# Eiropas Savienības L 12/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 12 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 15. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 12

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 15. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2019/58 (2019. gada 14. janvāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu groza attiecībā uz linurona maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/59 (2019. gada 14. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru importam | 13 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/60 (2019. gada 11. janvāris), ar ko attiecībā uz atļaujas turētāja pārstāvi groza Lēmumu 2009/866/EK, Lēmumu 2010/419/ES, Īstenošanas lēmumu 2012/651/ES un Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1685
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 15)

   (
  1
  ) | 31 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2019/58 (2019. gada 14. janvāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu groza attiecībā uz linurona maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/59 (2019. gada 14. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru importam

13

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/60 (2019. gada 11. janvāris), ar ko attiecībā uz atļaujas turētāja pārstāvi groza Lēmumu 2009/866/EK, Lēmumu 2010/419/ES, Īstenošanas lēmumu 2012/651/ES un Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1685
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 15)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 15)

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 15.1.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 12/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2019/58

(2019. gada 14. janvāris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu groza attiecībā uz linurona maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Linurona maksimālie atlieku līmeņi (MAL) tika noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā un III pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

(1)

Linurona maksimālie atlieku līmeņi (MAL) tika noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā un III pielikuma B daļā.

| (2) | Pēc pieteikuma uz apstiprinājuma atjaunošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (2) 7. panta 1. punktu darbīgās vielas apstiprinājums netika atjaunots ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/244 (3), kurā noteikts, ka visas spēkā esošās tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kas satur minēto darbīgo vielu, ir jāatsauc ne vēlāk kā 2018. gada 3. jūnijā. Tāpēc MAL, kas šai vielai noteikti II pielikumā un III pielikuma B daļā, ir lietderīgi svītrot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 17. pantu saistībā ar tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc pieteikuma uz apstiprinājuma atjaunošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (2) 7. panta 1. punktu darbīgās vielas apstiprinājums netika atjaunots ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/244 (3), kurā noteikts, ka visas spēkā esošās tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kas satur minēto darbīgo vielu, ir jāatsauc ne vēlāk kā 2018. gada 3. jūnijā. Tāpēc MAL, kas šai vielai noteikti II pielikumā un III pielikuma B daļā, ir lietderīgi svītrot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 17. pantu saistībā ar tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

| (3) | Ņemot vērā darbīgās vielas linurona neapstiprināšanu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. pantu šai vielai būtu jānosaka MAL, kas vienādi ar noteikšanas robežu (NR). Sākotnējās vērtības minētajām darbīgajām vielām, kurām visi MAL būtu jāsamazina līdz attiecīgajai NR, būtu jānorāda V pielikuma sarakstā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā darbīgās vielas linurona neapstiprināšanu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. pantu šai vielai būtu jānosaka MAL, kas vienādi ar noteikšanas robežu (NR). Sākotnējās vērtības minētajām darbīgajām vielām, kurām visi MAL būtu jāsamazina līdz attiecīgajai NR, būtu jānorāda V pielikuma sarakstā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

| (4) | Par vajadzību koriģēt atsevišķas NR Komisija apspriedās ar Eiropas Savienības references laboratorijām. Laboratorijas secināja, ka atsevišķām precēm tehnikas attīstība ļauj noteikt zemākas NR. |
| --- | --- |

(4)

Par vajadzību koriģēt atsevišķas NR Komisija apspriedās ar Eiropas Savienības references laboratorijām. Laboratorijas secināja, ka atsevišķām precēm tehnikas attīstība ļauj noteikt zemākas NR.

| (5) | Ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas starpniecību par jaunajiem MAL notika apspriedes ar Savienības tirdzniecības partneriem, un to komentāri ir ņemti vērā. |
| --- | --- |

(5)

Ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas starpniecību par jaunajiem MAL notika apspriedes ar Savienības tirdzniecības partneriem, un to komentāri ir ņemti vērā.

| (6) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2019. gada 4. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 14. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2017. gada 10. februāra Īstenošanas regula (ES) 2017/244, ar ko neatjauno darbīgās vielas linurona apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (OV L 36, 11.2.2017., 54. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu groza šādi:

| 1) | II pielikumā sleju par linuronu svītro; |
| --- | --- |

1)

II pielikumā sleju par linuronu svītro;

| 2) | III pielikuma B daļā sleju par linuronu svītro; |
| --- | --- |

2)

III pielikuma B daļā sleju par linuronu svītro;

| 3) | V pielikumā iekļauj šādu sleju par linuronu:
  “Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)








  Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL (1) | Linurons |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | 0,01
   (*1) |
| 0110000 | Citrusaugļi | |
| 0110010 | Greipfrūti | |
| 0110020 | Apelsīni | |
| 0110030 | Citroni | |
| 0110040 | Laimi | |
| 0110050 | Mandarīni | |
| 0110990 | Citi (2) | |
| 0120000 | Koku rieksti | |
| 0120010 | Mandeles | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | |
| 0120030 | Indijas rieksti | |
| 0120040 | Kastaņi | |
| 0120050 | Kokosrieksti | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | |
| 0120080 | Pekanrieksti | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | |
| 0120100 | Pistācijas | |
| 0120110 | Valrieksti | |
| 0120990 | Citi (2) | |
| 0130000 | Sēkleņi | |
| 0130010 | Āboli | |
| 0130020 | Bumbieri | |
| 0130030 | Cidonijas | |
| 0130040 | Mespili | |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | |
| 0130990 | Citi (2) | |
| 0140000 | Kauleņi | |
| 0140010 | Aprikozes | |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | |
| 0140030 | Persiki | |
| 0140040 | Plūmes | |
| 0140990 | Citi (2) | |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | |
| 0151000 | a) | vīnogas |

3)

V pielikumā iekļauj šādu sleju par linuronu:

“Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL (1)

Linurons

(1)

(2)

(3)

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0,01
   (*1)

0110000

Citrusaugļi

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi (2)

0120000

Koku rieksti

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Pīniju rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Citi (2)

0130000

Sēkleņi

0130010

Āboli

0130020

Bumbieri

0130030

Cidonijas

0130040

Mespili

0130050

Lokvas/Japānas mespili

0130990

Citi (2)

0140000

Kauleņi

0140010

Aprikozes

0140020

Ķirši (saldie)

0140030

Persiki

0140040

Plūmes

0140990

Citi (2)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0151000

a)

0151010

Galda vīnogas

0151020

Vīna vīnogas

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

0153010

Kazenes

0153020

Ziemeļu kaulenes

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0153990

Citi (2)

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

0154010

Zilenes

0154020

Dzērvenes

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0154050

Mežrožu paaugļi

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0154070

Vilkābeles ogas

0154080

Plūškoka ogas

0154990

Citi (2)

0160000

Dažādi augļi

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

0161010

Dateles

0161020

Vīģes

0161030

Galda olīvas

0161040

Kumkvati

0161050

Karambolas

0161060

Hurmas

0161070

Javas salas plūmes

0161990

Citi (2)

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

0162020

Ličī

0162030

Pasifloru augļi

0162040

Opuncijas

0162050

Hrizofilas

0162060

Amerikas hurmas

0162990

Citi (2)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokado

0163020

Banāni

0163030

Mango

0163040

Papaijas

0163050

Granātāboli

0163060

Čerimojas

0163070

Gvajaves

0163080

Ananasi

0163090

Maizeskoka augļi

0163100

Duriāni

0163110

Guanabanas

0163990

Citi (2)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,01
   (*1)

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi (2)

0213000

| c) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

0213010

Galda bietes

0213020

Burkāni

0213030

Sakņu selerijas

0213040

Mārrutki

0213050

Topinambūri

0213060

Pastinaki

0213070

Sakņu pētersīļi

0213080

Redīsi

0213090

Puravlapu plostbārži

0213100

Kāļi

0213110

Rāceņi

0213990

Citi (2)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0,01
   (*1)

0220010

Ķiploki

0220020

Sīpoli

0220030

Šalotes

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

0220990

Citi (2)

0230000

Augļu dārzeņi

0,01
   (*1)

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

0231010

Tomāti

0231020

Dārzeņpipari/paprika

0231030

Baklažāni

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

0231990

Citi (2)

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

0232010

Gurķi

0232020

Pipargurķīši

0232030

Tumšzaļie kabači

0232990

Citi (2)

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

0233010

Melones

0233020

Ķirbji

0233030

Arbūzi

0233990

Citi (2)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0,01
   (*1)

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi (2)

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

0242010

Briseles kāposti

0242020

Galviņkāposti

0242990

Citi (2)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

0243010

Ķīnas kāposti

0243020

Lapu kāposti

0243990

Citi (2)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

0,01
   (*1)

0251010

Salātu baldriņi

0251020

Salāti

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

0251050

Barbarejas

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

0251070

Brūnās sinepes

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

0251990

Citi (2)

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

0,01
   (*1)

0252010

Spināti

0252020

Anakampseras

0252030

Mangoldi/lapu bietes

0252990

Citi (2)

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

0,01
   (*1)

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

0,01
   (*1)

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

0,01
   (*1)

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

0,02
   (*1)

0256010

Kārvele

0256020

Maurloki

0256030

Lapu selerijas

0256040

Pētersīļi

0256050

Salvija

0256060

Rozmarīns

0256070

Timiāns

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0256090

Lauru lapas

0256100

Estragons

0256990

Citi (2)

0260000

Pākšaugi

0,01
   (*1)

0260010

Pupas (ar pākstīm)

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0260050

Lēcas

0260990

Citi (2)

0270000

Stublāju dārzeņi

0,01
   (*1)

0270010

Sparģeļi

0270020

Lapu artišoki

0270030

Selerijas

0270040

Fenheļi

0270050

Artišoki

0270060

Puravi

0270070

Rabarberi

0270080

Bambusa dzinumi

0270090

Palmu serdes

0270990

Citi (2)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,01
   (*1)

0280010

Kultivētās sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,01
   (*1)

0300000

PĀKŠAUGI

0,01
   (*1)

0300010

Pupas

0300020

Lēcas

0300030

Zirņi

0300040

Lupīnas

0300990

Citi (2)

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0,01
   (*1)

0401000

Eļļas augu sēklas

0401010

Linsēklas

0401020

Zemesrieksti

0401030

Magoņu sēklas

0401040

Sezama sēklas

0401050

Saulespuķu sēklas

0401060

Rapšu sēklas

0401070

Sojas pupas

0401080

Sinepju sēklas

0401090

Kokvilnas sēklas

0401100

Ķirbju sēklas

0401110

Saflora sēklas

0401120

Gurķenes sēklas

0401130

Sējas idras sēklas

0401140

Kaņepju sēklas

0401150

Rīcinauga sēklas

0401990

Citi (2)

0402000

Eļļas augu augļi

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

0402020

Eļļas palmas kodoli

0402030

Eļļas palmas augļi

0402040

Kapoki

0402990

Citi (2)

0500000

GRAUDAUGI

0,01
   (*1)

0500010

Mieži

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0500030

Kukurūza

0500040

Prosa

0500050

Auzas

0500060

Rīsi

0500070

Rudzi

0500080

Sorgo

0500090

Kvieši

0500990

Citi (2)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0,05
   (*1)

0610000

Tējas

0620000

Kafijas pupiņas

0630000

Zāļu tējas no

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

0631010

Kumelīte

0631020

Hibisks

0631030

Roze

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi (2)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

0632010

Zemenes

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

0633010

Baldriāns

0633020

Žeņšeņs

0633990

Citi (2)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakao pupiņas

0650000

Ceratonija/ceratonijas augļi

0700000

APIŅI

0,05
   (*1)

0800000

GARŠVIELAS

0,05
   (*1)

0810000

Sēklas

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes

0810030

Selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi (2)

0820000

Augļi

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi (2)

0830000

Mizas

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

0850000

Pumpuri

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0,01
   (*1)

0900010

Cukurbiešu saknes

0900020

Cukurniedres

0900030

Cigoriņu saknes

0900990

Citi (2)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000

Audi

0,01
   (*1)

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

1011010

Muskuļi

1011020

Taukaudi

1011030

Aknas

1011040

Nieres

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1011990

Citi (2)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

1012010

Muskuļi

1012020

Taukaudi

1012030

Aknas

1012040

Nieres

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1012990

Citi (2)

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

1013010

Muskuļi

1013020

Taukaudi

1013030

Aknas

1013040

Nieres

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1013990

Citi (2)

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

1014010

Muskuļi

1014020

Taukaudi

1014030

Aknas

1014040

Nieres

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1014990

Citi (2)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

1015010

Muskuļi

1015020

Taukaudi

1015030

Aknas

1015040

Nieres

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1015990

Citi (2)

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

1016010

Muskuļi

1016020

Taukaudi

1016030

Aknas

1016040

Nieres

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1016990

Citi (2)

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

1017010

Muskuļi

1017020

Taukaudi

1017030

Aknas

1017040

Nieres

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1017990

Citi (2)

1020000

Piens

0,01
   (*1)

1020010

Liellopi

1020020

Aitas

1020030

Kazas

1020040

Zirgi

1020990

Citi (2)

1030000

Putnu olas

0,01
   (*1)

1030010

Vistas

1030020

Pīles

1030030

Zosis

1030040

Paipalas

1030990

Citi (2)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

0,05
   (*1)

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,01
   (*1)

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,01
   (*1)

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,01
   (*1)

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI — ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

---

(*1)  Analītiski nosakāmais daudzums.

