# Den Europæiske Unions L 164/2010

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2010.164.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 164 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 53. årgang30. juni 2010 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2010.164.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 164

Dansk udgave

Retsforskrifter

53. årgang30. juni 2010

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 61 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af erhvervskøretøjer for så vidt angår udragende dele foran bagpanelet på førerhuse | 1 |
| | * | Regulativ nr. 80 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af store køretøjer til personbefordring hvad angår styrken af sæderne og deres forankring | 18 |
| | * | Regulativ nr. 87 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af kørelyslygter til motordrevne køretøjer | 46 |
| | * | Regulativ nr. 91 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af sidemarkeringslygter til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil | 69 |
| | * | Regulativ nr. 98 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og er udstyret med gasudladningslyskilder | 92 |
| | * | Regulativ nr. 99 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af gasudladningslyskilder beregnet til gasudladningslygter på motordrevne køretøjer | 151 |
| | * | Regulativ nr. 116 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede tekniske forskrifter for tyverisikring af motorkøretøjer | 181 |
| | * | Regulativ nr. 122 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede tekniske forskrifter for godkendelse af køretøjer af klasse M, N og O hvad angår varmeanlægget | 231 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 61 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af erhvervskøretøjer for så vidt angår udragende dele foran bagpanelet på førerhuse

1

*

Regulativ nr. 80 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af store køretøjer til personbefordring hvad angår styrken af sæderne og deres forankring

18

*

Regulativ nr. 87 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af kørelyslygter til motordrevne køretøjer

46

*

Regulativ nr. 91 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af sidemarkeringslygter til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

69

*

Regulativ nr. 98 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og er udstyret med gasudladningslyskilder

92

*

Regulativ nr. 99 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af gasudladningslyskilder beregnet til gasudladningslygter på motordrevne køretøjer

151

*

Regulativ nr. 116 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede tekniske forskrifter for tyverisikring af motorkøretøjer

181

*

Regulativ nr. 122 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede tekniske forskrifter for godkendelse af køretøjer af klasse M, N og O hvad angår varmeanlægget

231

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 30.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 164/1

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 61 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af erhvervskøretøjer for så vidt angår udragende dele foran bagpanelet på førerhuse

omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 1 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 10. oktober 2006

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Særlige forskrifter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændringer af køretøjstypen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

11.

BILAG

| Bilag 1 — | Meddelelse vedrørende godkendelse (eller nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen) af en køretøjstype for så vidt angår udragende dele i henhold til regulativ nr. 61 |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Udformning af godkendelsesmærkerne |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Procedure for bestemmelse af H-punktet og den faktiske hældningsvinkel på ryglænet og for kontrol af deres forhold til R-punktet og ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Måling af udragende dele og afstande |
| --- | --- |

Bilag 4 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

1.1.   Dette regulativ finder anvendelse på udragende dele på lastvogne i klasse N1, N2 og N3
   (1) begrænset til køretøjets yderflade, jf. definitionen nedenfor.

Det finder ikke anvendelse på udvendige førerspejle, monteringsanordninger hertil eller udstyr som radioantenner og bagagebærere.

1.2.   Formålet med dette regulativ er at mindske risikoen for, at en person pådrager sig kvæstelser ved at ramme køretøjets yderside ved en kollision, eller mindske alvorligheden af sådanne kvæstelser.

2.   DEFINITIONER

I denne forordning forstås ved:

2.1.   »Yderflade«: den del af køretøjet, der befinder sig foran førerhusets bagpanel, således som dette defineres i punkt 2.5 nedenfor, med undtagelse af selve bagpanelet, men inklusive elementer som forskærme, forreste kofanger og forhjul.

2.2.   »Godkendelse af køretøj«: godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår udragende dele.

2.3.   »Køretøjstype«: motorkøretøjer, der ikke udviser væsentlige indbyrdes forskelle, navnlig hvad angår »yderflade«.

2.4.   »Førerhus«:: den del af karrosseriet, som udgør fører- og passagerkabinen, herunder dørene.

2.5.   »Førerhusets bagpanel«:: den bageste del af fører- og passagerkabinens yderflade. Kan førerhusets bagpanel ikke pladsbestemmes, anses det i dette regulativ for at være det lodrette, tværgående plan, 50 cm bag førersædets R-punkt, når sædet, hvis det kan indstilles, er anbragt i sin mest tilbagestillede kørestilling (se bilag 3). Fabrikanten kan dog med den tekniske tjenestes tilslutning anmode om en anden afstand, hvis det kan påvises, at 50 cm ikke passer til et bestemt køretøj (2).

2.6.   »Referenceplan«: et vandret plan, som går gennem forhjulenes centrum eller et vandret plan, som ligger 50 cm over jorden, idet det laveste af disse to planer benyttes.

2.7.   »Gulvlinje«: en linje der bestemmes som følger:

Aftegnes en kegle med lodret akse af vilkårlig højde og en halv topvinkel på 15° omkring det lastede køretøjs yderflade, således at karrosseriets yderflade bestandigt er i kontakt med det laveste punkt, er gulvlinjen det geometriske sted for berøringspunkterne.

Ved bestemmelse af gulvlinjen tages der ikke hensyn til udstødningsrør eller hjul eller funktionelle mekaniske anordninger på undervognen, f.eks. anbringelsesanordning til donkraft, hjulophæng eller slæbeanordninger til brug ved havari. I rummet på hjuludskæringernes yderside tænkes anbragt en overflade, der uden at ændre retning forlænger de tilstødende yderflader. Der tages hensyn til den forreste kofanger, når gulvlinjen skal bestemmes. Afhængigt af vogntypen, kan gulvlinjen trækkes enten ved kofangerprofilens yderkant eller ved karrosseripanelet under kofangeren. Er der to eller flere berøringspunkter samtidig, benyttes det laveste punkt ved bestemmelse af gulvlinjen.

2.8.   »Krumningsradius«: radius i den cirkelbue, som nærmest svarer til den pågældende komponents afrundede form.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår udragende dele indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant.

3.2.   Hver ansøgning om godkendelse skal være ledsaget af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer:

| 3.2.1. | fotografier af køretøjets sider og dets forparti |
| --- | --- |

3.2.1.

fotografier af køretøjets sider og dets forparti

| 3.2.2. | tegninger af »yderfladen«, som den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for prøvningens udførelse, finder nødvendige for at kunne påvise overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5 og 6 nedenfor. |
| --- | --- |

3.2.2.

tegninger af »yderfladen«, som den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for prøvningens udførelse, finder nødvendige for at kunne påvise overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5 og 6 nedenfor.

3.3.   Ansøgeren stiller følgende til rådighed for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningens udførelse:

| 3.3.1. | enten et køretøj, som er repræsentativt for den type, der skal godkendes, eller den (de) del(e) af køretøjet, der betragtes som afgørende for, at den i dette regulativ foreskrevne prøvning og kontrol kan udføres |
| --- | --- |

3.3.1.

enten et køretøj, som er repræsentativt for den type, der skal godkendes, eller den (de) del(e) af køretøjet, der betragtes som afgørende for, at den i dette regulativ foreskrevne prøvning og kontrol kan udføres

| 3.3.2. | visse dele og prøver af de benyttede materialer, såfremt den tekniske tjeneste forlanger det. |
| --- | --- |

3.3.2.

visse dele og prøver af de benyttede materialer, såfremt den tekniske tjeneste forlanger det.

