# Europeiska unionens L 201/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.201.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 201 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången3 augusti 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.201.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 201

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången3 augusti 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 691/2010 av den 29 juli 2010 om ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner och om ändring av förordning (EG) nr 2096/2005 om gemensamma krav i fråga om tillhandahållande av flygtrafiktjänster (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 692/2010 av den 30 juli 2010 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 23 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 693/2010 av den 2 augusti 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 26 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 694/2010 av den 2 augusti 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10 | 28 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/427/EU |
| | * | Rådets beslut av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta | 30 |
| | | 2010/428/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 28 juli 2010 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 59122x1507xNK603 (DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003
  [delgivet med nr K(2010) 5138]

   (
  1
  ) | 41 |
| | | 2010/429/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 28 juli 2010 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 x MON 810 (MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003
  [delgivet med nr K(2010) 5139]

   (
  1
  ) | 46 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 691/2010 av den 29 juli 2010 om ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner och om ändring av förordning (EG) nr 2096/2005 om gemensamma krav i fråga om tillhandahållande av flygtrafiktjänster (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 692/2010 av den 30 juli 2010 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

23

Kommissionens förordning (EU) nr 693/2010 av den 2 augusti 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

26

Kommissionens förordning (EU) nr 694/2010 av den 2 augusti 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10

28

BESLUT

2010/427/EU

*

Rådets beslut av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta

30

2010/428/EU

*

Kommissionens beslut av den 28 juli 2010 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 59122x1507xNK603 (DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003
  [delgivet med nr K(2010) 5138]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 5138]

1

41

2010/429/EU

*

Kommissionens beslut av den 28 juli 2010 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 x MON 810 (MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003
  [delgivet med nr K(2010) 5139]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 5139]

1

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 3.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 201/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 201/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 691/2010

av den 29 juli 2010

om ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner och om ändring av förordning (EG) nr 2096/2005 om gemensamma krav i fråga om tillhandahållande av flygtrafiktjänster

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande om Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (”ramförordning”) (1), särskilt artikel 11, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 549/2004 krävs att ett prestationssystem för flygtrafiktjänst och nätverksfunktioner inrättas genom antagande av tillämpningsföreskrifter. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 549/2004 krävs att ett prestationssystem för flygtrafiktjänst och nätverksfunktioner inrättas genom antagande av tillämpningsföreskrifter.

| (2) | Prestationssystemet bör bidra till hållbar utveckling av flygtrafiksystemet genom förbättring av flygtrafiktjänsternas övergripande effektivitet inom nyckelområden som säkerhet, miljö, kapacitet och kostnadseffektivitet, och detta bör ske i överensstämmelse med de nyckelområden som identifieras i prestandaramverket i generalplanen för flygledningstjänsten (ATM) och som alla berör övergripande säkerhetsmål. |
| --- | --- |

(2)

Prestationssystemet bör bidra till hållbar utveckling av flygtrafiksystemet genom förbättring av flygtrafiktjänsternas övergripande effektivitet inom nyckelområden som säkerhet, miljö, kapacitet och kostnadseffektivitet, och detta bör ske i överensstämmelse med de nyckelområden som identifieras i prestandaramverket i generalplanen för flygledningstjänsten (ATM) och som alla berör övergripande säkerhetsmål.

| (3) | Prestationssystemet bör för varje nyckelområde ha utförandeindikatorer och bindande mål med vars hjälp de erforderliga säkerhetsnivåerna till fullo kan uppnås och upprätthållas, samtidigt som utrymme bibehålls för att fastställa prestationsmål inom andra nyckelområden. |
| --- | --- |

(3)

Prestationssystemet bör för varje nyckelområde ha utförandeindikatorer och bindande mål med vars hjälp de erforderliga säkerhetsnivåerna till fullo kan uppnås och upprätthållas, samtidigt som utrymme bibehålls för att fastställa prestationsmål inom andra nyckelområden.

| (4) | Prestationssystemet bör inrättas och användas med hänsyn till de långsiktiga samhällsmålen på hög nivå. |
| --- | --- |

(4)

Prestationssystemet bör inrättas och användas med hänsyn till de långsiktiga samhällsmålen på hög nivå.

| (5) | Prestationssystemet bör utformas så att flygtrafiktjänsterna betraktas genom ett gate to gate-synsätt som omfattar flygplatserna och vars syfte är att förbättra nätverkets övergripande prestanda. |
| --- | --- |

(5)

Prestationssystemet bör utformas så att flygtrafiktjänsterna betraktas genom ett gate to gate-synsätt som omfattar flygplatserna och vars syfte är att förbättra nätverkets övergripande prestanda.

| (6) | De ömsesidiga beroenden som finns mellan nationell nivå/nivån för funktionella luftrumsblock och nätverksnivå, samt de ömsesidiga beroenden som finns mellan prestationsmålen – alla berörda av de övergripande säkerhetsmålen – bör i tillbörlig mån beaktas när prestationssystemet utformas och övervakas. |
| --- | --- |

(6)

De ömsesidiga beroenden som finns mellan nationell nivå/nivån för funktionella luftrumsblock och nätverksnivå, samt de ömsesidiga beroenden som finns mellan prestationsmålen – alla berörda av de övergripande säkerhetsmålen – bör i tillbörlig mån beaktas när prestationssystemet utformas och övervakas.

| (7) | Prestationsplanerna bör notera medlemsstaternas åtagande för referensperioden när det gäller att nå målen för det gemensamma europeiska luftrummet och balansen mellan alla luftrumsanvändares behov och de tjänster som leverantörerna av flygtrafiktjänst tillhandahåller. |
| --- | --- |

(7)

Prestationsplanerna bör notera medlemsstaternas åtagande för referensperioden när det gäller att nå målen för det gemensamma europeiska luftrummet och balansen mellan alla luftrumsanvändares behov och de tjänster som leverantörerna av flygtrafiktjänst tillhandahåller.

| (8) | De nationella tillsynsmyndigheterna har en nyckelroll när det gäller att införa prestationssystemet. Medlemsstaterna bör därför se till att dessa myndigheter kan uppfylla sina nya skyldigheter på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

(8)

De nationella tillsynsmyndigheterna har en nyckelroll när det gäller att införa prestationssystemet. Medlemsstaterna bör därför se till att dessa myndigheter kan uppfylla sina nya skyldigheter på ett effektivt sätt.

| (9) | Prestationsplanerna ska innehålla beskrivning av åtgärder, t.ex. en incitamentssystem, med vars hjälp man kan styra intressenternas agerande mot bättre resultat på nationell nivå och nivån för funktionella luftrumsblock och på europeisk nivå. |
| --- | --- |

(9)

Prestationsplanerna ska innehålla beskrivning av åtgärder, t.ex. en incitamentssystem, med vars hjälp man kan styra intressenternas agerande mot bättre resultat på nationell nivå och nivån för funktionella luftrumsblock och på europeisk nivå.

| (10) | Med tanke på omständigheter som inte kunde förutses när prestationsplanerna antogs, som är både oöverstigliga och inte kan kontrolleras av medlemsstaterna och de enheter som prestationsmålen berör, bör det finnas lämpliga varningsmekanismer så att tillbörliga åtgärder kan vidtas för att upprätthålla säkerhetskraven och tjänsternas kontinuitet. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på omständigheter som inte kunde förutses när prestationsplanerna antogs, som är både oöverstigliga och inte kan kontrolleras av medlemsstaterna och de enheter som prestationsmålen berör, bör det finnas lämpliga varningsmekanismer så att tillbörliga åtgärder kan vidtas för att upprätthålla säkerhetskraven och tjänsternas kontinuitet.

| (11) | Effektiva konsultationer med intressenterna bör föras på nationell nivå och/eller på nivån för funktionella luftrumsblock och på EU-nivå. |
| --- | --- |

(11)

Effektiva konsultationer med intressenterna bör föras på nationell nivå och/eller på nivån för funktionella luftrumsblock och på EU-nivå.

| (12) | Civilmilitärt samarbete och samordning är av yttersta vikt för att prestationsmålen ska nås, med vederbörligt beaktande av effektiviteten i militära uppdrag. |
| --- | --- |

(12)

Civilmilitärt samarbete och samordning är av yttersta vikt för att prestationsmålen ska nås, med vederbörligt beaktande av effektiviteten i militära uppdrag.

| (13) | Prestationssystemet bör inte påverka tillämpningen av de bestämmelser i artikel 13 i förordning (EG) nr 549/2004 som är avsedda att skydda väsentliga säkerhets- eller försvarspolitiska intressen. |
| --- | --- |

(13)

Prestationssystemet bör inte påverka tillämpningen av de bestämmelser i artikel 13 i förordning (EG) nr 549/2004 som är avsedda att skydda väsentliga säkerhets- eller försvarspolitiska intressen.

| (14) | De nyckelutförandeindikatorer som väljs ut bör vara specifika och mätbara, och göra det möjligt att tilldela ansvar för att prestationsmålen faktiskt uppnås. De tillhörande målen bör vara möjliga att uppnå, realistiska och tidsmässigt lämpliga samt inriktade på att det hållbara utförandet av flygtrafiktjänster styrsk på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

(14)

De nyckelutförandeindikatorer som väljs ut bör vara specifika och mätbara, och göra det möjligt att tilldela ansvar för att prestationsmålen faktiskt uppnås. De tillhörande målen bör vara möjliga att uppnå, realistiska och tidsmässigt lämpliga samt inriktade på att det hållbara utförandet av flygtrafiktjänster styrsk på ett effektivt sätt.

| (15) | Vid införandet av bindande prestationsmål som stöds av incitament som kan vara av ekonomisk karaktär krävs en tillbörlig koppling till kommissionens förordning (EG) nr 1794/2006 av den 6 december 2006 om ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster (2). |
| --- | --- |

(15)

Vid införandet av bindande prestationsmål som stöds av incitament som kan vara av ekonomisk karaktär krävs en tillbörlig koppling till kommissionens förordning (EG) nr 1794/2006 av den 6 december 2006 om ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster (2).

| (16) | Vid fastställande och införande av nyckelutförandeindikatorer och prestationsmål krävs det att de är förenliga med de säkerhetsmål och säkerhetsnormer som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av rådets direktiv 91/670/EEG, förordning (EG) nr 1592/2002 och direktiv 2004/36/EG (3) samt den förordningens tillämpningsföreskrifter tillsammans med åtgärder som Europeiska unionen vidtar får att uppnå och upprätthålla dessa mål. |
| --- | --- |

(16)

Vid fastställande och införande av nyckelutförandeindikatorer och prestationsmål krävs det att de är förenliga med de säkerhetsmål och säkerhetsnormer som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av rådets direktiv 91/670/EEG, förordning (EG) nr 1592/2002 och direktiv 2004/36/EG (3) samt den förordningens tillämpningsföreskrifter tillsammans med åtgärder som Europeiska unionen vidtar får att uppnå och upprätthålla dessa mål.

| (17) | Under referensperioderna bör en effektiv prestationsgranskningsprocess ha satts i kraft för att säkerställa att kvaliteten utvecklas så att målen kan uppnås och så att man vid behov kan införa tillbörliga åtgärder. |
| --- | --- |

(17)

Under referensperioderna bör en effektiv prestationsgranskningsprocess ha satts i kraft för att säkerställa att kvaliteten utvecklas så att målen kan uppnås och så att man vid behov kan införa tillbörliga åtgärder.

| (18) | När EU-täckande mål antas för den första referensperioden bör kommissionen fästa tillräcklig uppmärksamhet vid flygtrafiktjänsteleverantörernas aktuella ekonomiska situation, i synnerhet med tanke på kostnadsminskningsåtgärder som redan har vidtagits (särskilt sedan 2009) och även eventuella över- eller underskott rörande uppbärandet av undervägsavgifter (underväg-avgifter) som ska överföras från tidigare år. Likaså bör tillbörlig uppmärksamhet fästas vid de framsteg som redan har gjorts genom befintliga funktionella luftrumsblock. |
| --- | --- |

(18)

När EU-täckande mål antas för den första referensperioden bör kommissionen fästa tillräcklig uppmärksamhet vid flygtrafiktjänsteleverantörernas aktuella ekonomiska situation, i synnerhet med tanke på kostnadsminskningsåtgärder som redan har vidtagits (särskilt sedan 2009) och även eventuella över- eller underskott rörande uppbärandet av undervägsavgifter (underväg-avgifter) som ska överföras från tidigare år. Likaså bör tillbörlig uppmärksamhet fästas vid de framsteg som redan har gjorts genom befintliga funktionella luftrumsblock.

| (19) | Med stöd av artikel 11.1 i förordning (EG) nr 549/2004 bör denna förordning tillämpas på flygledningstjänsternas nätverksfunktioner som avses i artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 (4), genom en lämplig ändring av denna förordning. |
| --- | --- |

(19)

Med stöd av artikel 11.1 i förordning (EG) nr 549/2004 bör denna förordning tillämpas på flygledningstjänsternas nätverksfunktioner som avses i artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 (4), genom en lämplig ändring av denna förordning.

| (20) | De åtgärder som föreslås i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det gemensamma luftrummet. |
| --- | --- |

(20)

De åtgärder som föreslås i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det gemensamma luftrummet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs de åtgärder som är nödvändiga för att övergripande förbättra utförandet av flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner för allmänflyget inom Icaos Europaregion och Afrikaregion där medlemsstaterna har ansvar för att tillhandahålla flygtrafiktjänster, i syfte att bemöta kraven från alla luftrumsanvändare.

2.   När mål fastställs ska denna förordning gälla flygtrafiktjänster som tillhandahålls av leverantörer av flygtrafikledningstjänster som utnämnts enligt artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 (5) och leverantörer av flygvädertjänster om de har utnämnts enligt artikel 9.1 i den förordningen.

3.   Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa denna förordning på terminaltjänster som tillhandahålls på flygplatser med mindre än 50 000 kommersiella rörelser per år. De ska underrätta kommissionen om detta. Om ingen av flygplatserna i en medlemsstat når upp till tröskeln 50 000 kommersiella rörelser per år ska prestationsmålen minst tillämpas på den flygplats som har största antalet kommersiella rörelser.

4.   Om en medlemsstat anser att vissa av eller alla dess terminaltjänster är utsatta för marknadskrafter ska den i enlighet med artikel 1.6 i förordning (EG) nr 1794/2006 göra en bedömning av huruvida de villkor som fastställs i bilaga I till den förordningen uppfylls; bedömningen ska göras med stöd av den nationella tillsynsmyndigheten och senast tolv månader innan en ny referensperiod inleds. Om medlemsstaten konstaterar att villkoren uppfylls, oavsett antalet kommersiella luftfartsrörelser, får den bestämma sig för att inte besluta förutbestämda kostnader enligt den förordningen och att inte tillämpa bindande mål för tjänsternas kostnadseffektivitet.

5.   Enligt artikel 11.6 c ii i förordning (EG) nr 549/2004 och artikel 15.2 a och b i förordning (EG) nr 550/2004 och utan att det påverkar artikel 4.2 i den här förordningen, ska målen för kostnadseffektivitet gälla för alla förutbestämda kostnader som kan debiteras luftrumsanvändarna.

6.   Medlemsstaterna får också tillämpa denna förordning

| a) | i luftrum under deras ansvar i andra Icao-regioner, under förutsättning att de underrättar kommissionen och de övriga medlemsstaterna om detta, och utan att det påverkar medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter enligt 1944 års Chicagokonvention om internationell civil luftfart (Chicagokonventionen), |
| --- | --- |

a)

i luftrum under deras ansvar i andra Icao-regioner, under förutsättning att de underrättar kommissionen och de övriga medlemsstaterna om detta, och utan att det påverkar medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter enligt 1944 års Chicagokonvention om internationell civil luftfart (Chicagokonventionen),

| b) | på leverantörer av flygtrafiktjänst som har beviljats tillstånd att tillhandahålla flygtrafiktjänster utan certifikat, enligt artikel 7.5 i förordning (EG) nr 550/2004. |
| --- | --- |

b)

på leverantörer av flygtrafiktjänst som har beviljats tillstånd att tillhandahålla flygtrafiktjänster utan certifikat, enligt artikel 7.5 i förordning (EG) nr 550/2004.

7.   Trots bestämmelserna om skydd av information enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/42/EG (6) och dess tillämpningsförordningar, kommissionens förordningar (EG) nr 1321/2007 (7) och (EG) nr 1330/2007 (8), ska kraven på tillhandahållande av data enligt definitionen i kapitel V gälla för nationella myndigheter, leverantörer av flygtrafiktjänst, flygplatsoperatörer, flygplatssamordnare och lufttrafikföretag på de villkor som fastställs i bilaga IV.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning ska definitionerna i artikel 2 i förordning (EG) nr 549/2004 gälla.

Dessutom gäller ska följande definitioner:

a)   flygplatsoperatör: ledningsorganet vid en flygplats enligt definitionen i rådets förordning (EEG) nr 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (9).

b)   data: kvalitativ, kvantitativ och annan relevant information relaterad till flygtrafiktjänstens utförande som insamlats och behandlats systematiskt av kommissionen eller för kommissionens räkning inom ramen för införandet av prestationssystemet.

c)   utförandeindikatorer: indikatorer som används för kontroll, benchmarking och granskning av resultat.

d)   nyckelutförandeindikatorer: utförandeindikatorer som används för att sätta upp prestationsmål.

e)   kommersiella rörelser: summan av avgångar och ankomster som omfattar transport av passagerare, frakt eller post, mot ersättning eller hyra, beräknad som ett genomsnitt under de tre år som föregår antagandet av prestationsplanen, oavsett maximal rampvikt och antal utnyttjade passagerarsäten.

f)   bindande mål: ett prestationsmål som medlemsstater har antagit som en del av en nationell prestationsplan eller en prestationsplan för funktionella luftrumsblock och som omfattas av ett incitamentsystem med belöningar, avskräckande faktorer och/eller planer för korringeringsåtgärder.

g)   flygbolag: en flygoperatör med giltig operativlicens utfärdad av en medlemsstat i enlighet med EU-lagstiftningen.

h)   företrädare för luftrumsanvändare: varje juridisk person eller enhet som företräder intressena för en eller flera kategorier av användare av flygtrafiktjänster.

i)   förutbestämda kostnader: de kostnader som definieras i artikel 15.2 a och b i förordning (EG) nr 550/2004.

j)   nationella myndigheter: de myndigheter på nationell nivå eller nivån för funktionella luftrumsblock vars kostnader får debiteras luftrumsanvändare när kostnaderna uppstår i samband med tillhandahållandet av flygtrafiktjänster enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1794/2006.

k)   rättvisekultur: en kultur där operativa medarbetare och andra inte bestraffas för handlingar, förbiseende eller beslut som står i rimligt förhållande till deras erfarenhet och utbildning, men där grov vårdslöshet, medvetna överträdelser eller destruktivt agerande inte tolereras.

l)   flygplatssamordnare: den funktion som inrättats vid samordnade flygplatser i enlighet med förordning (EEG) nr 95/93.

m)   prestationsgranskning: den kontinuerliga processen med att samla in och analysera data för att mäta ett systems faktiska resultat jämfört med de på förhand fastställda målen.

Artikel 3

Organ för prestationsgranskning

1.   När kommissionen beslutar att utnämna ett organ för prestationsgranskning som ska bistå vid prestationssystemets införande ska utnämningen vara tidsbestämd och motsvara referensperioderna.

2.   Organet för prestationsgranskning ska ha rätt kompetens och vara opartiskt så att det självständigt kan utföra de uppdrag det anförtros av kommissionen, i synnerhet inom tillämpliga nyckelområden.

3.   Organet för prestationsgranskning ska bistå kommissionen vid prestationssystemets genomförande, i synnerhet med följande uppgifter:

| a) | Insamling, behandling, validering och spridning av prestationsrelaterad data. |
| --- | --- |

a)

Insamling, behandling, validering och spridning av prestationsrelaterad data.

| b) | Definition av nya eller anpassning av nyckelområden, i överensstämmelse med de områden som identifieras prestandaramverket i generalplanen för flygledningstjänsten enligt artikel 8.1, och tillhörande nyckelutförandeindikatorer. |
| --- | --- |

b)

Definition av nya eller anpassning av nyckelområden, i överensstämmelse med de områden som identifieras prestandaramverket i generalplanen för flygledningstjänsten enligt artikel 8.1, och tillhörande nyckelutförandeindikatorer.

| c) | För den andra referensperioden och därefter, definition av lämpliga nyckelutförandeindikatorer som inom alla nyckelområden ska täcka nätverksfunktionernas och flygtrafiktjänsternas prestation både vid undervägstjänster och terminaltjänster. |
| --- | --- |

c)

För den andra referensperioden och därefter, definition av lämpliga nyckelutförandeindikatorer som inom alla nyckelområden ska täcka nätverksfunktionernas och flygtrafiktjänsternas prestation både vid undervägstjänster och terminaltjänster.

| d) | Upprättande eller översyn av EU-täckande prestationsmål. |
| --- | --- |

d)

Upprättande eller översyn av EU-täckande prestationsmål.

| e) | Upprättande av gränsvärden för aktivering av de varningsmekanismer som avses i artikel 9.3. |
| --- | --- |

e)

Upprättande av gränsvärden för aktivering av de varningsmekanismer som avses i artikel 9.3.

| f) | Bedömning av hur de antagna prestationsplanerna inklusive prestationsmål överensstämmer med de EU-täckande målen. |
| --- | --- |

f)

Bedömning av hur de antagna prestationsplanerna inklusive prestationsmål överensstämmer med de EU-täckande målen.

| g) | Där det är lämpligt, bedömning av hur de gränsvärden för varning som antagits enligt artikel 18.3 stämmer överens med de EU-täckande gränsvärdena för varning som avses i artikel 9.3. |
| --- | --- |

g)

Där det är lämpligt, bedömning av hur de gränsvärden för varning som antagits enligt artikel 18.3 stämmer överens med de EU-täckande gränsvärdena för varning som avses i artikel 9.3.

| h) | Där det är lämpligt, bedömning av de reviderade prestationsmål eller de korrigeringsåtgärder som berörda medlemsstater har vidtagit. |
| --- | --- |

h)

Där det är lämpligt, bedömning av de reviderade prestationsmål eller de korrigeringsåtgärder som berörda medlemsstater har vidtagit.

| i) | Granskning, benchmarking och övervakning av flygtrafiktjänsternas prestation nationellt, på nivån för funktionella luftrumsblock och på EU-nivå. |
| --- | --- |

i)

Granskning, benchmarking och övervakning av flygtrafiktjänsternas prestation nationellt, på nivån för funktionella luftrumsblock och på EU-nivå.

| j) | Granskning, benchmarking och övervakning av nätverksfunktionernas prestation. |
| --- | --- |

j)

Granskning, benchmarking och övervakning av nätverksfunktionernas prestation.

| k) | Kontinuerlig granskning av flygledningsnätverkets övergripande prestation, inklusive utarbetande av årsrapporter till kommittén för det gemensamma luftrummet. |
| --- | --- |

k)

Kontinuerlig granskning av flygledningsnätverkets övergripande prestation, inklusive utarbetande av årsrapporter till kommittén för det gemensamma luftrummet.

| l) | Bedömning av hur prestationsmålen har nåtts i slutet av varje referensperiod, inför förberedandet av följande period. |
| --- | --- |

l)

Bedömning av hur prestationsmålen har nåtts i slutet av varje referensperiod, inför förberedandet av följande period.

4.   Organet för prestationsgranskning ska på kommissionens begäran tillhandahålla ad hoc information eller rapporter rörande resultatfrågor.

5.   Organet för prestationsgranskning kan lämna rapporter och rekommendationer till kommissionen i syfte att förbättra systemet.

6.   Förhållandet mellan organet för prestationsgranskning och de nationella tillsynsmyndigheterna:

| a) | För att organet för prestationsgranskning ska kunna utföra den kontinuerliga granskningen av flygledningsnätverkets övergripande prestanda, ska de nationella tillsynsmyndigheterna förse organet med nödvändig information rörande prestationsplanerna nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock. |
| --- | --- |

a)

För att organet för prestationsgranskning ska kunna utföra den kontinuerliga granskningen av flygledningsnätverkets övergripande prestanda, ska de nationella tillsynsmyndigheterna förse organet med nödvändig information rörande prestationsplanerna nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock.

| b) | Organet för prestationsgranskning ska på den nationella tillsynsmyndighetens begäran bistå denna genom att tillhandahålla oberoende synpunkter på prestationsaspekter nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock, såsom konkreta jämförelser mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som arbetar under liknande förhållanden (benchmarking), analyser av prestationsförändringar under de senaste fem åren eller prognosanalyser. |
| --- | --- |

b)

Organet för prestationsgranskning ska på den nationella tillsynsmyndighetens begäran bistå denna genom att tillhandahålla oberoende synpunkter på prestationsaspekter nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock, såsom konkreta jämförelser mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som arbetar under liknande förhållanden (benchmarking), analyser av prestationsförändringar under de senaste fem åren eller prognosanalyser.

| c) | De nationella tillsynsmyndigheterna kan begära bistånd från organet för prestationsgranskning för att definiera de olika intervallen för riktgivande värden när mål fastställs nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock, med beaktande av ett europeiskt perspektiv. Dessa värden ska vara tillgängliga för de nationella tillsynsmyndigheterna, leverantörerna av flygtrafiktjänst, flygplatsoperatörer och luftrumsanvändare. |
| --- | --- |

c)

De nationella tillsynsmyndigheterna kan begära bistånd från organet för prestationsgranskning för att definiera de olika intervallen för riktgivande värden när mål fastställs nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock, med beaktande av ett europeiskt perspektiv. Dessa värden ska vara tillgängliga för de nationella tillsynsmyndigheterna, leverantörerna av flygtrafiktjänst, flygplatsoperatörer och luftrumsanvändare.

7.   Organet för prestationsgranskning ska i lämplig utsträckning samarbeta med Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, när det gäller de uppdrag som avses i punkt 3 och dessa är relaterade till säkerhet, för att säkerställa överensstämmelse med de mål och normer som fastställs och genomförs i enlighet med förordning (EG) nr 216/2008.

8.   För att organet för prestationsgranskning ska kunna utföra den kontinuerliga övervakningen av flygledningsnätverkets övergripande prestanda ska organet ta fram lämpliga arbetsmetoder tillsammans med leverantörerna av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatör, flygplatssamordnare och lufttrafikföretag.

Artikel 4

Nationella tillsynsmyndigheter

1.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska ha ansvaret för att utarbeta, nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock, prestationsplaner, tillsyn av utförande och granskning av prestationsplaner och prestationsmål. Tillsynsmyndigheterna ska utföra dessa uppdrag på ett opartiskt, oberoende och transparent sätt.

2.   Medlemsstaterna ska se till att de nationella tillsynsmyndigheterna innehar eller har tillgång till nödvändiga resurser och den kapacitet som krävs inom alla nyckelområden för att kunna utföra de uppdrag som fastställs i denna förordning, inbegripet undersökningsbefogenheter att utföra de uppgifter som avses i artikel 19.

3.   En medlemsstat som har flera nationella tillsynsmyndigheter ska underrätta kommissionen om vilken nationell tillsynsmyndighet som har ansvaret för den nationella samordningen och relationerna med kommissionen när det gäller införandet av denna förordning.

Artikel 5

Funktionella luftrumsblock

1.   Medlemsstaterna ska uppmuntra till nära samarbete mellan sina nationella tillsynsmyndigheter när det gäller att inrätta en prestationsplan på nivån för funktionella luftrumsblock.