(1)  Jāiekļauj atsauce uz I pielikumu, kurā redzams pilnīgs to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu saraksts, kam piemēro MAL.”

---

| 15.1.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 12/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 12/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/59

(2019. gada 14. janvāris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome 2012. gada novembrī ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1039/2012 (2) (“galīgā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu tādu alumīnija radiatoru importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90 (Taric kodi 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 un 7616999091) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”). |
| --- | --- |

(1)

Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome 2012. gada novembrī ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1039/2012 (2) (“galīgā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu tādu alumīnija radiatoru importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90 (Taric kodi 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 un 7616999091) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”).

2

Taric

| (2) | Ar galīgo regulu tika noteikts antidempinga maksājums, kura likmes bija 12,6 % līdz 56,2 % robežās attiecībā uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju importu, 21,2 % – uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē, un 61,4 % – visiem pārējiem uzņēmumiem ĶTR. |
| --- | --- |

(2)

Ar galīgo regulu tika noteikts antidempinga maksājums, kura likmes bija 12,6 % līdz 56,2 % robežās attiecībā uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju importu, 21,2 % – uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē, un 61,4 % – visiem pārējiem uzņēmumiem ĶTR.

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (3) | Komisija 2017. gada 15. februārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importam noteikto antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2017. gada 15. februārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importam noteikto antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

| (4) | Starptautiskā Alumīnija radiatoru ražotāju asociācija, konsorcija sabiedrība ar ierobežotu atbildību (AIRAL S.c.r.l.) (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % no kopējā alumīnija radiatoru ražošanas apjoma Eiropas Savienībā (“Savienība”), 2017. gada 30. jūnijā iesniedza pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Starptautiskā Alumīnija radiatoru ražotāju asociācija, konsorcija sabiedrība ar ierobežotu atbildību (AIRAL S.c.r.l.) (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % no kopējā alumīnija radiatoru ražošanas apjoma Eiropas Savienībā (“Savienība”), 2017. gada 30. jūnijā iesniedza pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

AIRAL S.c.r.l.

| (5) | Pieprasījuma iesniedzējs pamatoja savu pieprasījumu, apgalvojot, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings varētu turpināties un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu atkārtoties. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījuma iesniedzējs pamatoja savu pieprasījumu, apgalvojot, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings varētu turpināties un kaitējums Savienības ražošanas nozarei varētu atkārtoties.

| (6) | Konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu termiņbeigu pārskatīšanu, Komisija 2017. gada 9. novembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(6)

Konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu termiņbeigu pārskatīšanu, Komisija 2017. gada 9. novembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4

1.3.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (7) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties visas ieinteresētās personas dalībai izmeklēšanā. Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju; zināmos Savienības ražotājus un to apvienības; zināmos alumīnija radiatoru importētājus Savienībā un zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR un aicināja tos sadarboties. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties visas ieinteresētās personas dalībai izmeklēšanā. Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju; zināmos Savienības ražotājus un to apvienības; zināmos alumīnija radiatoru importētājus Savienībā un zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR un aicināja tos sadarboties.

| (8) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogo valsti”) pamatregulas 2. panta 7. punkta nozīmē tā paredzējusi izvēlēties Krieviju. Turklāt Komisija norādīja, ka, spriežot pēc tai pieejamās informācijas, citi ražotāji tirgus ekonomikas valstīs varētu būt Turcijā, Taivānā, Malaizijā, Irānā, Argentīnā un Ukrainā. |
| --- | --- |

(8)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogo valsti”) pamatregulas 2. panta 7. punkta nozīmē tā paredzējusi izvēlēties Krieviju. Turklāt Komisija norādīja, ka, spriežot pēc tai pieejamās informācijas, citi ražotāji tirgus ekonomikas valstīs varētu būt Turcijā, Taivānā, Malaizijā, Irānā, Argentīnā un Ukrainā.

| (9) | Par procedūras sākšanu Komisija informēja ražotājus Krievijā un aicināja tos piedalīties. Par izmeklēšanas sākšanu Komisija informēja arī Argentīnas, Bosnijas un Hercegovinas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Irānas, Japānas, Malaizijas, Krievijas, Šveices, Taivānas, ASV, Turcijas un Ukrainas iestādes un pieprasīja informāciju par alumīnija radiatoru ražošanu un pārdošanu un kontaktinformāciju par visiem attiecīgajiem ražotājiem minētajās valstīs. |
| --- | --- |

(9)

Par procedūras sākšanu Komisija informēja ražotājus Krievijā un aicināja tos piedalīties. Par izmeklēšanas sākšanu Komisija informēja arī Argentīnas, Bosnijas un Hercegovinas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Irānas, Japānas, Malaizijas, Krievijas, Šveices, Taivānas, ASV, Turcijas un Ukrainas iestādes un pieprasīja informāciju par alumīnija radiatoru ražošanu un pārdošanu un kontaktinformāciju par visiem attiecīgajiem ražotājiem minētajās valstīs.

| (10) | Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Neviena ieinteresētā persona uzklausīšanu nepieprasīja. |
| --- | --- |

(10)

Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Neviena ieinteresētā persona uzklausīšanu nepieprasīja.

1.3.1.   Atlase

Atlase

| (11) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(11)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.3.1.1.   Savienības ražotāju atlase

| (12) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. |
| --- | --- |

(12)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi.

| (13) | Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varētu pienācīgi izmeklēt. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varētu pienācīgi izmeklēt.

| (14) | Provizoriskajā izlasē bija četri Savienības ražotāji, kas veido aptuveni 80 % no kopējā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi, bet piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(14)

Provizoriskajā izlasē bija četri Savienības ražotāji, kas veido aptuveni 80 % no kopējā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi, bet piezīmes netika saņemtas.

1.3.1.2.   Importētāju atlase

| (15) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja importētājus un apvienības, kas tos pārstāv, informēt par sevi un sniegt konkrētu informāciju, lai lemtu par atlases nepieciešamību un vajadzības gadījumā to veiktu. Atsaucās divi importētāji. Ņemot vērā uzņēmumu mazo skaitu, atlase netika uzskatīta par vajadzīgu. |
| --- | --- |

(15)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja importētājus un apvienības, kas tos pārstāv, informēt par sevi un sniegt konkrētu informāciju, lai lemtu par atlases nepieciešamību un vajadzības gadījumā to veiktu. Atsaucās divi importētāji. Ņemot vērā uzņēmumu mazo skaitu, atlase netika uzskatīta par vajadzīgu.

1.3.1.3.   Ražotāju eksportētāju atlase

| (16) | Lai lemtu par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza ĶTR iestādēm norādīt citus ražotājus eksportētājus un/vai sazināties ar citiem ražotājiem eksportētājiem, ja tādi ir, kuriem varētu būt interese piedalīties izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(16)

Lai lemtu par to, vai ir jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza ĶTR iestādēm norādīt citus ražotājus eksportētājus un/vai sazināties ar citiem ražotājiem eksportētājiem, ja tādi ir, kuriem varētu būt interese piedalīties izmeklēšanā.

| (17) | Neviens ražotājs eksportētājs no ĶTR nesniedza paziņojuma par procedūras sākšanu I pielikumā prasīto informāciju, kas vajadzīga atlasei. |
| --- | --- |

(17)

Neviens ražotājs eksportētājs no ĶTR nesniedza paziņojuma par procedūras sākšanu I pielikumā prasīto informāciju, kas vajadzīga atlasei.

1.3.2.   Lietotāji

Lietotāji

| (18) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja lietotājus un apvienības, kas tos pārstāv, un organizācijas, kuras pārstāv patērētājus, informēt par sevi un sadarboties. Neviens Savienības lietotājs vai apvienība nepieteicās. |
| --- | --- |

(18)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja lietotājus un apvienības, kas tos pārstāv, un organizācijas, kuras pārstāv patērētājus, informēt par sevi un sadarboties. Neviens Savienības lietotājs vai apvienība nepieteicās.

1.3.3.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

Anketas un pārbaudes apmeklējumi

| (19) | Komisija nosūtīja anketas visām turpmāk minētajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(19)

Komisija nosūtīja anketas visām turpmāk minētajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā.

| (20) | Tas ietvēra četrus izlasē iekļautos Savienības ražotājus, pieprasījuma iesniedzēju, abus importētājus, kuri sadarbojās, un ražotājus Argentīnā, Irānā, Japānā, Malaizijā, Krievijā, Šveicē, Taivānā, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Turcijā un Ukrainā. |
| --- | --- |

(20)

Tas ietvēra četrus izlasē iekļautos Savienības ražotājus, pieprasījuma iesniedzēju, abus importētājus, kuri sadarbojās, un ražotājus Argentīnā, Irānā, Japānā, Malaizijā, Krievijā, Šveicē, Taivānā, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Turcijā un Ukrainā.

| (21) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, viena importētāja, pieprasījuma iesniedzēja un Ukrainas ražotāja. |
| --- | --- |

(21)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, viena importētāja, pieprasījuma iesniedzēja un Ukrainas ražotāja.

| (22) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un to, vai antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(22)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un to, vai antidempinga pasākumu saglabāšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm.

| (23) | Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:






  a) | Savienības ražotāji:






  — | Fondital, Brescia, Itālija, |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

a)

Savienības ražotāji:

—

Fondital, Brescia, Itālija,

Fondital, Brescia,

| — | Global Radiatori, Brescia, Itālija, |
| --- | --- |

—

Global Radiatori, Brescia, Itālija,

Global Radiatori, Brescia,

| — | Radiatori 2000, Bergamo, Itālija, |
| --- | --- |

—

Radiatori 2000, Bergamo, Itālija,

Radiatori 2000, Bergamo,

| — | Armatura, Kraków, Polija; |
| --- | --- |

—

Armatura, Kraków, Polija;

Armatura, Kraków,

| b) | importētāji Savienībā:






  — | Hydroland, Kraków, Polija; |
| --- | --- | --- |

b)

importētāji Savienībā:

—

Hydroland, Kraków, Polija;

Hydroland, Kraków,

| c) | ražotājs analogā valstī:






  — | San Teh Raj, Odessa, Ukraina. |
| --- | --- | --- |

c)

ražotājs analogā valstī:

—

San Teh Raj, Odessa, Ukraina.

San Teh Raj, Odessa,

1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (24) | Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. oktobra līdz 2017. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(24)

Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. oktobra līdz 2017. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

| (25) | Tādu tendenču pārbaude, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, attiecās uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(25)

Tādu tendenču pārbaude, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, attiecās uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (26) | Ražojums, uz kuru attiecas termiņbeigu pārskatīšana, ir tas pats ražojums kā sākotnējā izmeklēšanā definētais, proti, tādi alumīnija radiatori un elementi vai sekcijas, no kā šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos, izņemot elektriskos radiatorus un to elementus un sekcijas, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90 (Taric kodi 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 un 7616999091) un kuru izcelsme ir ĶTR (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(26)

Ražojums, uz kuru attiecas termiņbeigu pārskatīšana, ir tas pats ražojums kā sākotnējā izmeklēšanā definētais, proti, tādi alumīnija radiatori un elementi vai sekcijas, no kā šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos, izņemot elektriskos radiatorus un to elementus un sekcijas, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90 (Taric kodi 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 un 7616999091) un kuru izcelsme ir ĶTR (“attiecīgais ražojums”).