4.   GODKENDELSE

4.1.   Hvis det køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i punkt 5 og 6 ovenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende køretøjstype.

4.2.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (for tiden 00 for regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som inkorporerer de seneste større tekniske ændringer til regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til et køretøj af samme type, som har en anderledes ydre konstruktion, eller til en anden køretøjstype.

4.3.   Meddelelse om godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype efter dette regulativ fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ og de i punkt 3.2.1 og 3.2.2 nævnte tegninger og fotografier, leveret af ansøgeren, i et format, der ikke er større end A4 (210 × 297 mm) eller er foldet til dette format, samt i et passende målestoksforhold.

4.4.   Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

| 4.4.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3) |
| --- | --- |

4.4.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)

| 4.4.2. | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1.

4.5.   Hvis køretøjet er i overensstemmelse med en køretøjstype, der i henhold til et eller flere andre regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt køretøjet i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1. I et sådant tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt tillægssymboler for alle de regulativer, som godkendelsen er meddelt efter i det land, hvor godkendelsen er meddelt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er omhandlet i punkt 4.4.1.

4.6.   Godkendelsesmærket og tillægssymbolet skal være tydelige og må ikke kunne slettes.

4.7.   Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.

4.8.   Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på udformningen af godkendelsesmærker.

5.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

5.1.   Dette regulativs bestemmelser gælder ikke de dele af køretøjets »yderflade«, som, når køretøjet er i ubelastet stand med døre vinduer, lemme osv. lukkede, befinder sig:

| 5.1.1. | uden for et område, der foroven begrænses af et vandret plan 2,00 m over jorden og forneden enten af det i punkt 2.6 definerede referenceplan eller af den i punkt 2.7 definerede gulvlinje, alt efter fabrikantens valg eller |
| --- | --- |

5.1.1.

uden for et område, der foroven begrænses af et vandret plan 2,00 m over jorden og forneden enten af det i punkt 2.6 definerede referenceplan eller af den i punkt 2.7 definerede gulvlinje, alt efter fabrikantens valg eller

| 5.1.2. | er placeret, så de under statiske betingelser ikke kan berøres af en kugle med en diameter på 100 mm. |
| --- | --- |

5.1.2.

er placeret, så de under statiske betingelser ikke kan berøres af en kugle med en diameter på 100 mm.

| 5.1.3. | Udgøres dette områdes nedre grænse af referenceplanet, tages der hensyn til de dele af køretøjet, som ligger mellem to lodrette planer, hvoraf det ene berører køretøjets yderflade og det andet ligger parallelt med det i en afstand af 80 mm mod køretøjets indre. |
| --- | --- |

5.1.3.

Udgøres dette områdes nedre grænse af referenceplanet, tages der hensyn til de dele af køretøjet, som ligger mellem to lodrette planer, hvoraf det ene berører køretøjets yderflade og det andet ligger parallelt med det i en afstand af 80 mm mod køretøjets indre.

5.2.   Køretøjets »yderflade« må ikke frembyde udragende dele, der kan gribe fat i fodgængere, cyklister eller motorcyklister.

5.3.   Komponenter, der er angivet i punkt 6 nedenfor, må ikke have udadvendende spidse eller skarpe dele eller fremspring, der ved deres form, dimensioner, retning eller hårdhed kan øge skadesrisiko eller -omfang for en person, der rammes eller strejfes af yderfladen ved en kollision.

5.4.   Udragende dele på yderfladen, hvis hårdhed er under 60 Shore A, kan have en lavere krumningsradius end de i punkt 6 nedenfor foreskrevne værdier.

6.   SÆRLIGE FORSRKIFTER

6.1.   Ornamenter, handelssymboler, bogstaver og tal i handelsmærker

| 6.1.1. | Ornamenter, handelssymboler, bogstaver og tal i handelsmærker må ikke have en krumningsradius på under 2,5 mm. Dette krav gælder imidlertid ikke, hvis disse dele ikke rager mere end 5 mm ud fra den omgivende overflade; i så fald skal deres udadrettede kanter dog være afrundede. |
| --- | --- |

6.1.1.

Ornamenter, handelssymboler, bogstaver og tal i handelsmærker må ikke have en krumningsradius på under 2,5 mm. Dette krav gælder imidlertid ikke, hvis disse dele ikke rager mere end 5 mm ud fra den omgivende overflade; i så fald skal deres udadrettede kanter dog være afrundede.

| 6.1.2. | Ornamenter, handelssymboler og bogstaver og tal i handelsmærker, som rager mere end 10 mm ud fra den omgivende overflade, skal give efter, gå af eller bøje sig, hvis deres mest fremspringende punkt udsættes for en påvirkning på 10 daN i en hvilken som helst retning i et plan, der ligger nogenlunde parallelt med den overflade, de er anbragt på.
  Til påføring af den nævnte kraft på 10 daN anvendes et stempel med plan endeflade og en diameter på højst 50 mm. Når dette ikke er muligt, anvendes en tilsvarende metode. Når ornamenterne har bøjet sig, givet efter eller er gået af, må den tilbageblevne del ikke rage mere end 10 mm frem og ikke have spidse eller skarpe kanter. |
| --- | --- |

6.1.2.

Ornamenter, handelssymboler og bogstaver og tal i handelsmærker, som rager mere end 10 mm ud fra den omgivende overflade, skal give efter, gå af eller bøje sig, hvis deres mest fremspringende punkt udsættes for en påvirkning på 10 daN i en hvilken som helst retning i et plan, der ligger nogenlunde parallelt med den overflade, de er anbragt på.

Til påføring af den nævnte kraft på 10 daN anvendes et stempel med plan endeflade og en diameter på højst 50 mm. Når dette ikke er muligt, anvendes en tilsvarende metode. Når ornamenterne har bøjet sig, givet efter eller er gået af, må den tilbageblevne del ikke rage mere end 10 mm frem og ikke have spidse eller skarpe kanter.

6.2.   »Kasketskygger« og lygtekranse

| 6.2.1. | På forlygter er udragende »kasketskygger« og lygtekranse tilladt, forudsat at de ikke træder mere end 30 mm frem i forhold til lygtens udvendige transparente overflade, og at deres krumningsradius intetsteds er under 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.2.1.

På forlygter er udragende »kasketskygger« og lygtekranse tilladt, forudsat at de ikke træder mere end 30 mm frem i forhold til lygtens udvendige transparente overflade, og at deres krumningsradius intetsteds er under 2,5 mm.

| 6.2.2. | Indtrækkelige forlygter skal opfylde bestemmelserne i punkt 6.2.1., både når de er i brug og i tilbagetrukket stilling. |
| --- | --- |

6.2.2.

Indtrækkelige forlygter skal opfylde bestemmelserne i punkt 6.2.1., både når de er i brug og i tilbagetrukket stilling.

| 6.2.3. | Bestemmelserne i punkt 6.2.1 gælder ikke forlygter, som er forsænket i karrosseriet, eller som karrosseriet rager ud over, forudsat karrosseriet opfylder kravene i punkt 5.2 ovenfor. |
| --- | --- |

6.2.3.

Bestemmelserne i punkt 6.2.1 gælder ikke forlygter, som er forsænket i karrosseriet, eller som karrosseriet rager ud over, forudsat karrosseriet opfylder kravene i punkt 5.2 ovenfor.