2.   Om medlemsstater beslutar att anta en prestationsplan på nivån för funktionella luftrumsblock ska medlemsstaterna

| a) | se till att prestationsplanen följer mallen i bilaga II, |
| --- | --- |

a)

se till att prestationsplanen följer mallen i bilaga II,

| b) | underrätta kommissionen om vilken nationell tillsynsmyndighet eller vilket nationellt tillsynsmyndighet som har ansvar för samordningen inom det funktionella luftrumsblocket och relationerna med kommissionen när det gäller genomförande av prestationsplanen, |
| --- | --- |

b)

underrätta kommissionen om vilken nationell tillsynsmyndighet eller vilket nationellt tillsynsmyndighet som har ansvar för samordningen inom det funktionella luftrumsblocket och relationerna med kommissionen när det gäller genomförande av prestationsplanen,

| c) | vidta lämpliga åtgärder för att se till att






  i) | ett enda mål fastställs per nyckelområde, |
| --- | --- | --- |

c)

vidta lämpliga åtgärder för att se till att

i)

ett enda mål fastställs per nyckelområde,

| ii) | de åtgärder som avses i artikel 11.3 d i förordning (EG) nr 549/2004 definieras och tillämpas under referensperioden när målen inte uppfylls; för detta ändamål ska prestationsplanens årliga värden användas, |
| --- | --- |

ii)

de åtgärder som avses i artikel 11.3 d i förordning (EG) nr 549/2004 definieras och tillämpas under referensperioden när målen inte uppfylls; för detta ändamål ska prestationsplanens årliga värden användas,

| iii) | konsekvenserna av att mål uppfylls eller inte uppfylls är lämpligt fördelade inom det funktionella luftrumsblocket, |
| --- | --- |

iii)

konsekvenserna av att mål uppfylls eller inte uppfylls är lämpligt fördelade inom det funktionella luftrumsblocket,

| d) | vara gemensamt ansvariga för att de prestationsmål som fastställts för det funktionella luftrumsblocket uppfylls, |
| --- | --- |

d)

vara gemensamt ansvariga för att de prestationsmål som fastställts för det funktionella luftrumsblocket uppfylls,

| e) | om ingen gemensam avgiftszon har inrättats enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1794/2006, lägga samman de nationella målen för kostnadseffektivitet och fastställa i informationssyfte ett totalbelopp som visar den insats som har gjorts för att öka kostnadseffektivitet på nivån för funktionella luftrumsblock. |
| --- | --- |

e)

om ingen gemensam avgiftszon har inrättats enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1794/2006, lägga samman de nationella målen för kostnadseffektivitet och fastställa i informationssyfte ett totalbelopp som visar den insats som har gjorts för att öka kostnadseffektivitet på nivån för funktionella luftrumsblock.

3.   Om medlemsstaterna i ett funktionellt luftrumsblock inte antar en prestationsplan med mål på nivån för funktionella luftrumsblock ska de informera kommissionen om de sammanlagda prestationsmålen med betoning på hur dessa på nivån för funktionella luftrumsblock överensstämmer med de EU-täckande prestationsmålen.

Artikel 6

Samordning med Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa)

Enligt artikel 13a i förordning (EG) nr 549/2004 och i enlighet med förordning (EG) nr 216/2008 ska kommissionen när det är lämpligt samordna följande med Easa:

| a) | Prestationssystemets säkerhetsaspekter, inbegripet fastställande, översyn och genomförande av nyckelområdena och EU-täckande säkerhetsmål såväl som tillhandahållande av förslag till lämpliga åtgärder och utvärderingar efter att en varningsmekanism har aktiverats. |
| --- | --- |

a)

Prestationssystemets säkerhetsaspekter, inbegripet fastställande, översyn och genomförande av nyckelområdena och EU-täckande säkerhetsmål såväl som tillhandahållande av förslag till lämpliga åtgärder och utvärderingar efter att en varningsmekanism har aktiverats.

| b) | Överensstämmelsen mellan nyckelområdena och målen på säkerhetsområdet och genomförandet av det europeiska flygtrafiksäkerhetsprogrammet i den form det kan komma att antas av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

b)

Överensstämmelsen mellan nyckelområdena och målen på säkerhetsområdet och genomförandet av det europeiska flygtrafiksäkerhetsprogrammet i den form det kan komma att antas av Europeiska unionen.

Artikel 7

Referensperiodernas längd

1.   Prestationssystemets första referensperiod ska omfatta kalenderåren 2012–2014. De efterföljande referensperioderna ska omfatta fem kalenderår, om inte annat fastställs genom en ändring av denna förordning.

2.   Samma referensperiod ska gälla för EU-täckande prestationsmål och för prestationsplaner och prestationsmål nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock.

Artikel 8

Nyckelområden och utförandeindikatorer

1.   I samband med att mål ställs upp ska kommissionen besluta huruvida andra nyckelområden bör läggas till eller anpassas enligt artikel 11.4 b i förordning (EG) nr 549/2004, i enlighet med förfarandet i artikel 5.3 i den förordningen.

2.   I samband med att mål ställs upp ska varje nyckelområde motsvaras av en nyckelutförandeindikator eller ett begränsat antal sådana. Flygtrafiktjänstens prestation ska bedömas mot bindande mål för varje nyckelutförandeindikator.

3.   Nyckelutförandeindikatorerna för fastställande av EU-täckande mål, valda för varje nyckelområde, anges i avsnitt 1 i bilaga I.

4.   Nyckelutförandeindikatorer som används för att fastställa prestationsmålen nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock anges i avsnitt 2 i bilaga I.

5.   Nyckelutförandeindikatorerna får inte ändras under pågående referensperiod. Ändringar ska antas genom ändring av denna förordning minst sex månader före antagandet av nya EU-täckande prestationsmål.

6.   Utöver de nyckelområden och nyckelutförandeindikatorer som avses i denna artikel kan medlemsstaterna besluta att nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock fastställa och använda ytterligare utförandeindikatorer med tillhörande mål utöver dem som anges i avsnitt 2 i bilaga I, för sin egen prestationsgranskning och/eller som en del av sina prestationsplaner. Sådana ytterligare indikatorer och mål ska bidra till att uppnå EU-täckande mål och de därav resulterande nationella målen eller målen på nivån för funktionella luftrumsblock. De kan t.ex. integrera och beskriva prestationsplanens civilmilitära eller meterologiska dimension. Sådana ytterligare indikatorer och mål får åtföljas av lämpliga incitamentssystem som fastställs nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock.

KAPITEL II

UTARBETANDE AV PRESTATIONSPLANER

Artikel 9

EU-täckande prestationsmål

1.   Kommissionen ska anta EU-täckande prestationsmål i enlighet med det förfarande som avses i artikel 5.3 i förordning (EG) nr 549/2004, med beaktande av relevanta synpunkter från nationella tillsynsmyndigheter och efter konsultation med intressenterna enligt artikel 10 i den förordningen, övriga relevanta organisationer när det är lämpligt och Europeiska byrån för luftfartssäkerhet när det gäller säkerhetsaspekter.

2.   Kommissionen ska lägga fram förslag på de EU-täckande målen senast 15 månader före referensperiodens början och de ska antas senast tolv månader före samma referensperiods början.

3.   I samband med att EU-täckande prestationsmål antas ska kommissionen för varje nyckelutförandeindikator definiera vilka gränsvärden för varning som gäller; när gärnsvärdena överskrids kan de varningsmekanismer som avses i artikel 18 aktiveras. Gränsvärdena för nyckelutförandeindikatorerna för kostnadseffektivitet ska omfatta både trafikens och kostnadernas utveckling.

4.   Kommissionen ska dokumentera varje EU-täckande prestationsmål med en beskrivning av de antaganden och motiveringar som har använts för att fastställa målen, t.ex. synpunkter från nationella tillsynsmyndigheter och andra faktadata, trafikprognoser och, där det är lämpligt, förväntade nivåer för faktiska fastställda kostnader för Europeiska unionen.

Artikel 10

Utarbetande av prestationsplaner

1.   De nationella tillsynsmyndigheterna ska antingen nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock utarbeta prestationsplaner vars mål överensstämmer med de EU-täckande prestationsmålen och bedömningskriterierna enligt bilaga III. Det ska bara finnas en prestationsplan per medlemsstat, eller per funktionellt luftrumsblock när berörd medlemsstat beslutar sig för att utarbeta en prestationsplan på nivån för funktionella luftrumsblock i enlighet med artikel 5.1 och 5.2.

2.   När prestationsplanerna utarbetas ska de nationella tillsynsmyndigheterna stödja arbetet genom att se till att

| a) | leverantörerna av flygtrafiktjänst informerar om relevanta delar av sina verksamhetsplaner, som ska vara utarbetade i enlighet med EU-täckande mål, |
| --- | --- |

a)

leverantörerna av flygtrafiktjänst informerar om relevanta delar av sina verksamhetsplaner, som ska vara utarbetade i enlighet med EU-täckande mål,

| b) | intressenterna konsulteras i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 549/2004 om prestationsplanen och prestationsmålen. Intressenterna ska förses med relevant information senast tre veckor före konsultationsmötet. |
| --- | --- |

b)

intressenterna konsulteras i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 549/2004 om prestationsplanen och prestationsmålen. Intressenterna ska förses med relevant information senast tre veckor före konsultationsmötet.

3.   En prestationsplan ska särskilt innehålla följande:

| a) | Trafikprognosen uttryckt i tjänstenheter som ska användas för varje år av referensperioden, tillsammans med en motivering av de siffror som använts. |
| --- | --- |

a)

Trafikprognosen uttryckt i tjänstenheter som ska användas för varje år av referensperioden, tillsammans med en motivering av de siffror som använts.

| b) | De fastställda kostnader för flygtrafiktjänster som medlemsstaten fastställt i enlighet med artikel 15.2. a och b i förordning (EG) nr 550/2004. |
| --- | --- |

b)

De fastställda kostnader för flygtrafiktjänster som medlemsstaten fastställt i enlighet med artikel 15.2. a och b i förordning (EG) nr 550/2004.

| c) | En beskrivning av den investering som behövs för att nå prestationsmålen, tillsammans med en beskrivning av målens relevans i förhållande till generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten och målens överensstämmelse med de huvudsakliga områden och riktlinjer för utveckling och ändringar som anges i generalplanen. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av den investering som behövs för att nå prestationsmålen, tillsammans med en beskrivning av målens relevans i förhållande till generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten och målens överensstämmelse med de huvudsakliga områden och riktlinjer för utveckling och ändringar som anges i generalplanen.

| d) | Prestationsmål för varje relevant nyckelområde, fastställda med hänvisning till varje nyckelutförandeindikator, för hela referensperioden, med årliga värden som används för granskning och som incitament. |
| --- | --- |

d)

Prestationsmål för varje relevant nyckelområde, fastställda med hänvisning till varje nyckelutförandeindikator, för hela referensperioden, med årliga värden som används för granskning och som incitament.

| e) | En beskrivning av planens civilmilitära dimension med angivelse av prestationen när det gäller flexibel luftrumsanvändning (FUA) i syfte att öka kapaciteten, samtidigt som militäruppdragens effektivitet beaktas och, om det bedöms vara lämpligt, relevanta utförandeindikatorer och mål som är överensstämmande med prestationsplanens indikatorer och mål. |
| --- | --- |

e)

En beskrivning av planens civilmilitära dimension med angivelse av prestationen när det gäller flexibel luftrumsanvändning (FUA) i syfte att öka kapaciteten, samtidigt som militäruppdragens effektivitet beaktas och, om det bedöms vara lämpligt, relevanta utförandeindikatorer och mål som är överensstämmande med prestationsplanens indikatorer och mål.

| f) | Beskrivning av och motivering för hur de prestationsmål som avses i punkt d är förenliga med och bidrar till de EU-täckande prestationsmålen. |
| --- | --- |

f)

Beskrivning av och motivering för hur de prestationsmål som avses i punkt d är förenliga med och bidrar till de EU-täckande prestationsmålen.

| g) | Tydligt angivande av de olika enheter som har ansvar för att målen uppfylls och dessa enheters specifika bidrag. |
| --- | --- |

g)

Tydligt angivande av de olika enheter som har ansvar för att målen uppfylls och dessa enheters specifika bidrag.

| h) | En beskrivning av de incitament som ska tillämpas på de olika ansvariga enheterna för att uppmuntra till uppfyllande av målen under referensperioden. |
| --- | --- |

h)

En beskrivning av de incitament som ska tillämpas på de olika ansvariga enheterna för att uppmuntra till uppfyllande av målen under referensperioden.

| i) | De nationella tillsynsmyndigheternas åtgärder för att övervaka att prestationsmålen uppfylls. |
| --- | --- |

i)

De nationella tillsynsmyndigheternas åtgärder för att övervaka att prestationsmålen uppfylls.

| j) | En beskrivning av resultaten av konsultationen med intressenterna, inklusive de frågor som deltagarna tagit upp och de åtgärder som avtalats. |
| --- | --- |

j)

En beskrivning av resultaten av konsultationen med intressenterna, inklusive de frågor som deltagarna tagit upp och de åtgärder som avtalats.

4.   Prestationsplanerna ska basera sig på mallen enligt bilaga II och kan, om medlemsstaterna så beslutar enligt artikel 8.6, omfatta ytterligare indikatorer med tillhörande mål.

Artikel 11

Incitamentssystem

1.   De incitamentssystem som medlemsstaterna tillämpar som en del av sin prestationsplan ska följa nedan uppräknade allmänna principer:

| a) | De ska vara effektiva, proportionella, trovärdiga och får inte ändras under referensperioden. |
| --- | --- |

a)

De ska vara effektiva, proportionella, trovärdiga och får inte ändras under referensperioden.

| b) | De ska införas på ett icke-diskriminerande och transparent sätt för att stödja förbättringar när tjänster tillhandahålls. |
| --- | --- |

b)

De ska införas på ett icke-diskriminerande och transparent sätt för att stödja förbättringar när tjänster tillhandahålls.

| c) | De ska utgöra del av den rättsliga ram som alla intressenter känner till på förhand och de ska vara tillämpliga under hela referensperioden. |
| --- | --- |

c)

De ska utgöra del av den rättsliga ram som alla intressenter känner till på förhand och de ska vara tillämpliga under hela referensperioden.

| d) | De ska styra agerandet hos de enheter som berörs av sättandet av målen så att en hög utförandenivå kan nås och de tillhörande målen uppfyllas. |
| --- | --- |

d)

De ska styra agerandet hos de enheter som berörs av sättandet av målen så att en hög utförandenivå kan nås och de tillhörande målen uppfyllas.

2.   Incitament rörande säkerhetsmål ska ha som syfte att uppmuntra till att de fastställda säkerhetsmålen uppnås fullt ut och upprätthålls, samtidigt som utrymme ges för utförandeförbättringar inom andra nyckelområden. De ska inte vara av ekonomisk karaktär utan ska bestå av åtgärdsplaner med tidsfrister och/eller tillhörande åtgärder i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2096/2005av den 20 december 2005 om gemensamma krav i fråga om tillhandahållande av flygtrafiktjänster (10) och/eller införande av tillämpningsföreskrifter i enlighet med förordning (EG) nr 216/2008.

3.   Incitament rörande kostnadseffektivitetsmål ska vara av ekonomisk karaktär och ska styras av lämpliga bestämmelser i artikel 11.1 och 11.2 i förordning (EG) nr 1794/2006. De ska bestå av riskdelningsmekanismer på nationell nivå eller på nivån för funktionella luftrumsblock.

4.   Incitament rörande kapacitetsmål kan vara av ekonomisk eller annan karaktär, såsom korrigerande åtgärdsplaner med tidsfrister och tillhörande åtgärder, och dessa kan omfatta bonusar och påföljder som medlemsstaterna beslutar om. Om incitamenten är av ekonomisk karaktär ska de styras av bestämmelserna i artikel 12 i förordning (EG) nr 1794/2006.

5.   Incitament rörande miljömål ska ha som syfte att uppmuntra till att uppnå de fastställda utförandenivåerna på miljöområdet utan att det tar bort utrymme för utförandeförbättringar inom övriga nyckelområden. De ska vara av ekonomisk eller av annan karaktär och ska fastställas av medlemsstaterna med beaktande av lokala omständigheter.

6.   Medlemsstaterna kan också fastställa eller godkänna, nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock, incitamentssystem som berör luftrumsanvändare, enligt det som anges i artikel 12 i förordning (EG) nr 1794/2006.

KAPITEL III

ANTAGANDE AV PRESTATIONSPLANER

Artikel 12

Initialt antagande av prestationsplaner

På förslag från de nationella tillsynsmyndigheterna ska medlemsstaterna anta sina prestationsplaner innehållande bindande prestationsmål, på nationell nivå eller nivån för funktionella luftrumsblock, och meddela dem till kommissionen senast sex månader efter att de EU-täckande målen har antagits.

Artikel 13

Bedömning av prestationsplaner och översyn av målen

1.   Kommissionen ska göra en bedömning av prestationsplanerna, deras mål och i synnerhet deras förenlighet med och tillbörligt bidrag till de EU-täckande prestationsmålen, på grundval av kriterierna i bilaga III och med tillbörligt beaktande av hur innehållet kan ha utvecklats mellan tidpunkten då de EU-täckande målen antogs och tidpunkten för utvärdering av prestationsplanen.

2.   Om prestationsmålen i en prestationsplan konstateras vara förenliga med och tillbörligt bidra till de EU-täckande målen ska kommissionen underrätta medlemsstaten om detta senast fyra månader efter att planen mottagits.

3.   Om prestationsmål som ingår i en prestationsplan konstateras vara oförenliga med de EU-täckande målen eller inte tillräckligt bidra till dem, får kommissionen senast fyra månader efter mottagandet av planen och enligt de förfaranden som avses i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 549/2004 besluta att lämna en rekommendation till den berörda medlemsstaten om att anta reviderade prestationsmål. Ett sådant beslut ska föregås av samråd med den berörda medlemsstaten och ska tydligt identifiera vilka mål som måste ses över tillsammans med motivering för kommissionens bedömning.

4.   I ett sådant fall ska den berörda medlemsstaten senast två månader efter mottagen rekommendation anta reviderade prestationsmål, med tillbörligt beaktande av kommissionens synpunkter, tillsammans med lämpliga åtgärder för att nå dessa mål, och underrätta kommissionen om dem.

Artikel 14

Bedömning av reviderade prestationsmål och antagande av korrigeringsåtgärder

1.   Inom två månader från anmälan ska kommissionen med stöd av kriterierna i bilaga III bedöma de reviderade prestationsmålen och i synnerhet deras förenlighet med och tillbörliga bidrag till de EU-täckande målen.

2.   Om de reviderade målen som avses i artikel 13.4 konstateras vara förenliga med och tillbörligt bidra till de EU-täckande målen ska kommissionen underrätta medlemsstaten om detta senast två månader efter att de reviderade målen har mottagits.

3.   Om de reviderade prestationsmålen och lämpliga åtgärderna fortfarande inte är förenliga med och tillbörligt bidrar till de EU-täckande målen får kommissionen besluta, senast två månader efter mottagande av de reviderade målen och enligt det förfarande som avses i artikel 5.3 i förordning (EG) nr 549/2004, att den berörda medlemsstaten ska vidta korrigeringsåtgärder.

4.   I beslutet ska tydligt anges vilket eller vilka mål som måste ses över och motivering för kommissionens bedömning. Beslutet kan innehålla en angivelse av den utförandenivå som förväntas för dessa mål så att den berörda medlemsstaten kan vidta lämpliga korrigeringsåtgärder, och/eller kan det innehålla förslag till sådana lämpliga åtgärder.

5.   Senast två månader efter kommissionens beslut ska de korrigeringsåtgärder som den berörda medlemsstaten har vidtagit meddelas kommissionen tillsammans med de delar som visar hur förenligheten med kommissionens beslut säkerställs.

Artikel 15

Prestationsplaner och prestationsmål som antas efter referensperiodens början

Prestationsplaner eller korrigeringsåtgärder som antas efter referensperiodens början genom tillämpning av förfarandena enligt artiklarna 13 och 14 ska gälla retroaktivt från och med referensperiodens första dag.

Artikel 16

Översyn av EU-täckande mål

1.   Kommissionen får besluta att se över de EU-täckande målen i enlighet med förfarandet i artikel 5.3 i förordning (EG) nr 549/2004

| a) | före referensperiodens början om det finns tillräckliga bevis för att ursprungliga data, antaganden och motiveringar som använts för att fastställa de ursprungliga EU-täckande målen inte längre gäller, |
| --- | --- |

a)

före referensperiodens början om det finns tillräckliga bevis för att ursprungliga data, antaganden och motiveringar som använts för att fastställa de ursprungliga EU-täckande målen inte längre gäller,

| b) | under referensperioden om en varningsmekanism enligt artikel 18 har utlösts. |
| --- | --- |

b)

under referensperioden om en varningsmekanism enligt artikel 18 har utlösts.

2.   En översyn av de EU-täckande målen kan leda till ändringar av befintliga prestationsplaner. I ett sådant fall kan kommissionen besluta om en lämplig justering av den tidsplan som fastställs i kapitlen II och III i denna förordning.

KAPITEL IV

GRANSKNING AV HUR UTFÖRANDET FÖRBÄTTRAS

Artikel 17

Kontinuerlig granskning och rapportering

1.   De nationella tillsynsmyndigheterna och kommissionen ska övervaka införandet av prestationsplanerna på nationell nivå och på nivån för funktionellt luftrumsblock. Om de satta målen inte nås under referensperioden ska de nationella tillsynsmyndigheterna vidta lämpliga åtgärder enligt prestationsplanen för att rätta till situationen. För detta ändamål ska prestationsplanens årliga värden användas.

2.   Om kommissionen noterar en betydande och ihållande försämring av resultaten i en medlemsstat eller ett funktionellt luftrumsblock och försämringen påverkar andra stater som är parter i det gemensamma europeiska luftrummet och/eller hela det europeiska luftrummet, får kommissionen begära att de berörda medlemsstaterna och tillsynsmyndigheterna eller berörda organ på nationell nivå eller nivån för funktionella luftrumsblock definierar och tillämpar lämpliga åtgärder för att nå målen enligt prestationsplanen, och underrättar kommissionen om åtgärderna.

3.   Medlemsstaterna ska lämna rapporter till kommissionen om övervakning som tillsynsmyndigheterna på nationell nivå eller nivån för funktionella luftrumsblock gör av prestationsplaner och mål, minst en gång om året och när det finns risk för att prestationsmålen inte nås. Kommissionen ska minst en gång om året lämna rapport till kommittén för det gemensamma luftrummet om genomförandet av prestationsmålen.

Artikel 18

Varningsmekanismer

1.   Om de gränsvärden för varning som avses i artikel 9.3 överskrids på EU-nivå på grund av omständigheter som inte kunde förutses i början av perioden, inte går av avhjälpa och är utom medlemsstaternas kontroll, ska kommissionen bedöma situationen i samråd med medlemsstaterna i kommittén för det gemensamma luftrummet och lämna förslag till lämpliga åtgärder inom tre månader, vilket kan innebära översyn av de EU-täckande prestationsmålen och därmed även översyn av målen nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock.

2.   Om de gränsvärden för varning som avses i artikel 9.3 överskrids nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock på grund av omständigheter som inte kunde förutses i början av perioden, inte går av avhjälpa och är utom kontroll för medlemsstaterna och de enheter som berörs av prestationsmålen, ska den nationella tillsynsmyndigheten eller berört organ bedöma situationen tillsammans med kommissionen och får myndigheten eller organet lämna förslag till lämpliga åtgärder inom tre månader, vilket kan innebära översyn av prestationsmålen nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock.

3.   Medlemsstaterna får besluta att nationellt eller på nivån för funktionella luftrumsblock anta gränsvärden för varning som avviker från gränsvärdena enligt artikel 9.3, för att beakta lokala omständigheter och särdrag. I sådant fall ska dessa gränsvärden anges i prestationsplanerna och vara förenliga med de gränsvärden som antas enligt artikel 9.3. Avvikelserna ska motiveras i detalj. Om gränsvärdena aktiveras ska det förfarande som anges i punkt 2 tillämpas.

4.   Om införandet av en varningsmekanism medför översyn av prestationsplaner och mål, ska kommissionen underlätta översynen genom en lämplig justering av den tidsplan som tillämpas enligt det förfarande som avses i kapitlen II och III i denna förordning.

Artikel 19

Underlättande av granskning av efterlevnad

Leverantörerna av flygtrafiktjänst ska underlätta inspektioner och undersökningar inklusive besök på platsen som görs av kommissionen och de nationella tillsynsmyndigheterna med ansvar för tillsyn, av en kvalificerad enhet som agerar på den sistnämndas vägnar eller i tillämpliga fall av Easa. Utan att det påverkar de kontrollbefogenheter som innehas av nationella tillsynsmyndigheter och Easa ska de behöriga personerna ha befogenheter att

| a) | granska, för alla nyckelområden, relevanta dokument och allt annat material som har betydelse för fastställande av prestationsplaner och mål, |
| --- | --- |

a)

granska, för alla nyckelområden, relevanta dokument och allt annat material som har betydelse för fastställande av prestationsplaner och mål,

| b) | ta kopior eller utdrag av sådana dokument, |
| --- | --- |

b)

ta kopior eller utdrag av sådana dokument,

| c) | begära muntliga förklaringar på platsen. |
| --- | --- |

c)

begära muntliga förklaringar på platsen.

De här inspektionerna och undersökningarna ska genomföras enligt de förfaranden som är i kraft i den berörda medlemsstaten.

KAPITEL V

INSAMLING, VALIDERING, BEHANDLING, UTVÄRDERING OCH SPRIDNING AV INFORMATION OM HUR FLYGTRAFIKTJÄNSTENS UTFÖRANDE FUNGERAR FÖR DET EUROPEISKA GEMENSAMMA LUFTRUMMET

Artikel 20

Insamling och validering av data för prestationsgranskning

1.   Utöver de data som kommissionen tidigare samlat in via andra EU-instrument och som också får användas för prestationsgranskning, ska de nationella myndigheterna, leverantörerna av flygtrafiktjänster, flygplatsoperatörer, flygplatssamordnare och flygbolag säkerställa att kommissionen förses med de data som avses i bilaga IV och enligt de krav som anges i den bilagan.

2.   De nationella myndigheterna får helt eller delvis delegera eller omorganisera denna verksamhet mellan sina nationella tillsynsmyndigheter, leverantörer av flygtrafiktjänst, flygplatsoperatörer och flygplatssamordnare, för att beakta lokala särdrag och befintliga rapporteringskanaler.

3.   De som lämnar in data ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa datans kvalitet och validering, och se till att inlämning görs enligt tidsplanen och innehåller bevis för kvalitetskontroller och valideringsförfaranden, förklarande svar på specifika förfrågningar från Europeiska kommissionen rörande datans kvalitet och, där det är nödvändigt, åtgärdsplaner för att förbättra datakvaliteten. Datan ska tillställas kostnadsfritt och där det är tillämpligt i elektronisk form med användning av det format som kommissionen anger.

4.   Kommissionen ska bedöma kvaliteten och validera de data som överförts enligt punkt 1. Om kvaliteten inte uppfyller prestationsgranskningens krav får kommissionen vidta lämpliga åtgärder för att bedöma och förbättra datakvaliteten i samarbete med medlemsstaterna, och särskilt med deras nationella tillsynsmyndigheter.

5.   Vid tillämpning av den här förordningen ska sådan data realterad till utförande som avses i punkt 1 och som redan har lämnats till Eurocontrol anses vara tillställd kommissionen. Om så inte är fallet ska kommissionen och Eurocontrol vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att sådan data tillställs kommissionen enligt de kraven i punkt 3.

6.   När det uppstår nya väsentliga behov av data eller datakvaliteten befaras vara otillräcklig kan kommissionen genomföra pilotundersökningar på frivillig basis i medlemsstaterna innan nya krav rörande data införs genom ändring av denna förordning. Avsikten med sådana pilotundersökningar är att avväga nyttan med att samla in sådana data, dvs. ställa fördelarna med att få in dessa data mot nackdelar såsom insamlingskostnader och belastningen på de som lämnar in datan.

Artikel 21

Spridning av information

1.   Kommissionen ska sprida allmän information i syfte att uppfylla målen i artikel 11 i förordning (EG) nr 549/2004 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (11), särskilt artikel 4, och artikel 18 i förordning (EG) nr 550/2004.

2.   Den information som avses i artikel 3.3 a ska vara allmänt tillgänglig för berörda parter, särskilt i elektronisk form.