Taric

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (27) | Izmeklēšana liecina, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(27)

Izmeklēšana liecina, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam,

| — | Ukrainā (analogā valsts) ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam, |
| --- | --- |

—

Ukrainā (analogā valsts) ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam,

| — | Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam. |
| --- | --- |

—

Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

| (28) | Komisija secināja, ka šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(28)

Komisija secināja, ka šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1.   Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība

Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība

| (29) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pašlaik tiek veikts dempings un vai tas varētu turpināties vai atkārtoties pēc ĶTR izcelsmes importam piemēroto pasākumu iespējamās izbeigšanas. |
| --- | --- |

(29)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pašlaik tiek veikts dempings un vai tas varētu turpināties vai atkārtoties pēc ĶTR izcelsmes importam piemēroto pasākumu iespējamās izbeigšanas.

3.1.1.   Analogā valsts

Analogā valsts

| (30) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Šajā nolūkā bija jāizvēlas viena trešā valsts ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”). |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Šajā nolūkā bija jāizvēlas viena trešā valsts ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”).

| (31) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno par analogo valsti izvēlēties Krieviju, un aicināja tās iesniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(31)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā plāno par analogo valsti izvēlēties Krieviju, un aicināja tās iesniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

| (32) | Komisija aicināja 60 līdzīgā ražojuma ražotājus Argentīnā, Irānā, Japānā, Malaizijā, Krievijā, Šveicē, Taivānā, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Turcijā un Ukrainā sniegt informāciju. |
| --- | --- |

(32)

Komisija aicināja 60 līdzīgā ražojuma ražotājus Argentīnā, Irānā, Japānā, Malaizijā, Krievijā, Šveicē, Taivānā, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, Turcijā un Ukrainā sniegt informāciju.

| (33) | Komisija saņēma tikai vienu atbildi, proti, no viena ražotāja Ukrainā (San Teh Raj). |
| --- | --- |

(33)

Komisija saņēma tikai vienu atbildi, proti, no viena ražotāja Ukrainā (San Teh Raj).

San Teh Raj

| (34) | Tā kā neviena cita atbilde netika saņemta un Ukrainas tirgus šim nolūkam tiek uzskatīts par piemērotu reprezentatīvu tirgu, pamatojoties uz tā lielumu, tika nolemts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu Ukraina ir piemērota analogā valsts. |
| --- | --- |

(34)

Tā kā neviena cita atbilde netika saņemta un Ukrainas tirgus šim nolūkam tiek uzskatīts par piemērotu reprezentatīvu tirgu, pamatojoties uz tā lielumu, tika nolemts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu Ukraina ir piemērota analogā valsts.

3.1.2.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (35) | Informāciju, kura tika saņemta no analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, izmantoja, lai atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punktam noteiktu normālo vērtību ĶTR. |
| --- | --- |

(35)

Informāciju, kura tika saņemta no analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, izmantoja, lai atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punktam noteiktu normālo vērtību ĶTR.

| (36) | Komisija vispirms pārbaudīja, vai analogās valsts ražotāja iekšzemes pārdošanas kopējais apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopējā pārdošanas apjoma uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādējādi analogās valsts ražotāja kopējais pārdošanas apjoms bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(36)

Komisija vispirms pārbaudīja, vai analogās valsts ražotāja iekšzemes pārdošanas kopējais apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja kopējais līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopējā pārdošanas apjoma uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādējādi analogās valsts ražotāja kopējais pārdošanas apjoms bija reprezentatīvs.

| (37) | Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no pieprasījuma iesniedzēja, nav skaidra pamata noteikt ražojuma veidu, pamatojoties uz pieciem Taric kodiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Visu piecu Taric kodu ražojuma apraksts ir identisks, proti, “alumīnija radiatori un elementi vai sekcijas, no kā šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos”. Taric līmenī vairs netiek veikta sīkāka diferenciācija. Piecu Taric kodu atšķirību iemesls ir citi kritēriji, piemēram, galapatēriņš un ražošanas metode. Piemēram, ja radiators ir paredzēts sadzīves vajadzībām, uz to attiecas tarifa pozīcija 7615. Ja to pašu radiatoru izmanto komerciālā vai rūpniecības ēkā, uz to attiecas tarifa pozīcija 7616. Muitas klasifikācija neattiecas uz tādiem veiktspējas kritērijiem kā elementa izejas jauda, izmēri un svars. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no pieprasījuma iesniedzēja, nav skaidra pamata noteikt ražojuma veidu, pamatojoties uz pieciem Taric kodiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Visu piecu Taric kodu ražojuma apraksts ir identisks, proti, “alumīnija radiatori un elementi vai sekcijas, no kā šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos”. Taric līmenī vairs netiek veikta sīkāka diferenciācija. Piecu Taric kodu atšķirību iemesls ir citi kritēriji, piemēram, galapatēriņš un ražošanas metode. Piemēram, ja radiators ir paredzēts sadzīves vajadzībām, uz to attiecas tarifa pozīcija 7615. Ja to pašu radiatoru izmanto komerciālā vai rūpniecības ēkā, uz to attiecas tarifa pozīcija 7616. Muitas klasifikācija neattiecas uz tādiem veiktspējas kritērijiem kā elementa izejas jauda, izmēri un svars.

Taric

Taric

alumīnija radiatori un elementi vai sekcijas, no kā šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos

Taric

Taric

| (38) | Pamatojoties uz to, Komisija nolēma, ka jānosaka viena vidējā svērtā normālā vērtība. |
| --- | --- |

(38)

Pamatojoties uz to, Komisija nolēma, ka jānosaka viena vidējā svērtā normālā vērtība.

| (39) | Tāpēc Komisija noteica neatkarīgiem pircējiem veiktā rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(39)

Tāpēc Komisija noteica neatkarīgiem pircējiem veiktā rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū.

| (40) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:






  a) | pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no kopējā pārdošanas apjoma; un |
| --- | --- | --- |

(40)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:

a)

pārdošanas apjoms, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no kopējā pārdošanas apjoma; un

| b) | vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

b)

vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

| (41) | Izvērtējot iekšzemes pārdošanu, tika konstatēts, ka vairāk nekā 80 % no visa iekšzemes pārdošanas apjoma bija rentabli un vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniedza ražošanas izmaksas. Normālā vērtība tādējādi tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējā svērtā vērtība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(41)

Izvērtējot iekšzemes pārdošanu, tika konstatēts, ka vairāk nekā 80 % no visa iekšzemes pārdošanas apjoma bija rentabli un vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniedza ražošanas izmaksas. Normālā vērtība tādējādi tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējā svērtā vērtība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

3.1.3.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (42) | Komisija nesaņēma atbildes uz anketas jautājumiem no ĶTR ražotājiem eksportētājiem. Nesadarbošanās dēļ Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu informēja ražotājus eksportētājus un iestādes ĶTR, ka tad, ja ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis nav pietiekams, Komisija var izdarīt konstatējumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Turklāt Komisija uzsvēra, ka konstatējumi, kuru pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajām personām var būt mazāk labvēlīgi. Atbilde netika saņemta. Tādējādi Komisija noteica eksporta cenu, pamatojoties uz Eurostat importa statistiku (“Comext”). |
| --- | --- |

(42)

Komisija nesaņēma atbildes uz anketas jautājumiem no ĶTR ražotājiem eksportētājiem. Nesadarbošanās dēļ Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu informēja ražotājus eksportētājus un iestādes ĶTR, ka tad, ja ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis nav pietiekams, Komisija var izdarīt konstatējumus, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Turklāt Komisija uzsvēra, ka konstatējumi, kuru pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajām personām var būt mazāk labvēlīgi. Atbilde netika saņemta. Tādējādi Komisija noteica eksporta cenu, pamatojoties uz Eurostat importa statistiku (“Comext”).

Eurostat

Comext

| (43) | Kā norādīts 37. apsvērumā, nav skaidra pamata, lai noteiktu, kuri ražojuma veidi ir klasificēti ar pieciem Taric kodiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Tāpēc visiem no ĶTR importētajiem alumīnija radiatoriem tika noteikta viena vidējā svērtā eksporta cena. |
| --- | --- |

(43)

Kā norādīts 37. apsvērumā, nav skaidra pamata, lai noteiktu, kuri ražojuma veidi ir klasificēti ar pieciem Taric kodiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Tāpēc visiem no ĶTR importētajiem alumīnija radiatoriem tika noteikta viena vidējā svērtā eksporta cena.

Taric

3.1.4.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (44) | Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu. |
| --- | --- |

(44)

Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.

EXW

| (45) | Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tika veikta augšupēja normālās vērtības korekcija 4–6 % apmērā, ņemot vērā neatmaksājamās PVN izmaksas, un eksporta cenas lejupēja korekcija 4–6 % apmērā, ņemot vērā apdrošināšanas un kravas pārvadājumu izmaksas. |
| --- | --- |

(45)

Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tika veikta augšupēja normālās vērtības korekcija 4–6 % apmērā, ņemot vērā neatmaksājamās PVN izmaksas, un eksporta cenas lejupēja korekcija 4–6 % apmērā, ņemot vērā apdrošināšanas un kravas pārvadājumu izmaksas.

3.1.5.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (46) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja līdzīgā ražojuma vidējo svērto normālo vērtību ar visa eksporta uz Savienību vidējo svērto cenu. |
| --- | --- |

(46)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja līdzīgā ražojuma vidējo svērto normālo vērtību ar visa eksporta uz Savienību vidējo svērto cenu.

| (47) | Ņemot to vērā, Komisija konstatēja, ka dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, pārsniedz 15 % līmeni. |
| --- | --- |

(47)

Ņemot to vērā, Komisija konstatēja, ka dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, pārsniedz 15 % līmeni.

3.2.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

| (48) | Papildus konstatējumam par dempingu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija analizēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi elementi: neizmantotā jauda ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgums. |
| --- | --- |

(48)

Papildus konstatējumam par dempingu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija analizēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi elementi: neizmantotā jauda ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgums.

| (49) | Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, dempinga turpināšanās iespējamības pārbaude, lai novērtētu importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā, pamatojās uz informāciju, kas bija Komisijas rīcībā, proti, pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju un informāciju no citiem neatkarīgiem pieejamiem avotiem, piemēram, oficiālā importa statistika un informācija, kura izmeklēšanas laikā iegūta no ieinteresētajām personām. Pieprasījumā sniegtajā informācijā bija iekļauts Ķīnas darījumdarbības konsultantu veikts apsekojums un ziņojums ar nosaukumu “Jaudas pārpalikums Ķīnā” (5), ko publicējusi Eiropas Savienības Tirdzniecības palāta Ķīnā. Ieinteresētās personas neapstrīdēja informāciju, ko šajā sakarā iesniedza pieprasījuma iesniedzējs. Komisija nekonstatēja nekādus pierādījumus, kas būtu pretrunā šai informācijai. |
| --- | --- |

(49)

Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, dempinga turpināšanās iespējamības pārbaude, lai novērtētu importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā, pamatojās uz informāciju, kas bija Komisijas rīcībā, proti, pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju un informāciju no citiem neatkarīgiem pieejamiem avotiem, piemēram, oficiālā importa statistika un informācija, kura izmeklēšanas laikā iegūta no ieinteresētajām personām. Pieprasījumā sniegtajā informācijā bija iekļauts Ķīnas darījumdarbības konsultantu veikts apsekojums un ziņojums ar nosaukumu “Jaudas pārpalikums Ķīnā” (5), ko publicējusi Eiropas Savienības Tirdzniecības palāta Ķīnā. Ieinteresētās personas neapstrīdēja informāciju, ko šajā sakarā iesniedza pieprasījuma iesniedzējs. Komisija nekonstatēja nekādus pierādījumus, kas būtu pretrunā šai informācijai.