6.3.   Gitre

Gitterdele skal have en krumningsradius på:

| — | mindst 2,5 mm, hvis afstanden mellem de tilstødende dele er over 40 mm |
| --- | --- |

—

mindst 2,5 mm, hvis afstanden mellem de tilstødende dele er over 40 mm

| — | mindst 1 mm, hvis afstanden er mellem 25 mm og 40 mm |
| --- | --- |

—

mindst 1 mm, hvis afstanden er mellem 25 mm og 40 mm

| — | mindst 0,5 mm, hvis afstanden er under 25 mm. |
| --- | --- |

—

mindst 0,5 mm, hvis afstanden er under 25 mm.

6.4.   Vindues- og lygteviskere

| 6.4.1. | Disse anordninger skal være udført således, at viskerarmen er forsynet med en beskyttelsesbeklædning, hvis krumningsradius er mindst 2,5 mm, og hvis overfladeareal er mindst 150 mm2, målt i fremspringet af et afsnit, der ikke ligger længere end 6,5 mm fra det punkt, som rager længst frem. |
| --- | --- |

6.4.1.

Disse anordninger skal være udført således, at viskerarmen er forsynet med en beskyttelsesbeklædning, hvis krumningsradius er mindst 2,5 mm, og hvis overfladeareal er mindst 150 mm2, målt i fremspringet af et afsnit, der ikke ligger længere end 6,5 mm fra det punkt, som rager længst frem.

| 6.4.2. | Dyser til forrudevaskere og lygteviskere skal have en krumningsradius på mindst 2,5 mm. Rager de mindre ud end 5 mm, skal de udadrettede kanter være afrundede. |
| --- | --- |

6.4.2.

Dyser til forrudevaskere og lygteviskere skal have en krumningsradius på mindst 2,5 mm. Rager de mindre ud end 5 mm, skal de udadrettede kanter være afrundede.

6.5.   Beskyttelsesanordninger (kofangere)

| 6.5.1. | På beskyttelsesanordninger på forpartiet skal have yderenderne bøjet ind mod karrosseriets yderflade. |
| --- | --- |

6.5.1.

På beskyttelsesanordninger på forpartiet skal have yderenderne bøjet ind mod karrosseriets yderflade.

| 6.5.2. | Bestanddelene i beskyttelsesanordninger til forpartiet skal være således konstrueret, at alle udadvendte stive overflader har en krumningsradius på mindst 5 mm. |
| --- | --- |

6.5.2.

Bestanddelene i beskyttelsesanordninger til forpartiet skal være således konstrueret, at alle udadvendte stive overflader har en krumningsradius på mindst 5 mm.

| 6.5.3. | Udstyr som slæbekroge og spil må ikke rage længere frem end kofangerens forside. Dog må spil rage længere frem end kofangerens forside, hvis de, når de ikke er i brug, er dækket af en beskyttelsesbeklædning med en krumningsradius på mindst 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.5.3.

Udstyr som slæbekroge og spil må ikke rage længere frem end kofangerens forside. Dog må spil rage længere frem end kofangerens forside, hvis de, når de ikke er i brug, er dækket af en beskyttelsesbeklædning med en krumningsradius på mindst 2,5 mm.

| 6.5.4. | Dele af kofangeren eller dele, som er anbragt på eller i den, omfattes ikke af kravene i punkt 6.5.2, hvis de ikke rager længere ud end 5 mm. Kanterne på anordninger, der ikke rager længere ud end 5 mm, skal være afrundede. For anordninger, som er anbragt på kofangeren og omtales i andre punkter i dette regulativ, gælder regulativets særlige forskrifter. |
| --- | --- |

6.5.4.

Dele af kofangeren eller dele, som er anbragt på eller i den, omfattes ikke af kravene i punkt 6.5.2, hvis de ikke rager længere ud end 5 mm. Kanterne på anordninger, der ikke rager længere ud end 5 mm, skal være afrundede. For anordninger, som er anbragt på kofangeren og omtales i andre punkter i dette regulativ, gælder regulativets særlige forskrifter.

6.6.   Håndtag, hængsler og trykknapper til døre, bagagerum og motorhjelm samt ventilationsklapper og håndgreb

| 6.6.1. | Disse dele må ikke rage længere ud end følgende mål: trykknapper: 30 mm, håndgreb og fastgøringsanordninger til motorhjelmen: 70 mm, i alle andre tilfælde: 50 mm De skal have en krumningsradius på mindst 2.5 mm. |
| --- | --- |

6.6.1.

Disse dele må ikke rage længere ud end følgende mål: trykknapper: 30 mm, håndgreb og fastgøringsanordninger til motorhjelmen: 70 mm, i alle andre tilfælde: 50 mm De skal have en krumningsradius på mindst 2.5 mm.

| 6.6.2. | Hvis sidedørenes håndtag er af drejetypen, skal de opfylde et af følgende krav:






  6.6.2.1. | Drejes håndtaget parallelt med dørfladen, skal håndtagets åbne ende vende bagud. Sådanne håndtags yderende skal være bukket ind mod dørfladen og anbragt i en beskyttende indfatning eller være forsænket. |
| --- | --- | --- |

6.6.2.

Hvis sidedørenes håndtag er af drejetypen, skal de opfylde et af følgende krav:

6.6.2.1.

Drejes håndtaget parallelt med dørfladen, skal håndtagets åbne ende vende bagud. Sådanne håndtags yderende skal være bukket ind mod dørfladen og anbragt i en beskyttende indfatning eller være forsænket.

| 6.6.2.2. | Håndtag, som drejes udad i andre retninger end parallelt med dørfladen, skal i lukket stilling være anbragt i en beskyttende indfatning eller være forsænket. Den åbne ende skal vende bagud eller nedad.
  Håndtag, som ikke opfylder det sidste krav, kan dog tillades, såfremt:






  — | de har en selvstændig tilbagetræksmekanisme |
| --- | --- | --- |

6.6.2.2.

Håndtag, som drejes udad i andre retninger end parallelt med dørfladen, skal i lukket stilling være anbragt i en beskyttende indfatning eller være forsænket. Den åbne ende skal vende bagud eller nedad.

Håndtag, som ikke opfylder det sidste krav, kan dog tillades, såfremt:

—

de har en selvstændig tilbagetræksmekanisme

| — | de ikke kan rage længere end 15 mm ud, hvis tilbagetræksmekanismen svigter |
| --- | --- |

—

de ikke kan rage længere end 15 mm ud, hvis tilbagetræksmekanismen svigter

| — | de i åben stilling har en krumningsradius på mindst 2,5 mm (dette gælder dog ikke, hvis de i maksimal åben stilling ikke rager længere ud end 5 mm; i så fald skal kanterne på de dele, som vender udad, være afrundede) |
| --- | --- |

—

de i åben stilling har en krumningsradius på mindst 2,5 mm (dette gælder dog ikke, hvis de i maksimal åben stilling ikke rager længere ud end 5 mm; i så fald skal kanterne på de dele, som vender udad, være afrundede)

| — | endefladens areal, målt højst 6,5 mm fra det længst fremspringende punkt, er mindst 150 mm2. |
| --- | --- |

—

endefladens areal, målt højst 6,5 mm fra det længst fremspringende punkt, er mindst 150 mm2.

6.7.   Trinbrætter og trin

Trinbrætter og trin skal have afrundede kanter.