3.   De årsrapporter som avses i artikel 3.3 k ska vara allmänt tillgängliga. Hänvisningar till rapporterna ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen får besluta att regelbundet tillhandahålla annan allmän information för de berörda parterna, särskilt i elektronisk form.

4.   De EU-täckande mål som avses i artikel 9 och en hänvisning till de antagna prestationsplaner som avses i kapitel III ska vara allmänt tillgängliga och ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

5.   Enskild tillgång till särskild information, såsom validerade data och statistik, ska beviljas den som lämnar in data och som direkt berörs av informationen och åtgärderna.

KAPITEL VI

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 22

Överklagande

Medlemsstaterna ska se till att beslut som fattas enligt denna förordning är tillbörligen motiverade och föremål för effektivt prövnings- och/eller överklagandeförfarande.

Artikel 23

Övergångsbestämmelser

Medlemsstater som beslutar att anta en prestationsplan med mål på nivån för funktionellt luftrumsblock under den första referensperioden ska se till att

| a) | planen går före de nationella planerna från och med den 1 januari under ett av referensperiodens år, |
| --- | --- |

a)

planen går före de nationella planerna från och med den 1 januari under ett av referensperiodens år,

| b) | planen inte omfattar en längre tidsperiod än det som återstår av referensperioden, |
| --- | --- |

b)

planen inte omfattar en längre tidsperiod än det som återstår av referensperioden,

| c) | det framgår av planen att prestationsmålen är minst lika ambitiösa som de tidigare samlade nationella målen. |
| --- | --- |

c)

det framgår av planen att prestationsmålen är minst lika ambitiösa som de tidigare samlade nationella målen.

Artikel 24

Granskning av prestationssystemet

Kommissionen ska senast den 1 juli 2013 granska processens effektivitet. Före slutet av 2014 och regelbundet därefter ska kommissionen granska prestationssystemet och särskilt analysera dess verkningar, effektivitet och räckvidd med tillbörlig hänsyn till det arbete som Icao gör inom området.

Artikel 25

Ändringar av förordning (EG) nr 2096/2005

Förordning (EG) nr 2096/2005 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Avsnitt 2.2 i bilaga I ska ersättas med följande:
  ”2.2.   Ledning

  En leverantör av flygtrafiktjänst ska ha en verksamhetsplan för minst fem år. Planen ska innehålla följande:






  a) | De övergripande syftena och målen för leverantören av flygtrafiktjänst och dennes verksamhetsstrategi, vilka måste vara förenliga med leverantörens mera långsiktiga planer och med relevanta EU-krav i fråga om utbyggnad av infrastruktur eller annan teknik. |
| --- | --- | --- |

1.

Avsnitt 2.2 i bilaga I ska ersättas med följande:

”2.2.   Ledning

En leverantör av flygtrafiktjänst ska ha en verksamhetsplan för minst fem år. Planen ska innehålla följande:

a)

De övergripande syftena och målen för leverantören av flygtrafiktjänst och dennes verksamhetsstrategi, vilka måste vara förenliga med leverantörens mera långsiktiga planer och med relevanta EU-krav i fråga om utbyggnad av infrastruktur eller annan teknik.

| b) | Lämpliga prestationsmål när det gäller säkerhet, kapacitet, miljö och kostnadseffektivitet enligt vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

b)

Lämpliga prestationsmål när det gäller säkerhet, kapacitet, miljö och kostnadseffektivitet enligt vad som är tillämpligt.

Informationen i punkterna a och b ska vara förenlig med den prestationsplan på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 549/2004 och till den del som gäller säkerhetsdata förenlig med det SSP-program (State Safety Programme) som avses i Icaostandard 2.27.1 Annex 11 ändring 47B-A av den 20 juli 2009 enligt det som är tillämpligt.

En leverantör av flygtrafiktjänst ska lämna säkerhets- och affärsmotiveringar för större investeringsprojekt och där det är relevant även den uppskattade inverkan på de prestationsmål som avses i 2.2 b, och ska ange vilka investeringar som beror på de rättsliga kraven relaterade till införlivandet av Sesarprogrammet.

En leverantör av flygtrafiktjänst ska utarbeta en årsplan för det kommande året i vilken verksamhetsplanens punkter och eventuella ändringar av den ska beskrivas.

Årsplanen ska innehålla följande uppgifter om tjänsternas kvalitet och nivån på tjänsterna (t.ex. förväntad kapacitetsnivå, säkerhet, miljö och kostnadseffektivitet enligt det som är tillämpligt):

| a) | Information om införande av ny infrastruktur eller annan utveckling, och hur detta kommer att bidra till förbättring av tjänsteleverantörens utförande, inklusive tjänsternas kvalitet och nivån på tjänsterna. |
| --- | --- |

a)

Information om införande av ny infrastruktur eller annan utveckling, och hur detta kommer att bidra till förbättring av tjänsteleverantörens utförande, inklusive tjänsternas kvalitet och nivån på tjänsterna.

| b) | Utförandeindikatorer som är förenliga med den prestationsplan på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 549/2004 och mot vilka nivån på tjänsterna och tjänsternas kvalitet kan skäligen bedömas. |
| --- | --- |

b)

Utförandeindikatorer som är förenliga med den prestationsplan på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 549/2004 och mot vilka nivån på tjänsterna och tjänsternas kvalitet kan skäligen bedömas.

| c) | Information om åtgärder som har planerats för att minska de säkerhetsrisker som anges i tjänsteleverantörens säkerhetsplan, inklusive säkerhetsindikatorer för uppföljning av säkerhetsrisken och där det är lämpligt uppskattade kostnader för dessa åtgärder. |
| --- | --- |

c)

Information om åtgärder som har planerats för att minska de säkerhetsrisker som anges i tjänsteleverantörens säkerhetsplan, inklusive säkerhetsindikatorer för uppföljning av säkerhetsrisken och där det är lämpligt uppskattade kostnader för dessa åtgärder.

| d) | Tjänsteleverantörens förväntade ekonomiska ställning i ett kort perspektiv, och förändringar i eller konsekvenser för verksamhetsplanen. |
| --- | --- |

d)

Tjänsteleverantörens förväntade ekonomiska ställning i ett kort perspektiv, och förändringar i eller konsekvenser för verksamhetsplanen.

Leverantören av flygtrafiktjänst ska på kommissionens begäran tillställa innehållet i verksamhetsplanen och årsplanens utförandedel enligt villkor som fastställs av den nationella tillsynsmyndigheten i enlighet med nationell rätt.”

| 2. | Avsnitt 9 i bilaga I ska ersättas med följande:
  ”9.   RAPPORTERINGSKRAV
  En leverantör av flygtrafiktjänst ska kunna lämna en årlig verksamhetsrapport till den relevanta nationella tillsynsmyndigheten. Rapporten ska visa det ekonomiska resultatet och verksamhetens resultat och ta upp annan verksamhet eller utveckling av betydelse, särskilt i fråga om säkerhet, dock utan att det påverkar tillämpningen av artikel 12 i förordning (EG) nr 550/2004.
  Den årliga rapporten ska minst innehålla följande:






  — | En utvärdering av tjänsternas utförandenivå. |
| --- | --- | --- |

2.

Avsnitt 9 i bilaga I ska ersättas med följande:

”9.   RAPPORTERINGSKRAV

En leverantör av flygtrafiktjänst ska kunna lämna en årlig verksamhetsrapport till den relevanta nationella tillsynsmyndigheten. Rapporten ska visa det ekonomiska resultatet och verksamhetens resultat och ta upp annan verksamhet eller utveckling av betydelse, särskilt i fråga om säkerhet, dock utan att det påverkar tillämpningen av artikel 12 i förordning (EG) nr 550/2004.

Den årliga rapporten ska minst innehålla följande:

—

En utvärdering av tjänsternas utförandenivå.

| — | En jämförelse mellan det utförande som leverantören av flygtrafiktjänst uppnått och verksamhetsplanens prestationsmål samt årsplanens utförandeindikatorer. |
| --- | --- |

—

En jämförelse mellan det utförande som leverantören av flygtrafiktjänst uppnått och verksamhetsplanens prestationsmål samt årsplanens utförandeindikatorer.

| — | Förklaring av skillnaderna hos prestationsmålen och redogörelse för åtgärder avsedda att avhjälpa sådana skillnader under referensperioden som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 549/2004. |
| --- | --- |

—

Förklaring av skillnaderna hos prestationsmålen och redogörelse för åtgärder avsedda att avhjälpa sådana skillnader under referensperioden som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 549/2004.

| — | Verksamhetsutveckling och utbyggnad av infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Verksamhetsutveckling och utbyggnad av infrastruktur.

| — | Det ekonomiska resultatet, om detta inte offentliggörs separat i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EG) nr 550/2004. |
| --- | --- |

—

Det ekonomiska resultatet, om detta inte offentliggörs separat i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EG) nr 550/2004.

| — | Information om det fasta remissförfarandet med användarna av leverantörens tjänster. |
| --- | --- |

—

Information om det fasta remissförfarandet med användarna av leverantörens tjänster.

| — | Information om personalpolicy. |
| --- | --- |

—

Information om personalpolicy.

En leverantör av flygtrafiktjänst ska göra årsrapportens innehåll tillgänglig för Europeiska kommissionen på begäran och för allmänheten på de villkor den nationella tillsynsmyndigheten fastställer i enlighet med nationell rätt.”

Artikel 26

Ikraftträdande

1.   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Kapitel V ska gälla från och med den 1 januari 2011. Den första referensperioden ska börja den 1 januari 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 juli 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  EUT L 341, 7.12.2006, s. 3.

2

(3)  EUT L 79, 19.3.2008, s. 1.

3

(4)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 20.

4

(5)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 10.

5

(6)  EUT L 167, 4.7.2003, s. 23.

6

(7)  EUT L 294, 13.11.2007, s. 3.

7

(8)  EUT L 295, 14.11.2007, s. 7.

8

(9)  EGT L 14, 22.1.1993, s. 1.

9

(10)  EUT L 335, 21.12.2005, s. 13.

10

(11)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

11

---

BILAGA I

NYCKELUTFÖRANDEINDIKATORER

Avsnitt 1:   För upprättande av EU-täckande mål:

1.   NYCKELUTFÖRANDEINDIKATORER FÖR SÄKERHET

| a) | Den första EU-täckande nyckelutförandeindikatorn för säkerhet ska vara miniminivån för den första nyckelutförandeindikatorn för säkerhet som definieras i punkt 1 a i avsnitt 2 för leverantörer av flygtrafiktjänst respektive nationella tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

a)

Den första EU-täckande nyckelutförandeindikatorn för säkerhet ska vara miniminivån för den första nyckelutförandeindikatorn för säkerhet som definieras i punkt 1 a i avsnitt 2 för leverantörer av flygtrafiktjänst respektive nationella tillsynsmyndigheter.

| b) | Den andra EU-täckande nyckelutförandeindikatorn för säkerhet ska vara procentandelen för tillämpning av riskanalysverktygets allvarlighetsklassificering enligt definitionen i punkt 1 b i avsnitt 2, i stater där den här förordningen är tillämplig, för att möjliggöra harmoniserad rapportering av allvarlighetsbedömning av separationsunderskridande, intrång på bana och ATM-specifika tekniska händelser. |
| --- | --- |

b)

Den andra EU-täckande nyckelutförandeindikatorn för säkerhet ska vara procentandelen för tillämpning av riskanalysverktygets allvarlighetsklassificering enligt definitionen i punkt 1 b i avsnitt 2, i stater där den här förordningen är tillämplig, för att möjliggöra harmoniserad rapportering av allvarlighetsbedömning av separationsunderskridande, intrång på bana och ATM-specifika tekniska händelser.

| c) | Den tredje EU-täckande nyckelutförandeindikatorn för säkerhet ska vara miniminivån för åtgärden rörande rättvisekultur vid referensperiodens slut enligt definitionen i punkt 1 c i avsnitt 2. |
| --- | --- |

c)

Den tredje EU-täckande nyckelutförandeindikatorn för säkerhet ska vara miniminivån för åtgärden rörande rättvisekultur vid referensperiodens slut enligt definitionen i punkt 1 c i avsnitt 2.

Det ska inte förekomma några EU-täckande mål för de ovan nämnda nyckelutförandeindikatorerna för den första referensperioden. Under den första referensperioden ska kommissionen använda den insamlade datan för att validera dessa nyckelutförandedikatorer och utvärdera dem i syfte att säkerställa att säkerhetsriskerna är tillbörligen identifierade, reducerade och hanterade. På denna grund ska kommissionen vid behov anta nya nyckelutförandeindikatorer för säkerhet, genom översyn av denna bilaga.

2.   MILJÖINDIKATOR

| 2.1 | För den första referensperioden: | Den första EU-täckande resultatindikatorn ska vara den genomsnittliga horisontella flygningseffektiviteten underväg, som definieras enligt följande:






  — | Indikatorn för genomsnittlig horisontell flygningseffektivitet underväg är skillnaden mellan längden på underväg-delen av den aktuella rutten och den optimala rutten som i genomsnitt är storcirkeln. |
| --- | --- | --- | --- |

2.1

För den första referensperioden:

Den första EU-täckande resultatindikatorn ska vara den genomsnittliga horisontella flygningseffektiviteten underväg, som definieras enligt följande:

—

Indikatorn för genomsnittlig horisontell flygningseffektivitet underväg är skillnaden mellan längden på underväg-delen av den aktuella rutten och den optimala rutten som i genomsnitt är storcirkeln.

| — | Med underväg avses flygning utanför en cirkel på 40 NM kring flygplatsen. |
| --- | --- |

—

Med underväg avses flygning utanför en cirkel på 40 NM kring flygplatsen.

| — | De flygningar som beaktas för denna indikator är följande:






  a) | Alla kommersiella flygningar enligt instrumentflygregler (IFR-flygningar) inom europeiskt luftrum. |
| --- | --- | --- |

—

De flygningar som beaktas för denna indikator är följande:

a)

Alla kommersiella flygningar enligt instrumentflygregler (IFR-flygningar) inom europeiskt luftrum.

| b) | När en flygning avgår eller ankommer utanför europeiskt luftrum räknas endast delen inom europeiskt luftrum. |
| --- | --- |

b)

När en flygning avgår eller ankommer utanför europeiskt luftrum räknas endast delen inom europeiskt luftrum.

| — | Rundflygningar och flygningar med storcirkelavstånd kortare än 80 NM mellan terminalområdena räknas inte. |
| --- | --- |

—

Rundflygningar och flygningar med storcirkelavstånd kortare än 80 NM mellan terminalområdena räknas inte.

| | Den andra EU-täckande nyckelutförandeindikatorn för miljö ska vara effektiv användning av de civila/militära luftrumsstrukturerna, t.ex. villkorliga flygvägar (CDR, Conditional Route). För den första referensperioden ska denna indikator övervakas av kommissionen. Fastställandet av mål ska inledas från och med den andra referensperioden. |
| --- | --- |

Den andra EU-täckande nyckelutförandeindikatorn för miljö ska vara effektiv användning av de civila/militära luftrumsstrukturerna, t.ex. villkorliga flygvägar (CDR, Conditional Route). För den första referensperioden ska denna indikator övervakas av kommissionen. Fastställandet av mål ska inledas från och med den andra referensperioden.

| 2.2 | Från och med den andra referensperioden ska en tredje EU-täckande nyckelutförandetindikator för miljö tas fram för bedömning av miljörelaterade faktorer som hör samman med flygplatsernas flygtrafiktjänst. |
| --- | --- |

2.2

Från och med den andra referensperioden ska en tredje EU-täckande nyckelutförandetindikator för miljö tas fram för bedömning av miljörelaterade faktorer som hör samman med flygplatsernas flygtrafiktjänst.

3.   KAPACITETSINDIKATOR

| 3.1 | För den första referensperioden: | Den EU-täckande nyckelutförandeindikatorn för kapacitet ska vara antalet minuter ATFM-försening underväg per flygning, enligt följande definition:






  a) | ATFM-förseningen underväg är den försening som beräknats av den centrala ATFM-enheten enligt definitionen i kommissionens förordning (EU) nr 255/2010 av den 25 mars 2010 om fastställande av gemensamma regler för flödesplanering (ATFM) (1) och uttrycks som skillnaden mellan den begärda starttiden i luftfartygsoperatörens senaste färdplan och den beräknade starttid (CTOT) som tilldelats av den centrala ATFM-enheten. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

För den första referensperioden:

Den EU-täckande nyckelutförandeindikatorn för kapacitet ska vara antalet minuter ATFM-försening underväg per flygning, enligt följande definition:

a)

ATFM-förseningen underväg är den försening som beräknats av den centrala ATFM-enheten enligt definitionen i kommissionens förordning (EU) nr 255/2010 av den 25 mars 2010 om fastställande av gemensamma regler för flödesplanering (ATFM) (1) och uttrycks som skillnaden mellan den begärda starttiden i luftfartygsoperatörens senaste färdplan och den beräknade starttid (CTOT) som tilldelats av den centrala ATFM-enheten.

| b) | Indikatorn omfattar alla IFR-flygningar inom europeiskt luftrum och täcker förseningar på grund av ATFM. |
| --- | --- |

b)

Indikatorn omfattar alla IFR-flygningar inom europeiskt luftrum och täcker förseningar på grund av ATFM.

| c) | Indikatorn beräknas för hela kalenderåret. |
| --- | --- |

c)

Indikatorn beräknas för hela kalenderåret.

| | För att förbereda framtagningen av en andra EU-täckande nyckelutförandeindikator för kapacitet ska kommissionen från och med den första referensperioden samla in, konsolidera och övervaka






  a) | det totala antalet ATFM-förseningar som kan tillskrivas terminaltjänster och flygplatsernas flygtrafiktjänst, |
| --- | --- | --- |

För att förbereda framtagningen av en andra EU-täckande nyckelutförandeindikator för kapacitet ska kommissionen från och med den första referensperioden samla in, konsolidera och övervaka

a)

det totala antalet ATFM-förseningar som kan tillskrivas terminaltjänster och flygplatsernas flygtrafiktjänst,

| b) | tilläggstiden i uttaxningsfasen, |
| --- | --- |

b)

tilläggstiden i uttaxningsfasen,

| c) | för flygplatser med mer än 100 000 kommersiella rörelser per år, tilläggstiden för ASMA (Arrival Sequencing and Metering Area). |
| --- | --- |

c)

för flygplatser med mer än 100 000 kommersiella rörelser per år, tilläggstiden för ASMA (Arrival Sequencing and Metering Area).

| 3.2 | Från och med den andra referensperioden ska en andra EU-täckande kapacitetsindikator tas fram på grundval av den granskning som beskrivs i punkt 3.1, för bedömning av specifika kapacitetsfrågor förknippade med flygplatsernas flygtrafiktjänst. |
| --- | --- |

3.2

Från och med den andra referensperioden ska en andra EU-täckande kapacitetsindikator tas fram på grundval av den granskning som beskrivs i punkt 3.1, för bedömning av specifika kapacitetsfrågor förknippade med flygplatsernas flygtrafiktjänst.

4.   INDIKATOR FÖR KOSTNADSEFFEKTIVITET

| 4.1 | För den första referensperioden:
  Den EU-täckande nyckelutförandeindikatorn för kostnadseffektivitet ska vara det genomsnittliga EU-täckande fastställda enhetspriset för underväg-flygtrafiktjänst, enligt följande definition:






  a) | Indikatorn fås genom att beräkna förhållandet mellan de fastställda kostnaderna och den trafik, uttryckt som antalet tjänstenheter, som förväntas för perioden på EU-nivå, enligt kommissionens antaganden för fastställande av EU-täckande mål med tillämpning av artikel 9.4. |
| --- | --- | --- |

4.1

För den första referensperioden:

Den EU-täckande nyckelutförandeindikatorn för kostnadseffektivitet ska vara det genomsnittliga EU-täckande fastställda enhetspriset för underväg-flygtrafiktjänst, enligt följande definition:

a)

Indikatorn fås genom att beräkna förhållandet mellan de fastställda kostnaderna och den trafik, uttryckt som antalet tjänstenheter, som förväntas för perioden på EU-nivå, enligt kommissionens antaganden för fastställande av EU-täckande mål med tillämpning av artikel 9.4.

| b) | Indikatorn uttrycks i euro och i reella termer. |
| --- | --- |

b)

Indikatorn uttrycks i euro och i reella termer.

| c) | Indikatorn anges för varje år av referensperioden. |
| --- | --- |

c)

Indikatorn anges för varje år av referensperioden.

För den första referensperioden ska kostnaderna och enhetspriserna för flygtrafikens terminaltjänster insamlas, konsolideras och övervakas av kommissionen i enlighet med förordning (EG) nr 1794/2006.

| 4.2 | Från och med den andra referensperioden ska den andra EU-täckande nyckelutförandeindikatorn för kostnadseffektivitet vara det genomsnittliga EU-fastställda enhetspriset för flygtrafikens terminaltjänster. |
| --- | --- |

4.2

Från och med den andra referensperioden ska den andra EU-täckande nyckelutförandeindikatorn för kostnadseffektivitet vara det genomsnittliga EU-fastställda enhetspriset för flygtrafikens terminaltjänster.

Avsnitt 2:   Upprättande av mål på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock:

1.   NYCKELUTFÖRANDEINDIKATORER FÖR SÄKERHET

| a) | Den första nyckelutförandeindikatorn för säkerhet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock ska vara säkerhetsledningens effektivitet mätt enligt en metod baserad på ATM Safety Maturity Survey Framework. Indikatorn ska tas fram gemensamt av kommissionen, medlemsstaterna, Easa och Eurocontrol och antas av kommissionen före den första referensperioden. Under denna första referensperiod kommer de nationella tillsynsmyndigheterna att övervaka och offentliggöra dessa nyckelutförandeindikatorer och medlemsstaterna kan sätta upp motsvarande mål. |
| --- | --- |

a)

Den första nyckelutförandeindikatorn för säkerhet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock ska vara säkerhetsledningens effektivitet mätt enligt en metod baserad på ATM Safety Maturity Survey Framework. Indikatorn ska tas fram gemensamt av kommissionen, medlemsstaterna, Easa och Eurocontrol och antas av kommissionen före den första referensperioden. Under denna första referensperiod kommer de nationella tillsynsmyndigheterna att övervaka och offentliggöra dessa nyckelutförandeindikatorer och medlemsstaterna kan sätta upp motsvarande mål.

| b) | Den andra nyckelutförandeindikatorn för säkerhet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock ska vara tillämpning av riskanalysverktygets allvarlighetsklassificering för att möjliggöra harmoniserad rapportering av allvarlighetsbedömningen för separationsunderskridande, intrång på bana och ATM-specifika tekniska händelser vid alla flygkontrollcentraler och flygplatser med mer än 150 000 kommersiella rörelser per år inom räckvidden för denna förordning (ja/nej-värde). Allvarlighetsklassificeringen ska tas fram gemensamt av kommissionen, medlemsstaterna, Easa och Eurocontrol och antas av kommissionen före den första referensperioden. Under denna första referensperiod kommer de nationella tillsynsmyndigheterna att övervaka och offentliggöra dessa nyckelutförandeindikatorer och medlemsstaterna kan sätta upp motsvarande mål. |
| --- | --- |

b)

Den andra nyckelutförandeindikatorn för säkerhet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock ska vara tillämpning av riskanalysverktygets allvarlighetsklassificering för att möjliggöra harmoniserad rapportering av allvarlighetsbedömningen för separationsunderskridande, intrång på bana och ATM-specifika tekniska händelser vid alla flygkontrollcentraler och flygplatser med mer än 150 000 kommersiella rörelser per år inom räckvidden för denna förordning (ja/nej-värde). Allvarlighetsklassificeringen ska tas fram gemensamt av kommissionen, medlemsstaterna, Easa och Eurocontrol och antas av kommissionen före den första referensperioden. Under denna första referensperiod kommer de nationella tillsynsmyndigheterna att övervaka och offentliggöra dessa nyckelutförandeindikatorer och medlemsstaterna kan sätta upp motsvarande mål.

| c) | Den tredje nyckelutförandeindikatorn för säkerhet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock ska vara rapportering av rättvisekultur. Åtgärden ska tas fram gemensamt av kommissionen, medlemsstaterna, EASA och Eurocontrol och antas av kommissionen före den första referensperioden. Under denna första referensperiod kommer de nationella tillsynsmyndigheterna att övervaka och offentliggöra åtgärden och medlemsstaterna kan sätta upp motsvarande mål. |
| --- | --- |

c)

Den tredje nyckelutförandeindikatorn för säkerhet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock ska vara rapportering av rättvisekultur. Åtgärden ska tas fram gemensamt av kommissionen, medlemsstaterna, EASA och Eurocontrol och antas av kommissionen före den första referensperioden. Under denna första referensperiod kommer de nationella tillsynsmyndigheterna att övervaka och offentliggöra åtgärden och medlemsstaterna kan sätta upp motsvarande mål.

2.   MILJÖINDIKATOR

| 2.1 | För den första referensperioden ska det inte finnas någon obligatorisk nyckelutförandeindikator för miljö på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock.
  Medlemsstaterna ska också, utan att det påverkar lokala miljöbestämmelser, samarbeta med kommissionen för att sätta upp en nyckelutförandeindikator för miljö avsedd för bedömning av specifika miljöfrågor förknippade med flygplatsernas flygtrafiktjänst och som ska tillämpas från och med den andra referensperioden. |
| --- | --- |

2.1

För den första referensperioden ska det inte finnas någon obligatorisk nyckelutförandeindikator för miljö på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock.

Medlemsstaterna ska också, utan att det påverkar lokala miljöbestämmelser, samarbeta med kommissionen för att sätta upp en nyckelutförandeindikator för miljö avsedd för bedömning av specifika miljöfrågor förknippade med flygplatsernas flygtrafiktjänst och som ska tillämpas från och med den andra referensperioden.

| 2.2 | För den andra referensperioden fås nyckelutförandeindikatorn för miljö på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock genom att man före slutet av referensperioden tar fram en förbättringsprocess på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock rörande utformning av luftrum, inklusive effektiv användning av de civila/militära luftsrumsstrukturerna (t.ex. villkorliga flygvägar, CDR). |
| --- | --- |

2.2

För den andra referensperioden fås nyckelutförandeindikatorn för miljö på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock genom att man före slutet av referensperioden tar fram en förbättringsprocess på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock rörande utformning av luftrum, inklusive effektiv användning av de civila/militära luftsrumsstrukturerna (t.ex. villkorliga flygvägar, CDR).

3.   KAPACITETSINDIKATOR

| 3.1 | För den första referensperioden:
  Nyckelutförandeindikatorn för kapacitet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock ska vara antalet minuter ATFM-försening underväg per flygning. Den definieras enligt följande:






  a) | Indikatorn definieras i punkt 3.1 i avsnitt 1. |
| --- | --- | --- |

3.1

För den första referensperioden:

Nyckelutförandeindikatorn för kapacitet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock ska vara antalet minuter ATFM-försening underväg per flygning. Den definieras enligt följande:

a)

Indikatorn definieras i punkt 3.1 i avsnitt 1.

| b) | Indikatorn anges för varje år av referensperioden. |
| --- | --- |

b)

Indikatorn anges för varje år av referensperioden.

För att förbereda framtagningen av en andra nyckelutförandeindikator för kapacitet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock ska medlemsstaterna från och med den första referensperioden rapportera följande:

| a) | Totalt antal ATFM-förseningar som kan tillskrivas terminaltjänster och flygplatsernas flygtrafiktjänst. |
| --- | --- |

a)

Totalt antal ATFM-förseningar som kan tillskrivas terminaltjänster och flygplatsernas flygtrafiktjänst.

| b) | Tilläggstiden i uttaxningsfasen. |
| --- | --- |

b)

Tilläggstiden i uttaxningsfasen.

| c) | För flygplatser med mer än 100 000 kommersiella luftfartsrörelser per år, tilläggstiden för ASMA (Arrival Sequencing and Metering Area). |
| --- | --- |

c)

För flygplatser med mer än 100 000 kommersiella luftfartsrörelser per år, tilläggstiden för ASMA (Arrival Sequencing and Metering Area).

| 3.2 | Från och med den andra referensperioden ska en andra nyckelutförandeindikator för kapacitet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock tillämpas för bedömning av specifika frågor förknippade med flygplatsens flygtrafiktjänst. |
| --- | --- |

3.2

Från och med den andra referensperioden ska en andra nyckelutförandeindikator för kapacitet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock tillämpas för bedömning av specifika frågor förknippade med flygplatsens flygtrafiktjänst.