5

3.2.1.   Neizmantotā jauda ĶTR

Neizmantotā jauda ĶTR

| (50) | Apsekojumā tika analizēts Ķīnas neizmantotās jaudas apjoms attiecībā uz alumīnija radiatoriem saskaņā ar diviem scenārijiem. Atkarībā no tā, kurš no abiem scenārijiem tiek pieņemts, neizmantotā jauda ir 27,5 miljoni elementu vai 112,5 miljoni elementu. Neatkarīgi no tā, kurš scenārijs tiek pieņemts, neizmantotā jauda attiecībā uz alumīnija radiatoriem ir ievērojama, proti, aptuveni 94 % vai aptuveni 386 % no kopējā Savienības patēriņa (sk. 62. apsvērumu). |
| --- | --- |

(50)

Apsekojumā tika analizēts Ķīnas neizmantotās jaudas apjoms attiecībā uz alumīnija radiatoriem saskaņā ar diviem scenārijiem. Atkarībā no tā, kurš no abiem scenārijiem tiek pieņemts, neizmantotā jauda ir 27,5 miljoni elementu vai 112,5 miljoni elementu. Neatkarīgi no tā, kurš scenārijs tiek pieņemts, neizmantotā jauda attiecībā uz alumīnija radiatoriem ir ievērojama, proti, aptuveni 94 % vai aptuveni 386 % no kopējā Savienības patēriņa (sk. 62. apsvērumu).

| (51) | Ziņojumā, ko publicēja Eiropas Savienības Tirdzniecības palāta Ķīnā, tika analizēta Ķīnas alumīnija ražošanas nozares neizmantotā jauda kopumā. Saskaņā ar šo ziņojumu laikposmā no 2008. gada līdz 2015. gadam neizmantotā jauda divkāršojās no gandrīz 5 miljoniem tonnu līdz gandrīz 10 miljoniem tonnu. Tāpēc ir skaidrs, ka Ķīnas alumīnija radiatoru ražotāji spētu iegūt papildu alumīnija daudzumu, ja tie palielinātu ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(51)

Ziņojumā, ko publicēja Eiropas Savienības Tirdzniecības palāta Ķīnā, tika analizēta Ķīnas alumīnija ražošanas nozares neizmantotā jauda kopumā. Saskaņā ar šo ziņojumu laikposmā no 2008. gada līdz 2015. gadam neizmantotā jauda divkāršojās no gandrīz 5 miljoniem tonnu līdz gandrīz 10 miljoniem tonnu. Tāpēc ir skaidrs, ka Ķīnas alumīnija radiatoru ražotāji spētu iegūt papildu alumīnija daudzumu, ja tie palielinātu ražošanas apjomu.

| (52) | Ne apsekojumā, ne izmeklēšanā nekonstatēja elementus, kas liecinātu par ievērojamu iekšzemes pieprasījuma kāpumu, kas Ķīnā varētu notikt tuvā nākotnē. Tas pats attiecas uz Ķīnas eksportu uz citām trešām valstīm – nav pieejama informācija, kas liecinātu par ievērojama pieprasījuma pēc alumīnija radiatoriem kāpumu pasaulē. |
| --- | --- |

(52)

Ne apsekojumā, ne izmeklēšanā nekonstatēja elementus, kas liecinātu par ievērojamu iekšzemes pieprasījuma kāpumu, kas Ķīnā varētu notikt tuvā nākotnē. Tas pats attiecas uz Ķīnas eksportu uz citām trešām valstīm – nav pieejama informācija, kas liecinātu par ievērojama pieprasījuma pēc alumīnija radiatoriem kāpumu pasaulē.

| (53) | Tādēļ, tā kā nebija citas informācijas, tiek uzskatīts, ka ne iekšzemes pieprasījums, ne pieprasījums pasaulē nespēs absorbēt ievērojamo neizmantoto jaudu ĶTR. |
| --- | --- |

(53)

Tādēļ, tā kā nebija citas informācijas, tiek uzskatīts, ka ne iekšzemes pieprasījums, ne pieprasījums pasaulē nespēs absorbēt ievērojamo neizmantoto jaudu ĶTR.

3.2.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (54) | Lai noteiktu iespējamās importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā, Komisija apsvēra Savienības tirgus pievilcīgumu cenu ziņā. |
| --- | --- |

(54)

Lai noteiktu iespējamās importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā, Komisija apsvēra Savienības tirgus pievilcīgumu cenu ziņā.

| (55) | Komisija astoņu ciparu līmenī analizēja eksporta datus no ĶTR uz trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr šādas eksporta cenas netika uzskatītas par tādām, kuras precīzi atspoguļo alumīnija radiatoru cenas, jo minētā līmeņa klasifikācijas papildus attiecīgajam ražojumam ietvēra plašu ražojumu klāstu, kas ievērojami (vismaz 100 reizes) pārsniedza alumīnija radiatoru importa apjomu. Tāpēc Ķīnas eksporta statistika nesniedz pārliecinošus pierādījumus par Ķīnas eksporta cenām citos tirgos. |
| --- | --- |

(55)

Komisija astoņu ciparu līmenī analizēja eksporta datus no ĶTR uz trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr šādas eksporta cenas netika uzskatītas par tādām, kuras precīzi atspoguļo alumīnija radiatoru cenas, jo minētā līmeņa klasifikācijas papildus attiecīgajam ražojumam ietvēra plašu ražojumu klāstu, kas ievērojami (vismaz 100 reizes) pārsniedza alumīnija radiatoru importa apjomu. Tāpēc Ķīnas eksporta statistika nesniedz pārliecinošus pierādījumus par Ķīnas eksporta cenām citos tirgos.

| (56) | Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un tāpēc nebija pārliecinošu datu par cenām uz trešām valstīm, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu Komisija savus konstatējumus balstīja uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju. |
| --- | --- |

(56)

Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un tāpēc nebija pārliecinošu datu par cenām uz trešām valstīm, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu Komisija savus konstatējumus balstīja uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju.

| (57) | Ņemot vērā ievērojamo Ķīnas ražotāju eksportētāju neizmantoto jaudu un atsevišķu esošo tirgu piesātinājumu, antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji, visticamāk, vērstu savu ievērojamo neizmantoto jaudu uz Savienības tirgu. Turklāt arī ziņojumā “Ķīnas jaudas pārpalikums” uzsvērts, ka Ķīnas valdības politika veicina eksportu, nodrošinot finansiālu atbalstu un nodokļa atvieglojumus un šādi palielinot eksporta tirgu, piemēram, Savienības tirgus, pievilcīgumu. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā ievērojamo Ķīnas ražotāju eksportētāju neizmantoto jaudu un atsevišķu esošo tirgu piesātinājumu, antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji, visticamāk, vērstu savu ievērojamo neizmantoto jaudu uz Savienības tirgu. Turklāt arī ziņojumā “Ķīnas jaudas pārpalikums” uzsvērts, ka Ķīnas valdības politika veicina eksportu, nodrošinot finansiālu atbalstu un nodokļa atvieglojumus un šādi palielinot eksporta tirgu, piemēram, Savienības tirgus, pievilcīgumu.

| (58) | Ievērojamie eksporta apjomi no ĶTR un tās tirgus daļas sākotnējā izmeklēšanas periodā un alumīnija radiatoru pastāvīgais eksports no ĶTR uz Savienības tirgu mazākos, bet vēl aizvien ievērojamos apjomos, ļauj Komisijai secināt, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs alumīnija radiatoru ražotājiem ĶTR. Turklāt Ķīnas eksporta cenas joprojām bija dempinga cenas (sk. 47. apsvērumu) un ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām (sk. 76. apsvērumu). Ņemot vērā lielo neizmantoto jaudu ĶTR un Ķīnas cenu zemo līmeni, pastāv liela iespējamība, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā imports ievērojami palielināsies. |
| --- | --- |

(58)

Ievērojamie eksporta apjomi no ĶTR un tās tirgus daļas sākotnējā izmeklēšanas periodā un alumīnija radiatoru pastāvīgais eksports no ĶTR uz Savienības tirgu mazākos, bet vēl aizvien ievērojamos apjomos, ļauj Komisijai secināt, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs alumīnija radiatoru ražotājiem ĶTR. Turklāt Ķīnas eksporta cenas joprojām bija dempinga cenas (sk. 47. apsvērumu) un ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām (sk. 76. apsvērumu). Ņemot vērā lielo neizmantoto jaudu ĶTR un Ķīnas cenu zemo līmeni, pastāv liela iespējamība, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā imports ievērojami palielināsies.

3.2.3.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (59) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, jo īpaši ņemot vērā dempinga starpību, kas noteikta PIP, ievērojamo neizmantoto jaudu, kura pieejama ĶTR, un Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija prognozē, ka, visticamāk, dempings turpināsies, ja pasākumi tiks atcelti, un Savienības tirgū ievērojamos daudzumos ienāks eksports par dempinga cenām. Tāpēc tiek uzskatīts, ka ir dempinga turpināšanās iespējamība, ja tiktu atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(59)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, jo īpaši ņemot vērā dempinga starpību, kas noteikta PIP, ievērojamo neizmantoto jaudu, kura pieejama ĶTR, un Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija prognozē, ka, visticamāk, dempings turpināsies, ja pasākumi tiks atcelti, un Savienības tirgū ievērojamos daudzumos ienāks eksports par dempinga cenām. Tāpēc tiek uzskatīts, ka ir dempinga turpināšanās iespējamība, ja tiktu atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi.

4.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

| (60) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja seši ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(60)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja seši ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

4.2.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (61) | Kaitējums tika novērtēts, pamatojoties uz tendencēm, kas novērotas attiecībā uz ražošanu, ražošanas jaudu, ražošanas jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, nodarbinātību, ražīgumu un pieaugumu visas Savienības ražošanas nozares līmenī, un uz tendencēm, kas novērotas attiecībā uz cenām, rentabilitāti, naudas plūsmu, spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus, krājumiem, ienākumiem no ieguldījuma un algām izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. |
| --- | --- |

(61)

Kaitējums tika novērtēts, pamatojoties uz tendencēm, kas novērotas attiecībā uz ražošanu, ražošanas jaudu, ražošanas jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, nodarbinātību, ražīgumu un pieaugumu visas Savienības ražošanas nozares līmenī, un uz tendencēm, kas novērotas attiecībā uz cenām, rentabilitāti, naudas plūsmu, spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus, krājumiem, ienākumiem no ieguldījuma un algām izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī.

4.3.   Savienības patēriņš

Savienības patēriņš

| (62) | Komisija noteica Savienības patēriņu, saskaitot:






  a) | četru izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudīto pārdošanas apjomu Savienībā; |
| --- | --- | --- |

(62)

Komisija noteica Savienības patēriņu, saskaitot:

a)

četru izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudīto pārdošanas apjomu Savienībā;

| b) | Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, bet netika atlasīti, pārdošanas apjomu Savienībā, kas iegūts no pārskatīšanas pieprasījuma un AIRAL sniegtajiem datiem; un |
| --- | --- |

b)

Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, bet netika atlasīti, pārdošanas apjomu Savienībā, kas iegūts no pārskatīšanas pieprasījuma un AIRAL sniegtajiem datiem; un

AIRAL

| c) | importu saskaņā ar Eurostat datiem. |
| --- | --- |

c)

importu saskaņā ar Eurostat datiem.

Eurostat

| (63) | Alumīnija radiatoru patēriņš Savienībā mainījās šādi.

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā (elementi) | 24 042 569 | 25 768 567 | 27 283 660 | 27 960 430 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 107 | 113 | 116 |
| Avots: Eurostat, AIRAL un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(63)

Alumīnija radiatoru patēriņš Savienībā mainījās šādi.

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

2014

2015

2016

PIP

Kopējais patēriņš Savienībā (elementi)

24 042 569

25 768 567

27 283 660

27 960 430

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

107

107

113

113

116

116

Avots: Eurostat, AIRAL un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: Eurostat

AIRAL

| (64) | Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā pakāpeniski palielinājās par 16 %. Analizējot datus par atsevišķiem gadiem, redzams, ka laikposmā no 2014. līdz 2015. gadam šis pakāpeniskais pieaugums ir straujāks, bet no 2016. gada līdz PIP beigām tas izlīdzinās. |
| --- | --- |

(64)

Patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā pakāpeniski palielinājās par 16 %. Analizējot datus par atsevišķiem gadiem, redzams, ka laikposmā no 2014. līdz 2015. gadam šis pakāpeniskais pieaugums ir straujāks, bet no 2016. gada līdz PIP beigām tas izlīdzinās.

4.4.   ĶTR izcelsmes imports

ĶTR izcelsmes imports

4.4.1.   ĶTR izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

ĶTR izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

| (65) | Komisija noteica ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importa apjomu uz Savienību, pamatojoties uz Eurostat datiem un importa tirgus daļām, salīdzinot šos importa apjomus ar patēriņu Savienībā, kā parādīts 1. tabulā. |
| --- | --- |

(65)

Komisija noteica ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importa apjomu uz Savienību, pamatojoties uz Eurostat datiem un importa tirgus daļām, salīdzinot šos importa apjomus ar patēriņu Savienībā, kā parādīts 1. tabulā.

Eurostat

| (66) | ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importa apjoms uz Savienību mainījās šādi.

  2. tabula


  Importa apjoms un tirgus daļa | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR izcelsmes importa apjoms (elementi) | 1 652 979 | 456 581 | 983 268 | 746 354 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 28 | 59 | 45 |
| ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa (%) | 7 | 2 | 4 | 3 |
| Avots: Eurostat. |

(66)

ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importa apjoms uz Savienību mainījās šādi.