6.8.   Sideafskærmning til afbøjning af luft og regn samt vinduesafskærmning til afbøjning af stænk og luft

Kanter, som kan vende udad, skal have en krumningsradius på mindst 1 mm.

6.9.   Kanter på karrosseriplader

Kanter på karrosseriplader er tilladte, hvis kanten er bøjet ind mod karrosseriet, så den ikke kan berøres af en kugle på 100 mm i diameter eller er forsynet med en beskyttende beklædning, hvis krumningsradius er mindst 2,5 mm.

6.10.   Hjulmøtrikker, navkapsler og beskyttelsesanordninger

| 6.10.1. | Hjulmøtrikker, navkapsler og beskyttelsesanordninger må ikke danne finneformede fremspring. |
| --- | --- |

6.10.1.

Hjulmøtrikker, navkapsler og beskyttelsesanordninger må ikke danne finneformede fremspring.

| 6.10.2. | Under ligeudkørsel må, med undtagelse af dækket, ingen del af hjulet, som befinder sig over det vandrette plan gennem rotationsaksen, rage længere ud end det lodrette fremspring i vandret plan af karrosseripanelets kant over hjulet. Dog kan beskyttelsesanordninger, som dækker hjulmøtrikker og nav, hvis funktionelle krav berettiger det, rage længere ud end det lodrette fremspring af karrosseripanelets kant over hjulet, forudsat den udragende dels overflade har en krumningsradius, som er mindst 5 mm, og den under ingen omstændigheder rager længere end 30 mm ud over det lodrette fremspring af karrosseripanelets kant over hjulet. |
| --- | --- |

6.10.2.

Under ligeudkørsel må, med undtagelse af dækket, ingen del af hjulet, som befinder sig over det vandrette plan gennem rotationsaksen, rage længere ud end det lodrette fremspring i vandret plan af karrosseripanelets kant over hjulet. Dog kan beskyttelsesanordninger, som dækker hjulmøtrikker og nav, hvis funktionelle krav berettiger det, rage længere ud end det lodrette fremspring af karrosseripanelets kant over hjulet, forudsat den udragende dels overflade har en krumningsradius, som er mindst 5 mm, og den under ingen omstændigheder rager længere end 30 mm ud over det lodrette fremspring af karrosseripanelets kant over hjulet.

| 6.10.3. | Beskyttelsesanordninger, som opfylder kravene i punkt 6.10.2 ovenfor, skal anbringes, hvis bolte eller møtrikker rager længere ud end fremspringet af dækkets yderside (den del af dækket, som befinder sig over det vandrette plan gennem hjulets rotationsakse). |
| --- | --- |

6.10.3.

Beskyttelsesanordninger, som opfylder kravene i punkt 6.10.2 ovenfor, skal anbringes, hvis bolte eller møtrikker rager længere ud end fremspringet af dækkets yderside (den del af dækket, som befinder sig over det vandrette plan gennem hjulets rotationsakse).

6.11.   Anbringelsesanordninger til donkraft og udstødningsrør

| 6.11.1. | Udstødningsrør og (eventuelle) anbringelsesanordninger til donkraft må ikke rage mere end 10 mm ud over det lodrette fremspring af gulvlinjen eller det lodrette fremspring af referenceplanets skæringspunkt med køretøjets yderflade. |
| --- | --- |

6.11.1.

Udstødningsrør og (eventuelle) anbringelsesanordninger til donkraft må ikke rage mere end 10 mm ud over det lodrette fremspring af gulvlinjen eller det lodrette fremspring af referenceplanets skæringspunkt med køretøjets yderflade.

| 6.11.2. | Uanset ovenstående bestemmelse kan udstødningsrør rage længere end 10 mm ud, hvis rørets kanter er afrundede til en krumningsradius på mindst 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.11.2.

Uanset ovenstående bestemmelse kan udstødningsrør rage længere end 10 mm ud, hvis rørets kanter er afrundede til en krumningsradius på mindst 2,5 mm.

7.   ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPEN

7.1.   Enhver ændring af køretøjstypen skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Den pågældende myndighed kan da enten:

| 7.1.1. | vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne eller |
| --- | --- |

7.1.1.

vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne eller

| 7.1.2. | anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningerne. |
| --- | --- |

7.1.2.

anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningerne.

7.2.   Godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3 ovenfor.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

8.1.   Køretøjer, som bærer et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal for så vidt angår udragende dele, være i overensstemmelse med den godkendte køretøjstype.

8.2.   For at kontrollere overensstemmelsen med de i punkt 8.1 ovenfor foreskrevne krav, skal der undersøges et tilstrækkeligt antal stikprøver af serieproducerede køretøjer, som bærer det godkendelsesmærke, som kræves ifølge dette regulativ.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

9.1.   En godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 6. ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den i bilag 3 foreskrevne prøvning.

9.2.   Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSEN INDDRAGET«.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den myndighed, der har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af denne anmeldelse underretter myndigheden de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift: »PRODUKTIONEN OPHØRT«.

11.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senest ændret ved Amend. 4).

(2)  Anvendelse af denne mulighed ændrer ikke dette regulativs anvendelsesområde.

(3)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien og Montenegro, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (fri), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (fri), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (fri), 34 for Bulgarien, 35 (fri), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (fri), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (fri), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (fri), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika og 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malasia og 53 for Thailand. De efterfølgende numre tildeles til de lande, der tiltræder Overenskomsten om indførelse af ensartede vilkår for godkendelse og gensidig anerkendelse af godkendelse af udstyr og dele til motorkøretøjer, i kronologisk orden, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

---

BILAG 1

KOMMUNIKATION

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG 2

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKERNE

MODEL A

(Se punkt 4.4 i dette regulativ)

Image

MODEL B

(Se punkt 4.5 i dette regulativ)

Image

---

(1)  Det sidstnævnte nummer er kun et eksempel.

---

BILAG 3

Procedure for bestemmelse af h-punktet og den faktiske hældningsvinkel på ryglænet og for kontrol af deres forhold til r-punktet og ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel

1.   DEFINITIONER

| 1.1. | »H-punkt«: betegner en siddende persons position i kabinen og er skæringspunktet mellem et lodret længdeplan af den teoretiske drejeakse mellem ben og torso på en menneskekrop, der er repræsenteret ved den i punkt 3 beskrevne attrap. |
| --- | --- |

1.1.

»H-punkt«: betegner en siddende persons position i kabinen og er skæringspunktet mellem et lodret længdeplan af den teoretiske drejeakse mellem ben og torso på en menneskekrop, der er repræsenteret ved den i punkt 3 beskrevne attrap.

| 1.2. | »R-punkt« eller »sædets referencepunkt«: det af fabrikanten angivne referencepunkt, som






  1.2.1. | er bestemt ved koordinater, fastlagt i henhold til køretøjets konstruktion |
| --- | --- | --- |

1.2.

»R-punkt« eller »sædets referencepunkt«: det af fabrikanten angivne referencepunkt, som

1.2.1.

er bestemt ved koordinater, fastlagt i henhold til køretøjets konstruktion

| 1.2.2. | svarer til det teoretiske drejningspunkt for torso/ben (H-punkt) ved den laveste og mest tilbagestillede normale kørestilling eller brugsstilling, som køretøjsfabrikanten har angivet for hver siddeplads. |
| --- | --- |

1.2.2.

svarer til det teoretiske drejningspunkt for torso/ben (H-punkt) ved den laveste og mest tilbagestillede normale kørestilling eller brugsstilling, som køretøjsfabrikanten har angivet for hver siddeplads.

| 1.3. | »Ryglænets hældningsvinkel«: ryglænets hældning i forhold til lodret. |
| --- | --- |

1.3.