4.   INDIKATOR FÖR KOSTNADSEFFEKTIVITET

| 4.1 | För den första referensperioden ska nyckelutförandeindikatorn för kostnadseffektivitet vara det fastställda enhetspriset på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock för flygtrafiktjänster för underväg, enligt följande definition:






  a) | Indikatorn fås genom att beräkna förhållandet mellan de fastställda kostnaderna och den förutsedda trafiken i prestationsplanerna enligt artikel 10.3 a och 10.3 b. |
| --- | --- | --- |

4.1

För den första referensperioden ska nyckelutförandeindikatorn för kostnadseffektivitet vara det fastställda enhetspriset på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock för flygtrafiktjänster för underväg, enligt följande definition:

a)

Indikatorn fås genom att beräkna förhållandet mellan de fastställda kostnaderna och den förutsedda trafiken i prestationsplanerna enligt artikel 10.3 a och 10.3 b.

| b) | Indikatorn uttrycks i nationell valuta och i reella termer. |
| --- | --- |

b)

Indikatorn uttrycks i nationell valuta och i reella termer.

| c) | Indikatorn anges för varje år av referensperioden. |
| --- | --- |

c)

Indikatorn anges för varje år av referensperioden.

Medlemsstaterna ska dessutom rapportera kostnaderna och enhetspriserna för sina terminaltjänster enligt förordning (EG) nr 1794/2006, och om det förekommer avvikelser från prognoserna ska motivering lämnas till kommissionen.

| 4.2 | Från och med den andra referensperioden ska en andra nyckelutförandeindikator för kapacitet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock tillämpas, nämligen det fastställda enhetspriset (de fastställda enhetspriserna) på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock för terminaltjänster. |
| --- | --- |

4.2

Från och med den andra referensperioden ska en andra nyckelutförandeindikator för kapacitet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock tillämpas, nämligen det fastställda enhetspriset (de fastställda enhetspriserna) på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock för terminaltjänster.

---

(1)  EUT L 80, 26.3.2010, s. 10.

---

BILAGA II

MALL FÖR PRESTATIONSPLANER

Prestationsplanerna på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock ska bygga på nedan angivna struktur.

1.   INLEDNING

1.1   Beskrivning av situationen (planens räckvidd, enheter som omfattas, plan på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock osv.).

1.2   Beskrivning av det makroekonomiska scenariot för referensperioden inklusive övergripande antaganden (trafikprognos, enhetspristrend osv.).

1.3   Beskrivning av resultat från konsultationen med intressenterna inför utarbetandet av prestationsplanen (deltagarnas viktigaste frågor och om möjligt överenskomna kompromisser).

2.   PRESTATIONSMÅL PÅ NATIONELL NIVÅ ELLER NIVÅN FÖR FUNKTIONELLT LUFTRUMSBLOCK

2.1   Prestationsmål för varje nyckelutförandeområde, fastställda mot varje nyckelutförandeindikator för prestation, för hela referensperioden, med årliga värden som ska användas för övervakning och som incitament.

a)   Säkerhet

—   Säkerhetsledningens effektivitet: mål på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock definierade i enlighet med punkt 1 a i avsnitt 2 i bilaga I för varje år av referensperioden (frivilligt under den första referensperioden).

—   Tillämpning av riskanalysverktygets allvarlighetsklassificering: mål på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock definierade i enlighet med punkt 1 b i avsnitt 2 i bilaga I för varje år av referensperioden (ja/nej-värden).

—   Rättvisekultur: mål på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock definierade i enlighet med punkt 1 c i avsnitt 2 i bilaga I för varje år av referensperioden (frivilligt under den första referensperioden).

b)   Kapacitet

| — | Minuter ATFM-förseningar underväg per flygning. |
| --- | --- |

—

Minuter ATFM-förseningar underväg per flygning.

c)   Miljö

| — | Beskrivning av förbättringsprocessen på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock för utformning av luftrum (frivillig under den första referensperioden). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av förbättringsprocessen på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock för utformning av luftrum (frivillig under den första referensperioden).

d)   Kostnadseffektivitet

| — | Fastställda kostnader för flygtrafikens undervägs-tjänster och terminaltjänster bestämda enligt artikel 15.2 a och 15.2 b i förordning (EG) nr 550/2004 och med tillämpning av förordning (EG) nr 1794/2006 för varje år av referensperioden. |
| --- | --- |

—

Fastställda kostnader för flygtrafikens undervägs-tjänster och terminaltjänster bestämda enligt artikel 15.2 a och 15.2 b i förordning (EG) nr 550/2004 och med tillämpning av förordning (EG) nr 1794/2006 för varje år av referensperioden.

| — | Prognos för undervägs-tjänstenheter för varje år av referensperioden. |
| --- | --- |

—

Prognos för undervägs-tjänstenheter för varje år av referensperioden.

| — | De härav följande fastställda enhetspriserna för referensperioden. |
| --- | --- |

—

De härav följande fastställda enhetspriserna för referensperioden.

| — | Beskrivning av och motivering för avkastningen på kapitalet för leverantörerna av flygtrafiktjänst i förhållande till den faktiska risken som uppstått. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av och motivering för avkastningen på kapitalet för leverantörerna av flygtrafiktjänst i förhållande till den faktiska risken som uppstått.

| — | Beskrivning av den investering som behövs för att nå prestationsmålen tillsammans med en beskrivning av deras relevans i förhållande till generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten och prestationsmålens överensstämmelse med de huvudsakliga områden och riktningar för framsteg och ändring som anges i planen. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av den investering som behövs för att nå prestationsmålen tillsammans med en beskrivning av deras relevans i förhållande till generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten och prestationsmålens överensstämmelse med de huvudsakliga områden och riktningar för framsteg och ändring som anges i planen.

2.2   Beskrivning och förklaring av hur prestationsmålen är förenliga med de EU-täckande prestationsmålen.

2.3   Beskrivning och förklaring av överföringarna från åren före referensperioden.

2.4   Beskrivning av de parametrar som medlemsstaterna använder för att fastställa riskdelning och incitament.

3.   BIDRAG FRÅN VARJE ANSVARIG ENHET

3.1   Individuella prestationsmål för varje ansvarig enhet.

3.2   Beskrivning av de incitamentssystem som ska tillämpas på varje enhet för att uppmuntra till att uppfylla målen över referensperioden.

4.   PLANENS MILITÄRA DIMENSION

Beskrivning av planens civilmilitära dimension med angivelse av resultat som nås genom tillämpning av flexibel luftrumsanvändning (FUA) i syfte att öka kapaciteten med tillbörligt beaktande av militäruppdragens effektivitet och, om det bedöms vara lämpligt, relevanta utförandeindikatorer och mål som är enhetliga med prestationsplanens indikatorer och mål.

5.   ANALYS AV KÄNSLIGHET OCH JÄMFÖRELSE MED DEN FÖREGÅENDE PRESTATIONSPLANEN

5.1   Känslighet för yttre antaganden.

5.2   Jämförelse med föregående prestationsplan (inte tillämpligt för den första referensperioden).

6.   INFÖRANDE AV PRESTATIONSPLANEN

Beskrivning av åtgärder som de nationella tillsynsmyndigheterna har infört för att nå prestationsmålen, t.ex. följande:

| — | Granskningsmekanismer för att se till att flygtrafiktjänstens säkerhetsprogram och verksamhetsplaner är genomförda. |
| --- | --- |

—

Granskningsmekanismer för att se till att flygtrafiktjänstens säkerhetsprogram och verksamhetsplaner är genomförda.

| — | Åtgärder för att övervaka och rapportera genomförandet av prestationsplanerna, inklusive hur situationen ska hanteras om målen inte uppfylls under referensperioden. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att övervaka och rapportera genomförandet av prestationsplanerna, inklusive hur situationen ska hanteras om målen inte uppfylls under referensperioden.

---

BILAGA III

PRINCIPER FÖR BEDÖMNING AV FÖRENLIGHETEN MELLAN EU-TÄCKANDE MÅL OCH MÅLEN PÅ NATIONELL NIVÅ ELLER NIVÅN FÖR FUNKTIONELLT LUFTRUMSBLOCK

Kommissionen ska använda följande bedömningskriterier:

1.   Allmänna kriterier

| a) | Efterlevnad av kraven för hur prestationsplanen ska sammanställas och antas, och i synnerhet bedömning av motiveringarna i den. |
| --- | --- |

a)

Efterlevnad av kraven för hur prestationsplanen ska sammanställas och antas, och i synnerhet bedömning av motiveringarna i den.

| b) | Faktaanalys med beaktande av den övergripande situationen i varje enskild stat. |
| --- | --- |

b)

Faktaanalys med beaktande av den övergripande situationen i varje enskild stat.

| c) | Inbördes förhållande mellan alla prestationsmål. |
| --- | --- |

c)

Inbördes förhållande mellan alla prestationsmål.

| d) | Resultatnormerna vid referensperiodens början och den konstaterade omfattningen av ytterligare förbättringar. |
| --- | --- |

d)

Resultatnormerna vid referensperiodens början och den konstaterade omfattningen av ytterligare förbättringar.

2.   Säkerhet

a)   Säkerhetsledningens effektivitet: Den tilläggsmarginal som gäller för både leverantörer av flygtrafiktjänst och nationella tillsynsmyndigheter och som används i prestationsplanen och bedöms av kommissionen, ska vara samma som eller högre än de poäng som gäller för motsvarande EU-täckande indikator vid slutet av referensperioden (frivilligt under den första referensperioden).

b)   Tillämpning av riskanalysverktygets allvarlighetsklassificering: Överensstämmelse mellan den lokala nyckelutförandeindikatorn enligt definitionen i punkt 1 b i avsnitt 2 i bilaga I och den EU-övergripande indikatorn för varje år av referensperioden.

c)   Rättvisekultur: Nivån för prestationsmålet på nationell nivå eller nivån för funktionellt luftrumsblock vid slutet av referensperioden uppmätt med den nyckelutförandeindikator som definieras i punkt 1 c i avsnitt 2 i bilaga I ska vara samma eller högre än nivån för det EU-täckande mål som definieras enligt punkt 1 c i avsnitt 2 i bilaga I (frivilligt under den första referensperioden).

3.   Miljö

Utformning av luftrum: Inte tillämpligt under den första referensperioden. Under den andra referensperioden, bedömning av den process för utformning av luftrum som anges i prestationsplanen.

4.   Kapacitet

Förseningsnivå: Jämförelse av den förväntade nivån för ATFM-försening underväg som används i prestationsplanen med ett referensvärde från Eurocontrols kapacitetsplaneringsprocess.

5.   Kostnadseffektivitet

a)   Enhetspristrend: Bedömning av huruvida de inlämnade fastställda enhetspriserna förväntas få en utveckling som överensstämmer med det EU-täckande målet för kostnadseffektivitet och huruvida de tillbörligt bidrar till att detta mål nås under hela referensperioden såväl som under varje enskilt år.

b)   Nivån för fastställt enhetspris: jämförelse med de inlämnade lokala enhetspriserna med det genomsnittliga enhetspriset i medlemsstater eller funktionella luftrumsblock med liknande operationell och ekonomisk miljö enligt kommissionens definition.

c)   Avkastning på kapital: Bedömning av avkastningen på kapital för leverantörerna av flygtrafiktjänst i förhållande till den faktiska risken.

d)   Antaganden rörande trafikprognos: jämförelse av prognoserna för lokala tjänstenheter enligt prestationsplanen med en referensprognos såsom trafikprognoserna från Eurocontrols tjänst Statfor (Statistics and Forecast Service).

e)   Ekonomiska antaganden: Kontroll av att de inflationsantaganden som används i prestationsplanen är i linje med en referensprognos såsom prognoser från Internationella valutafonden (IMF) eller Eurostat.

---

BILAGA IV

FÖRTECKNING ÖVER DATA SOM SKA LÄMNAS ENLIGT DENNA FÖRORDNING

1.   FRÅN NATIONELLA MYNDIGHETER:

1.1   Specifikation av datauppsättningen

De nationella myndigheterna ska tillhandahålla följande data för prestationsgranskningen:

| a) | Den information som krävs för att visa uppfyllandet av nyckelutförandeindikatorn för säkerhet som avses i punkt 1 a i avsnitt 2 i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

Den information som krävs för att visa uppfyllandet av nyckelutförandeindikatorn för säkerhet som avses i punkt 1 a i avsnitt 2 i bilaga I.

| b) | Statligt säkerhetsprogram (SSP) enligt det som krävs i Icaostandard 2.27.1 bilaga 11, ändring 47-B av den 20 juli 2009. |
| --- | --- |

b)

Statligt säkerhetsprogram (SSP) enligt det som krävs i Icaostandard 2.27.1 bilaga 11, ändring 47-B av den 20 juli 2009.

Dessutom ska de nationella myndigheterna se till att följande data finns att tillgå för prestationsgranskningen:

| c) | Data som använts och beräknats av den centrala ATFM-enheten enligt definitionen i förordning (EU) nr 255/2010 om ATFM, såsom färdplaner för allmän flygtrafik enligt IFR-reglerna, faktiska flygvägar, granskningsdata, förseningar underväg och genom flygplatsens flygledningstjänst, undantag från ATFM-åtgärder, respekt för slots från flygledningstjänsten, frekvensen för användning av villkorliga flygvägar. |
| --- | --- |

c)

Data som använts och beräknats av den centrala ATFM-enheten enligt definitionen i förordning (EU) nr 255/2010 om ATFM, såsom färdplaner för allmän flygtrafik enligt IFR-reglerna, faktiska flygvägar, granskningsdata, förseningar underväg och genom flygplatsens flygledningstjänst, undantag från ATFM-åtgärder, respekt för slots från flygledningstjänsten, frekvensen för användning av villkorliga flygvägar.

| d) | ATM-relaterade säkerhetshändelser enligt definitionerna i Eurocontrols flygsäkerhetskrav – ESARR 2, tredje utgåvan, med rubriken Reporting and Assessment of Safety Occurrences in ATM (Rapportering och bedömning av säkerhetshändelser inom flygledningstjänsten). |
| --- | --- |

d)

ATM-relaterade säkerhetshändelser enligt definitionerna i Eurocontrols flygsäkerhetskrav – ESARR 2, tredje utgåvan, med rubriken Reporting and Assessment of Safety Occurrences in ATM (Rapportering och bedömning av säkerhetshändelser inom flygledningstjänsten).

| e) | Säkerhetsrapporter från de nationella tillsynsmyndigheterna enligt artiklarna 6, 7 och 14 i kommissionens förordning (EG) nr 1315/2007 (1), såväl som rapporter från samma myndigheter om hur man avhjälper identifierade säkerhetsbrister som är föremål för korrigerande handlingsplaner. |
| --- | --- |

e)

Säkerhetsrapporter från de nationella tillsynsmyndigheterna enligt artiklarna 6, 7 och 14 i kommissionens förordning (EG) nr 1315/2007 (1), såväl som rapporter från samma myndigheter om hur man avhjälper identifierade säkerhetsbrister som är föremål för korrigerande handlingsplaner.

| f) | Information om säkerhetsrekommendationer och korringeringsåtgärder som vidtagits på grund av ATM-relaterad analys/undersökning av händelser enligt rådets direktiv 94/56/EG (2) om grundläggande principer för utredning av flyghaverier och tillbud inom civil luftfart och rådets direktiv 2003/42/EG om rapportering av händelser inom civil luftfart. |
| --- | --- |

f)

Information om säkerhetsrekommendationer och korringeringsåtgärder som vidtagits på grund av ATM-relaterad analys/undersökning av händelser enligt rådets direktiv 94/56/EG (2) om grundläggande principer för utredning av flyghaverier och tillbud inom civil luftfart och rådets direktiv 2003/42/EG om rapportering av händelser inom civil luftfart.

| g) | Information om vilka faktorer som används för att främja tillämpning av rättvisekultur. |
| --- | --- |

g)

Information om vilka faktorer som används för att främja tillämpning av rättvisekultur.

| h) | Data som utgör underlag för de insatser som avses i artikel 4.1 m och n i kommissionens förordning (EG) nr 2150/2005 av den 23 december 2005 om gemensamma regler för en flexibel användning av luftrummet (3). |
| --- | --- |

h)

Data som utgör underlag för de insatser som avses i artikel 4.1 m och n i kommissionens förordning (EG) nr 2150/2005 av den 23 december 2005 om gemensamma regler för en flexibel användning av luftrummet (3).

1.2   Inlämningsfrekvens och tidsfrister

Data som avses i 1.1 a, b, d, e, g och h ska lämnas in varje år.

Data som avses i 1.1 c och f ska göras tillgängliga varje månad.

2.   FRÅN LEVERANTÖRER AV FLYGTRAFIKTJÄNST

Detta avsnitt är tillämpligt på leverantörerna av de flygtrafiktjänst som avses i artikel 1.2. I enskilda fall kan de nationella myndigheterna även ta med leverantörer av flygtrafiktjänst som faller under gränserna i samma artikel 1.2. De ska informera kommissionen om detta.

2.1   Specifikation av datauppsättningen

Leverantörer av flygtrafiktjänst ska tillhandahålla följande data för prestationsgranskningen:

| a) | Data som avses i Eurocontrol-specifikationen Eurocontrol Specification for Economic Information Disclosure, utgåva 2.6 av den 31 december 2008 med referens Eurocontrol-SPEC-0117. |
| --- | --- |

a)

Data som avses i Eurocontrol-specifikationen Eurocontrol Specification for Economic Information Disclosure, utgåva 2.6 av den 31 december 2008 med referens Eurocontrol-SPEC-0117.

| b) | Årsrapporter och resultatrelaterade delar av verksamhetsplaner och den årsplan som leverantören av flygtrafiktjänst utarbetar enligt avsnitten 2.2 och 9 i bilaga I till förordningen om gemensamma krav. |
| --- | --- |

b)

Årsrapporter och resultatrelaterade delar av verksamhetsplaner och den årsplan som leverantören av flygtrafiktjänst utarbetar enligt avsnitten 2.2 och 9 i bilaga I till förordningen om gemensamma krav.

| c) | Den information som krävs för att visa uppfyllandet av den resultatindikator för säkerhet som avses i punkt 1 a i avsnitt 2 i bilaga I. |
| --- | --- |

c)

Den information som krävs för att visa uppfyllandet av den resultatindikator för säkerhet som avses i punkt 1 a i avsnitt 2 i bilaga I.

| d) | Information om de faktorer som används för att främja tillämpning av rättvisekultur. |
| --- | --- |

d)

Information om de faktorer som används för att främja tillämpning av rättvisekultur.

2.2   Inlämningsfrekvens och tidsfrister för data

Data för år n enligt vad som avses i artikel 2 a ska lämnas varje år före den 15 juli år n + 1, utom för prognosdata som ska lämnas senast den 1 november år n + 1. Det första referensåret n ska vara 2010.

De data som avses i artikel 2 b och 2 c ska lämnas in varje år.

3.   FRÅN FLYGPLATSOPERATÖRER

Detta avsnitt är tillämpligt på flygplatsoperatörer som tillhandahåller tjänster på gemenskapens flygplatser med mer än 150 000 kommersiella lrörelser per år och på alla samordnade och reguljärflygplatser med mer än 50 000 kommersiella rörelser per år. I enskilda fall kan medlemsstaterna ta med flygplatser som faller under dessa gränsvärden. De ska informera kommissionen om detta.

3.1   Definitioner

I denna specifika bilaga ska följande definitioner gälla:

a)   flygplatsindikator: beskrivning av flygplatsen med användning av den fyrställiga Icaostandardkod som definieras i Icaodokument 7910 (120:e upplagan, juni 2006).

b)   samordningsparametrar: de samordningsparametrar som definieras i förordning (EEG) nr 95/93.

c)   flygplatsens anmälda kapacitet: de samordningsparametrar som tillhandahålls i en form som beskriver maximala antalet slots per tidsenhet (blockperiod) som samordnaren kan tilldela. Blocken kan ha varierande längd och dessutom kan flera block med olika längd överlappa varandra med tanke på kontroll av hur flygningar koncentreras inom en viss tidsperiod. Användningen av anmält kapacitetsvärde för hela säsongen betyder att flygplatsens säsongsrelaterade infrastrukturkapacitet fastställs på ett tidigt stadium.

d)   luftfartygsregistrering: de alfanumeriska tecken som motsvarar luftfartygets aktuella registrering.

e)   luftfartygstyp: en beteckning på luftfartygets typ (upp till fyra tecken) enligt Icaoriktlinjerna.

f)   anropssignal: en grupp alfanumeriska tecken som används för att identifiera en flygning.

g)   avgångsflygplatsens kod och ankomstflygplatsens kod: flygplatsens kod angiven med Icao:s fyrställiga eller Iatas treställiga flygplatsbeteckning.

h)   tidstämplar för Out, Off, On, In: följande data angivna med en minuts noggrannhet:

Beräknad avgångstid (off-block).

Faktisk avgångstid (off-block).

Faktisk starttid.

Faktisk landningstid.

Beräknad ankomsttid (in-block).

Faktisk ankomsttid (in-block).

i)   beräknad avgångstid (off-block): datum och klockslag då en flygning beräknas avgå från uppställningsplats för avgång.

j)   faktisk avgångstid (off-block): datum och klockslag då luftfartyget har lämnat parkeringspositionen (assisterat eller av egen kraft).

k)   faktisk starttid: datum och klockslag då luftfartyget har lyft från banan (hjulen upp).

l)   faktisk landningstid: datum och klockslag då luftfartyget har landat (touchdown).

m)   beräknad ankomsttid (in-block): datum och det klockslag då en flygning beräknas ankomma till uppställningsplats för ankomst.

n)   faktisk ankomsttid (in-block): datum och klockslag då parkeringsbromsarna har ansatts vid uppställningsplats för ankomst.

o)   flygregler: de regler enligt vilka flygningen genomförs. IFR-regler för flygningar enligt instrumentflygreglerna som definieras i bilaga 2 i Chicagokonventionen eller VFR-regler för flygningar enligt visuellflygreglerna som definieras i samma bilaga. Operationell flygtrafik (OAT) för militärflyg som inte följer reglerna enligt bilaga 2 i Chicagokonventionen.

p)   typ av flygning: IFR för flygningar enligt instrumentflygreglerna som definieras i bilaga 2 i Chicagokonventionen eller VFR-regler för flygningar enligt visuellflygreglerna som definieras i samma bilaga

q)   ankomsttid och avgångstid (slot-tider): en slot som flygplatsen tilldelar ankommande eller avgående flygningar enligt förordning (EEG) nr 95/93.

r)   beteckning för landningsbana och beteckning för startbana: Icaobeteckningen för den bana som används för start (t.ex. 10L).

s)   gate eller uppställningsplats för ankomst: beteckningen för den första parkeringspositionen där luftfartyget parkeras vid ankomsten.

t)   gate eller uppställningsplats för avgång: beteckningen för den sista parkeringspositionen där luftfartyget var parkerat före avgång från flygplatsen.

u)   förseningsorsaker: Iatas standardkoder för förseningar enligt definitionen i bilaga 2 till Digest – Annual 2008 Delays to Air Transport in Europe (ECODA)
   (4) tillsammans med förseningens längd. Om det finns flera orsaker till att flygningen är försenad ska en förteckning över förseningsorsaker tillhandahållas.

v)   information om avisning: angivelse av de avisningsoperationer som gjorts och i så fall var (före uppställningsplats för avgång eller vid en annan plats, dvs. efter off block).

w)   operationell inställning: en reguljärflygnings ankomst eller avgång som omfattas av följande villkor:

flygningen har tilldelats en slot-tid av flygplatsen, och

flygningen bekräftades av lufttrafikföretaget dagen före operationerna och/eller den fanns med på den dagliga förteckning över tidsplanerade flygningar som flygplatsoperatören sammanställer dagen före operationerna, men

landning eller start ägde inte rum.

3.2   Specifikation av datauppsättningen

| 3.2.1 | Flygplatsoperatörer för samordnade och reguljärflygplatser ska tillhandahålla följande data:






  — | Flygplatsindikator. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Flygplatsoperatörer för samordnade och reguljärflygplatser ska tillhandahålla följande data:

—

Flygplatsindikator.

| — | Flygplatsens anmälda kapacitet. |
| --- | --- |

—

Flygplatsens anmälda kapacitet.

| — | Alla samordningsparametrar relevanta för flygtrafiktjänsterna. |
| --- | --- |

—

Alla samordningsparametrar relevanta för flygtrafiktjänsterna.

| — | Planerad kvalitetsnivå för tjänsten (försening, punktlighet osv.) associerad med flygplatsens anmälda kapacitet, när sådan fastställts. |
| --- | --- |

—

Planerad kvalitetsnivå för tjänsten (försening, punktlighet osv.) associerad med flygplatsens anmälda kapacitet, när sådan fastställts.

| — | Detaljerad beskrivning av de indikatorer som används för att fastställa den planerade tjänstekvalitetsnivån, när sådan har fastställts. |
| --- | --- |

—

Detaljerad beskrivning av de indikatorer som används för att fastställa den planerade tjänstekvalitetsnivån, när sådan har fastställts.

| 3.2.2 | Flygplatsoperatörerna ska med tanke på prestationsgranskningen tillhandahålla följande driftsrelaterad data för varje flygning som landar eller startar:






  — | Luftfartygsregistrering. |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Flygplatsoperatörerna ska med tanke på prestationsgranskningen tillhandahålla följande driftsrelaterad data för varje flygning som landar eller startar:

—

Luftfartygsregistrering.

| — | Luftfartygstyp. |
| --- | --- |

—

Luftfartygstyp.

| — | Anropssignal. |
| --- | --- |

—

Anropssignal.

| — | Kodad avgångsflygplats och ankomstflygplatskod. |
| --- | --- |

—

Kodad avgångsflygplats och ankomstflygplatskod.

| — | Tidstämplar för Out, Off, On, In. |
| --- | --- |

—

Tidstämplar för Out, Off, On, In.

| — | Flygregler och typ av flygning. |
| --- | --- |

—

Flygregler och typ av flygning.

| — | Tilldelad ankomsttid och avgångstid (slot-tider), när dessa finns att tillgå. |
| --- | --- |

—

Tilldelad ankomsttid och avgångstid (slot-tider), när dessa finns att tillgå.

| — | Beteckning för landningsbana och beteckning för startbana. |
| --- | --- |

—

Beteckning för landningsbana och beteckning för startbana.

| — | Uppställningsplats för ankomst och avgång. |
| --- | --- |

—

Uppställningsplats för ankomst och avgång.

| — | Förseningsorsaker, om tillgängliga (endast avgående flyg). |
| --- | --- |

—

Förseningsorsaker, om tillgängliga (endast avgående flyg).

| — | Information om avisning och antifrost, om tillgänglig. |
| --- | --- |

—

Information om avisning och antifrost, om tillgänglig.

| 3.2.3 | Flygplatsoperatörerna ska med tanke på prestationsgranskningen tillhandahålla följande driftsrelaterade data för varje operationell inställd operation:






  — | Anropssignal. |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Flygplatsoperatörerna ska med tanke på prestationsgranskningen tillhandahålla följande driftsrelaterade data för varje operationell inställd operation:

—

Anropssignal.

| — | Luftfartygstyp. |
| --- | --- |

—

Luftfartygstyp.

| — | Planerad avgångs- och ankomstflygplats. |
| --- | --- |

—

Planerad avgångs- och ankomstflygplats.

| — | Tilldelad ankomsttid och avgångstid, när dessa finns att tillgå. |
| --- | --- |

—

Tilldelad ankomsttid och avgångstid, när dessa finns att tillgå.

| — | Orsaken till inställd flygning. |
| --- | --- |

—

Orsaken till inställd flygning.

| 3.2.4 | Flygplatsoperatörerna kan tillhandahålla följande för prestationsgranskningen:






  — | Frivilliga rapporter rörande försämring eller avbrott av flygtrafiktjänsten vid flygplatser. |
| --- | --- | --- |

3.2.4

Flygplatsoperatörerna kan tillhandahålla följande för prestationsgranskningen:

—

Frivilliga rapporter rörande försämring eller avbrott av flygtrafiktjänsten vid flygplatser.

| — | Frivilliga rapporter rörande säkerhetshändelser i flygtrafiktjänsten. |
| --- | --- |

—

Frivilliga rapporter rörande säkerhetshändelser i flygtrafiktjänsten.

| — | Frivilliga rapporter om kapacitetsbortfall gällande terminaltjänst. |
| --- | --- |

—

Frivilliga rapporter om kapacitetsbortfall gällande terminaltjänst.

| — | Frivilliga rapporter om konsultationsmöten med leverantörer av flygtrafiktjänst och staterna. |
| --- | --- |

—

Frivilliga rapporter om konsultationsmöten med leverantörer av flygtrafiktjänst och staterna.