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms un tirgus daļa

Importa apjoms un tirgus daļa

2014

2015

2016

2017

ĶTR izcelsmes importa apjoms (elementi)

1 652 979

456 581

983 268

746 354

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

28

28

59

59

45

45

ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa (%)

7

2

4

3

Avots: Eurostat.

Avots: Eurostat

| (67) | Imports no ĶTR sasniedza maksimumu 2014. gadā, strauji samazinājās 2015. gadā un pēc tam 2016. gadā palielinājās un PIP laikā atkal samazinājās. Ņemot vērā Savienības patēriņa pieaugumu tajā pašā laikā, ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa samazinājās no 7 % maksimuma līdz 3 % zemākajam punktam PIP beigās. |
| --- | --- |

(67)

Imports no ĶTR sasniedza maksimumu 2014. gadā, strauji samazinājās 2015. gadā un pēc tam 2016. gadā palielinājās un PIP laikā atkal samazinājās. Ņemot vērā Savienības patēriņa pieaugumu tajā pašā laikā, ĶTR izcelsmes importa tirgus daļa samazinājās no 7 % maksimuma līdz 3 % zemākajam punktam PIP beigās.

| (68) | Tomēr kaitējuma analīzes vajadzībām ir svarīgi atzīmēt, ka imports no ĶTR (ar nomaksātiem nodokļiem) turpināja ienākt Savienībā visā attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(68)

Tomēr kaitējuma analīzes vajadzībām ir svarīgi atzīmēt, ka imports no ĶTR (ar nomaksātiem nodokļiem) turpināja ienākt Savienībā visā attiecīgajā periodā.

4.4.2.   ĶTR izcelsmes importa cenas

ĶTR izcelsmes importa cenas

| (69) | Komisija izmantoja ĶTR izcelsmes importa cenas saskaņā ar Eurostat informāciju. |
| --- | --- |

(69)

Komisija izmantoja ĶTR izcelsmes importa cenas saskaņā ar Eurostat informāciju.

Eurostat

| (70) | ĶTR izcelsmes importa uz Savienību vidējās cenas mainījās šādi.

  3. tabula


  ĶTR izcelsmes importa cenas | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR izcelsmes importa cenas
  (EUR par elementu) | 2,47 | 3,29 | 3,28 | 3,37 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 133 | 133 | 136 |
| Avots: Eurostat. |

(70)

ĶTR izcelsmes importa uz Savienību vidējās cenas mainījās šādi.

3. tabula

3. tabula

ĶTR izcelsmes importa cenas

ĶTR izcelsmes importa cenas

2014

2015

2016

PIP

ĶTR izcelsmes importa cenas

(EUR par elementu)

2,47

3,29

3,28

3,37

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

133

133

133

133

136

136

Avots: Eurostat.

Avots: Eurostat

| (71) | ĶTR izcelsmes importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 36 %, un vislielākais kāpums novērojams 2014.–2015. gadā. |
| --- | --- |

(71)

ĶTR izcelsmes importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 36 %, un vislielākais kāpums novērojams 2014.–2015. gadā.

| (72) | Lai gan ĶTR izcelsmes importa vienības cena attiecīgajā periodā palielinājās, vidējā ĶTR izcelsmes importa cena par vienu vienību bija ievērojami zemāka nekā vidējā pārdošanas cena un vidējās ražošanas izmaksas par vienu Savienības ražošanas nozares saražotu vienību, kā norādīts 7. tabulā. Tas izraisīja spēcīgu cenu spiedienu uz Savienības pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(72)

Lai gan ĶTR izcelsmes importa vienības cena attiecīgajā periodā palielinājās, vidējā ĶTR izcelsmes importa cena par vienu vienību bija ievērojami zemāka nekā vidējā pārdošanas cena un vidējās ražošanas izmaksas par vienu Savienības ražošanas nozares saražotu vienību, kā norādīts 7. tabulā. Tas izraisīja spēcīgu cenu spiedienu uz Savienības pārdošanas cenām.

4.4.3.   Cenu starpība

Cenu starpība

| (73) | Cenu starpību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:






  a) | vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas EXW līmenī); un |
| --- | --- | --- |

(73)

Cenu starpību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija noteica, salīdzinot:

a)

vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas EXW līmenī); un

EXW

| b) | Eurostat datus par ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importu CIF līmenī, kas koriģēti līdz cenai pēc izkraušanas, ieskaitot antidempinga maksājuma summu. |
| --- | --- |

b)

Eurostat datus par ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importu CIF līmenī, kas koriģēti līdz cenai pēc izkraušanas, ieskaitot antidempinga maksājuma summu.

Eurostat

| (74) | Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(74)

Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (75) | Salīdzinājums parādīja, ka ĶTR izcelsmes importa vidējā cenu starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū bija 19,3 %. |
| --- | --- |

(75)

Salīdzinājums parādīja, ka ĶTR izcelsmes importa vidējā cenu starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū bija 19,3 %.

4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (76) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtējot visus ekonomiskos rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(76)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtējot visus ekonomiskos rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (77) | Kā minēts 12. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(77)

Kā minēts 12. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

| (78) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. |
| --- | --- |

(78)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus.

| (79) | Makroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz datiem, kas iekļauti pārskatīšanas pieprasījumā, AIRAL iesniegtajiem datiem un izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(79)

Makroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz datiem, kas iekļauti pārskatīšanas pieprasījumā, AIRAL iesniegtajiem datiem un izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem.

AIRAL

| (80) | Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem, kas sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(80)

Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem, kas sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem.

| (81) | Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(81)

Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

| (82) | Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, pieaugums, nodarbinātība un ražīgums. |
| --- | --- |

(82)

Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, pieaugums, nodarbinātība un ražīgums.

| (83) | Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(83)

Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (84) | Kopējais ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā mainījās šādi.

  4. tabula


  Savienības ražotāju ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (elementi) | 46 693 417 | 42 280 155 | 41 857 954 | 41 449 917 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 91 | 90 | 89 |
| Ražošanas jauda (elementi) | 93 110 159 | 93 279 192 | 84 940 419 | 82 263 333 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 100 | 91 | 88 |
| Jaudas izmantojums (%) | 50 | 45 | 49 | 50 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 90 | 98 | 100 |
| Avots: Eurostat, AIRAL un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(84)

Kopējais ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā mainījās šādi.

4. tabula

4. tabula

Savienības ražotāju ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

Savienības ražotāju ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

2014

2015

2016

PIP

Ražošanas apjoms (elementi)

46 693 417

42 280 155

41 857 954

41 449 917

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

91

91

90

90

89

89

Ražošanas jauda (elementi)

93 110 159

93 279 192

84 940 419

82 263 333

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

100

100

91

91

88

88

Jaudas izmantojums (%)

50

45

49

50

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

90

90

98

98

100

100

Avots: Eurostat, AIRAL un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: Eurostat

AIRAL

| (85) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 11 %. Analizējot datus par atsevišķiem gadiem, redzams, ka tas vispirms samazinājās par 9 % 2015. gadā un pēc tam no 2015. gada līdz PIP beigām saglabājās diezgan stabils. |
| --- | --- |

(85)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 11 %. Analizējot datus par atsevišķiem gadiem, redzams, ka tas vispirms samazinājās par 9 % 2015. gadā un pēc tam no 2015. gada līdz PIP beigām saglabājās diezgan stabils.

| (86) | Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %, liecinot par to, ka Savienības ražošanas nozare spēja samazināt ražošanas jaudu, lai reaģētu uz ražošanas apjoma kritumu periodā. |
| --- | --- |

(86)

Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %, liecinot par to, ka Savienības ražošanas nozare spēja samazināt ražošanas jaudu, lai reaģētu uz ražošanas apjoma kritumu periodā.

| (87) | Visā attiecīgajā periodā saglabājās zems jaudas izmantojums, bet pēc krituma 2015. gadā tas līdz PIP beigām atgriezās 2014. gada līmenī. |
| --- | --- |

(87)

Visā attiecīgajā periodā saglabājās zems jaudas izmantojums, bet pēc krituma 2015. gadā tas līdz PIP beigām atgriezās 2014. gada līmenī.

4.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (88) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā un tirgus daļa attiecīgajā periodā mainījās šādi.

  5. tabula


  Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienībā (elementi) | 21 445 218 | 25 083 295 | 25 938 789 | 26 681 081 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 117 | 121 | 124 |
| Tirgus daļa (%) | 89 | 97 | 95 | 95 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 109 | 107 | 107 |
| Avots: Eurostat, AIRAL un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(88)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā un tirgus daļa attiecīgajā periodā mainījās šādi.

5. tabula

5. tabula

Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Savienības ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2014

2015

2016

PIP

Pārdošanas apjoms Savienībā (elementi)

21 445 218

25 083 295

25 938 789

26 681 081

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

117

117

121

121

124

124

Tirgus daļa (%)

89

97

95

95

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

109

109

107

107

107

107

Avots: Eurostat, AIRAL un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: Eurostat

AIRAL

| (89) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par aptuveni 24 % vai pārsniedza patēriņa pieaugumu Savienības tirgū tajā pašā laikā. |
| --- | --- |

(89)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par aptuveni 24 % vai pārsniedza patēriņa pieaugumu Savienības tirgū tajā pašā laikā.

| (90) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 89 % līdz 95 % pēc Savienības patēriņa pieauguma un importa apjoma samazināšanās pēc 2014. gada. |
| --- | --- |

(90)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 89 % līdz 95 % pēc Savienības patēriņa pieauguma un importa apjoma samazināšanās pēc 2014. gada.

4.5.2.3.   Pieaugums

| (91) | Savienības patēriņš attiecīgajā periodā palielinājās par 16 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās par 24 %, kas palielināja Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, vienlaikus atstājot iespēju, ka tirgū joprojām var ienākt imports no ĶTR un citurienes. |
| --- | --- |

(91)

Savienības patēriņš attiecīgajā periodā palielinājās par 16 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās par 24 %, kas palielināja Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, vienlaikus atstājot iespēju, ka tirgū joprojām var ienākt imports no ĶTR un citurienes.

4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (92) | Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē un tās ražīgums attiecīgajā periodā mainījās šādi.

  6. tabula


  Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē un tās ražīgums | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 1 387 | 1 306 | 1 313 | 1 323 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 94 | 95 | 95 |
| Ražīgums (elementi uz darbināto) | 34 676 | 32 365 | 31 869 | 31 379 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 93 | 92 | 90 |
| Avots: Eurostat, AIRAL un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(92)

Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē un tās ražīgums attiecīgajā periodā mainījās šādi.

6. tabula

6. tabula

Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē un tās ražīgums

Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē un tās ražīgums

2014

2015

2016

PIP

Nodarbināto skaits

1 387

1 306

1 313

1 323

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

94

94

95

95

95

95

Ražīgums (elementi uz darbināto)

34 676

32 365

31 869

31 379

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

93

93

92

92

90

90

Avots: Eurostat, AIRAL un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: Eurostat

AIRAL

| (93) | Ražošanas apjoma samazināšanās dēļ arī nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. |
| --- | --- |

(93)

Ražošanas apjoma samazināšanās dēļ arī nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %.

| (94) | Tomēr, ņemot vērā ražošanas apjoma samazināšanos tajā pašā periodā, Savienības ražošanas nozares ražīgums periodā samazinājās atbilstoši ražošanas apjoma samazinājumam. |
| --- | --- |

(94)

Tomēr, ņemot vērā ražošanas apjoma samazināšanos tajā pašā periodā, Savienības ražošanas nozares ražīgums periodā samazinājās atbilstoši ražošanas apjoma samazinājumam.

4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.5.3.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

| (95) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi.

  7. tabula


  Vidējās pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR par elementu) | 5,7 | 5,7 | 5,7 | 5,7 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR par elementu) | 5,2 | 5,5 | 5,4 | 5,2 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 106 | 103 | 101 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(95)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi.

7. tabula

7. tabula

Vidējās pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas

Vidējās pārdošanas cenas Savienībā un vienības izmaksas

2014

2015

2016

PIP

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR par elementu)

5,7

5,7

5,7

5,7

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Vienības ražošanas izmaksas (EUR par elementu)

5,2

5,5

5,4

5,2

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

106

106

103

103

101

101

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (96) | Attiecīgajā periodā saglabājās stabila Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā, proti, 5,7 EUR par vienu elementu. |
| --- | --- |

(96)

Attiecīgajā periodā saglabājās stabila Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā, proti, 5,7 EUR par vienu elementu.

| (97) | Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās – par 1 %, 2015. gadā tās palielinājās par 6 %, bet laikposmā no 2015. gada līdz PIP beigām samazinājās par 5 %. |
| --- | --- |

(97)

Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās – par 1 %, 2015. gadā tās palielinājās par 6 %, bet laikposmā no 2015. gada līdz PIP beigām samazinājās par 5 %.