»Ryglænets hældningsvinkel«: ryglænets hældning i forhold til lodret.

| 1.4. | »Ryglænets faktiske hældningsvinkel«: den vinkel, der dannes af en lodret linje gennem H-punktet og referencelinjen for den menneskekrop, der er repræsenteret ved den i punkt 3 beskrevne attrap. |
| --- | --- |

1.4.

»Ryglænets faktiske hældningsvinkel«: den vinkel, der dannes af en lodret linje gennem H-punktet og referencelinjen for den menneskekrop, der er repræsenteret ved den i punkt 3 beskrevne attrap.

| 1.5. | »Ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel«: den af fabrikanten foreskrevne vinkel, som






  1.5.1. | bestemmer ryglænets hældningsvinkel for den laveste og mest tilbagestillede køre -eller brugsstilling, som køretøjsfabrikanten har angivet for hver siddeplads. |
| --- | --- | --- |

1.5.

»Ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel«: den af fabrikanten foreskrevne vinkel, som

1.5.1.

bestemmer ryglænets hældningsvinkel for den laveste og mest tilbagestillede køre -eller brugsstilling, som køretøjsfabrikanten har angivet for hver siddeplads.

| 1.5.2. | dannes i R-punktet af en lodret linje og torsoens referencelinje |
| --- | --- |

1.5.2.

dannes i R-punktet af en lodret linje og torsoens referencelinje

| 1.5.3. | teoretisk svarer til den faktiske hældningsvinkel. |
| --- | --- |

1.5.3.

teoretisk svarer til den faktiske hældningsvinkel.

2.   BESTEMMELSE AF H-PUNKTERNE OG RYGLÆNENES FAKTISKE HÆLDNINGSVINKLER

| 2.1. | For hver siddeplads, som er angivet af køretøjets fabrikant, bestemmes der et H-punkt og »ryglænets faktiske hældningsvinkel«. Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én faktisk hældningsvinkel for ryglænet, idet den i punkt 3 beskrevne attrap anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken. Denne plads skal være:






  2.1.1. | for forreste sæderække: førersædet |
| --- | --- | --- |

2.1.

For hver siddeplads, som er angivet af køretøjets fabrikant, bestemmes der et H-punkt og »ryglænets faktiske hældningsvinkel«. Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én faktisk hældningsvinkel for ryglænet, idet den i punkt 3 beskrevne attrap anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken. Denne plads skal være:

2.1.1.

for forreste sæderække: førersædet

| 2.1.2. | for bagsæderække(r): en yderplads. |
| --- | --- |

2.1.2.

for bagsæderække(r): en yderplads.

| 2.2. | Ved enhver bestemmelse af H-punktet og ryglænets faktiske hældningsvinkel anbringes det pågældende sæde i den laveste og mest tilbagestillede køre- eller brugsstilling, som er angivet af køretøjets fabrikant. Hvis ryglænet har justerbar hældning, skal det være låst som foreskrevet af fabrikanten, eller i mangel af sådan forskrift, i en faktisk ryglænsvinkel så tæt på 25o lodret som muligt. |
| --- | --- |

2.2.

Ved enhver bestemmelse af H-punktet og ryglænets faktiske hældningsvinkel anbringes det pågældende sæde i den laveste og mest tilbagestillede køre- eller brugsstilling, som er angivet af køretøjets fabrikant. Hvis ryglænet har justerbar hældning, skal det være låst som foreskrevet af fabrikanten, eller i mangel af sådan forskrift, i en faktisk ryglænsvinkel så tæt på 25o lodret som muligt.

3.   BESKRIVELSE AF ATTRAPPEN

| 3.1. | Der anvendes en tredimensionel attrap, hvis masse og omfang svarer til en middelstor mand. En sådan attrap er afbildet i figur 1 og 2 nedenfor. |
| --- | --- |

3.1.

Der anvendes en tredimensionel attrap, hvis masse og omfang svarer til en middelstor mand. En sådan attrap er afbildet i figur 1 og 2 nedenfor.

| 3.2. | Attrappen skal bestå af:






  3.2.1. | to dele, hvoraf den ene forestiller ryggen og den anden kroppens sæde, forbundet med hinanden med et led, der kan drejes om en akse svarende til aksen mellem overkrop og lår; denne akses skæringspunkt på siden af attrappen er attrappens H-punkt |
| --- | --- | --- |

3.2.

Attrappen skal bestå af:

3.2.1.

to dele, hvoraf den ene forestiller ryggen og den anden kroppens sæde, forbundet med hinanden med et led, der kan drejes om en akse svarende til aksen mellem overkrop og lår; denne akses skæringspunkt på siden af attrappen er attrappens H-punkt

| 3.2.2. | to dele, der forestiller benene, og som er drejelige i forhold til den del, der forestiller sædet, og |
| --- | --- |

3.2.2.

to dele, der forestiller benene, og som er drejelige i forhold til den del, der forestiller sædet, og

| 3.2.3. | to dele, der forestiller fødderne, forbundet med benene med led, der forestiller anklerne. |
| --- | --- |

3.2.3.

to dele, der forestiller fødderne, forbundet med benene med led, der forestiller anklerne.

| 3.2.4. | Desuden skal den del, der forestiller sædet, være forsynet med en libelle, der tillader kontrol af attrappens sidelæns hældning. |
| --- | --- |

3.2.4.

Desuden skal den del, der forestiller sædet, være forsynet med en libelle, der tillader kontrol af attrappens sidelæns hældning.

| 3.3. | Lodder, der svarer til massen af hver enkelt legemsdel, skal anbringes på de tilsvarende tyngdepunkter for at bringe attrappens totalmasse op på 75,6 kg. Detaljer vedrørende de forskellige lodders masser er angivet i tabellen i figur 2 i tillægget til dette bilag. |
| --- | --- |

3.3.

Lodder, der svarer til massen af hver enkelt legemsdel, skal anbringes på de tilsvarende tyngdepunkter for at bringe attrappens totalmasse op på 75,6 kg. Detaljer vedrørende de forskellige lodders masser er angivet i tabellen i figur 2 i tillægget til dette bilag.

| 3.4. | Attrappens torsoreferencelinje består af en lige linje gennem leddet mellem ben og bækken og det teoretiske led mellem hals og brystkasse (se figur 1 i tillægget til dette bilag). |
| --- | --- |

3.4.

Attrappens torsoreferencelinje består af en lige linje gennem leddet mellem ben og bækken og det teoretiske led mellem hals og brystkasse (se figur 1 i tillægget til dette bilag).

4.   ATTRAPPENS ANBRINGELSE

Den tredimensionale attrap anbringes på følgende måde:

| 4.1. | Køretøjet anbringes på en vandret flade, og sæderne indstilles som beskrevet i punkt 2.2. |
| --- | --- |

4.1.

Køretøjet anbringes på en vandret flade, og sæderne indstilles som beskrevet i punkt 2.2.

| 4.2. | Det sæde, der skal prøves, dækkes af et stykke stof for at gøre det lettere at anbringe attrappen korrekt. |
| --- | --- |

4.2.