3.3   Inlämningsfrekvens och tidsfrister av data

Data enligt 3.2.1 ska lämnas in två gånger per år, enligt den tidsplan som anges i artikel 6 i förordning (EEG) nr 95/93.

När data enligt 3.2.2 och 3.2.3 lämnas in ska detta ske månatligen inom en månad efter flygmånadens slut.

De rapporter som avses i 3.2.4 kan lämnas in när som helst.

4.   FRÅN FLYGPLATSSAMORDNARE

4.1   Specifikation av datauppsättningen

Flygplatssamordnarna ska tillhandahålla följande data för prestationsgranskningen:

Data som avses i artikel 4.8 i förordning (EEG) nr 95/93.

4.2   Inlämningsfrekvens och tidsfrister av data

Data ska göras tillgänglig två gånger per år, enligt den tidsplan som anges i artikel 6 i förordning (EEG) nr 95/93.

5.   FRÅN FLYGBOLAG

Detta avsnitt gäller flygbolag som är verksamma inom det europeiska luftrummet med mer än 35 000 flygningar per år beräknat som ett genomsnitt för de föregående tre åren.

5.1   Definitioner

| 5.1.1 | I denna specifika bilaga ska samma definitioner gälla som i punkt 3.1 i bilaga IV och dessutom ska följande definitioner gälla:
  a)   bränsleförbrukning: den faktiska mängd drivmedel som har förbrukats under flygningen (gate-to-gate).
  b)   rampvikt: den totala faktiska vikten i metriska ton när motorn startas. |
| --- | --- |

5.1.1

I denna specifika bilaga ska samma definitioner gälla som i punkt 3.1 i bilaga IV och dessutom ska följande definitioner gälla:

a)   bränsleförbrukning: den faktiska mängd drivmedel som har förbrukats under flygningen (gate-to-gate).

b)   rampvikt: den totala faktiska vikten i metriska ton när motorn startas.

5.2   Specifikation av datauppsättningen

| 5.2.1 | Flygbolagen ska för prestationsgranskningen tillhandahålla följande data för varje flygning som de opererar inom den geografiska räckvidden för denna förordning:






  — | Luftfartygsregistrering. |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Flygbolagen ska för prestationsgranskningen tillhandahålla följande data för varje flygning som de opererar inom den geografiska räckvidden för denna förordning:

—

Luftfartygsregistrering.

| — | Anropssignal. |
| --- | --- |

—

Anropssignal.

| — | Flygregler och typ av flygning. |
| --- | --- |

—

Flygregler och typ av flygning.

| — | Kodad avgångsflygplats och ankomstflygplats. |
| --- | --- |

—

Kodad avgångsflygplats och ankomstflygplats.

| — | Beteckning för landningsbana och beteckning för startbana, om tillgängliga. |
| --- | --- |

—

Beteckning för landningsbana och beteckning för startbana, om tillgängliga.

| — | Uppställningsplats för ankomst och avgång, om uppgifterna är tillgängliga. |
| --- | --- |

—

Uppställningsplats för ankomst och avgång, om uppgifterna är tillgängliga.

| — | Tidstämpel för Out, Off, On, In (OOOI), både beräknade och faktiska. |
| --- | --- |

—

Tidstämpel för Out, Off, On, In (OOOI), både beräknade och faktiska.

| — | Orsaker till försening. |
| --- | --- |

—

Orsaker till försening.

| — | Information av avisning och antifrost, om tillgänglig. |
| --- | --- |

—

Information av avisning och antifrost, om tillgänglig.

| 5.2.2 | Flygbolagen ska för prestationsgranskningen tillhandahålla data som avses i punkt 3.2.3 i bilaga IV för varje inställd operation inom den geografiska räckvidden för denna förordning. |
| --- | --- |

5.2.2

Flygbolagen ska för prestationsgranskningen tillhandahålla data som avses i punkt 3.2.3 i bilaga IV för varje inställd operation inom den geografiska räckvidden för denna förordning.

| 5.2.3 | Utöver de data som lämnas enligt kraven i del B i bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (5), kan flygbolagen förse kommissionen med följande data för varje flygning som de opererar inom den geografiska räckvidden för denna förordning:






  — | Drivmedelsförbrukning. |
| --- | --- | --- |

5.2.3

Utöver de data som lämnas enligt kraven i del B i bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (5), kan flygbolagen förse kommissionen med följande data för varje flygning som de opererar inom den geografiska räckvidden för denna förordning:

—

Drivmedelsförbrukning.

| — | Rampvikt. |
| --- | --- |

—

Rampvikt.

| 5.2.4 | Flygbolagen kan tillhandahålla följande för prestationsgranskningen:






  — | Frivilliga rapporter rörande tillgången till luftrum. |
| --- | --- | --- |

5.2.4

Flygbolagen kan tillhandahålla följande för prestationsgranskningen:

—

Frivilliga rapporter rörande tillgången till luftrum.

| — | Frivilliga rapporter rörande försämring eller avbrott av flygtrafiktjänsten vid flygplatser. |
| --- | --- |

—

Frivilliga rapporter rörande försämring eller avbrott av flygtrafiktjänsten vid flygplatser.

| — | Frivilliga rapporter rörande säkerhetshändelser i flygtrafiktjänsten. |
| --- | --- |

—

Frivilliga rapporter rörande säkerhetshändelser i flygtrafiktjänsten.

| — | Frivilliga rapporter om kapacitetsbrister underväg, flyghöjdsbegränsningar eller flygvägsförändringar. |
| --- | --- |

—

Frivilliga rapporter om kapacitetsbrister underväg, flyghöjdsbegränsningar eller flygvägsförändringar.

| — | Frivilliga rapporter om konsultationsmöten med leverantörer av flygtrafiktjänst och staterna. |
| --- | --- |

—

Frivilliga rapporter om konsultationsmöten med leverantörer av flygtrafiktjänst och staterna.

5.3   Inlämningsfrekvens för data

Data som avses i punkterna 5.2.1, 5.2.2 och 5.2.3 i bilaga IV ska tillhandahållas varje månad.

De rapporter som avses i punkt 5.2.4 kan lämnas in när som helst.

---

(1)  EUT L 291, 9.11.2007, s. 16.

(2)  EGT L 319, 12.12.1994, s. 14.

(3)  EUT L 342, 24.12.2005, s. 20.

(4)  https://extranet.eurocontrol.int/http://prisme-web.hq.corp.eurocontrol.int/ecoda/coda/public/standard_page/codarep/2008/2008DIGEST.pdf

(5)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

---

| 3.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 201/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 201/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 692/2010

av den 30 juli 2010

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på 60 dagar, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), om inte annat följer av gällande bestämmelser i EU om system med dubbelkontroll samt övervakning i förväg och i efterhand av textilprodukter som importeras till EU. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på 60 dagar, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), om inte annat följer av gällande bestämmelser i EU om system med dubbelkontroll samt övervakning i förväg och i efterhand av textilprodukter som importeras till EU.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Om inte annat följer av gällande bestämmelser i EU om system med dubbelkontroll samt övervakning i förväg och i efterhand av textilprodukter som importeras till EU får bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning under en period på 60 dagar fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 juli 2010.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Kraftig halvcirkelformad artikel, med en totalstorlek på cirka 75 cm i längd och 45 cm i bredd, gjord av ett vävt textilmaterial av spunna kokosfibrer som utgör huvuddelen av ytan, med gummibelagd undersida. Artikeln omges av en dekorativ bård av gummi (dörrmatta).
  Se bild 652 (1) |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

1.

Kraftig halvcirkelformad artikel, med en totalstorlek på cirka 75 cm i längd och 45 cm i bredd, gjord av ett vävt textilmaterial av spunna kokosfibrer som utgör huvuddelen av ytan, med gummibelagd undersida. Artikeln omges av en dekorativ bård av gummi (dörrmatta).

Se bild 652 (1)

5702 20 00

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 b och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 a till kapitel 40, anmärkning 1 till kapitel 46, anmärkning 1 till kapitel 57 samt texten till KN-nummer 5702 och 5702 20 00.

Kokosfibrer är vegetabiliska textilfibrer som, när de är spunna, omfattas av nummer 5308 och tillhör därför avdelning XI (textilvaror) i Kombinerade nomenklaturen.

Artikelns yta är gjord av en väv av garn av kokosfibrer och gummi, varvid kokosfibrerna ger ytan dess huvudsakliga karaktär i enlighet med den allmänna bestämmelsen 3 b, eftersom användaren kan gnugga eller torka av sina skosulor, och eftersom huvuddelen av ytan utgörs av kokosfibrer.

Eftersom textilmaterialet (en väv av garn av kokosfibrer) tjänstgör som artikelns översida vid användandet är denna artikel ”golvbeläggning av textilmaterial” enligt anmärkning 1 till kapitel 57.

På grund av dess storlek, tjocklek, styvhet och styrka har artikeln de objektiva egenskaper som karaktäriserar en golvbeläggning av textilmaterial (dörrmatta).

Texten till nummer 5702 inbegriper ”annan golvbeläggning av textilmaterial, vävda”, utan angivande av huruvida mattorna ska användas inomhus eller utomhus och utan angivande av storlek.

Enligt anmärkning 2 a till kapitel 40 är därför klassificering enligt kapitel 40 utesluten eftersom kapitlet inte omfattar varor enligt avdelning XI (textilvaror).

Artikeln kan inte heller klassificeras enligt kapitel 46, eftersom det kapitlet enligt anmärkning 1 till kapitlet inte omfattar spunna naturliga textilfibrer.

Artikeln ska därför klassificeras som golvbeläggning av textilmaterial enligt kapitel 57.

| 2. | Kraftig rektangulär artikel som mäter cirka 60 cm i längd och 40 cm i bredd, gjord av kokosfibrer som utgör en luggyta. Kokosfibrerna är fästa vid en substans av polyvinylklorid som utgör underlag. Mattan omges av en dekorativ bård av polyvinylklorid (dörrmatta).
  Se bild 653 (1) |
| --- | --- |

2.

Kraftig rektangulär artikel som mäter cirka 60 cm i längd och 40 cm i bredd, gjord av kokosfibrer som utgör en luggyta. Kokosfibrerna är fästa vid en substans av polyvinylklorid som utgör underlag. Mattan omges av en dekorativ bård av polyvinylklorid (dörrmatta).

Se bild 653 (1)

5705 00 90

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 b och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 p till kapitel 39, anmärkning 1 till kapitel 57 samt texten till KN-nummer 5705 och 5705 00 90.

Kokosfibrer är vegetabiliska textilfibrer enligt nummer 5305 och tillhör därför avdelning XI (textilvaror) i Kombinerade nomenklaturen.

Artikelns yta är gjord av kokosfibrer och polyvinylklorid, varvid kokosfibrerna ger ytan dess huvudsakliga karaktär i enlighet med den allmänna bestämmelsen 3 b, eftersom användaren kan gnugga eller torka av sina skosulor.

Eftersom textilmaterialet (kokosfibrer) tjänstgör som artikelns översida vid användandet är denna artikel ”golvbeläggning av textilmaterial” enligt anmärkning 1 till kapitel 57.

På grund av dess storlek, tjocklek, styvhet och styrka har artikeln de objektiva egenskaper som karaktäriserar en golvbeläggning av textilmaterial (dörrmatta).

Nummer 5705 omfattar mattor och annan golvbeläggning av textilmaterial, utan angivande av huruvida mattorna ska användas inomhus eller utomhus och utan angivande av storlek (Se även de förklarande anmärkningarna till HS för nummer 5705 första stycket). Detta nummer omfattar klisterbundna mattor, där luggen är fäst antingen på ett särskilt underlag eller direkt på en klistrande substans som bildar underlag (Se även de förklarande anmärkningarna till HS för nummer 5705 andra stycket punkt 1).

Enligt anmärkning 2 p till kapitel 39 är klassificering av denna artikel enligt kapitel 39 utesluten eftersom kapitlet inte omfattar varor enligt avdelning XI (textilvaror).

Artikeln ska därför klassificeras som golvbeläggning av textilmaterial enligt kapitel 57.

Image

Image

---

(1)  Bilden är av rent vägledande karaktär.

---

| 3.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 201/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 201/26

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 693/2010

av den 2 augusti 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 3 augusti 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 augusti 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 27,7 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 39,0 |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | TR | 110,0 |
| ZZ | 110,0 |
| 0805 50 10 | AR | 117,4 |
| UY | 81,1 |
| ZA | 103,0 |
| ZZ | 100,5 |
| 0806 10 10 | CL | 134,6 |
| EG | 129,8 |
| IL | 126,4 |
| MA | 157,0 |
| TR | 150,5 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 132,8 |
| 0808 10 80 | AR | 83,7 |
| BR | 76,0 |
| CL | 103,0 |
| CN | 87,3 |
| NZ | 101,5 |
| US | 98,3 |
| UY | 112,9 |
| ZA | 104,3 |
| ZZ | 95,9 |
| 0808 20 50 | AR | 74,3 |
| CL | 178,9 |
| CN | 93,7 |
| ZA | 105,5 |
| ZZ | 113,1 |
| 0809 20 95 | TR | 223,1 |
| ZZ | 223,1 |
| 0809 30 | TR | 162,4 |
| ZZ | 162,4 |
| 0809 40 05 | BA | 62,1 |
| IL | 162,3 |
| XS | 70,3 |
| ZZ | 98,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

27,7

TR

50,2

ZZ

39,0

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

TR

110,0

ZZ

110,0

0805 50 10

AR

117,4

UY

81,1

ZA

103,0

ZZ

100,5

0806 10 10

CL

134,6

EG

129,8

IL

126,4

MA

157,0

TR

150,5

ZA

98,7

ZZ

132,8

0808 10 80

AR

83,7

BR

76,0

CL

103,0

CN

87,3

NZ

101,5

US

98,3

UY

112,9

ZA

104,3

ZZ

95,9

0808 20 50

AR

74,3

CL

178,9

CN

93,7

ZA

105,5

ZZ

113,1

0809 20 95

TR

223,1

ZZ

223,1

0809 30

TR

162,4

ZZ

162,4

0809 40 05

BA

62,1

IL

162,3

XS

70,3

ZZ

98,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 3.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 201/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 201/28

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 694/2010

av den 2 augusti 2010

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2009/10 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 877/2009 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 689/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2009/10 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 877/2009 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 689/2010 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 3 augusti 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 augusti 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  EUT L 199, 31.7.2010, s. 21.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 3 augusti 2010

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 44,37 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 44,37 | 1,59 |
| 1701 12 10 (1) | 44,37 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,37 | 1,30 |
| 1701 91 00 (2) | 45,04 | 3,96 |
| 1701 99 10 (2) | 45,04 | 0,83 |
| 1701 99 90 (2) | 45,04 | 0,83 |
| 1702 90 95 (3) | 0,45 | 0,24 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

44,37

0,00

1701 11 90 (1)

44,37

1,59

1701 12 10 (1)

44,37

0,00

1701 12 90 (1)

44,37

1,30

1701 91 00 (2)

45,04

3,96

1701 99 10 (2)

45,04

0,83

1701 99 90 (2)

45,04

0,83

1702 90 95 (3)

0,45

0,24

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

BESLUT

| 3.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 201/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 201/30

---

RÅDETS BESLUT

av den 26 juli 2010

om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta

(2010/427/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 27.3,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande,

med beaktande av Europeiska kommissionens godkännande, och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med detta beslut är att fastställa hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (nedan kallad Europeiska utrikestjänsten eller utrikestjänsten), ett i funktionellt hänseende självständigt unionsorgan som inrättas genom artikel 27.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), ändrat genom Lissabonfördraget, ska organiseras och arbeta under ledning av den höga representanten. Detta beslut, och särskilt hänvisningen till uttrycket den höga representanten, bör tolkas mot bakgrund av de olika uppgifter som han eller hon har enligt artikel 18 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

(1)

Syftet med detta beslut är att fastställa hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (nedan kallad Europeiska utrikestjänsten eller utrikestjänsten), ett i funktionellt hänseende självständigt unionsorgan som inrättas genom artikel 27.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), ändrat genom Lissabonfördraget, ska organiseras och arbeta under ledning av den höga representanten. Detta beslut, och särskilt hänvisningen till uttrycket den höga representanten, bör tolkas mot bakgrund av de olika uppgifter som han eller hon har enligt artikel 18 i EU-fördraget.

| (2) | Enligt artikel 21.3 andra stycket i EU-fördraget ska unionen sörja för samstämmigheten mellan de olika områden som omfattas av dess yttre åtgärder och mellan dessa områden och unionens övriga politik. Rådet och kommissionen ska, med bistånd av den höga representanten, sörja för denna samstämmighet och samarbeta i detta syfte. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 21.3 andra stycket i EU-fördraget ska unionen sörja för samstämmigheten mellan de olika områden som omfattas av dess yttre åtgärder och mellan dessa områden och unionens övriga politik. Rådet och kommissionen ska, med bistånd av den höga representanten, sörja för denna samstämmighet och samarbeta i detta syfte.

| (3) | Europeiska utrikestjänsten kommer att bistå den höga representanten, som också är en av kommissionens vice ordföranden och ordförande i rådet i konstellationen utrikes frågor, med genomförandet av uppgiften att leda unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) och säkerställa enhetlighet i unionens handlande, särskilt i enlighet med artiklarna 18 och 27 i EU-fördraget. Europeiska utrikestjänsten kommer att bistå den höga representanten när han eller hon fungerar som ordförande i rådet (utrikes frågor), utan att detta påverkar de ordinarie arbetsuppgifterna för rådets generalsekretariat. Europeiska utrikestjänsten kommer även att bistå den höga representanten i hans eller hennes egenskap av vice ordförande för kommissionen, när det gäller hans eller hennes ansvar inom kommissionen för dess åligganden i fråga om yttre förbindelser och när det gäller samordningen av andra aspekter av unionens yttre åtgärder, utan att detta påverkar de ordinarie arbetsuppgifter som kommissionens avdelningar har. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska utrikestjänsten kommer att bistå den höga representanten, som också är en av kommissionens vice ordföranden och ordförande i rådet i konstellationen utrikes frågor, med genomförandet av uppgiften att leda unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) och säkerställa enhetlighet i unionens handlande, särskilt i enlighet med artiklarna 18 och 27 i EU-fördraget. Europeiska utrikestjänsten kommer att bistå den höga representanten när han eller hon fungerar som ordförande i rådet (utrikes frågor), utan att detta påverkar de ordinarie arbetsuppgifterna för rådets generalsekretariat. Europeiska utrikestjänsten kommer även att bistå den höga representanten i hans eller hennes egenskap av vice ordförande för kommissionen, när det gäller hans eller hennes ansvar inom kommissionen för dess åligganden i fråga om yttre förbindelser och när det gäller samordningen av andra aspekter av unionens yttre åtgärder, utan att detta påverkar de ordinarie arbetsuppgifter som kommissionens avdelningar har.

| (4) | I sitt bidrag till unionens externa samarbetsprogram bör Europeiska utrikestjänsten bemöda sig om att säkerställa att dessa program uppfyller målen för yttre åtgärder enligt artikel 21 i EU-fördraget, särskilt punkt 2 d, och att målen för unionens utvecklingspolitik iakttas i enlighet med artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). I detta sammanhang bör Europeiska utrikestjänsten också främja målen för det europeiska samförståndet om utveckling (1) och det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd (2). |
| --- | --- |

(4)

I sitt bidrag till unionens externa samarbetsprogram bör Europeiska utrikestjänsten bemöda sig om att säkerställa att dessa program uppfyller målen för yttre åtgärder enligt artikel 21 i EU-fördraget, särskilt punkt 2 d, och att målen för unionens utvecklingspolitik iakttas i enlighet med artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). I detta sammanhang bör Europeiska utrikestjänsten också främja målen för det europeiska samförståndet om utveckling (1) och det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd (2).

| (5) | Det följer av Lissabonfördraget att, för att det fördragets bestämmelser ska kunna genomföras, Europeiska utrikestjänsten måste bli operativ så snart som möjligt efter det fördragets ikraftträdande. |
| --- | --- |

(5)

Det följer av Lissabonfördraget att, för att det fördragets bestämmelser ska kunna genomföras, Europeiska utrikestjänsten måste bli operativ så snart som möjligt efter det fördragets ikraftträdande.

| (6) | Europaparlamentet kommer att fullständigt genomföra sina åligganden på området unionens yttre åtgärder, bland annat politisk kontroll enligt artikel 14.1 i EU-fördraget, samt i lagstiftnings- och budgetärenden i enlighet med fördragen. Den höga representanten kommer dessutom att, enligt artikel 36 i EU-fördraget, regelbundet höra Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande möjligheterna när det gäller Gusp och se till att vederbörlig hänsyn tas till Europaparlamentets synpunkter. Europeiska utrikestjänsten kommer att stödja den höga representanten i detta avseende. Särskilda ordningar bör upprättas för tillgång till sekretessbelagda handlingar och sekretessbelagd information på Gusp-området för Europaparlamentets ledamöter. Fram till dess att sådana ordningar antas kommer befintliga bestämmelser i det interinstitutionella avtalet av den 20 november 2002 mellan Europaparlamentet och rådet om Europaparlamentets tillgång till känslig information i rådet om säkerhets- och försvarspolitiken (3) att tillämpas. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet kommer att fullständigt genomföra sina åligganden på området unionens yttre åtgärder, bland annat politisk kontroll enligt artikel 14.1 i EU-fördraget, samt i lagstiftnings- och budgetärenden i enlighet med fördragen. Den höga representanten kommer dessutom att, enligt artikel 36 i EU-fördraget, regelbundet höra Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande möjligheterna när det gäller Gusp och se till att vederbörlig hänsyn tas till Europaparlamentets synpunkter. Europeiska utrikestjänsten kommer att stödja den höga representanten i detta avseende. Särskilda ordningar bör upprättas för tillgång till sekretessbelagda handlingar och sekretessbelagd information på Gusp-området för Europaparlamentets ledamöter. Fram till dess att sådana ordningar antas kommer befintliga bestämmelser i det interinstitutionella avtalet av den 20 november 2002 mellan Europaparlamentet och rådet om Europaparlamentets tillgång till känslig information i rådet om säkerhets- och försvarspolitiken (3) att tillämpas.

| (7) | Den höga representanten, eller hans eller hennes företrädare, bör utöva de åligganden som föreskrivs i de respektive akter som upprättar Europeiska försvarsbyrån (4), Europeiska unionens satellitcentrum (5), Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier (6) och Europeiska säkerhets- och försvarsakademin (7). Europeiska utrikestjänsten bör ge dessa enheter samma stöd som rådets generalsekretariat för närvarande bidrar med. |
| --- | --- |

(7)

Den höga representanten, eller hans eller hennes företrädare, bör utöva de åligganden som föreskrivs i de respektive akter som upprättar Europeiska försvarsbyrån (4), Europeiska unionens satellitcentrum (5), Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier (6) och Europeiska säkerhets- och försvarsakademin (7). Europeiska utrikestjänsten bör ge dessa enheter samma stöd som rådets generalsekretariat för närvarande bidrar med.

| (8) | Bestämmelser om Europeiska utrikestjänstens personal och dess rekrytering bör antas när sådana bestämmelser behövs för att fastställa hur utrikestjänsten ska organiseras och arbeta. Parallellt med detta bör nödvändiga ändringar i enlighet med artikel 336 i EUF-fördraget göras i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna (nedan kallade tjänsteföreskrifterna) och anställningsvillkoren för övriga anställda i gemenskaperna (8) (nedan kallade anställningsvillkoren), utan att det påverkar tillämpningen av artikel 298 i EUF-fördraget. Europeiska utrikestjänsten bör i fråga om sin personal behandlas som en institution i den mening som avses i tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren. Den höga representanten kommer att vara tillsättningsmyndighet vad avser såväl tjänstemän som omfattas av tjänsteföreskrifterna som anställda som omfattas av anställningsvillkoren. I samband med budgetförfarandet kommer det varje år att fastställas hur många tjänstemän och anställda Europeiska utrikestjänsten ska ha, vilket kommer att avspeglas i tjänsteförteckningen. |
| --- | --- |

(8)

Bestämmelser om Europeiska utrikestjänstens personal och dess rekrytering bör antas när sådana bestämmelser behövs för att fastställa hur utrikestjänsten ska organiseras och arbeta. Parallellt med detta bör nödvändiga ändringar i enlighet med artikel 336 i EUF-fördraget göras i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna (nedan kallade tjänsteföreskrifterna) och anställningsvillkoren för övriga anställda i gemenskaperna (8) (nedan kallade anställningsvillkoren), utan att det påverkar tillämpningen av artikel 298 i EUF-fördraget. Europeiska utrikestjänsten bör i fråga om sin personal behandlas som en institution i den mening som avses i tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren. Den höga representanten kommer att vara tillsättningsmyndighet vad avser såväl tjänstemän som omfattas av tjänsteföreskrifterna som anställda som omfattas av anställningsvillkoren. I samband med budgetförfarandet kommer det varje år att fastställas hur många tjänstemän och anställda Europeiska utrikestjänsten ska ha, vilket kommer att avspeglas i tjänsteförteckningen.

| (9) | Europeiska utrikestjänstens personal bör fullgöra sina uppgifter och uppträda med enbart unionens bästa för ögonen. |
| --- | --- |

(9)

Europeiska utrikestjänstens personal bör fullgöra sina uppgifter och uppträda med enbart unionens bästa för ögonen.

| (10) | Rekryteringen bör bygga på meriter samtidigt som en lämplig geografisk balans och en jämn könsfördelning säkerställs. Europeiska utrikestjänstens personal bör på ett meningsfullt sätt bestå av medborgare från alla medlemsstater. Den planerade översynen 2013 bör omfatta även denna fråga, samt vid behov inbegripa förslag till ytterligare särskilda åtgärder som syftar till att undanröja eventuella obalanser. |
| --- | --- |

(10)

Rekryteringen bör bygga på meriter samtidigt som en lämplig geografisk balans och en jämn könsfördelning säkerställs. Europeiska utrikestjänstens personal bör på ett meningsfullt sätt bestå av medborgare från alla medlemsstater. Den planerade översynen 2013 bör omfatta även denna fråga, samt vid behov inbegripa förslag till ytterligare särskilda åtgärder som syftar till att undanröja eventuella obalanser.