4.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (98) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā mainījās šādi.

  8. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (EUR uz nodarbināto) | 32 242 | 32 604 | 32 880 | 32 086 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(98)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā mainījās šādi.

8. tabula

8. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto

2014

2015

2016

PIP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (EUR uz nodarbināto)

32 242

32 604

32 880

32 086

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (99) | Savienības ražošanas nozarē vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās. |
| --- | --- |

(99)

Savienības ražošanas nozarē vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās.

4.5.3.3.   Krājumi

| (100) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu apmērs attiecīgajā periodā mainījās šādi.

  9. tabula


  Krājumi | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (elementi) | 4 379 462 | 3 735 054 | 4 234 495 | 3 613 428 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 85 | 97 | 83 |
| Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%) | 12,6 | 12,2 | 14,2 | 12,1 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 98 | 113 | 96 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(100)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu apmērs attiecīgajā periodā mainījās šādi.

9. tabula

9. tabula

Krājumi

Krājumi

2014

2015

2016

PIP

Krājumi perioda beigās (elementi)

4 379 462

3 735 054

4 234 495

3 613 428

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

85

85

97

97

83

83

Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%)

12,6

12,2

14,2

12,1

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

98

98

113

113

96

96

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (101) | Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %. Attiecīgajā periodā krājumu līmenis veidoja 12–14 % no tās ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(101)

Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis attiecīgajā periodā samazinājās par 17 %. Attiecīgajā periodā krājumu līmenis veidoja 12–14 % no tās ražošanas apjoma.

4.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (102) | Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(102)

Komisija noteica Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

| (103) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā mainījās šādi.

  10. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 5,4 | 3,1 | 4,4 | 6,8 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 58 | 81 | 125 |
| Naudas plūsma (miljoni EUR) | 10 | 14 | 12 | 24 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 140 | 120 | 240 |
| Ieguldījumi (miljoni EUR) | 14 | 16 | 25 | 8 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 114 | 179 | 57 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | 49 | 5 | 12 | 32 |
| Indekss (2014. gads = 100) | 100 | 11 | 24 | 65 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(103)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā mainījās šādi.

10. tabula

10. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2014

2015

2016

PIP

ES pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

5,4

3,1

4,4

6,8

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

58

58

81

81

125

125

Naudas plūsma (miljoni EUR)

10

14

12

24

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

140

140

120

120

240

240

Ieguldījumi (miljoni EUR)

14

16

25

8

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

114

114

179

179

57

57

Ienākums no ieguldījumiem (%)

49

5

12

32

Indekss (2014. gads = 100)

Indekss (2014. gads = 100)

100

100

11

11

24

24

65

65

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (104) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāte no 2014. gada līdz 2016. gadam samazinājās, bet pēc tam PIP laikā atjaunojās. |
| --- | --- |

(104)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāte no 2014. gada līdz 2016. gadam samazinājās, bet pēc tam PIP laikā atjaunojās.

| (105) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsma no 2014. gada līdz PIP beigām palielinājās par 143 %. |
| --- | --- |

(105)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsma no 2014. gada līdz PIP beigām palielinājās par 143 %.

| (106) | Attiecīgajā periodā ikgadējie ieguldījumi līdzīgā ražojumā, ko veica Savienības ražošanas nozare, ražošanas samazinājuma dēļ saruka par 43 %. |
| --- | --- |

(106)

Attiecīgajā periodā ikgadējie ieguldījumi līdzīgā ražojumā, ko veica Savienības ražošanas nozare, ražošanas samazinājuma dēļ saruka par 43 %.

| (107) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Savienības ražošanas nozares ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās no 49 % līdz 32 % (bez konsekventas tendences salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu). |
| --- | --- |

(107)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Savienības ražošanas nozares ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās no 49 % līdz 32 % (bez konsekventas tendences salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu).

4.5.4.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

| (108) | Izmeklēšana liecina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā mainījās pozitīvi un ekonomikas un finanšu stāvoklis Savienības ražošanas nozarē uzlabojās. |
| --- | --- |

(108)

Izmeklēšana liecina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā mainījās pozitīvi un ekonomikas un finanšu stāvoklis Savienības ražošanas nozarē uzlabojās.

| (109) | Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savu tirgus daļu ar spēkā esošajiem pasākumiem un spēja atjaunot naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(109)

Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savu tirgus daļu ar spēkā esošajiem pasākumiem un spēja atjaunot naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem.

| (110) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā palielinājās un bija tikai 0,6 % zem sākotnējā izmeklēšanā noteiktās mērķa peļņas. Jānorāda, ka mērķa peļņa tika noteikta gadā, kad Ķīnas tirgus daļa bija 13 %, un tagad tā ir 3 %. |
| --- | --- |

(110)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā palielinājās un bija tikai 0,6 % zem sākotnējā izmeklēšanā noteiktās mērķa peļņas. Jānorāda, ka mērķa peļņa tika noteikta gadā, kad Ķīnas tirgus daļa bija 13 %, un tagad tā ir 3 %.

| (111) | Tomēr Savienības ražošanas nozare samazināja ražošanas apjomu, nodarbinātību un ieguldījumus un turpināja darboties ar zemu jaudas izmantojumu. |
| --- | --- |

(111)

Tomēr Savienības ražošanas nozare samazināja ražošanas apjomu, nodarbinātību un ieguldījumus un turpināja darboties ar zemu jaudas izmantojumu.

| (112) | Neraugoties uz šo tendenci, Komisija secināja, ka, ņemot vērā kaitējuma faktoru vispārējo novērtējumu, Savienības ražošanas nozare lielā mērā ir uzlabojusi savu finansiālo stāvokli un lielākoties ir atguvusies no būtiskā kaitējuma, ko Komisija apstiprināja sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(112)

Neraugoties uz šo tendenci, Komisija secināja, ka, ņemot vērā kaitējuma faktoru vispārējo novērtējumu, Savienības ražošanas nozare lielā mērā ir uzlabojusi savu finansiālo stāvokli un lielākoties ir atguvusies no būtiskā kaitējuma, ko Komisija apstiprināja sākotnējā izmeklēšanā.

4.6.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

| (113) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pasākumu pret ĶTR atcelšanas gadījumā Ķīnas izcelsmes importa izraisītais būtiskais kaitējums atkārtotos. Izmeklēšana parādīja, ka ĶTR izcelsmes imports PIP laikā tika veikts dempinga cenu līmenī (sk. 46. apsvērumu) un ka pasākumu atcelšanas gadījumā ir dempinga turpināšanās iespējamība (sk. 60. apsvērumu). |
| --- | --- |

(113)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pasākumu pret ĶTR atcelšanas gadījumā Ķīnas izcelsmes importa izraisītais būtiskais kaitējums atkārtotos. Izmeklēšana parādīja, ka ĶTR izcelsmes imports PIP laikā tika veikts dempinga cenu līmenī (sk. 46. apsvērumu) un ka pasākumu atcelšanas gadījumā ir dempinga turpināšanās iespējamība (sk. 60. apsvērumu).

| (114) | Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi pret ĶTR tiktu atcelti, Komisija analizēja i) neizmantoto jaudu ĶTR, ii) Savienības tirgus pievilcīgumu un iii) Ķīnas importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli pasākumu atcelšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(114)

Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja pasākumi pret ĶTR tiktu atcelti, Komisija analizēja i) neizmantoto jaudu ĶTR, ii) Savienības tirgus pievilcīgumu un iii) Ķīnas importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli pasākumu atcelšanas gadījumā.

Neizmantotā jauda ĶTR

Neizmantotā jauda ĶTR

| (115) | Kā skaidrots iepriekš 52. līdz 57. apsvērumā, Savienība joprojām ir pievilcīgs tirgus ĶTR, un ir pieejama neizmantota jauda, kas lielā mērā pārsniedz kopējo Savienības patēriņu PIP laikā. Turklāt, kā minēts 52. apsvērumā, tika konstatēts, ka nav elementu, kas tuvākajā nākotnē liecinātu par ievērojamu iekšzemes pieprasījuma kāpumu ĶTR vai kādas citas trešās valsts tirgū. Tāpēc Komisija secināja, ka iekšzemes pieprasījums Ķīnā vai citos trešo valstu tirgos nevarētu absorbēt pieejamo neizmantoto jaudu, kas, visticamāk, tiks izmantota, lai veiktu piegādes Savienības tirgū, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(115)

Kā skaidrots iepriekš 52. līdz 57. apsvērumā, Savienība joprojām ir pievilcīgs tirgus ĶTR, un ir pieejama neizmantota jauda, kas lielā mērā pārsniedz kopējo Savienības patēriņu PIP laikā. Turklāt, kā minēts 52. apsvērumā, tika konstatēts, ka nav elementu, kas tuvākajā nākotnē liecinātu par ievērojamu iekšzemes pieprasījuma kāpumu ĶTR vai kādas citas trešās valsts tirgū. Tāpēc Komisija secināja, ka iekšzemes pieprasījums Ķīnā vai citos trešo valstu tirgos nevarētu absorbēt pieejamo neizmantoto jaudu, kas, visticamāk, tiks izmantota, lai veiktu piegādes Savienības tirgū, ja pasākumi tiktu atcelti.

Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (116) | Ņemot vērā ĶTR importa apjomu uz Savienību visā attiecīgajā periodā, lai gan spēkā bija pasākumi, Savienības tirgus tiek uzskatīts par pievilcīgu Ķīnas importam. Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa sākotnējā izmeklēšanas periodā (2010.–2011. gads) bija 24 %, kas norāda uz iespējamo importa apjomu no ĶTR, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(116)

Ņemot vērā ĶTR importa apjomu uz Savienību visā attiecīgajā periodā, lai gan spēkā bija pasākumi, Savienības tirgus tiek uzskatīts par pievilcīgu Ķīnas importam. Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa sākotnējā izmeklēšanas periodā (2010.–2011. gads) bija 24 %, kas norāda uz iespējamo importa apjomu no ĶTR, ja pasākumi tiktu atcelti.

| (117) | PIP laikā ĶTR izcelsmes importa cenas bez antidempinga maksājuma būtu par 28,3 % zemākas nekā Savienības pārdošanas cenas. Tas liecina par to, kāds varētu būt iespējamais ĶTR izcelsmes importa cenu līmenis, ja pasākumi tiktu atcelti. Pamatojoties uz to, ir iespējams, ka cenu spiediens Savienības tirgū palielinātos, ja pasākumi tiktu atcelti, un tādējādi Savienības ražošanas nozarei atkal tiktu nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(117)

PIP laikā ĶTR izcelsmes importa cenas bez antidempinga maksājuma būtu par 28,3 % zemākas nekā Savienības pārdošanas cenas. Tas liecina par to, kāds varētu būt iespējamais ĶTR izcelsmes importa cenu līmenis, ja pasākumi tiktu atcelti. Pamatojoties uz to, ir iespējams, ka cenu spiediens Savienības tirgū palielinātos, ja pasākumi tiktu atcelti, un tādējādi Savienības ražošanas nozarei atkal tiktu nodarīts būtisks kaitējums.

| (118) | Pamatojoties uz to, pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji, visticamāk, palielinātu klātbūtni Savienības tirgū gan importa apjomu, gan tirgus daļas ziņā un par dempinga cenām, kas būtu ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(118)

Pamatojoties uz to, pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji, visticamāk, palielinātu klātbūtni Savienības tirgū gan importa apjomu, gan tirgus daļas ziņā un par dempinga cenām, kas būtu ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām.