Det sæde, der skal prøves, dækkes af et stykke stof for at gøre det lettere at anbringe attrappen korrekt.

| 4.3. | Attrappen sættes på den pågældende siddeplads, således at dens drejelige akse er vinkelret på køretøjets langsgående symmetriplan. |
| --- | --- |

4.3.

Attrappen sættes på den pågældende siddeplads, således at dens drejelige akse er vinkelret på køretøjets langsgående symmetriplan.

| 4.4. | Attrappens fødder anbringes på følgende måde:






  4.4.1. | For forsædernes vedkommende: så libellen til kontrol af sædepartiets sidelæns stilling viser vandret stilling. |
| --- | --- | --- |

4.4.

Attrappens fødder anbringes på følgende måde:

4.4.1.

For forsædernes vedkommende: så libellen til kontrol af sædepartiets sidelæns stilling viser vandret stilling.

| 4.4.2. | For bagsædernes vedkommende: så fødderne så vidt muligt berører forsæderne. Hvis fødderne derved kommer til at hvile på dele af gulvet, der har forskellig højde, er det den fod, som først kommer i berøring med sædet foran, der tjener som reference, og den anden fod anbringes således, at libellen til kontrol af sædepartiets sidelæns stilling viser vandret stilling. |
| --- | --- |

4.4.2.

For bagsædernes vedkommende: så fødderne så vidt muligt berører forsæderne. Hvis fødderne derved kommer til at hvile på dele af gulvet, der har forskellig højde, er det den fod, som først kommer i berøring med sædet foran, der tjener som reference, og den anden fod anbringes således, at libellen til kontrol af sædepartiets sidelæns stilling viser vandret stilling.

| 4.4.3. | Hvis H-punktet bestemmes for et midtersæde, skal fødderne anbringes på hver sin side af kardantunnelen. |
| --- | --- |

4.4.3.

Hvis H-punktet bestemmes for et midtersæde, skal fødderne anbringes på hver sin side af kardantunnelen.

| 4.5. | Lodderne anbringes på lårene, libellen til angivelse af sædepartiets indstilling i tværretningen bringes i vandret stilling, og lodderne placeres på den del, der repræsenterer attrappens sædeparti. |
| --- | --- |

4.5.

Lodderne anbringes på lårene, libellen til angivelse af sædepartiets indstilling i tværretningen bringes i vandret stilling, og lodderne placeres på den del, der repræsenterer attrappens sædeparti.

| 4.6. | Attrappen frigøres fra ryglænet ved hjælp af knæledsakslen, og attrappens ryg føres fremover. Attrappen sættes igen på plads på sædet, idet dens sædeparti skubbes så langt bagud, at der mærkes modstand; derefter føres attrappens ryg igen bagud mod ryglænet. |
| --- | --- |

4.6.

Attrappen frigøres fra ryglænet ved hjælp af knæledsakslen, og attrappens ryg føres fremover. Attrappen sættes igen på plads på sædet, idet dens sædeparti skubbes så langt bagud, at der mærkes modstand; derefter føres attrappens ryg igen bagud mod ryglænet.

| 4.7. | Attrappen påvirkes to gange med en vandret kraft på cirka 10 ± 1 daN. Kraftens retning og påvirkningspunkt er angivet ved en sort pil på figur 2. |
| --- | --- |

4.7.

Attrappen påvirkes to gange med en vandret kraft på cirka 10 ± 1 daN. Kraftens retning og påvirkningspunkt er angivet ved en sort pil på figur 2.

| 4.8. | Lodderne anbringes på højre og venstre side, og derefter og placeres torsolodderne. Attrappens libelle skal fortsat holdes vandret. |
| --- | --- |

4.8.

Lodderne anbringes på højre og venstre side, og derefter og placeres torsolodderne. Attrappens libelle skal fortsat holdes vandret.

| 4.9. | Under bibeholdelse af libellens vandrette stilling føres attrappens ryg fremover, indtil torsolodderne befinder sig over H-punktet, således at enhver friktion mod ryglænet undgås. |
| --- | --- |

4.9.

Under bibeholdelse af libellens vandrette stilling føres attrappens ryg fremover, indtil torsolodderne befinder sig over H-punktet, således at enhver friktion mod ryglænet undgås.

| 4.10. | Attrappens ryg føres forsigtigt bagud, indtil den er endeligt anbragt. Libellen skal vise vandret stilling. Er dette ikke tilfældet, må den ovenfor beskrevne fremgangsmåde gentages. |
| --- | --- |

4.10.

Attrappens ryg føres forsigtigt bagud, indtil den er endeligt anbragt. Libellen skal vise vandret stilling. Er dette ikke tilfældet, må den ovenfor beskrevne fremgangsmåde gentages.

5.   RESULTATER

| 5.1. | Når attrappen er blevet anbragt i overensstemmelse med punkt 4 ovenfor, er H-punktet og ryglænets faktiske hældningsvinkel for den pågældende siddeplads lig med H-punktet og hældningsvinklen for referencelinjen for attrappens torso. |
| --- | --- |

5.1.

Når attrappen er blevet anbragt i overensstemmelse med punkt 4 ovenfor, er H-punktet og ryglænets faktiske hældningsvinkel for den pågældende siddeplads lig med H-punktet og hældningsvinklen for referencelinjen for attrappens torso.

| 5.2. | H-punktets koordinater i forhold til de tre på hinanden vinkelrette planer og ryglænets faktiske hældningsvinkel måles, således at de kan sammenlignes med de af køretøjsfabrikanten opgivne data. |
| --- | --- |

5.2.

H-punktets koordinater i forhold til de tre på hinanden vinkelrette planer og ryglænets faktiske hældningsvinkel måles, således at de kan sammenlignes med de af køretøjsfabrikanten opgivne data.

6.   KONTROL AF R — OG H-PUNKTERNES INDBYRDES POSITION OG AF FORHOLDET MELLEM RYGLÆNETS KONSTRUKTIVT BESTEMTE OG FAKTISKE HÆLDNINGSVINKEL

| 6.1. | Resultaterne af de målinger, der er udført i overensstemmelse med punkt 5.2 for H-punktet og ryglænets faktiske hældningsvinkel skal sammenlignes med de koordinater for R-punktet og den konstruktivt bestemte hældningsvinkel for ryglænet, som angives af køretøjets fabrikant; |
| --- | --- |

6.1.

Resultaterne af de målinger, der er udført i overensstemmelse med punkt 5.2 for H-punktet og ryglænets faktiske hældningsvinkel skal sammenlignes med de koordinater for R-punktet og den konstruktivt bestemte hældningsvinkel for ryglænet, som angives af køretøjets fabrikant;

| 6.2. | For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel og dets faktiske hældningsvinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt ryglænets faktiske hældningsvinkel er inden for 5o fra ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel. |
| --- | --- |

6.2.

For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel og dets faktiske hældningsvinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt ryglænets faktiske hældningsvinkel er inden for 5o fra ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel.

| 6.2.1. | Såfremt disse krav er opfyldt, skal R-punktet og ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel benyttes ved afprøvningen, og om nødvendigt justeres attrappen, således at H-punktet falder sammen med R-punktet, og at ryglænets faktiske hældningsvinkel falder sammen med den konstruktivt bestemte vinkel. |
| --- | --- |

6.2.1.