| (11) | I enlighet med artikel 27.3 i EU-fördraget kommer Europeiska utrikestjänsten att bestå av tjänstemän från rådets generalsekretariat och kommissionen samt personal från medlemsstaternas diplomattjänster. I detta syfte kommer berörda enheter och befattningar i rådets generalsekretariat och i kommissionen att överföras till Europeiska utrikestjänsten, tillsammans med tjänstemän och tillfälligt anställda som innehar en tjänst i en sådan enhet eller en sådan befattning. Före den 1 juli 2013 kommer Europeiska utrikestjänsten uteslutande att rekrytera tjänstemän från rådets generalsekretariat och kommissionen samt personal från medlemsstaternas diplomattjänster. Efter detta datum bör alla tjänstemän och andra anställda i Europeiska unionen kunna söka lediga tjänster inom Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 27.3 i EU-fördraget kommer Europeiska utrikestjänsten att bestå av tjänstemän från rådets generalsekretariat och kommissionen samt personal från medlemsstaternas diplomattjänster. I detta syfte kommer berörda enheter och befattningar i rådets generalsekretariat och i kommissionen att överföras till Europeiska utrikestjänsten, tillsammans med tjänstemän och tillfälligt anställda som innehar en tjänst i en sådan enhet eller en sådan befattning. Före den 1 juli 2013 kommer Europeiska utrikestjänsten uteslutande att rekrytera tjänstemän från rådets generalsekretariat och kommissionen samt personal från medlemsstaternas diplomattjänster. Efter detta datum bör alla tjänstemän och andra anställda i Europeiska unionen kunna söka lediga tjänster inom Europeiska utrikestjänsten.

| (12) | Europeiska utrikestjänsten får i särskilda fall anlita specialiserade nationella experter, som kommer att arbeta under den höga representantens ledning. Specialiserade nationella experter som tjänstgör vid Europeiska utrikestjänsten kommer inte att räknas med i den tredjedel av utrikestjänstens personal på handläggarnivå (tjänstegrupp AD) som bör utgöras av personal från medlemsstaterna när utrikestjänsten har nått full kapacitet. Överföringen av dem vid inrättandet av Europeiska utrikestjänsten kommer inte att göras automatiskt, och den kommer att göras med medgivande av myndigheterna i ursprungsmedlemsstaterna. När kontraktet för en nationell expert som överförts till Europeiska utrikestjänsten enligt artikel 7 löper ut kommer den relevanta befattningen att omvandlas till en tjänst som tillfälligt anställd i de fall då den befattning som uppehålls av den nationella experten motsvarar en funktion som normalt utförs av personal i tjänstegrupp AD, under förutsättning att tjänsten i fråga är tillgänglig enligt tjänsteförteckningen. |
| --- | --- |

(12)

Europeiska utrikestjänsten får i särskilda fall anlita specialiserade nationella experter, som kommer att arbeta under den höga representantens ledning. Specialiserade nationella experter som tjänstgör vid Europeiska utrikestjänsten kommer inte att räknas med i den tredjedel av utrikestjänstens personal på handläggarnivå (tjänstegrupp AD) som bör utgöras av personal från medlemsstaterna när utrikestjänsten har nått full kapacitet. Överföringen av dem vid inrättandet av Europeiska utrikestjänsten kommer inte att göras automatiskt, och den kommer att göras med medgivande av myndigheterna i ursprungsmedlemsstaterna. När kontraktet för en nationell expert som överförts till Europeiska utrikestjänsten enligt artikel 7 löper ut kommer den relevanta befattningen att omvandlas till en tjänst som tillfälligt anställd i de fall då den befattning som uppehålls av den nationella experten motsvarar en funktion som normalt utförs av personal i tjänstegrupp AD, under förutsättning att tjänsten i fråga är tillgänglig enligt tjänsteförteckningen.

| (13) | Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten kommer att enas om närmare bestämmelser avseende utfärdande av instruktioner från kommissionen till delegationerna. Dessa bestämmelser bör särskilt föreskriva att kommissionen då den utfärdar instruktioner till delegationerna samtidigt ska lämna en kopia på dessa till delegationschefen och Europeiska utrikestjänstens centrala förvaltning. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten kommer att enas om närmare bestämmelser avseende utfärdande av instruktioner från kommissionen till delegationerna. Dessa bestämmelser bör särskilt föreskriva att kommissionen då den utfärdar instruktioner till delegationerna samtidigt ska lämna en kopia på dessa till delegationschefen och Europeiska utrikestjänstens centrala förvaltning.

| (14) | Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (9) (nedan kallad budgetförordningen) bör ändras så att man låter Europeiska utrikestjänsten ingå i artikel 1 i budgetförordningen, med ett eget avsnitt i unionens budget. I enlighet med tillämpliga regler, och i likhet med vad som gäller för andra institutioner, kommer också en del av revisionsrättens årsrapport att ägnas åt Europeiska utrikestjänsten, och utrikestjänsten kommer att reagera på dessa rapporter. Europeiska utrikestjänsten kommer att beviljas ansvarsfrihet i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i artikel 319 i EUF-fördraget och artiklarna 145-147 i budgetförordningen. Den höga representanten kommer att ge Europaparlamentet allt det stöd som behövs när Europaparlamentet utövar sin rätt att bevilja ansvarsfrihet. Kommissionen kommer att ansvara för genomförandet av driftsbudgeten i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget. Beslut som medför budgetkonsekvenser kommer i synnerhet att respektera de befogenheter som anges i avdelning IV i budgetförordningen, särskilt artiklarna 64-68 om de finansiella aktörernas ansvar och artikel 75 om handläggning av utgifter. |
| --- | --- |

(14)

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (9) (nedan kallad budgetförordningen) bör ändras så att man låter Europeiska utrikestjänsten ingå i artikel 1 i budgetförordningen, med ett eget avsnitt i unionens budget. I enlighet med tillämpliga regler, och i likhet med vad som gäller för andra institutioner, kommer också en del av revisionsrättens årsrapport att ägnas åt Europeiska utrikestjänsten, och utrikestjänsten kommer att reagera på dessa rapporter. Europeiska utrikestjänsten kommer att beviljas ansvarsfrihet i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i artikel 319 i EUF-fördraget och artiklarna 145-147 i budgetförordningen. Den höga representanten kommer att ge Europaparlamentet allt det stöd som behövs när Europaparlamentet utövar sin rätt att bevilja ansvarsfrihet. Kommissionen kommer att ansvara för genomförandet av driftsbudgeten i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget. Beslut som medför budgetkonsekvenser kommer i synnerhet att respektera de befogenheter som anges i avdelning IV i budgetförordningen, särskilt artiklarna 64-68 om de finansiella aktörernas ansvar och artikel 75 om handläggning av utgifter.

| (15) | Upprättandet av Europeiska utrikestjänsten bör vägledas av principen om kostnadseffektivitet syftande till budgetneutralitet. I detta syfte måste övergångsarrangemang och en stegvis kapacitetsuppbyggnad tillämpas. Onödig överlappning av arbetsuppgifter, befattningar och resurser i förhållande till andra strukturer bör undvikas. Alla tillfällen till rationalisering bör tillvaratas.
  Därutöver kommer det att krävas ytterligare ett antal tjänster för medlemsstaternas tillfälligt anställda, vilka måste finansieras inom ramen för den aktuella fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

(15)

Upprättandet av Europeiska utrikestjänsten bör vägledas av principen om kostnadseffektivitet syftande till budgetneutralitet. I detta syfte måste övergångsarrangemang och en stegvis kapacitetsuppbyggnad tillämpas. Onödig överlappning av arbetsuppgifter, befattningar och resurser i förhållande till andra strukturer bör undvikas. Alla tillfällen till rationalisering bör tillvaratas.

Därutöver kommer det att krävas ytterligare ett antal tjänster för medlemsstaternas tillfälligt anställda, vilka måste finansieras inom ramen för den aktuella fleråriga budgetramen.

| (16) | Det bör fastställas regler om säkerhet, skydd av sekretessbelagd information och insyn och öppenhet som ska gälla för Europeiska utrikestjänstens verksamhet och dess personal. |
| --- | --- |

(16)

Det bör fastställas regler om säkerhet, skydd av sekretessbelagd information och insyn och öppenhet som ska gälla för Europeiska utrikestjänstens verksamhet och dess personal.

| (17) | Det bör erinras om att protokollet om Europeiska unionens privilegier och immunitet är tillämpligt på Europeiska utrikestjänsten, dess tjänstemän och övriga anställda, som kommer att omfattas av antingen tjänsteföreskrifterna eller anställningsvillkoren. |
| --- | --- |

(17)

Det bör erinras om att protokollet om Europeiska unionens privilegier och immunitet är tillämpligt på Europeiska utrikestjänsten, dess tjänstemän och övriga anställda, som kommer att omfattas av antingen tjänsteföreskrifterna eller anställningsvillkoren.

| (18) | För Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen fortsätter en gemensam institutionell ram att gälla. Det är därför viktigt att sörja för enhetlighet i de bådas yttre förbindelser och att ge unionens delegationer möjlighet att företräda Europeiska atomenergigemenskapen i tredjeländer och internationella organisationer. |
| --- | --- |

(18)

För Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen fortsätter en gemensam institutionell ram att gälla. Det är därför viktigt att sörja för enhetlighet i de bådas yttre förbindelser och att ge unionens delegationer möjlighet att företräda Europeiska atomenergigemenskapen i tredjeländer och internationella organisationer.

| (19) | Den höga representanten bör senast i mitten av 2013 göra en översyn av hur Europeiska utrikestjänsten är organiserad och arbetar, vilken vid behov bör åtföljas av förslag om ändring av detta beslut. En sådan ändring bör antas senast i början av 2014. |
| --- | --- |

(19)

Den höga representanten bör senast i mitten av 2013 göra en översyn av hur Europeiska utrikestjänsten är organiserad och arbetar, vilken vid behov bör åtföljas av förslag om ändring av detta beslut. En sådan ändring bör antas senast i början av 2014.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Art och omfattning

1.   I detta beslut fastställs hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (nedan kallad Europeiska utrikestjänsten eller utrikestjänsten) ska organiseras och arbeta.

2.   Europeiska utrikestjänsten, som ska ha sitt högkvarter i Bryssel, ska vara ett i funktionellt hänseende självständigt organ inom Europeiska unionen, åtskilt från rådets generalsekretariat och kommissionen, och ha den rättskapacitet som krävs för att kunna utföra sina arbetsuppgifter och nå sina mål.

3.   Europeiska utrikestjänsten ska lyda under unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten).

4.   Europeiska utrikestjänsten ska bestå av en central förvaltning och unionens delegationer i tredjeländer och vid internationella organisationer.

Artikel 2

Uppgifter

1.   Europeiska utrikestjänsten ska bistå den höga representanten med genomförandet av de uppgifter som tillfaller honom eller henne särskilt enligt artiklarna 18 och 27 i EU-fördraget, nämligen

| — | med genomförandet av uppgiften att leda Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp), inbegripet den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), och att genom sina förslag kunna bidra till att utveckla denna politik, som han eller hon, på mandat av rådet, ska genomföra, och med att säkerställa enhetlighet i unionens handlande, |
| --- | --- |

—

med genomförandet av uppgiften att leda Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp), inbegripet den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), och att genom sina förslag kunna bidra till att utveckla denna politik, som han eller hon, på mandat av rådet, ska genomföra, och med att säkerställa enhetlighet i unionens handlande,

| — | när han eller hon fungerar som ordförande i rådet (utrikes frågor), utan att detta påverkar de ordinarie uppgifterna för rådets generalsekretariat, |
| --- | --- |

—

när han eller hon fungerar som ordförande i rådet (utrikes frågor), utan att detta påverkar de ordinarie uppgifterna för rådets generalsekretariat,

| — | i hans eller hennes egenskap av vice ordförande för kommissionen, när det gäller fullgörandet inom kommissionen av dess åligganden i fråga om yttre förbindelser och när det gäller samordningen av andra aspekter av unionens yttre åtgärder, utan att detta påverkar de ordinarie arbetsuppgifterna för kommissionens avdelningar. |
| --- | --- |

—

i hans eller hennes egenskap av vice ordförande för kommissionen, när det gäller fullgörandet inom kommissionen av dess åligganden i fråga om yttre förbindelser och när det gäller samordningen av andra aspekter av unionens yttre åtgärder, utan att detta påverkar de ordinarie arbetsuppgifterna för kommissionens avdelningar.

2.   Europeiska utrikestjänsten ska bistå ordföranden i Europeiska rådet, kommissionens ordförande och kommissionen, då de fullgör sina olika uppgifter på området yttre förbindelser.

Artikel 3

Samarbete

1.   Europeiska utrikestjänsten ska stödja, och samarbeta med, medlemsstaternas diplomattjänster liksom med rådets generalsekretariat och kommissionens avdelningar, för att kunna sörja för samstämmigheten mellan de olika områden som omfattas av unionens yttre åtgärder och mellan dessa områden och unionens övriga politik.

2.   Europeiska utrikestjänsten och kommissionens avdelningar ska samråda i alla frågor som rör unionens yttre åtgärder när de fullgör sina olika funktioner, utom i frågor som omfattas av GSFP. Europeiska utrikestjänsten ska delta i det förberedande arbete och de förfaranden som rör akter som kommissionen ska utarbeta på detta område.

Denna punkt ska genomföras i enlighet med kapitel 1 i avdelning V i EU-fördraget, och i enlighet med artikel 205 i EUF-fördraget.

3.   Europeiska utrikestjänsten kan sluta servicenivåavtal med berörda avdelningar inom rådets generalsekretariat, kommissionen eller andra kontor eller interinstitutionella organ inom unionen.

4.   Europeiska utrikestjänsten ska utsträcka sitt stöd och samarbete till att omfatta de andra institutionerna och organen i unionen, särskilt Europaparlamentet. Europeiska utrikestjänsten får också komma i åtnjutande av stöd och samarbete från dessa institutioner och organ, inbegripet byråer, i förekommande fall. Europeiska utrikestjänstens internrevisor kommer att samarbeta med kommissionens internrevisor för att säkerställa en enhetlig revisionsstrategi, särskilt med avseende på kommissionens ansvar för driftsutgifterna. Europeiska utrikestjänsten ska samarbeta med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) i enlighet med förordning (EG) nr 1073/1999 (10). Den ska i synnerhet utan dröjsmål anta det beslut som föreskrivs i den förordningen om villkor och bestämmelser för interna utredningar. Enligt den förordningen ska medlemsstaterna, i enlighet med nationella bestämmelser, och institutionerna ge Olafs anställda den hjälp som de behöver för att kunna utföra sina uppgifter.

Artikel 4

Den centrala förvaltningen av Europeiska utrikestjänsten

1.   Europeiska utrikestjänsten ska ledas av en verkställande generalsekreterare som ska vara underställd den höga representanten. Den verkställande generalsekreteraren ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att Europeiska utrikestjänsten ska kunna fungera obehindrat, inbegripet förvaltning av administrativa frågor och budgeten. Den verkställande generalsekreteraren ska säkerställa effektiv samordning mellan alla avdelningar i den centrala förvaltningen och med unionens delegationer.

2.   Den verkställande generalsekreteraren ska bistås av två ställföreträdande generalsekreterare.

3.   Europeiska utrikestjänstens centrala förvaltning ska organiseras i generaldirektorat.

| a) | Den ska särskilt omfatta






  — | ett antal generaldirektorat med särskilda geografiska enheter som omfattar alla världens länder och regioner, liksom även multilaterala enheter och enheter för särskilda ämnesområden. Dessa enheter ska vid behov samordna verksamheten med rådets generalsekretariat och med berörda avdelningar i kommissionen. |
| --- | --- | --- |

a)

Den ska särskilt omfatta

—

ett antal generaldirektorat med särskilda geografiska enheter som omfattar alla världens länder och regioner, liksom även multilaterala enheter och enheter för särskilda ämnesområden. Dessa enheter ska vid behov samordna verksamheten med rådets generalsekretariat och med berörda avdelningar i kommissionen.

| — | ett generaldirektorat för administrativa frågor, personalfrågor, budgetfrågor, säkerhets-, kommunikations- och informationssystemfrågor, vilket fungerar inom ramen för Europeiska utrikestjänsten och leds av den verkställande generalsekreteraren. Den höga representanten ska, i enlighet med de normala reglerna för rekrytering, utse en generaldirektör för budget och administration som ska arbeta under den höga representantens ledning. Han eller hon ska vara ansvarig inför den höga representanten i frågor som rör Europeiska utrikestjänstens administrativa förvaltning och interna budgetförvaltning. Han eller hon ska följa de budgetposter och administrativa bestämmelser som är tillämpliga på den del av avsnitt III i unionens budget som faller under rubrik 5 i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

—

ett generaldirektorat för administrativa frågor, personalfrågor, budgetfrågor, säkerhets-, kommunikations- och informationssystemfrågor, vilket fungerar inom ramen för Europeiska utrikestjänsten och leds av den verkställande generalsekreteraren. Den höga representanten ska, i enlighet med de normala reglerna för rekrytering, utse en generaldirektör för budget och administration som ska arbeta under den höga representantens ledning. Han eller hon ska vara ansvarig inför den höga representanten i frågor som rör Europeiska utrikestjänstens administrativa förvaltning och interna budgetförvaltning. Han eller hon ska följa de budgetposter och administrativa bestämmelser som är tillämpliga på den del av avsnitt III i unionens budget som faller under rubrik 5 i den fleråriga budgetramen.

| — | direktoratet för krishantering och planering, den civila planerings- och ledningskapaciteten, Europeiska unionens militära stab och Europeiska unionens lägescentral som ska vara direkt underställda den höga representanten, och som ska bistå honom eller henne i uppdraget att leda unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik i enlighet med fördragets bestämmelser, samtidigt som unionens övriga befogenheter respekteras i enlighet med artikel 40 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

—

direktoratet för krishantering och planering, den civila planerings- och ledningskapaciteten, Europeiska unionens militära stab och Europeiska unionens lägescentral som ska vara direkt underställda den höga representanten, och som ska bistå honom eller henne i uppdraget att leda unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik i enlighet med fördragets bestämmelser, samtidigt som unionens övriga befogenheter respekteras i enlighet med artikel 40 i EU-fördraget.

Dessa strukturers särdrag, deras särskilda befattningar, rekryteringen till dem och personalens ställning ska beaktas.

En fullständig samordning mellan Europeiska utrikestjänstens alla strukturer ska säkerställas.

| b) | Europeiska utrikestjänstens centrala förvaltning ska också inbegripa






  — | en avdelning för strategisk policyplanering, |
| --- | --- | --- |

b)

Europeiska utrikestjänstens centrala förvaltning ska också inbegripa

—

en avdelning för strategisk policyplanering,

| — | en juridisk enhet som administrativt ska vara underställd den verkställande generalsekreteraren och som ska samarbeta nära med rådets och kommissionens juridiska avdelningar, |
| --- | --- |

—

en juridisk enhet som administrativt ska vara underställd den verkställande generalsekreteraren och som ska samarbeta nära med rådets och kommissionens juridiska avdelningar,

| — | enheter för interinstitutionella relationer, information och offentlig diplomati, internrevision och interna inspektioner samt skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

—

enheter för interinstitutionella relationer, information och offentlig diplomati, internrevision och interna inspektioner samt skydd av personuppgifter.

4.   Den höga representanten ska utse ordföranden i de förberedande rådsorgan där ordförandeskapet ska innehas av en företrädare för den höga representanten, inbegripet ordförandeskapet för kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik, i enlighet med de närmare bestämmelserna i bilaga II i rådets beslut 2009/908/EU av den 1 december 2009 om fastställande av genomförandeåtgärder för Europeiska rådets beslut om utövande av rådets ordförandeskap och om ordförandeskapet för rådets förberedande organ (11).

5.   Den höga representanten och Europeiska utrikestjänsten ska, närhelst det är nödvändigt, bistås av rådets generalsekretariat och berörda avdelningar inom kommissionen. Servicenivåavtal kan utformas av Europeiska utrikestjänsten, rådets generalsekretariat och berörda avdelningar inom kommissionen.

Artikel 5

Unionens delegationer

1.   Beslutet att öppna eller stänga en delegation ska antas av den höga representanten, efter samråd med rådet och kommissionen.

2.   Varje unionsdelegation ska vara underställd en delegationschef.

All personal på delegationen ska vara underställd delegationschefen, oavsett ställning, och när det gäller all verksamhet. Delegationschefen ska rapportera till den höga representanten och vara ansvarig för all verksamhet på delegationen, och han eller hon ska säkerställa samordningen med unionens alla åtgärder.

Personalen på delegationen ska inbegripa personal från Europeiska utrikestjänsten, och, när så är lämpligt med tanke på genomförandet av unionens budget och unionspolitik som ligger utanför utrikestjänstens mandat, personal från kommissionen.

3.   Delegationschefen ska få sina instruktioner från den höga representanten och Europeiska utrikestjänsten och ska vara ansvarig för att instruktionerna verkställs.

På de områden där kommissionen utövar de befogenheter som den tilldelats genom fördragen, får även kommissionen, i enlighet med artikel 221.2 i EUF-fördraget, utfärda instruktioner till delegationerna, som ska verkställas under delegationschefens övergripande ansvar.

4.   Delegationschefen ska, i enlighet med budgetförordningen, genomföra driftsanslag som rör unionens projekt i det berörda tredjelandet, när kommissionen har vidaredelegerat dem.

5.   Verksamheten på varje delegation ska med jämna mellanrum utvärderas av Europeiska utrikestjänstens verkställande generalsekreterare, och utvärderingen ska inbegripa såväl ekonomisk revision som förvaltningsrevision. Europeiska utrikestjänstens generalsekreterare kan för detta ändamål begära bistånd från berörda avdelningar i kommissionen. Utöver Europeiska utrikestjänstens interna åtgärder ska Olaf utöva sina befogenheter, särskilt genom att vidta bedrägeribekämpningsåtgärder i enlighet med förordning (EG) nr 1073/1999.

6.   Den höga representanten ska ingå de avtal som är nödvändiga med det värdland, den internationella organisation eller det tredjeland som berörs. I synnerhet ska den höga representanten vidta de åtgärder som behövs för att se till att värdstaterna beviljar unionens delegationer, deras personal och egendom privilegier och immunitet som motsvarar dem som anges i Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser av den 18 april 1961.

7.   Unionens delegationer ska ha kapacitet att tillgodose behoven hos andra unionsinstitutioner, särskilt Europaparlamentet, i sina kontakter med de internationella organisationer eller tredjeländer där delegationerna är ackrediterade.

8.   Delegationschefen ska vara bemyndigad att företräda unionen i det land där delegationen är ackrediterad, särskilt när det gäller att ingå avtal och att föra talan inför domstol eller andra myndigheter.

9.   Unionens delegationer ska nära samarbeta och utbyta information med medlemsstaternas diplomattjänster.

10.   Unionens delegationer ska, i enlighet med artikel 35 tredje stycket i EU-fördraget och på medlemsstaternas begäran, bistå medlemsstaterna i deras diplomatiska förbindelser och med att tillhandahålla konsulärt skydd till unionsmedborgare i tredjeländer på resursneutral basis.

Artikel 6

Personal

1.   Denna artikel, med undantag för punkt 3, ska gälla utan att det påverkar tillämpningen av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna (nedan kallade tjänsteföreskrifterna) och anställningsvillkoren för övriga anställda i gemenskaperna (nedan kallade anställningsvillkoren), inbegripet de ändringar som har gjorts i dessa regler i enlighet med artikel 336 i EUF-fördraget i syfte att anpassa dem till Europeiska utrikestjänstens behov.

2.   Europeiska utrikestjänsten ska bestå av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen, inbegripet personal från medlemsstaternas diplomattjänster som har fått tillfällig anställning vid utrikestjänsten.

Tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren ska gälla för denna personal.

3.   Om nödvändigt får Europeiska utrikestjänsten i särskilda fall anlita ett begränsat antal specialiserade nationella experter.

Den höga representanten ska anta bestämmelser, som ska vara likvärdiga med dem som fastställs i rådets beslut 2003/479/EG av den 16 juni 2003 om anställningsvillkoren för nationella experter och militärer som är utstationerade vid rådets generalsekretariat (12), vilka ska styra på vilka villkor specialiserade nationella experter ska ställas till Europeiska utrikestjänstens förfogande för att tillhandahålla särskild expertis.

4.   Europeiska utrikestjänstens personal ska fullgöra sina uppgifter och uppträda med enbart unionens bästa för ögonen. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2.1 tredje strecksatsen och artiklarna 2.2 och 5.3, ska de vare sig begära eller ta emot instruktioner från någon regering, myndighet, organisation eller person utanför Europeiska utrikestjänsten, eller något organ eller någon annan person än den höga representanten. I enlighet med artikel 11 andra stycket i tjänsteföreskrifterna får Europeiska utrikestjänstens personal inte ta emot ersättning av något slag från någon annan källa utanför utrikestjänsten.

5.   De befogenheter som enligt tjänsteföreskrifterna tillkommer tillsättningsmyndigheten och de befogenheter som enligt anställningsvillkoren tillkommer den myndighet som bemyndigats att ingå avtal ska innehas av den höga representanten, som får delegera dessa befogenheter inom Europeiska utrikestjänsten.

6.   Rekryteringen inom Europeiska utrikestjänsten ska bygga på meriter samtidigt som en lämplig geografisk balans och en jämn könsfördelning säkerställs. Europeiska utrikestjänstens personal ska på ett meningsfullt sätt bestå av medborgare från alla medlemsstater. Den översyn som avses i artikel 13.3 ska omfatta även denna fråga, samt vid behov inbegripa förslag till ytterligare särskilda åtgärder som syftar till att undanröja eventuella obalanser.

7.   Tjänstemän vid unionen och tillfälligt anställda från medlemsstaternas diplomattjänster ska ha samma rättigheter och skyldigheter och ges likvärdig behandling, särskilt i fråga om deras behörighet att tillträda alla befattningar på likvärdiga villkor. Ingen skillnad ska göras mellan tillfälligt anställda från nationella diplomattjänster och tjänstemän vid unionen när det gäller tilldelning av arbetsuppgifter på alla verksamhetsområden och den politik som Europeiska utrikestjänsten genomför. I enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen ska medlemsstaterna stödja unionen i dess arbete för att garantera att det ekonomiska ansvar som följer av ett ansvar enligt artikel 66 i budgetförordningen uppfylls med avseende på Europeiska utrikestjänstens tillfälligt anställda från medlemsstaternas diplomattjänster.

8.   Den höga representanten ska fastställa urvalsförfarandena för Europeiska utrikestjänstens personal, vilka ska genomföras genom ett öppet förfarande byggt på meriter med målet att säkerställa bästa kompetens, prestationsförmåga och oberoende ställning samt en lämplig geografisk könsfördelning, och se till att Europeiska utrikestjänstens personal på ett meningsfullt sätt består av medborgare från alla medlemsstater. Företrädare för medlemsstaterna, rådets generalsekretariat och kommissionen ska delta i rekryteringsförfarandet för tillsättande av lediga tjänster vid Europeiska utrikestjänsten.

9.   När Europeiska utrikestjänsten har uppnått full kapacitet bör sådan personal från medlemsstaterna som avses i punkt 2 första stycket utgöra minst en tredjedel av all personal i tjänstegrupp AD vid utrikestjänsten. Likaså bör fast anställda unionstjänstemän utgöra minst 60 % av all personal i tjänstegrupp AD vid utrikestjänsten, inklusive personal från medlemsstaternas diplomattjänster som har fått fast anställning som unionstjänstemän, i enlighet med bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna. Varje år ska den höga representanten lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillsättningen av tjänster inom Europeiska utrikestjänsten.

10.   Den höga representanten ska fastställa regler för rörlighet för att se till att rörligheten för Europeiska utrikestjänstens personal blir hög. Särskilda och detaljerade bestämmelser ska gälla för den personal som avses i artikel 4.3 a tredje strecksatsen. I princip ska all personal vid Europeiska utrikestjänsten regelbundet tjänstgöra vid unionens delegationer. Den höga representanten ska fastställa regler om detta.

11.   I enlighet med tillämpliga bestämmelser i den nationella lagstiftningen ska varje medlemsstat garantera att tjänstemän som är tillfälligt anställda vid Europeiska utrikestjänsten omedelbart kan återgå till sina tidigare tjänster efter tjänstgöringens avslutande. Denna tjänstgöringstid får, i enlighet med artikel 50b i anställningsvillkoren, inte överstiga åtta år, såvida den inte förlängs för en längsta period om två år under exceptionella omständigheter och om det ligger i Europeiska utrikestjänstens intresse.

Unionstjänstemän som tjänstgör vid Europeiska utrikestjänsten ska ha rätt att söka tjänster vid sin ursprungsinstitution på samma villkor som interna sökande.