Ietekme uz Savienības ražošanas nozari

Ietekme uz Savienības ražošanas nozari

| (119) | Ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības ražošanas nozare nespētu saglabāt savu pārdošanas apjomu un tirgus daļu, salīdzinot ar importu par zemām cenām no Ķīnas. Ja pasākumi tiks atcelti, ir ļoti iespējams, ka Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa strauji palielināsies. Pārdošanas apjoma zaudēšanas rezultātā jaudas izmantojuma rādītājs samazināsies vēl vairāk un vidējās ražošanas izmaksas pieaugs. Tas izraisītu Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos un jo īpaši rentabilitātes samazināšanos. |
| --- | --- |

(119)

Ja pasākumi tiktu atcelti, Savienības ražošanas nozare nespētu saglabāt savu pārdošanas apjomu un tirgus daļu, salīdzinot ar importu par zemām cenām no Ķīnas. Ja pasākumi tiks atcelti, ir ļoti iespējams, ka Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa strauji palielināsies. Pārdošanas apjoma zaudēšanas rezultātā jaudas izmantojuma rādītājs samazināsies vēl vairāk un vidējās ražošanas izmaksas pieaugs. Tas izraisītu Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos un jo īpaši rentabilitātes samazināšanos.

| (120) | Pasākumu izbeigšanās, visticamāk, negatīvi ietekmēs Savienības ražošanas nozari, īpaši attiecībā uz nodarbinātību. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare jau samazināja ar ražojumiem saistīto nodarbinātību. Pasākumu izbeigšanās varētu izraisīt veselu ražošanas vienību slēgšanu. |
| --- | --- |

(120)

Pasākumu izbeigšanās, visticamāk, negatīvi ietekmēs Savienības ražošanas nozari, īpaši attiecībā uz nodarbinātību. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare jau samazināja ar ražojumiem saistīto nodarbinātību. Pasākumu izbeigšanās varētu izraisīt veselu ražošanas vienību slēgšanu.

| (121) | Tāpēc var secināt, ka pastāv liela iespējamība, ka spēkā esošo pasākumu izbeigšanās izraisītu kaitējuma atkārtošanos, ko radītu Ķīnas izcelsmes imports, un ka Savienības ražošanas nozares jau esošais nestabilais stāvoklis, visticamāk, pasliktinātos. |
| --- | --- |

(121)

Tāpēc var secināt, ka pastāv liela iespējamība, ka spēkā esošo pasākumu izbeigšanās izraisītu kaitējuma atkārtošanos, ko radītu Ķīnas izcelsmes imports, un ka Savienības ražošanas nozares jau esošais nestabilais stāvoklis, visticamāk, pasliktinātos.

Secinājums

Secinājums

| (122) | Pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu būtisku Ķīnas importa par dempinga cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, pieaugumu. Komisija tādējādi secina, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv liela iespējamība, ka kaitējums atkārtotos. |
| --- | --- |

(122)

Pasākumu atcelšana, visticamāk, izraisītu būtisku Ķīnas importa par dempinga cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, pieaugumu. Komisija tādējādi secina, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, pastāv liela iespējamība, ka kaitējums atkārtotos.

5.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (123) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret ĶTR vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. |
| --- | --- |

(123)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pret ĶTR vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā.

| (124) | Komisija noteica Savienības intereses, ņemot vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(124)

Komisija noteica Savienības intereses, ņemot vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

| (125) | Uz šā pamata Komisija pārbaudīja, vai neatkarīgi no secinājumiem par dempinga turpināšanos un kaitējuma turpināšanos pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt spēkā esošos pasākumus. |
| --- | --- |

(125)

Uz šā pamata Komisija pārbaudīja, vai neatkarīgi no secinājumiem par dempinga turpināšanos un kaitējuma turpināšanos pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt spēkā esošos pasākumus.

5.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (126) | Spēkā esošie pasākumi ir ļāvuši Savienības ražošanas nozarei sākt atgūties no iepriekšējā dempinga, bet tā joprojām nav spējusi palielināt jaudas izmantojumu un sasniegt mērķa peļņas normu. |
| --- | --- |

(126)

Spēkā esošie pasākumi ir ļāvuši Savienības ražošanas nozarei sākt atgūties no iepriekšējā dempinga, bet tā joprojām nav spējusi palielināt jaudas izmantojumu un sasniegt mērķa peļņas normu.

| (127) | Vienlaikus Komisija arī secina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu pasliktināties, ja pasākumi pret ĶTR tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(127)

Vienlaikus Komisija arī secina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu pasliktināties, ja pasākumi pret ĶTR tiktu atcelti.

| (128) | Tādēļ Komisija secināja, ka pasākumu turpināšana pret ĶTR nodrošinātu ieguvumus Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(128)

Tādēļ Komisija secināja, ka pasākumu turpināšana pret ĶTR nodrošinātu ieguvumus Savienības ražošanas nozarei.

5.2.   Importētāju intereses

Importētāju intereses

| (129) | Komisija nosūtīja anketas abiem importētājiem, kas sadarbojās. Kā minēts iepriekš, viens importētājs atbildēja uz anketas jautājumiem un tika pārbaudīts. Neviens cits importētājs nepieteicās. |
| --- | --- |

(129)

Komisija nosūtīja anketas abiem importētājiem, kas sadarbojās. Kā minēts iepriekš, viens importētājs atbildēja uz anketas jautājumiem un tika pārbaudīts. Neviens cits importētājs nepieteicās.

| (130) | Pēc maksājumu ieviešanas importētājs, kas sadarbojās, spēja citur atrast konkurētspējīgu līdzīgā ražojuma avotu. Lai gan šie radiatori ir nedaudz dārgāki, tie tiek ražoti tuvāk Savienības tirgum un tādējādi ir vieglāk pieejami. Tas samazina importētāja krājumu uzglabāšanas izmaksas un pasūtījumu izpildes laiku, ko savukārt augstu vērtē importētāja klienti. |
| --- | --- |

(130)

Pēc maksājumu ieviešanas importētājs, kas sadarbojās, spēja citur atrast konkurētspējīgu līdzīgā ražojuma avotu. Lai gan šie radiatori ir nedaudz dārgāki, tie tiek ražoti tuvāk Savienības tirgum un tādējādi ir vieglāk pieejami. Tas samazina importētāja krājumu uzglabāšanas izmaksas un pasūtījumu izpildes laiku, ko savukārt augstu vērtē importētāja klienti.

| (131) | Komisija secināja – nekas neliecina par to, ka pasākumu saglabāšanai būtu tik liela negatīva ietekme uz importētājiem, kas pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(131)

Komisija secināja – nekas neliecina par to, ka pasākumu saglabāšanai būtu tik liela negatīva ietekme uz importētājiem, kas pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

5.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (132) | Kā minēts iepriekš, Savienības lietotāji pēc procedūras sākšanas nepieteicās un citādi šajā izmeklēšanā nesadarbojās. |
| --- | --- |

(132)

Kā minēts iepriekš, Savienības lietotāji pēc procedūras sākšanas nepieteicās un citādi šajā izmeklēšanā nesadarbojās.

| (133) | Alumīnija radiatori ir patēriņa preces, ko izgatavo ar ekstrūzijas vai spiedliešanas metodi. Radiatoru lietotāji ir izplatītāji un lielas mazumtirdzniecības organizācijas, kas savukārt pārdod tos tālāk nolūkā uzstādīt. |
| --- | --- |

(133)

Alumīnija radiatori ir patēriņa preces, ko izgatavo ar ekstrūzijas vai spiedliešanas metodi. Radiatoru lietotāji ir izplatītāji un lielas mazumtirdzniecības organizācijas, kas savukārt pārdod tos tālāk nolūkā uzstādīt.

| (134) | Šiem lietotājiem ir iespēja novirzīt visu vai gandrīz visu cenu palielinājumu, kas rastos maksājumu rezultātā, uz galalietotājiem, paturot prātā, ka šādu pasākumu ietekme uz galalietotājiem nav nozīmīga. |
| --- | --- |

(134)

Šiem lietotājiem ir iespēja novirzīt visu vai gandrīz visu cenu palielinājumu, kas rastos maksājumu rezultātā, uz galalietotājiem, paturot prātā, ka šādu pasākumu ietekme uz galalietotājiem nav nozīmīga.

| (135) | Pašreizējā pārskatīšanā šie konstatējumi tika apstiprināti, jo izmeklēšanā netika atklātas nekādas norādes, kas liktu apšaubīt šo sākotnējo konstatējumu attiecībā uz laikposmu, kopš esošie pasākumi ir spēkā. |
| --- | --- |

(135)

Pašreizējā pārskatīšanā šie konstatējumi tika apstiprināti, jo izmeklēšanā netika atklātas nekādas norādes, kas liktu apšaubīt šo sākotnējo konstatējumu attiecībā uz laikposmu, kopš esošie pasākumi ir spēkā.

| (136) | Turklāt, neraugoties uz to, ka pasākumi ir spēkā kopš 2012. gada, lietotāji Savienībā joprojām saņēma piegādes no ĶTR un citurienes. Lietotāji pārskatīšanas izmeklēšanā nesadarbojās. |
| --- | --- |

(136)

Turklāt, neraugoties uz to, ka pasākumi ir spēkā kopš 2012. gada, lietotāji Savienībā joprojām saņēma piegādes no ĶTR un citurienes. Lietotāji pārskatīšanas izmeklēšanā nesadarbojās.

| (137) | Uz šā pamata un atbilstīgi sākotnējā izmeklēšanā izdarītajiem secinājumiem Komisija secināja, ka pasākumu turpināšanai nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz lietotājiem. |
| --- | --- |

(137)

Uz šā pamata un atbilstīgi sākotnējā izmeklēšanā izdarītajiem secinājumiem Komisija secināja, ka pasākumu turpināšanai nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz lietotājiem.

5.4.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (138) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu iemeslu, lai uzskatītu, ka ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importam noteikto spēkā esošo antidempinga pasākumu pagarināšana nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(138)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav nepārvaramu iemeslu, lai uzskatītu, ka ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importam noteikto spēkā esošo antidempinga pasākumu pagarināšana nav Savienības interesēs.

6.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (139) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Tām tika dots laiks, kurā pēc minētās informācijas izpaušanas tās varēja iesniegt piezīmes un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Netika saņemtas nekādas piezīmes vai informācija, vai uzklausīšanas pieprasījumi. |
| --- | --- |

(139)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Tām tika dots laiks, kurā pēc minētās informācijas izpaušanas tās varēja iesniegt piezīmes un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Netika saņemtas nekādas piezīmes vai informācija, vai uzklausīšanas pieprasījumi.

| (140) | No iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka būtu jāsaglabā ar galīgo regulu, kura grozīta ar grozījumu regulu, noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importam. |
| --- | --- |

(140)

No iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka būtu jāsaglabā ar galīgo regulu, kura grozīta ar grozījumu regulu, noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami ĶTR izcelsmes alumīnija radiatoru importam.

| (141) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai to attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tātad – konkrēti minētie tiesību subjekti. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(141)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai to attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tātad – konkrēti minētie tiesību subjekti. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likmes.

| (142) | Visi lūgumi piemērot individuālas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (6), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(142)

Visi lūgumi piemērot individuālas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (6), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

6

| (143) | Komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nesniedza atzinumu, |
| --- | --- |

(143)

Komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nesniedza atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādiem alumīnija radiatoriem un elementiem vai sekcijām, no kā šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos, izņemot elektriskos radiatorus un to elementus un sekcijas, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90 (Taric kodi 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 un 7616999091) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama tālāk minēto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda.

| Uzņēmums | Maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd | 12,6 | B272 |
| Metal Group Co. Ltd | 56,2 | B273 |
| Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd | 14,9 | B279 |
| Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd | 14,9 | B280 |
| I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 21,2 | |
| Visi pārējie uzņēmumi | 61,4 | B999 |

Uzņēmums

Maksājums (%)

Taric papildu kods

Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd

12,6

B272

Metal Group Co. Ltd

56,2

B273

Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd

14,9

B279

Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd

14,9

B280

I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

21,2

Visi pārējie uzņēmumi

61,4

B999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu komercrēķinu, kas atbilst II pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, ka:

| a) | no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam tas nav eksportējis uz Savienību 1. punktā minēto ražojumu; |
| --- | --- |

a)

no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam tas nav eksportējis uz Savienību 1. punktā minēto ražojumu;

| b) | tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi; |
| --- | --- |

b)

tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi;

| c) | tas pēc sākotnējā izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību attiecīgo ražojumu ievērojamā apjomā, |
| --- | --- |

c)

tas pēc sākotnējā izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību attiecīgo ražojumu ievērojamā apjomā,

Komisija var grozīt I pielikumu, pievienojot šo jauno ražotāju eksportētāju uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē sākotnējā izmeklēšanā, un kam tādējādi piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 21,2 % apmērā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 14. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  
  OV L 310, 9.11.2012., 1. lpp.

2

(3)  
  OV C 48, 15.2.2017., 10. lpp.

3

(4)  
  OV C 377, 9.11.2017., 11. lpp.

4

(5)  
  Overcapacity in China – An Impediment to the Party's Reform Agenda, Roland Berger, Eiropas Savienības Tirdzniecības palāta Ķīnā, 2016. gads.