Såfremt disse krav er opfyldt, skal R-punktet og ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel benyttes ved afprøvningen, og om nødvendigt justeres attrappen, således at H-punktet falder sammen med R-punktet, og at ryglænets faktiske hældningsvinkel falder sammen med den konstruktivt bestemte vinkel.

| 6.3. | Såfremt H-punktet eller den faktiske hældningsvinkel ikke opfylder de i punkt 6.2 fastsatte krav, foretages der yderligere to bestemmelser af H-punktet eller den faktiske hældningsvinkel (tre bestemmelser i alt). Såfremt de resultater, der opnås ved to af disse tre bestemmelser, svarer til kravene, betragtes afprøvningsresultatet som tilfredsstillende; |
| --- | --- |

6.3.

Såfremt H-punktet eller den faktiske hældningsvinkel ikke opfylder de i punkt 6.2 fastsatte krav, foretages der yderligere to bestemmelser af H-punktet eller den faktiske hældningsvinkel (tre bestemmelser i alt). Såfremt de resultater, der opnås ved to af disse tre bestemmelser, svarer til kravene, betragtes afprøvningsresultatet som tilfredsstillende;

| 6.4. | Medmindre mindst to af de tre prøvningsresultater opfylder de i punkt 6.2 fastsatte krav, betragtes prøvningsresultatet som ikke tilfredsstillende. |
| --- | --- |

6.4.

Medmindre mindst to af de tre prøvningsresultater opfylder de i punkt 6.2 fastsatte krav, betragtes prøvningsresultatet som ikke tilfredsstillende.

| 6.5. | Såfremt den i punkt 6.4 ovenfor beskrevne situation opstår, eller såfremt kontrollen ikke kan gennemføres, fordi fabrikanten ikke har givet oplysninger om R-punktets position eller om ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel, kan gennemsnitsresultatet af de tre bestemmelser benyttes og anses for anvendeligt i alle de tilfælde, hvor R-punktet eller ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel omhandles i dette regulativ. |
| --- | --- |

6.5.

Såfremt den i punkt 6.4 ovenfor beskrevne situation opstår, eller såfremt kontrollen ikke kan gennemføres, fordi fabrikanten ikke har givet oplysninger om R-punktets position eller om ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel, kan gennemsnitsresultatet af de tre bestemmelser benyttes og anses for anvendeligt i alle de tilfælde, hvor R-punktet eller ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel omhandles i dette regulativ.

Tillæg

DEN TREDIMENSIONALE ATTRAPS DELE

Image

ATTRAPPENS MÅL OG MASSE

Attrappens masse

| kg |
| --- |
| Dele, som simulerer kroppens ryg og sæde | 16,6 |
| Torsomasse | 31,2 |
| Sædemasse | 7,8 |
| Lårmasse | 6,8 |
| Benmasse | 13,2 |
| I alt | 75,6 |

kg

Dele, som simulerer kroppens ryg og sæde

16,6

Torsomasse

31,2

Sædemasse

7,8

Lårmasse

6,8

Benmasse

13,2

I alt

75,6

Figur 2

Image

---

BILAG 4

MÅLING AF UDRAGENDE DELE OG AFSTANDE

1.   METODE TIL MÅLING AF UDRAGENDE DELE MONTERET PÅ YDERFLADEN

| 1.1. | Målene på en udragende del, som sidder på et konvekst panel, kan bestemmes enten direkte eller ved henvisning til en tegning af et passende udsnit af den pågældende monterede del. |
| --- | --- |

1.1.

Målene på en udragende del, som sidder på et konvekst panel, kan bestemmes enten direkte eller ved henvisning til en tegning af et passende udsnit af den pågældende monterede del.

| 1.2. | Kan målene på en udragende del, som ikke sidder på et konvekst panel, ikke bestemmes ved simpel måling, bestemmes de ved hjælp af den maksimale variation i afstanden mellem panelets referencelinje og centrum i en kugle på 100 mm i diameter, der bevæges i stadig kontakt med den pågældende del. Figur 1 viser et eksempel på denne metode. |
| --- | --- |

1.2.

Kan målene på en udragende del, som ikke sidder på et konvekst panel, ikke bestemmes ved simpel måling, bestemmes de ved hjælp af den maksimale variation i afstanden mellem panelets referencelinje og centrum i en kugle på 100 mm i diameter, der bevæges i stadig kontakt med den pågældende del. Figur 1 viser et eksempel på denne metode.

| 1.3. | Den udragende del på håndgreb måles i forhold til et plan, som går gennem fastgørelsespunkterne. Figur 2 viser et eksempel. |
| --- | --- |

1.3.

Den udragende del på håndgreb måles i forhold til et plan, som går gennem fastgørelsespunkterne. Figur 2 viser et eksempel.

2.   METODE TIL MÅLING AF DEN UDRAGENDE DEL PÅ »KASKETSKYGGER« OG LYGTEKRANSE

| 2.1. | Fremspringet i forhold til lygtens yderside måles vandret fra berøringspunktet for en kugle med en diameter på 100 mm som vist i figur 3. |
| --- | --- |

2.1.

Fremspringet i forhold til lygtens yderside måles vandret fra berøringspunktet for en kugle med en diameter på 100 mm som vist i figur 3.

3.   METODE TIL MÅLING AF AFSTANDEN MELLEM GITTERDELE

| 3.1. | Afstanden mellem gitterdele er afstanden mellem to planer, som går gennem kuglens berøringspunkter og vinkelret på forbindelseslinjen mellem berøringspunkterne. Figur 4 og 5 viser eksempler på benyttelse af denne metode. |
| --- | --- |

3.1.

Afstanden mellem gitterdele er afstanden mellem to planer, som går gennem kuglens berøringspunkter og vinkelret på forbindelseslinjen mellem berøringspunkterne. Figur 4 og 5 viser eksempler på benyttelse af denne metode.

Figur 1

Image

Figur 2

Image

Figur 3

Image

Figur 4 og 5

Image

---

| 30.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 164/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 164/18

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 80 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af store køretøjer til personbefordring hvad angår styrken af sæderne og deres forankring

omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 3 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 18. juni 2007

Korrigendum 1 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 12. november 2008

INDHOLD

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forskrifter for sæder |
| --- | --- |

5.

| 6. | Forskrifter for en køretøjstypes sædeforankringer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Forskrifter for montering af sæder i en køretøjstype |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ændring og udvidelse af godkendelsen af sædetypen og/eller køretøjstypen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

12.

| 13. | Navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvning, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

13.

| Tillæg 1 — | Metode til prøvning af sæder i henhold til punkt 5 og/eller forankringer i henhold til punkt 6.1.2 |
| --- | --- |

Tillæg 1 —

| Tillæg 2 — | Metode til prøvning af forankringerne i et køretøj i henhold til punkt 6.1.1 |
| --- | --- |

Tillæg 2 —

| Tillæg 3 — | Målinger |
| --- | --- |

Tillæg 3 —

| Tillæg 4 — | Bestemmelse af acceptkriterier |
| --- | --- |

Tillæg 4 —

| Tillæg 5 — | Statiske prøvningsforskrifter og statisk procedure |
| --- | --- |

Tillæg 5 —

| Tillæg 6 — | Energioptagende egenskaber af ryglænets bagside |
| --- | --- |

Tillæg 6 —

BILAG

| Bilag 1 — | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen for en eller flere typer af sæder for så vidt angår deres styrke i henhold til regulativ nr. 80 |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj for så vidt angår styrken af sædernes forankringer i henhold til regulativ nr. 80 |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Udformning af godkendelsesmærkerne |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer |
| --- | --- |

Bilag 4 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

| 1.1. | Dette regulativ finder anvendelse på:






  a) | Passagersæder til fremadvendende montering i køretøjer i klasse M2 og M3, kategori II, III og B (1); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Dette regulativ finder anvendelse på:

a)

Passagersæder til fremadvendende montering i køretøjer i klasse M2 og M3, kategori II, III og B (1);

| b) | Køretøjer i klasse M2 og M3, kategori II, III og B (1), for så vidt angår forankringen af deres passagersæder og monteringen af sæder. |
| --- | --- |

b)

Køretøjer i klasse M2 og M3, kategori II, III og B (1), for så vidt angår forankringen af deres passagersæder og monteringen af sæder.

| 1.2. | På fabrikantens anmodning skal køretøjer i klasse M2
   (1), der er godkendt i henhold til regulativ nr. 17, anses for at opfylde forskrifterne i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.