12.   Åtgärder ska vidtas för att ge Europeiska utrikestjänstens personal erforderlig gemensam utbildning med utgångspunkt i framför allt befintliga metoder och strukturer på nationell nivå och unionsnivå. Den höga representanten ska vidta lämpliga åtgärder för detta syfte inom ett år efter det att detta beslut har trätt i kraft.

Artikel 7

Övergångsbestämmelser om personalen

1.   De berörda enheter och befattningar i rådets generalsekretariat och i kommissionen som förtecknas i bilagan ska överföras till Europeiska utrikestjänsten. Tjänstemän och tillfälligt anställda som innehar en tjänst i en enhet eller en befattning som förtecknas i bilagan ska överföras till Europeiska utrikestjänsten. Detta ska även tillämpas på kontraktsanställda och lokalanställda som arbetar vid dessa enheter och i dessa befattningar. Specialiserade nationella experter som arbetar vid dessa enheter eller i dessa befattningar ska också överföras till Europeiska utrikestjänsten efter godkännande av myndigheterna i den medlemsstat som de kommer ifrån.

Dessa överföringar får verkan den 1 januari 2011.

I enlighet med tjänsteföreskrifterna ska den höga representanten vid överföringen till Europeiska utrikestjänsten tillsätta varje tjänsteman på en tjänst i den tjänstegrupp som motsvarar dennes lönegrad.

2.   De förfaranden för rekrytering av personal till tjänster som är överförda till Europeiska utrikestjänsten som är pågående vid den tidpunkt då detta beslut träder i kraft ska förbli giltiga. De ska fortsätta och avslutas under ledning av den höga representanten i enlighet med meddelandena om lediga tjänster och de tillämpliga reglerna i tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren.

Artikel 8

Budget

1.   Uppgifterna som utanordnare för Europeiska utrikestjänstens avsnitt i Europeiska unionens allmänna budget ska delegeras i enlighet med artikel 59 i budgetförordningen. Den höga representanten ska fastställa de interna reglerna för förvaltning av de administrativa budgetposterna. Driftsutgifter ska kvarstå inom kommissionens avsnitt av budgeten.

2.   Europeiska utrikestjänsten ska utöva sina befogenheter i enlighet med budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget och inom ramen för beviljade anslag.

3.   Den höga representanten kommer vid uppskattningen av de administrativa utgifterna för Europeiska utrikestjänsten att samråda med kommissionären med ansvar för utvecklingspolitik respektive kommissionären med ansvar för grannskapspolitik om deras respektive ansvarsområden.

4.   I enlighet med artikel 314.1 i EUF-fördraget ska Europeiska utrikestjänsten upprätta en beräkning över sina utgifter för följande budgetår. Kommissionen ska sammanställa dessa beräkningar i ett budgetförslag som får innehålla avvikande beräkningar. Kommissionen får ändra budgetförslaget i enlighet med vad som sägs i artikel 314.2 i EUF-fördraget.

5.   För att sörja för öppenhet i budgeten i fråga om unionens yttre åtgärder kommer kommissionen att, tillsammans med förslaget till allmän budget för Europeiska unionen till budgetmyndigheten, överlämna ett arbetsdokument som samlat tar upp alla utgifter i samband med unionens yttre åtgärder.

6.   Europeiska utrikestjänsten ska beviljas ansvarsfrihet i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i artikel 319 i EUF-fördraget och artiklarna 145-147 i budgetförordningen. Europeiska utrikestjänsten kommer härvid att helt och fullt samarbeta med de institutioner som är engagerade i beviljandet av ansvarsfrihet och när så behövs lämna nödvändiga kompletterande uppgifter, bland annat genom att delta i möten inom de berörda organen

Artikel 9

Instrument för yttre åtgärder samt programplanering

1.   Förvaltningen av unionens externa samarbetsprogram tillhör kommissionens ansvarsområde utan att detta påverkar kommissionens och Europeiska utrikestjänstens respektive roller inom den programplanering som anges i följande punkter.

2.   Den höga representanten ska sörja för den övergripande politiska samordningen av unionens yttre åtgärder och säkerställa enhetlighet, samstämmighet och effektivitet i unionens yttre åtgärder, särskilt genom följande instrument för externt bistånd:

| — | Instrumentet för utvecklingssamarbete (13) |
| --- | --- |

—

Instrumentet för utvecklingssamarbete (13)

| — | Europeiska utvecklingsfonden (14) |
| --- | --- |

—

Europeiska utvecklingsfonden (14)

| — | Det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter (15) |
| --- | --- |

—

Det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter (15)

| — | Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (16) |
| --- | --- |

—

Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (16)

| — | Instrumentet för samarbete med industriländer (17) |
| --- | --- |

—

Instrumentet för samarbete med industriländer (17)

| — | Instrumentet för kärnsäkerhetssamarbete (18) |
| --- | --- |

—

Instrumentet för kärnsäkerhetssamarbete (18)

| — | Stabilitetsinstrumentet, när det gäller det stöd som avses i artikel 4 i Europparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1717/2006 (19). |
| --- | --- |

—

Stabilitetsinstrumentet, när det gäller det stöd som avses i artikel 4 i Europparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1717/2006 (19).

3.   Europeiska utrikestjänsten ska bidra till programplanerings- och förvaltningsarbetet för de instrument som anges i punkt 2, på grundval av policymålen i dessa instrument. Europeiska utrikestjänsten ska ansvara för att utarbeta följande kommissionsbeslut om de strategiska, fleråriga etapperna av programplaneringsarbetet:

| i) | Anslagen per land i syfte att fastställa den samlade finansieringsramen för varje region, med förbehåll för den fleråriga budgetramens preliminära fördelning. Inom varje region kommer en del av anslagen att reserveras för regionala program. |
| --- | --- |

i)

Anslagen per land i syfte att fastställa den samlade finansieringsramen för varje region, med förbehåll för den fleråriga budgetramens preliminära fördelning. Inom varje region kommer en del av anslagen att reserveras för regionala program.

| ii) | Landstrategidokument och regionstrategidokument. |
| --- | --- |

ii)

Landstrategidokument och regionstrategidokument.

| iii) | Nationella och regionala vägledande program. |
| --- | --- |

iii)

Nationella och regionala vägledande program.

I enlighet med artikel 3 ska den höga representanten och Europeiska utrikestjänsten, under hela programplanerings-, utarbetande- och genomförandearbetet för de instrument som anges i punkt 2, samarbeta med berörda kommissionärer och deras avdelningar, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 1.3. Alla förslag till beslut kommer att utarbetas enligt kommissionens förfaranden och kommer att föreläggas kommissionen för antagande.

4.   När det gäller Europeiska utvecklingsfonden och finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete ska eventuella förslag, inbegripet förslag om ändringar i grundförordningarna och i programplaneringsdokumenten enligt punkt 3, utarbetas gemensamt av Europeiska utrikestjänstens berörda enheter och kommissionens avdelningar, vilket kommissionären för utvecklingsbistånd ska ansvara för, och därefter gemensamt överlämnas till den höga representanten inför antagande av kommissionen.

Ämnesspecifika program, utöver det europeiska instrument för demokrati och mänskliga rättigheter, instrumentet för kärnsäkerhetssamarbete och den del av stabilitetsinstrumentet som avses i punkt 2 sjunde strecksatsen, ska utarbetas av lämplig kommissionsavdelning under ledning av den kommissionär som ansvarar för utvecklingsfrågor och läggas fram för kommissionärskollegiet i samförstånd med den höga representanten och övriga berörda kommissionärer.

5.   När det gäller det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet ska eventuella förslag, inbegripet förslag om ändringar i grundförordningarna och i de programplaneringsdokument som avses i punkt 3, utarbetas gemensamt av Europeiska utrikestjänstens berörda enheter och kommissionen, vilket kommissionären för grannskapspolitik ska ansvara för, och därefter gemensamt överlämnas till den höga representanten inför antagande av kommissionen.

6.   Den höga representanten/Europeiska utrikestjänsten ska ansvara åtgärder som vidtas enligt Guspbudgeten, stabilitetsinstrumentet utöver den del som avses i punkt 2 sjunde strecksatsen, instrumentet för samarbete med industriländer, kommunikation och offentliga diplomatiska åtgärder samt valobservatörsuppdrag. Kommissionen ska ansvara för det finansiella genomförandet av dessa under den höga representantens ledning i hans eller hennes egenskap av kommissionens vice ordförande. Den avdelning inom kommissionen som har ansvaret för detta genomförande ska vara samlokaliserad med Europeiska utrikestjänsten.

Artikel 10

Säkerhet

1.   Den höga representanten ska, efter att ha samrått med den kommitté som avses i punkt 3 i avdelning I i del II i bilagan till rådets beslut 2001/264/EG av den 19 mars 2001 om antagande av rådets säkerhetsbestämmelser (20), besluta om Europeiska utrikestjänstens säkerhetsregler och vidta lämpliga åtgärder för att Europeiska utrikestjänsten effektivt ska kunna hantera risker som dess personal, fysiska tillgångar och information utsätts för och fullgöra sina förpliktelser att visa aktsamhet i detta avseende. Reglerna ska gälla all personal vid utrikestjänsten och vid unionens delegationer, oavsett administrativ ställning eller ursprung.

2.   I avvaktan på det beslut som avses i punkt 1

| — | ska Europeiska utrikestjänsten, när det gäller skyddet av sekretessbelagda uppgifter, tillämpa de säkerhetsbestämmelser som anges i bilagan till beslut 2001/264/EG, |
| --- | --- |

—

ska Europeiska utrikestjänsten, när det gäller skyddet av sekretessbelagda uppgifter, tillämpa de säkerhetsbestämmelser som anges i bilagan till beslut 2001/264/EG,

| — | när det gäller övriga säkerhetsaspekter tillämpa kommissionens säkerhetsbestämmelser i relevant bilaga till kommissionens arbetsordning (21). |
| --- | --- |

—

när det gäller övriga säkerhetsaspekter tillämpa kommissionens säkerhetsbestämmelser i relevant bilaga till kommissionens arbetsordning (21).

3.   Europeiska utrikestjänsten ska ha en enhet som ska ansvara för säkerhetsfrågor och bistås av medlemsstaternas relevanta myndigheter.

4.   Den höga representanten ska vidta nödvändiga åtgärder för säkerhetsreglernas tillämpning vid Europeiska utrikestjänsten, särskilt i fråga om skyddet av sekretessbelagda uppgifter och de åtgärder som ska vidtas om Europeiska utrikestjänstens personal inte iakttar säkerhetsbestämmelserna. Europeiska utrikestjänsten ska i detta avseende rådgöra med säkerhetsavdelningen vid rådets generalsekretariat, berörda avdelningar inom kommissionen och medlemsstaternas berörda myndigheter.

Artikel 11

Tillgång till handlingar, arkiv och uppgiftsskydd

1.   Europeiska utrikestjänsten ska tillämpa bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (22). Den höga representanten ska besluta om tillämpningsföreskrifter för Europeiska utrikestjänsten.

2.   Europeiska utrikestjänstens verkställande generalsekreterare ska ansvara för tjänstens arkiv. Arkiven tillhörande de avdelningar som överförts från rådets generalsekretariat och kommissionen ska överföras till Europeiska utrikestjänsten.

3.   Europeiska utrikestjänsten ska skydda enskilda vid behandling av personuppgifter i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (23). Den höga representanten ska besluta om tillämpningsföreskrifter för Europeiska utrikestjänsten.

Artikel 12

Fast egendom

1.   Rådets generalsekretariat och berörda avdelningar inom kommissionen ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de överföringar som avses i artikel 7 samordnas med de överföringar från rådets och kommissionens byggnader som är nödvändiga för att Europeiska utrikestjänsten ska fungera.

2.   Villkoren för att ställa fast egendom till förfogande för Europeiska utrikestjänstens centrala förvaltning och unionens delegationer ska beslutas gemensamt av den höga representanten och rådets generalsekretariat och kommissionen, beroende på vad som är lämpligt.

Artikel 13

Slutbestämmelser och allmänna bestämmelser

1.   Den höga representanten, rådet, kommissionen och medlemsstaterna ska ansvara för genomförandet av detta beslut och ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för detta.

2.   Den höga representanten ska senast vid 2011 års utgång rapportera till Europaparlamentet, rådet och kommissionen om hur Europeiska utrikestjänsten fungerar. Den rapporten ska särskilt omfatta genomförandet av bestämmelserna i artiklarna 5.3, 5.10 och 9.

3.   Den höga representanten ska senast i mitten av 2013 göra en översyn av hur Europeiska utrikestjänsten är organiserad och arbetar och denna ska bland annat omfatta tillämpningen av bestämmelserna i artikel 6.6, 6.8 och 6.11. Översynen ska vid behov åtföljas av lämpliga förslag till revidering av detta beslut. I så fall ska rådet, i enlighet med artikel 27.3 i EUF-fördraget, senast i början av 2014 revidera beslutet med ledning av översynen.

4.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas. Bestämmelserna om ekonomisk förvaltning och rekrytering får verkan först när nödvändiga ändringar av tjänsteföreskrifterna, anställningsvillkoren och budgetförordningen samt ändringsbudgeten har antagits. I syfte att sörja för en smidig övergång ska den höga representanten, rådets generalsekretariat och kommissionen ingå nödvändiga överenskommelser, och de ska hålla samråd med medlemsstaterna,

5.   Inom en månad efter det att detta beslut har trätt i kraft ska den höga representanten förelägga kommissionen en beräkning över Europeiska utrikestjänstens inkomster och utgifter, inbegripet en tjänsteförteckning, så att kommissionen kan lägga fram ett förslag till ändringsbudget.

6.   Beslutet ska offentliggöras i Europeiska unionens offentliga tidning.

Utfärdad i Bryssel den 26 juli 2010.

På rådets vägnar

S. VANACKERE

Ordförande

---

(1)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

1

(2)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Mot ett europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd (KOM(2007) 317 slutlig). Ej offentliggjort i EUT.

2

(3)  EGT C 298, 30.11.2002, s. 1.

3

(4)  Rådets gemensamma åtgärd 2004/551/Gusp av den 12 juli 2004 om inrättande av en europeisk försvarsbyrå (EUT L 245, 17.7.2004, s. 17).

4

(5)  Rådets gemensamma åtgärd 2001/555/Gusp av den 20 juli 2001 om inrättande av Europeiska unionens satellitcentrum (EGT L 200, 25.7.2001, s. 5).

5

(6)  Rådets gemensamma åtgärd 2001/554/Gusp av den 20 juli 2001 om inrättande av Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier (EGT L 200, 25.7.2001, s. 1).

6

(7)  Rådets gemensamma åtgärd 2008/550/Gusp av den 23 juni 2008 om inrättande av en europeisk säkerhets- och försvarsakademi (Esfa) (EUT L 176, 4.7.2008, s. 20).

7

(8)  Förordning nr 31 (EEG), nr 11 (EKSG) om tjänsteföreskrifter för tjänstemän och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen (EGT 45, 14.6.1962, s. 1387/62).

8

(9)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1)

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (EGT L 136, 31.5.1999, s. 1).

10

(11)  EUT L 322, 9.12.2009, s. 28.

11

(12)  EUT L 160, 28.6.2003, s. 72.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (EUT L 378, 27.12.2006, s. 41).

13

(14)  Rådets förordning nr 5 om uppmaning till och överföring av finansiella bidrag, budgetöverenskommelser och förvaltning av resurser avseende utvecklingsfonden för utomeuropeiska länder och territorier (EGT 33, 31.12.1958, s. 681/58).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (EUT L 386, 29.12.2006, s. 1).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (EUT L 310, 9.11.2006, s. 1).

16

(17)  Rådets förordning (EG) nr 382/2001 av den 26 februari 2001 om genomförande av projekt för att främja samarbetet och handelsförbindelserna mellan Europeiska unionen och industriländerna i Nordamerika, Fjärran Östern och Australasien (EGT L 57, 27.2.2001, s. 10).

17

(18)  Rådets förordning (Euratom) nr 300/2007 av den 19 februari 2007 om upprättande av ett instrument för kärnsäkerhetssamarbete (EUT L 81, 22.3.2007, s. 1).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1717/2006 av den 15 november 2006 om upprättande av ett stabilitetsinstrument (EUT L 327, 24.11.2006, s. 1).

19

(20)  EGT L 101, 11.4.2001, s. 1.

20

(21)  EGT L 308, 8.12.2000, s. 26.

21

(22)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

22

(23)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

23

---

BILAGA

ENHETER OCH BEFATTNINGAR SOM SKA ÖVERFÖRAS TILL DEN EUROPEISKA AVDELNINGEN FÖR YTTRE ÅTGÄRDER
   (1)

Nedan följer en förteckning över alla de administrativa enheter som tillsammans ska överföras till den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (nedan kallad Europeiska utrikestjänsten). Förteckningen påverkar inte de ytterligare behov och den resursfördelning som ska fastställas i budgetramförhandlingarna i samband med inrättandet av Europeiska utrikestjänsten, beslut om tillhandahållande av lämplig personal med ansvar för stödfunktioner eller härmed sammanhängande behov av servicenivåavtal mellan rådets generalsekretariat, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.

1.   RÅDETS GENERALSEKRETARIAT

All personal som arbetar vid de enheter och i de befattningar som förtecknas nedan ska tillsammans överföras kollektivt till Europeiska utrikestjänsten, med undantag för ett mycket begränsat antal anställda som ska utföra de ordinarie arbetsuppgifterna för rådets generalsekretariat i enlighet med artikel 2.1 andra strecksatsen, och med undantag för vissa särskilda uppgifter som anges nedan:

Policyenheten

GSFP och strukturer för krishantering

| — | Direktoratet för krishantering och planering (CMPD) |
| --- | --- |

—

Direktoratet för krishantering och planering (CMPD)

| — | Civila planerings- och ledningskapaciteten |
| --- | --- |

—

Civila planerings- och ledningskapaciteten

| — | Europeiska unionens militära stab (EUMS)






  — | Enheter som är direkt underställda GDEUMS |
| --- | --- | --- |

—

Europeiska unionens militära stab (EUMS)

—

Enheter som är direkt underställda GDEUMS

| — | Direktoratet för koncept och kapacitet |
| --- | --- |

—

Direktoratet för koncept och kapacitet

| — | Direktoratet för underrättelseverksamhet |
| --- | --- |

—

Direktoratet för underrättelseverksamhet

| — | Direktoratet för operationer |
| --- | --- |

—

Direktoratet för operationer

| — | Direktoratet för logistik |
| --- | --- |

—

Direktoratet för logistik

| — | Direktoratet för kommunikations- och informationssystem |
| --- | --- |

—

Direktoratet för kommunikations- och informationssystem

| — | EU:s lägescentral (Sitcen) |
| --- | --- |

—

EU:s lägescentral (Sitcen)

Undantag:

| — | Personal vid lägescentralen med uppgift att stödja ackrediteringsmyndigheten för säkerhet |
| --- | --- |

—

Personal vid lägescentralen med uppgift att stödja ackrediteringsmyndigheten för säkerhet

Generaldirektorat E

| — | Enheter som är direkt underställda generaldirektören |
| --- | --- |

—

Enheter som är direkt underställda generaldirektören

| — | Direktoratet för Nord-, Central- och Sydamerika och Förenta nationerna |
| --- | --- |

—

Direktoratet för Nord-, Central- och Sydamerika och Förenta nationerna

| — | Direktoratet för västra Balkan, Östeuropa och Centralasien |
| --- | --- |

—

Direktoratet för västra Balkan, Östeuropa och Centralasien

| — | Direktoratet för icke-spridning av massförstörelsevapen |
| --- | --- |

—

Direktoratet för icke-spridning av massförstörelsevapen

| — | Direktoratet för parlamentsärenden på Gusp-området |
| --- | --- |

—

Direktoratet för parlamentsärenden på Gusp-området

| — | Sambandskontoret i New York |
| --- | --- |

—

Sambandskontoret i New York

| — | Sambandskontoret i Genève |
| --- | --- |

—

Sambandskontoret i Genève

Tjänstemän vid rådets generalsekretariat som är utstationerade hos Europeiska unionens särskilda representanter och vid GSFP-uppdrag

2.   KOMMISSIONEN (INBEGRIPET DELEGATIONERNA)

All personal som arbetar vid de enheter och i de befattningar som förtecknas nedan ska tillsammans överföras till Europeiska utrikestjänsten, med undantag för ett begränsat antal anställda som nedan anges som undantag.

Generaldirektoratet för yttre förbindelser

| — | Alla ledande befattningar med direkt anknuten stödpersonal |
| --- | --- |

—

Alla ledande befattningar med direkt anknuten stödpersonal

| — | Direktorat A (Krisfrågor och samordning inom ramen för Gusp) |
| --- | --- |

—

Direktorat A (Krisfrågor och samordning inom ramen för Gusp)

| — | Direktorat B (Multilaterala förbindelser och mänskliga rättigheter) |
| --- | --- |

—

Direktorat B (Multilaterala förbindelser och mänskliga rättigheter)

| — | Direktorat C (Nordamerika, Östasien, Australien, Nya Zeeland, EES, Efta, San Marino, Andorra och Monaco) |
| --- | --- |

—

Direktorat C (Nordamerika, Östasien, Australien, Nya Zeeland, EES, Efta, San Marino, Andorra och Monaco)

| — | Direktorat D (Politisk samordning av den europeiska grannskapspolitiken) |
| --- | --- |

—

Direktorat D (Politisk samordning av den europeiska grannskapspolitiken)

| — | Direktorat E (Östeuropa, Sydkaukasien och republikerna i Centralasien) |
| --- | --- |

—

Direktorat E (Östeuropa, Sydkaukasien och republikerna i Centralasien)

| — | Direktorat F (Mellanöstern och södra Medelhavsområdet) |
| --- | --- |

—

Direktorat F (Mellanöstern och södra Medelhavsområdet)

| — | Direktorat G (Latinamerika) |
| --- | --- |

—

Direktorat G (Latinamerika)

| — | Direktorat H (Asien (med undantag för Japan och Korea)) |
| --- | --- |

—

Direktorat H (Asien (med undantag för Japan och Korea))

| — | Direktorat I (Högkvartersresurser, information och interinstitutionella relationer) |
| --- | --- |

—

Direktorat I (Högkvartersresurser, information och interinstitutionella relationer)

| — | Direktorat K (Tjänsten för yttre representation) |
| --- | --- |

—

Direktorat K (Tjänsten för yttre representation)

| — | Direktorat L (Strategi, samordning och analys) |
| --- | --- |

—

Direktorat L (Strategi, samordning och analys)

| — | Arbetsgruppen för det östliga partnerskapet |
| --- | --- |

—

Arbetsgruppen för det östliga partnerskapet

| — | Enheten Relex-01 (revision) |
| --- | --- |

—

Enheten Relex-01 (revision)

Undantag:

| — | Personal med ansvar för förvaltning av finansiella instrument |
| --- | --- |

—

Personal med ansvar för förvaltning av finansiella instrument

| — | Personal med ansvar för utbetalning av löner och tillägg till personal vid delegationerna |
| --- | --- |

—

Personal med ansvar för utbetalning av löner och tillägg till personal vid delegationerna

Tjänsten för yttre representation

| — | Alla delegationschefer och ställföreträdande delegationschefer med direkt anknuten stödpersonal |
| --- | --- |

—

Alla delegationschefer och ställföreträdande delegationschefer med direkt anknuten stödpersonal

| — | Alla politiska avdelningar eller enheter med personal |
| --- | --- |

—

Alla politiska avdelningar eller enheter med personal

| — | Alla avdelningar för information och offentlig diplomati med personal |
| --- | --- |

—

Alla avdelningar för information och offentlig diplomati med personal

| — | Alla administrativa avdelningar |
| --- | --- |

—

Alla administrativa avdelningar

Undantag:

| — | Personal med ansvar för genomförande av finansiella instrument |
| --- | --- |

—

Personal med ansvar för genomförande av finansiella instrument

Generaldirektoratet för bistånd

| — | Direktorat D (AVS II – Väst- och Centralafrika, Västindien och ULT) med undantag för arbetsgruppen för ULT |
| --- | --- |

—

Direktorat D (AVS II – Väst- och Centralafrika, Västindien och ULT) med undantag för arbetsgruppen för ULT

| — | Direktorat E (Afrikas horn, Östafrika och södra Afrika, Indiska oceanen och Stilla havet) |
| --- | --- |

—

Direktorat E (Afrikas horn, Östafrika och södra Afrika, Indiska oceanen och Stilla havet)

| — | Enhet CI (AVS I: Programplanering och förvaltning av bistånd): Personal med ansvar för programplanering |
| --- | --- |

—

Enhet CI (AVS I: Programplanering och förvaltning av bistånd): Personal med ansvar för programplanering

| — | Enhet C2 (Panafrikanska frågor och institutioner, förvaltning och migration): Personal med ansvar för panafrikanska förbindelser |
| --- | --- |

—

Enhet C2 (Panafrikanska frågor och institutioner, förvaltning och migration): Personal med ansvar för panafrikanska förbindelser

| — | Berörda ledande befattningar med direkt anknuten stödpersonal |
| --- | --- |

—

Berörda ledande befattningar med direkt anknuten stödpersonal

---

(1)  Alla mänskliga resurser som ska överföras kommer att finansieras från budgetrubrik 5 (administration) i den fleråriga budgetramen.