5

Overcapacity in China – An Impediment to the Party's Reform Agenda

Roland Berger

(6)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

6

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium

---

I PIELIKUMS

| Uzņēmuma nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| Jinyun Shengda Industry Co., Ltd | B274 |
| Ningbo Ephraim Radiator Equipment Co., Ltd | B275 |
| Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd | B276 |
| Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co., Ltd | B277 |
| Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd | B278 |
| Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd | B281 |
| Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd | B282 |
| Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd | B283 |
| Zhejiang Botai Tools Co., Ltd | B284 |
| Zhejiang East Industry Co., Ltd | B285 |
| Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd | B286 |
| Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd | B287 |
| Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd | B288 |
| Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd | B289 |
| Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd | B290 |
| Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd | B291 |

Uzņēmuma nosaukums

Taric papildu kods

Jinyun Shengda Industry Co., Ltd

B274

Ningbo Ephraim Radiator Equipment Co., Ltd

B275

Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd

B276

Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co., Ltd

B277

Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd

B278

Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd

B281

Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd

B282

Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd

B283

Zhejiang Botai Tools Co., Ltd

B284

Zhejiang East Industry Co., Ltd

B285

Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd

B286

Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd

B287

Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd

B288

Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd

B289

Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd

B290

Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd

B291

---

II PIELIKUMS

Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā komercrēķinā jābūt izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

| 1) | rēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats; |
| --- | --- |

1)

rēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats;

| 2) | šāds paziņojums: | “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) alumīnija radiatorus un radiatoru elementus vai sekcijas, kurus pārdod eksportam uz Eiropas Savienību un uz kuriem attiecas šis rēķins, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa. |
| --- | --- | --- |

2)

šāds paziņojums:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) alumīnija radiatorus un radiatoru elementus vai sekcijas, kurus pārdod eksportam uz Eiropas Savienību un uz kuriem attiecas šis rēķins, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.

| | Datums un paraksts”. |
| --- | --- |

Datums un paraksts”.

---

LĒMUMI

| 15.1.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 12/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 12/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/60

(2019. gada 11. janvāris),

ar ko attiecībā uz atļaujas turētāja pārstāvi groza Lēmumu 2009/866/EK, Lēmumu 2010/419/ES, Īstenošanas lēmumu 2012/651/ES un Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1685

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 15)

(Autentisks ir tikai teksts franču un nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu un 21. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar 2017. gada 15. februāra un 28. marta vēstulēm Syngenta Crop Protection AG iesniedza pieprasījumu Komisijai pēc Syngenta grupas reorganizācijas visas atļaujas un vēl neizskatītos pieteikumus par ģenētiski modificētiem produktiem no tās pašreizējā pārstāvja Syngenta France SAS nodot tās pārstāvim Syngenta Crop Protection NV/SA Beļģijā. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2017. gada 15. februāra un 28. marta vēstulēm Syngenta Crop Protection AG iesniedza pieprasījumu Komisijai pēc Syngenta grupas reorganizācijas visas atļaujas un vēl neizskatītos pieteikumus par ģenētiski modificētiem produktiem no tās pašreizējā pārstāvja Syngenta France SAS nodot tās pārstāvim Syngenta Crop Protection NV/SA Beļģijā.

| (2) | Komisija informēja Syngenta Crop Protection AG, ka, lai varētu veikt šo nodošanu, pieprasījums ir jāapstiprina gan ar Syngenta France SAS, gan ar Syngenta Crop Protection NV/SA Beļģijā vēstulēm, kurās apstiprināts, ka tie piekrīt šai nodošanai. Komisija saņēma šīs vēstules 2018. gada 1. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija informēja Syngenta Crop Protection AG, ka, lai varētu veikt šo nodošanu, pieprasījums ir jāapstiprina gan ar Syngenta France SAS, gan ar Syngenta Crop Protection NV/SA Beļģijā vēstulēm, kurās apstiprināts, ka tie piekrīt šai nodošanai. Komisija saņēma šīs vēstules 2018. gada 1. martā.

| (3) | Lai īstenotu pieprasītās izmaiņas, jāgroza lēmumi, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētus produktus, attiecībā uz kuriem atļaujas turētājs ir Syngenta Crop Protection AG. Jo īpaši būtu jāgroza šādi lēmumi: Komisijas Lēmumi 2009/866/EK (2) un 2010/419/ES (3) un Komisijas Īstenošanas lēmumi 2012/651/ES (4) un (ES) 2016/1685 (5). |
| --- | --- |

(3)

Lai īstenotu pieprasītās izmaiņas, jāgroza lēmumi, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētus produktus, attiecībā uz kuriem atļaujas turētājs ir Syngenta Crop Protection AG. Jo īpaši būtu jāgroza šādi lēmumi: Komisijas Lēmumi 2009/866/EK (2) un 2010/419/ES (3) un Komisijas Īstenošanas lēmumi 2012/651/ES (4) un (ES) 2016/1685 (5).

| (4) | Ierosinātie atļaujas piešķiršanas lēmumu grozījumi ir tikai administratīvi un neietver attiecīgo produktu no jauna veiktu novērtējumu. |
| --- | --- |

(4)

Ierosinātie atļaujas piešķiršanas lēmumu grozījumi ir tikai administratīvi un neietver attiecīgo produktu no jauna veiktu novērtējumu.

| (5) | Attiecībā uz neizskatītajiem pieteikumiem, kurus iesniedzis Syngenta Crop Protection AG, pieprasītās izmaiņas ir oficiāli jāapstiprina attiecīgo atļauju pieņemšanas brīdī. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz neizskatītajiem pieteikumiem, kurus iesniedzis Syngenta Crop Protection AG, pieprasītās izmaiņas ir oficiāli jāapstiprina attiecīgo atļauju pieņemšanas brīdī.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2009/866/EK grozījumi

Lēmumu 2009/866/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 6. pantā “Syngenta Seeds S.A.S. (Francija)” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA (Beļģija)”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 6. pantā “Syngenta Seeds S.A.S. (Francija)” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA (Beļģija)”;

Syngenta Seeds S.A.S

Syngenta Crop Protection NV/SA

| 2) | lēmuma 8. pantā “Syngenta Seeds SAS, 12, Chemin Hobit, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, Francija” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģija”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 8. pantā “Syngenta Seeds SAS, 12, Chemin Hobit, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, Francija” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģija”;

Syngenta Seeds SAS, 12, Chemin Hobit, BP 27, 31790 Saint-Sauveur

Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels

| 3) | pielikuma a) punktā nosaukumu “Syngenta Seeds SAS.” aizstāj ar nosaukumu “Syngenta Crop Protection NV/SA”; adresi “12, Chemin Hobit, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, FRANCIJA” aizstāj ar “Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģija”. |
| --- | --- |

3)

pielikuma a) punktā nosaukumu “Syngenta Seeds SAS.” aizstāj ar nosaukumu “Syngenta Crop Protection NV/SA”; adresi “12, Chemin Hobit, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, FRANCIJA” aizstāj ar “Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģija”.

Syngenta Seeds SAS.

Syngenta Crop Protection NV/SA

12, Chemin Hobit, BP 27, 31790 Saint-Sauveur

Avenue Louise 489, 1050 Brussels

2. pants

Lēmuma 2010/419/ES grozījumi

Lēmumu 2010/419/ES groza šādi:

| 1) | lēmuma 6. pantā “Syngenta Seeds S.A.S., Francija” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA, Beļģija”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 6. pantā “Syngenta Seeds S.A.S., Francija” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA, Beļģija”;

Syngenta Seeds S.A.S

Syngenta Crop Protection NV/SA,

| 2) | lēmuma 9. pantā “Syngenta Seeds S.A.S., 12, Chemin de l'Hobit, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, Francijā” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģijā”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 9. pantā “Syngenta Seeds S.A.S., 12, Chemin de l'Hobit, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, Francijā” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģijā”;

Syngenta Seeds S.A.S., 12, Chemin de l'Hobit, BP 27, 31790 Saint-Sauveur

Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels

| 3) | pielikuma a) punktā nosaukumu “Syngenta Seeds S.A.S.” aizstāj ar nosaukumu “Syngenta Crop Protection NV/SA”; adresi “12, Chemin de l'Hobit, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, Francija” aizstāj ar “Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģija”. |
| --- | --- |

3)

pielikuma a) punktā nosaukumu “Syngenta Seeds S.A.S.” aizstāj ar nosaukumu “Syngenta Crop Protection NV/SA”; adresi “12, Chemin de l'Hobit, BP 27, 31790 Saint-Sauveur, Francija” aizstāj ar “Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģija”.

Syngenta Seeds S.A.S.

Syngenta Crop Protection NV/SA

12, Chemin de l'Hobit, BP 27, 31790 Saint-Sauveur

Avenue Louise 489, 1050 Brussels

3. pants

Īstenošanas lēmuma 2012/651/ES grozījumi

Īstenošanas lēmumu 2012/651/ES groza šādi:

| 1) | lēmuma 6. pantā “Syngenta Seeds S.A.S. (Francija)” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA (Beļģija)”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 6. pantā “Syngenta Seeds S.A.S. (Francija)” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA (Beļģija)”;

Syngenta Seeds S.A.S

Syngenta Crop Protection NV/SA

| 2) | lēmuma 8. pantā “Syngenta Seeds SAS, 12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Francija” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģija”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 8. pantā “Syngenta Seeds SAS, 12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Francija” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģija”;

Syngenta Seeds SAS, 12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur

Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels

| 3) | pielikuma a) punktā nosaukumu “Syngenta Seeds S.A.S.” aizstāj ar nosaukumu “Syngenta Crop Protection NV/SA”; adresi “12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Francija” aizstāj ar “Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģija”. |
| --- | --- |

3)

pielikuma a) punktā nosaukumu “Syngenta Seeds S.A.S.” aizstāj ar nosaukumu “Syngenta Crop Protection NV/SA”; adresi “12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Francija” aizstāj ar “Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģija”.

Syngenta Crop Protection NV/SA

12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur

Avenue Louise 489, 1050 Brussels

4. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1685 grozījumi

Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1685 groza šādi:

| 1) | lēmuma 7. pantā “Syngenta France SAS” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA (Beļģija)”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 7. pantā “Syngenta France SAS” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA (Beļģija)”;

Syngenta France SAS

Syngenta Crop Protection NV/SA

| 2) | lēmuma 10. pantā “Syngenta France SAS, 12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Francija” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģija”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 10. pantā “Syngenta France SAS, 12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Francija” aizstāj ar “Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģija”;

Syngenta France SAS, 12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur

Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels

| 3) | pielikuma a) punktā nosaukumu “Syngenta France SAS” aizstāj ar nosaukumu “Syngenta Crop Protection NV/SA”; adresi “12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Francija” aizstāj ar “Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģija”. |
| --- | --- |

3)

pielikuma a) punktā nosaukumu “Syngenta France SAS” aizstāj ar nosaukumu “Syngenta Crop Protection NV/SA”; adresi “12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Francija” aizstāj ar “Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģija”.

Syngenta Crop Protection NV/SA

12, Chemin de l'Hobit, 31790 Saint-Sauveur

Avenue Louise 489, 1050 Brussels

5. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels, Beļģija.

Syngenta Crop Protection NV/SA, Avenue Louise 489, 1050 Brussels

Briselē, 2019. gada 11. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 30. novembra Lēmums 2009/866/EK, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastāv vai ir ražoti no tās (OV L 314, 1.12.2009., 102. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2010. gada 28. jūlija Lēmums 2010/419/ES, ar ko atjauno turpmāku tirdzniecības atļauju produktiem, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 (SYN-BTØ11-1), sastāv vai ir ražoti no tās, ar ko atļauj pārtikas produktus un pārtikas produktu sastāvdaļas, kas satur ģenētiski modificētu lopbarības kukurūzu Bt11 (SYN-BTØ11-1) vai no tās sastāv, atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 un ar ko atceļ Lēmumu 2004/657/EK (OV L 197, 29.7.2010., 11. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2012. gada 18. oktobra Īstenošanas lēmums 2012/651/ES, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR162 (SYN-IR162-4), sastāv vai ir ražoti no tās (OV L 290, 20.10.2012., 14. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2016. gada 16. septembra Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1685, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificēto kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētās kukurūzas, kurās kombinēti divi vai trīs no notikumiem Bt11, MIR162, MIR604 un GA21, no tām sastāv vai no tām ražoti, un atceļ Lēmumus 2010/426/ES, 2011/892/ES, 2011/893/ES un 2011/894/ES (OV L 254, 20.9.2016., 22. lpp.).

5

---