---

| 3.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 201/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 201/41

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 juli 2010

om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 59122x1507xNK603 (DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003

[delgivet med nr K(2010) 5138]

(Endast de franska och nederländska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

(2010/428/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3, och

av följande skäl:

| (1) | Pioneer Overseas Corporation lämnade den 26 augusti 2005 in en ansökan till den behöriga brittiska myndigheten, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av 59122x1507xNK603-majs på marknaden (nedan kallad ansökan). |
| --- | --- |

(1)

Pioneer Overseas Corporation lämnade den 26 augusti 2005 in en ansökan till den behöriga brittiska myndigheten, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av 59122x1507xNK603-majs på marknaden (nedan kallad ansökan).

| (2) | Ansökan gäller också utsläppande på marknaden av andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av 59122x1507xNK603-majs för samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag för odling. I enlighet med artiklarna 5.5 och 17.5 i förordning (EG) nr 1829/2003 innehåller ansökan därför de uppgifter och den information som krävs enligt bilagorna III och IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (2) samt information och slutsatser angående den riskbedömning som genomförts enligt principerna i bilaga II till direktiv 2001/18/EG. Den innehåller även en plan för övervakning av miljöpåverkan i överensstämmelse med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG. |
| --- | --- |

(2)

Ansökan gäller också utsläppande på marknaden av andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av 59122x1507xNK603-majs för samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag för odling. I enlighet med artiklarna 5.5 och 17.5 i förordning (EG) nr 1829/2003 innehåller ansökan därför de uppgifter och den information som krävs enligt bilagorna III och IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (2) samt information och slutsatser angående den riskbedömning som genomförts enligt principerna i bilaga II till direktiv 2001/18/EG. Den innehåller även en plan för övervakning av miljöpåverkan i överensstämmelse med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG.

| (3) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) lämnade den 8 april 2009 ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003. Den ansåg att 59122x1507xNK603-majs är lika säker som den icke genetiskt modifierade motsvarigheten vad gäller potentiella effekter på människors och djurs hälsa eller på miljön, och konstaterade att det är osannolikt att utsläppandet på marknaden av de produkter som innehåller, består av eller har framställts av 59122x1507xNK603-majs enligt beskrivningen i ansökan (nedan kallade produkterna) vid avsedd användning skulle leda till negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller på miljön (3). Efsa tog i sitt yttrande ställning till medlemsstaternas alla specifika frågor och farhågor under samrådet med de behöriga nationella myndigheterna i enlighet med artiklarna 6.4 och 18.4 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) lämnade den 8 april 2009 ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003. Den ansåg att 59122x1507xNK603-majs är lika säker som den icke genetiskt modifierade motsvarigheten vad gäller potentiella effekter på människors och djurs hälsa eller på miljön, och konstaterade att det är osannolikt att utsläppandet på marknaden av de produkter som innehåller, består av eller har framställts av 59122x1507xNK603-majs enligt beskrivningen i ansökan (nedan kallade produkterna) vid avsedd användning skulle leda till negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller på miljön (3). Efsa tog i sitt yttrande ställning till medlemsstaternas alla specifika frågor och farhågor under samrådet med de behöriga nationella myndigheterna i enlighet med artiklarna 6.4 och 18.4 i den förordningen.

| (4) | I sitt yttrande konstaterade Efsa också att den miljöövervakningsplan i form av en allmän tillsynsplan som sökanden har lämnat in ligger i linje med det avsedda användningsområdet för produkterna. |
| --- | --- |

(4)

I sitt yttrande konstaterade Efsa också att den miljöövervakningsplan i form av en allmän tillsynsplan som sökanden har lämnat in ligger i linje med det avsedda användningsområdet för produkterna.

| (5) | Mot bakgrund av detta bör godkännande beviljas för produkterna. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av detta bör godkännande beviljas för produkterna.

| (6) | En unik identitetsbeteckning bör tilldelas varje genetiskt modifierad organism i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 av den 14 januari 2004 om inrättande av ett system för skapande och tilldelning av unika identitetsbeteckningar för genetiskt modifierade organismer (4). |
| --- | --- |

(6)

En unik identitetsbeteckning bör tilldelas varje genetiskt modifierad organism i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 av den 14 januari 2004 om inrättande av ett system för skapande och tilldelning av unika identitetsbeteckningar för genetiskt modifierade organismer (4).

| (7) | Enligt Efsas yttrande verkar det inte behövas några andra särskilda märkningskrav än de som fastställs i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 för livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av 59122x1507xNK603-majs. För att säkerställa att produkterna används på ett sätt som är godkänt enligt detta beslut bör det dock även tydligt anges på märkningen av foder och andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av den genetiskt modifierade organismen som ansökan om godkännande gäller, att produkterna i fråga inte får användas till odling. |
| --- | --- |

(7)

Enligt Efsas yttrande verkar det inte behövas några andra särskilda märkningskrav än de som fastställs i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 för livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av 59122x1507xNK603-majs. För att säkerställa att produkterna används på ett sätt som är godkänt enligt detta beslut bör det dock även tydligt anges på märkningen av foder och andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av den genetiskt modifierade organismen som ansökan om godkännande gäller, att produkterna i fråga inte får användas till odling.

| (8) | Innehavaren av godkännandet bör lämna årliga rapporter om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i övervakningsplanen för miljökonsekvenser. Dessa resultat bör läggas fram enligt kommissionens beslut 2009/770/EG av den 13 oktober 2009 om utarbetande av standardformulär för rapportering av övervakningsresultat rörande avsiktlig utsättning i miljön av produkter som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer, i syfte att släppa ut dessa på marknaden, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (5). |
| --- | --- |

(8)

Innehavaren av godkännandet bör lämna årliga rapporter om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i övervakningsplanen för miljökonsekvenser. Dessa resultat bör läggas fram enligt kommissionens beslut 2009/770/EG av den 13 oktober 2009 om utarbetande av standardformulär för rapportering av övervakningsresultat rörande avsiktlig utsättning i miljön av produkter som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer, i syfte att släppa ut dessa på marknaden, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (5).

| (9) | Det framgår av Efsas yttrande att det inte finns någon anledning att införa särskilda villkor för eller begränsningar av utsläppandet på marknaden och/eller särskilda villkor för eller begränsningar av användning eller hantering, däribland krav på övervakning av livsmedels eller foders användning efter försäljningen, eller särskilda villkor för skydd av specifika ekosystem, miljöer och/eller geografiska områden i enlighet med artiklarna 6.5 e och 18.5 e i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(9)

Det framgår av Efsas yttrande att det inte finns någon anledning att införa särskilda villkor för eller begränsningar av utsläppandet på marknaden och/eller särskilda villkor för eller begränsningar av användning eller hantering, däribland krav på övervakning av livsmedels eller foders användning efter försäljningen, eller särskilda villkor för skydd av specifika ekosystem, miljöer och/eller geografiska områden i enlighet med artiklarna 6.5 e och 18.5 e i förordning (EG) nr 1829/2003.

| (10) | Alla relevanta uppgifter om godkännandet av produkterna bör föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Alla relevanta uppgifter om godkännandet av produkterna bör föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i förordning (EG) nr 1829/2003.

| (11) | I artikel 4.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG (6) fastställs märkningskrav för produkter som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

(11)

I artikel 4.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG (6) fastställs märkningskrav för produkter som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer.

| (12) | Detta beslut bör genom förmedlingscentrumet för biosäkerhet (Biosafety Clearing House) delges parterna i Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald, i enlighet med artiklarna 9.1 och 15.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 av den 15 juli 2003 om gränsöverskridande förflyttning av genetiskt modifierade organismer (7). |
| --- | --- |

(12)

Detta beslut bör genom förmedlingscentrumet för biosäkerhet (Biosafety Clearing House) delges parterna i Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald, i enlighet med artiklarna 9.1 och 15.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 av den 15 juli 2003 om gränsöverskridande förflyttning av genetiskt modifierade organismer (7).

| (13) | Sökanden har hörts om de åtgärder som föreskrivs i detta beslut. |
| --- | --- |

(13)

Sökanden har hörts om de åtgärder som föreskrivs i detta beslut.

| (14) | Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande bestämt. |
| --- | --- |

(14)

Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande bestämt.

| (15) | Vid sitt möte den 29 juni 2010 kunde rådet inte fatta beslut med kvalificerad majoritet vare sig för eller emot förslaget. Rådet meddelade att dess behandling av ärendet var avslutad. Det är följaktligen upp till kommissionen att anta åtgärderna. |
| --- | --- |

(15)

Vid sitt möte den 29 juni 2010 kunde rådet inte fatta beslut med kvalificerad majoritet vare sig för eller emot förslaget. Rådet meddelade att dess behandling av ärendet var avslutad. Det är följaktligen upp till kommissionen att anta åtgärderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genetiskt modifierad organism och unik identitetsbeteckning

Genetiskt modifierad majs (Zea mays L.) 59122x1507xNK603, enligt specifikationen i punkt b i bilagan till detta beslut, tilldelas den unika identitetsbeteckningen DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6 i enlighet med förordning (EG) nr 65/2004.

Artikel 2

Godkännande

Följande produkter godkänns i enlighet med artiklarna 4.2 och 16.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 enligt villkoren i detta beslut:

| a) | Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs. |
| --- | --- |

a)

Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs.

| b) | Foder som innehåller, består av eller har framställts av DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs. |
| --- | --- |

b)

Foder som innehåller, består av eller har framställts av DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs.

| c) | Andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs för samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag för odling. |
| --- | --- |

c)

Andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs för samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag för odling.

Artikel 3

Märkning

1.   Vid tillämpningen av märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”majs”.

2.   Uppgiften ”inte avsedd för odling” ska finnas på etiketten och i de handlingar som åtföljer produkter som innehåller eller består av det DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs som avses i artikel 2 b och c.

Artikel 4

Övervakning av miljöpåverkan

1.   Innehavaren av godkännandet ska se till att planen för övervakning av miljöpåverkan enligt punkt h i bilagan införs och tillämpas.

2.   Innehavaren av godkännandet ska lämna årliga rapporter till kommissionen om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i övervakningsplanen i enlighet med beslut 2009/770/EG.

Artikel 5

Gemenskapsregister

Uppgifterna i bilagan till detta beslut ska föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i artikel 28 i förordning (EG) nr 1829/2003.

Artikel 6

Innehavare av godkännandet

Innehavare av godkännandet är Pioneer Overseas Corporation i Belgien, som företräder Pioneer Hi-Bred International Inc. i Förenta staterna.

Artikel 7

Giltighet

Detta beslut ska gälla under tio år från och med dagen för delgivningen.

Artikel 8

Adressat

Detta beslut riktar sig till Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts/Kunstlaan 44, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien.

Utfärdat i Bryssel den 28 juli 2010.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  EGT L 106, 17.4.2001, s. 1.

2

(3)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-248

3

(4)  EUT L 10, 16.1.2004, s. 5.

4

(5)  EUT L 275, 21.10.2009, s. 9.

5

(6)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 24.

6

(7)  EUT L 287, 5.11.2003, s. 1.

7

---

BILAGA

a)   Sökande och innehavare av godkännandet:

| Namn | : | Pioneer Overseas Corporation |
| --- | --- | --- |
| Adress | : | Avenue des Arts/Kunstlaan 44, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien |

Namn

:

Pioneer Overseas Corporation

Adress

:

Avenue des Arts/Kunstlaan 44, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien

som företräder Pioneer Hi-Bred International Inc., 7100 NW 62nd Avenue, P.O. Box 1014, Johnston, IA 50131–1014, Förenta staterna.

b)   Beteckning och specifikation av produkterna:

| 1. | Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs. |
| --- | --- |

1.

Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs.

| 2. | Foder som innehåller, består av eller har framställts av DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs. |
| --- | --- |

2.

Foder som innehåller, består av eller har framställts av DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs.

| 3. | Andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs för samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag för odling. |
| --- | --- |

3.

Andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs för samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag för odling.

Den genetiskt modifierade majsen DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6, som den beskrivs i ansökan, är framställd genom korsningar av majs innehållande transformationshändelserna DAS-59122-7, DAS-Ø15Ø7 och MON-ØØ6Ø3-6 och uttrycker Cry34Ab1-protein och Cry35Ab1-protein som ger tolerans mot vissa växtskadegörande skalbaggar, PAT-protein, använt som selektionsmarkör, som ger tolerans mot herbiciden glufosinatammonium och CP4 EPSPS-protein som ger tolerans mot herbiciden glyfosat.

c)   Märkning:

| 1. | Vid tillämpningen av de särskilda märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”majs”. |
| --- | --- |

1.

Vid tillämpningen av de särskilda märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”majs”.

| 2. | Uppgiften ”inte avsedd för odling” ska återfinnas på etiketten och i de handlingar som åtföljer produkter som innehåller eller består av det DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs som avses i artikel 2 b och c i detta beslut. |
| --- | --- |

2.

Uppgiften ”inte avsedd för odling” ska återfinnas på etiketten och i de handlingar som åtföljer produkter som innehåller eller består av det DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs som avses i artikel 2 b och c i detta beslut.

d)   Detektionsmetod:

| — | Händelsespecifika metoder baserade på kvantitativ realtids-PCR för genetiskt modifierad DAS-59122-7-majs, DAS-Ø15Ø7-majs och MON-ØØ6Ø3-6-majs som validerats på DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs. |
| --- | --- |

—

Händelsespecifika metoder baserade på kvantitativ realtids-PCR för genetiskt modifierad DAS-59122-7-majs, DAS-Ø15Ø7-majs och MON-ØØ6Ø3-6-majs som validerats på DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6-majs.

| — | Validering på frön av gemenskapens referenslaboratorium, som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003, och offentliggjord på http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm |
| --- | --- |

—

Validering på frön av gemenskapens referenslaboratorium, som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003, och offentliggjord på http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm

| — | Referensmaterial: ERM®-BF424 (för DAS-59122-7), ERM®-BF418 (för DAS-Ø15Ø7) och ERM®-BF415 (för MON-ØØ6Ø3-6) tillgängliga via Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum (GFC), Institutet för referensmaterial och referensmätningar (IRMM) på https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue |
| --- | --- |

—

Referensmaterial: ERM®-BF424 (för DAS-59122-7), ERM®-BF418 (för DAS-Ø15Ø7) och ERM®-BF415 (för MON-ØØ6Ø3-6) tillgängliga via Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum (GFC), Institutet för referensmaterial och referensmätningar (IRMM) på https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue

e)   Unik identitetsbeteckning:

DAS-59122-7xDAS-Ø15Ø7xMON-ØØ6Ø3-6

f)   Uppgifter som ska lämnas enligt bilaga II till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald:

Biosafety Clearing House, Record ID: se [ifylls i samband med delgivning].

g)   Villkor för eller begränsningar av utsläppande på marknaden, användning och hantering av produkterna:

Ej tillämpligt.

h)   Övervakningsplan:

Plan för övervakning av miljöpåverkan i överensstämmelse med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG.

[Länk: plan utlagd på Internet]

i)   Krav på övervakning efter försäljningen avseende användning av produkten som livsmedel:

Ej tillämpligt.

Anm.: Länkar till relevanta dokument kan behöva ändras med tiden. Allmänheten kommer att informeras om dessa ändringar genom uppdatering av gemenskapsregistret över genetiskt modifierade livsmedel och foder.

---

| 3.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 201/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 201/46

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 juli 2010

om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 x MON 810 (MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003

[delgivet med nr K(2010) 5139]

(Endast de franska och nederländska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

(2010/429/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3, och

av följande skäl:

| (1) | Monsanto Europe SA lämnade den 29 november 2005 in en ansökan till den behöriga tjeckiska myndigheten, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av MON 88017 x MON 810-majs på marknaden (nedan kallad ansökan). |
| --- | --- |

(1)

Monsanto Europe SA lämnade den 29 november 2005 in en ansökan till den behöriga tjeckiska myndigheten, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av MON 88017 x MON 810-majs på marknaden (nedan kallad ansökan).

| (2) | Ansökan gäller också utsläppande på marknaden av andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av MON 88017 x MON 810-majs för samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag för odling. I enlighet med artiklarna 5.5 och 17.5 i förordning (EG) nr 1829/2003 innehåller ansökan därför de uppgifter och den information som krävs enligt bilagorna III och IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (2) samt information och slutsatser angående den riskbedömning som genomförts enligt principerna i bilaga II till direktiv 2001/18/EG. Den innehåller även en plan för övervakning av miljöpåverkan i överensstämmelse med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG. |
| --- | --- |

(2)

Ansökan gäller också utsläppande på marknaden av andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av MON 88017 x MON 810-majs för samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag för odling. I enlighet med artiklarna 5.5 och 17.5 i förordning (EG) nr 1829/2003 innehåller ansökan därför de uppgifter och den information som krävs enligt bilagorna III och IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (2) samt information och slutsatser angående den riskbedömning som genomförts enligt principerna i bilaga II till direktiv 2001/18/EG. Den innehåller även en plan för övervakning av miljöpåverkan i överensstämmelse med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG.

| (3) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) lämnade den 21 juli 2009 ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003. Den ansåg att MON 88017 x MON 810-majs är lika säker som den icke genetiskt modifierade motsvarigheten vad gäller potentiella effekter på människors och djurs hälsa eller på miljön. Den konstaterade att det därför är osannolikt att utsläppandet på marknaden av de produkter som innehåller, består av eller har framställts av MON 88017 x MON 810-majs enligt beskrivningen i ansökan (nedan kallade produkterna) vid avsedd användning skulle leda till negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller på miljön (3). Efsa tog i sitt yttrande ställning till medlemsstaternas alla specifika frågor och farhågor under samrådet med de behöriga nationella myndigheterna i enlighet med artiklarna 6.4 och 18.4 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) lämnade den 21 juli 2009 ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003. Den ansåg att MON 88017 x MON 810-majs är lika säker som den icke genetiskt modifierade motsvarigheten vad gäller potentiella effekter på människors och djurs hälsa eller på miljön. Den konstaterade att det därför är osannolikt att utsläppandet på marknaden av de produkter som innehåller, består av eller har framställts av MON 88017 x MON 810-majs enligt beskrivningen i ansökan (nedan kallade produkterna) vid avsedd användning skulle leda till negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller på miljön (3). Efsa tog i sitt yttrande ställning till medlemsstaternas alla specifika frågor och farhågor under samrådet med de behöriga nationella myndigheterna i enlighet med artiklarna 6.4 och 18.4 i den förordningen.

| (4) | I sitt yttrande konstaterade Efsa också att den miljöövervakningsplan i form av en allmän tillsynsplan som sökanden har lämnat in ligger i linje med det avsedda användningsområdet för produkterna. |
| --- | --- |

(4)

I sitt yttrande konstaterade Efsa också att den miljöövervakningsplan i form av en allmän tillsynsplan som sökanden har lämnat in ligger i linje med det avsedda användningsområdet för produkterna.

| (5) | Mot bakgrund av detta bör godkännande beviljas för produkterna. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av detta bör godkännande beviljas för produkterna.

| (6) | En unik identitetsbeteckning bör tilldelas varje genetiskt modifierad organism i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 av den 14 januari 2004 om inrättande av ett system för skapande och tilldelning av unika identitetsbeteckningar för genetiskt modifierade organismer (4). |
| --- | --- |

(6)

En unik identitetsbeteckning bör tilldelas varje genetiskt modifierad organism i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 av den 14 januari 2004 om inrättande av ett system för skapande och tilldelning av unika identitetsbeteckningar för genetiskt modifierade organismer (4).

| (7) | Enligt Efsas yttrande verkar det inte behövas några andra särskilda märkningskrav än de som ställs i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 för livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av MON 88017 x MON 810-majs. För att säkerställa att produkterna används på ett sätt som är godkänt enligt detta beslut bör det dock även tydligt anges på märkningen av foder och andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av den genetiskt modifierade organismen och som ansökan om godkännande gäller, att produkterna i fråga inte får användas till odling. |
| --- | --- |

(7)

Enligt Efsas yttrande verkar det inte behövas några andra särskilda märkningskrav än de som ställs i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 för livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av MON 88017 x MON 810-majs. För att säkerställa att produkterna används på ett sätt som är godkänt enligt detta beslut bör det dock även tydligt anges på märkningen av foder och andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av den genetiskt modifierade organismen och som ansökan om godkännande gäller, att produkterna i fråga inte får användas till odling.

| (8) | Innehavaren av godkännandet bör lämna årliga rapporter om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i planen för övervakning av miljöpåverkan. Dessa resultat bör läggas fram enligt kommissionens beslut 2009/770/EG av den 13 oktober 2009 om utarbetande av standardformulär för rapportering av övervakningsresultat rörande avsiktlig utsättning i miljön av produkter som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer, i syfte att släppa ut dessa på marknaden, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (5). |
| --- | --- |

(8)

Innehavaren av godkännandet bör lämna årliga rapporter om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i planen för övervakning av miljöpåverkan. Dessa resultat bör läggas fram enligt kommissionens beslut 2009/770/EG av den 13 oktober 2009 om utarbetande av standardformulär för rapportering av övervakningsresultat rörande avsiktlig utsättning i miljön av produkter som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer, i syfte att släppa ut dessa på marknaden, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (5).

| (9) | Det framgår av Efsas yttrande att det inte finns någon anledning att införa särskilda villkor för eller begränsningar av utsläppandet på marknaden och/eller särskilda villkor för eller begränsningar av användning eller hantering, däribland krav på övervakning av livsmedels eller foders användning efter försäljningen, eller särskilda villkor för skydd av specifika ekosystem, miljöer och/eller geografiska områden i enlighet med artiklarna 6.5 e och 18.5 e i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(9)

Det framgår av Efsas yttrande att det inte finns någon anledning att införa särskilda villkor för eller begränsningar av utsläppandet på marknaden och/eller särskilda villkor för eller begränsningar av användning eller hantering, däribland krav på övervakning av livsmedels eller foders användning efter försäljningen, eller särskilda villkor för skydd av specifika ekosystem, miljöer och/eller geografiska områden i enlighet med artiklarna 6.5 e och 18.5 e i förordning (EG) nr 1829/2003.

| (10) | Alla relevanta uppgifter om godkännandet av produkterna bör föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Alla relevanta uppgifter om godkännandet av produkterna bör föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i förordning (EG) nr 1829/2003.

| (11) | I artikel 4.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG (6) fastställs märkningskrav för produkter som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

(11)

I artikel 4.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG (6) fastställs märkningskrav för produkter som består av eller innehåller genetiskt modifierade organismer.

| (12) | Detta beslut bör genom förmedlingscentrumet för biosäkerhet (Biosafety Clearing House) delges parterna i Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald, i enlighet med artiklarna 9.1 och 15.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 av den 15 juli 2003 om gränsöverskridande förflyttning av genetiskt modifierade organismer (7). |
| --- | --- |

(12)

Detta beslut bör genom förmedlingscentrumet för biosäkerhet (Biosafety Clearing House) delges parterna i Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald, i enlighet med artiklarna 9.1 och 15.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 av den 15 juli 2003 om gränsöverskridande förflyttning av genetiskt modifierade organismer (7).

| (13) | Sökanden har hörts om de åtgärder som föreskrivs i detta beslut. |
| --- | --- |

(13)

Sökanden har hörts om de åtgärder som föreskrivs i detta beslut.

| (14) | Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande fastställt. |
| --- | --- |

(14)

Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande fastställt.

| (15) | Vid sitt möte den 29 juni 2010 kunde rådet inte fatta beslut med kvalificerad majoritet vare sig för eller emot förslaget. Rådet meddelade att dess behandling av ärendet var avslutad. Det är följaktligen upp till kommissionen att anta åtgärderna. |
| --- | --- |

(15)

Vid sitt möte den 29 juni 2010 kunde rådet inte fatta beslut med kvalificerad majoritet vare sig för eller emot förslaget. Rådet meddelade att dess behandling av ärendet var avslutad. Det är följaktligen upp till kommissionen att anta åtgärderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genetiskt modifierad organism och unik identitetsbeteckning

Genetiskt modifierad majs (Zea mays L.), MON 88017 x MON 810 enligt specifikationen i punkt b i bilagan till detta beslut, tilldelas den unika identitetsbeteckningen MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6 i enlighet med förordning (EG) nr 65/2004.

Artikel 2

Godkännande

Följande produkter godkänns i enlighet med artiklarna 4.2 och 16.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 enligt villkoren i detta beslut:

| a) | Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs. |
| --- | --- |

a)

Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs.

| b) | Foder som innehåller, består av eller har framställts av MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs. |
| --- | --- |

b)

Foder som innehåller, består av eller har framställts av MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs.

| c) | Andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs för samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag för odling. |
| --- | --- |

c)

Andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs för samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag för odling.

Artikel 3

Märkning

1.   Vid tillämpningen av märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”majs”.

2.   Uppgiften ”inte avsedd för odling” ska återfinnas på etiketten och i de handlingar som medföljer sådana produkter som innehåller eller består av MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs som avses i artikel 2 b och c.

Artikel 4

Övervakning av miljöpåverkan

1.   Innehavaren av godkännandet ska se till att planen för övervakning av miljöpåverkan enligt punkt h i bilagan införs och tillämpas.

2.   Innehavaren av godkännandet ska lämna årliga rapporter till kommissionen om genomförandet och resultaten av den verksamhet som beskrivs i övervakningsplanen i enlighet med beslut 2009/770/EG.

Artikel 5

Gemenskapsregister

Uppgifterna i bilagan till detta beslut ska föras in i det gemenskapsregister över genetiskt modifierade livsmedel och foder som föreskrivs i artikel 28 i förordning (EG) nr 1829/2003.

Artikel 6

Innehavare av godkännandet

Innehavare av godkännandet ska vara Monsanto Europe SA i Belgien, som företräder Monsanto Company i Förenta staterna.

Artikel 7

Giltighet

Detta beslut ska gälla under tio år från och med dagen för delgivningen.

Artikel 8

Adressat

Detta beslut riktar sig till Monsanto Europe SA, Avenue de Tervuren/Tervurenlaan 270–272, 1150 Bruxelles/Brussel, Belgien.

Utfärdat i Bryssel den 28 juli 2010.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  EGT L 106, 17.4.2001, s. 1.

2

(3)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2006-020

3

(4)  EUT L 10, 16.1.2004, s. 5.

4

(5)  EUT L 275, 21.10.2009, s. 9.

5

(6)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 24.

6

(7)  EUT L 287, 5.11.2003, s. 1.

7

---

BILAGA

a)   Sökande och innehavare av godkännandet:

| Namn | : | Monsanto Europe SA. |
| --- | --- | --- |
| Adress | : | Avenue de Tervuren/Tervurenlaan 270–272, 1150 Bruxelles/Brussel, Belgien |

Namn

:

Monsanto Europe SA.

Adress

:

Avenue de Tervuren/Tervurenlaan 270–272, 1150 Bruxelles/Brussel, Belgien

som företräder Monsanto Company, 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Förenta staterna.

b)   Beteckning och specifikation av produkterna:

| 1. | Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs. |
| --- | --- |

1.

Livsmedel och livsmedelsingredienser som innehåller, består av eller har framställts av MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs.

| 2. | Foder som innehåller, består av eller har framställts av MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs. |
| --- | --- |

2.

Foder som innehåller, består av eller har framställts av MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs.

| 3. | Andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs för samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag för odling. |
| --- | --- |

3.

Andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs för samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag för odling.

Den genetiskt modifierade majsen MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6, så som den beskrivs i ansökan, är framställd genom korsningar av majs innehållande transformationshändelserna MON-88Ø17-3 och MON-ØØ81Ø-6 och uttrycker Cry3Bb1-protein och Cry1Ab-protein som ger skydd mot vissa skadedjur av ordningen skalbaggar respektive av ordningen fjärilar samt CP4 EPSPS-protein som ger tolerans mot herbiciden glyfosat.

c)   Märkning:

| 1. | Vid tillämpningen av de särskilda märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”majs”. |
| --- | --- |

1.

Vid tillämpningen av de särskilda märkningskraven i artiklarna 13.1 och 25.2 i förordning (EG) nr 1829/2003 och i artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1830/2003 ska ”organismens namn” vara ”majs”.

| 2. | Uppgiften ”inte avsedd för odling” ska återfinnas på etiketten och i de handlingar som medföljer sådana produkter som innehåller eller består av MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs som avses i artikel 2 b och c i detta beslut. |
| --- | --- |

2.

Uppgiften ”inte avsedd för odling” ska återfinnas på etiketten och i de handlingar som medföljer sådana produkter som innehåller eller består av MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs som avses i artikel 2 b och c i detta beslut.

d)   Detektionsmetod:

| — | Händelsespecifik metod baserad på kvantitativ realtids-PCR för genetiskt modifierad MON-88Ø17-3-majs och MON-ØØ81Ø-6-majs som validerats på MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs. |
| --- | --- |

—

Händelsespecifik metod baserad på kvantitativ realtids-PCR för genetiskt modifierad MON-88Ø17-3-majs och MON-ØØ81Ø-6-majs som validerats på MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6-majs.

| — | Validering på frön av gemenskapens referenslaboratorium, som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003, och offentliggjord på http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm |
| --- | --- |

—

Validering på frön av gemenskapens referenslaboratorium, som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003, och offentliggjord på http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm

| — | Referensmaterial: AOCS 0406-D (för MON-88Ø17-3) tillgängligt via American Oil Chemists Society på http://www.aocs.org/tech/crm/ och ERM®-BF413 (för MON-ØØ81Ø-6) tillgängligt via Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum (GFC), Institutet för referensmaterial och referensmätningar (IRMM) på https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue |
| --- | --- |

—

Referensmaterial: AOCS 0406-D (för MON-88Ø17-3) tillgängligt via American Oil Chemists Society på http://www.aocs.org/tech/crm/ och ERM®-BF413 (för MON-ØØ81Ø-6) tillgängligt via Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum (GFC), Institutet för referensmaterial och referensmätningar (IRMM) på https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue

e)   Unik identitetsbeteckning:

MON-88Ø17-3 x MON-ØØ81Ø-6

f)   Uppgifter som ska lämnas enligt bilaga II till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald:

Biosafety Clearing House, Record ID: se [ifylls i samband med delgivning].

g)   Villkor för eller begränsningar av utsläppande på marknaden, användning och hantering av produkterna:

Ej tillämpligt.

h)   Övervakningsplan:

Plan för övervakning av miljöpåverkan i överensstämmelse med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG.

[Länk: plan utlagd på Internet]

i)   Krav på övervakning efter försäljningen avseende användning av produkten som livsmedel:

Ej tillämpligt.

Anm.: Länkar till relevanta dokument kan behöva ändras med tiden. Allmänheten kommer att informeras om dessa ändringar genom uppdatering av gemenskapsregistret över genetiskt modifierade livsmedel och foder.

---