På fabrikantens anmodning skal køretøjer i klasse M2
   (1), der er godkendt i henhold til regulativ nr. 17, anses for at opfylde forskrifterne i dette regulativ.

| 1.3. | Køretøjer, hvor nogle sæder er omfattet af den undtagelse, der er truffet bestemmelse om i punkt 7.4 i regulativ 14, skal godkendes i henhold til nærværende regulativ. |
| --- | --- |

1.3.

Køretøjer, hvor nogle sæder er omfattet af den undtagelse, der er truffet bestemmelse om i punkt 7.4 i regulativ 14, skal godkendes i henhold til nærværende regulativ.

2.   DEFINITIONER

2.1.   »Godkendelse af et sæde«: komponenttypegodkendelse af et sæde hvad angår beskyttelse af brugerne af fremadvendte sæder gennem ryglænets styrke og udformning.

2.2.   »Godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype hvad angår styrken af de dele af køretøjets konstruktion, hvortil sæderne skal fastgøres, og hvad angår sædernes montering.

2.3.   »Sædetype«: sæder, som ikke afviger fra hinanden på følgende væsentlige punkter, der kan have betydning for sædets styrke og skadevoldende egenskaber:

2.4.   »Køretøjstype«: køretøjer, der ikke afviger væsentligt fra hinanden med hensyn til:

2.5.   »Sæde«: en anordning, som kan forankres til køretøjets konstruktion, er komplet med beklædning og fastgøringsbeslag, er beregnet til anvendelse i et køretøj og giver siddeplads til én eller flere voksne.

2.6.   »Enkeltsæde«: et sæde, der er konstrueret og bygget til én siddende passager.

2.7.   »Dobbeltsæde«: et sæde, der er konstrueret og bygget til to passagerer, der sidder side om side; to sæder som er placeret side om side uden indbyrdes forbindelse, anses for to enkeltsæder.

2.8.   »Sæderække«: et sæde, der er konstrueret og bygget til tre eller flere passagerer, der sidder side om side; flere enkelt- eller dobbeltsæder, der er placeret ved siden af hinanden, anses ikke for en sæderække.

2.9.   »Sædehynde«: den del af sædet, som er næsten vandret, og hvorpå passageren sidder.

2.10.   »Ryglæn«: den del af sædet, som er næsten lodret og er beregnet til at støtte passagerens, ryg, skuldre og eventuelt hoved.

2.11.   »Indstillingsanordning«: en anordning, hvormed sædet eller dele heraf kan indstilles, således at det tilpasses den person, der bruger det.

2.12.   »Forskydningssystem«: en anordning, hvormed sædet eller dele deraf kan forskydes i side- eller længderetningen uden faste mellemstillinger, med det formål at lette adgangen for passagererne.

2.13.   »Låsesystem«: en anordning, der sikrer, at sædets og dets dele fastholdes i brugsstillingen.

2.14.   »Forankring«: den del af køretøjets gulv eller karrosseri, hvortil et sæde kan fastgøres.

2.15.   »Fastgøringsbeslag«: bolte eller andre dele, der anvendes til at fastgøre sædet til køretøjet.

2.16.   »Prøvevogn«: et stykke prøveudstyr, der er fremstillet og anvendes til dynamisk simulering af trafikuheld med frontalkollision.

2.17.   »Ekstrasæde«: et sæde, der er beregnet til anbringelse af en dukke og er monteret på prøvevognen bag det sæde, der skal afprøves. Dette sæde skal være repræsentativt for det sæde, som i køretøjet agtes monteret bag det afprøvede sæde.

2.18.   »Referenceplan«: et plan, der går gennem berøringspunkterne af dukkens hæle og anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motordrevne køretøjer i henhold til forskrifterne i bilag 4.

2.19.   »Referencehøjde«: højden af sædets overside over referenceplanet.

2.20.   »Dukke«: en dukke, der svarer til specifikationerne for Hybrid II eller III (2).

2.21.   »Referenceområde«: området mellem to lodrette planer i længderetningen, som har en indbyrdes afstand på 400 mm, er symmetriske omkring H-punktet og er dannet ved drejning af det i regulativ nr. 21, bilag 1, beskrevne hovedattrapapparat fra lodret til vandret. Dette apparat skal placeres som beskrevet i nævnte bilag til regulativ nr. 21 og indstilles til dets maksimumslængde på 840 mm og dets minimumslængde på 736 mm.

2.22.   »3-punktssele«: i dette regulativ omfatter dette også seler med flere end tre forankringspunkter.

2.23.   »Afstand mellem sæder«: i tilfælde af sæder, der vender samme vej, afstanden mellem forsiden af en ryghynde og bagsiden af ryghynden på sædet foran, målt vandret og i en højder 620 mm gulvet.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om typegodkendelse af et sæde indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgning om typegodkendelse af et sæde indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

| 3.2. | Ansøgning om typegodkendelse af et køretøj indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant. |
| --- | --- |

3.2.

Ansøgning om typegodkendelse af et køretøj indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

| 3.3. | Ansøgningen om godkendelse af et sæde eller et køretøj skal vedlægges følgende dokumenter i tre eksemplarer med følgende oplysninger:






  3.3.1. | For godkendelse af et sæde:






  3.3.1.1. | en detaljeret beskrivelse af sædet, dets fastgøringsbeslag og dets systemer til indstilling, forskydning og fastlåsning |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

Ansøgningen om godkendelse af et sæde eller et køretøj skal vedlægges følgende dokumenter i tre eksemplarer med følgende oplysninger:

3.3.1.

For godkendelse af et sæde:

3.3.1.1.

en detaljeret beskrivelse af sædet, dets fastgøringsbeslag og dets systemer til indstilling, forskydning og fastlåsning

| 3.3.1.2. | tegninger af sædet, dets fastgøringsbeslag og dets systemer til indstilling, forskydning og fastlåsning, i passende målestok og tilstrækkeligt detaljerede. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

tegninger af sædet, dets fastgøringsbeslag og dets systemer til indstilling, forskydning og fastlåsning, i passende målestok og tilstrækkeligt detaljerede.

| 3.3.2. | For godkendelse af et køretøj:






  3.3.2.1. | en detaljeret beskrivelse af de dele af køretøjet, der benyttes som forankring |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

For godkendelse af et køretøj:

3.3.2.1.

en detaljeret beskrivelse af de dele af køretøjet, der benyttes som forankring

| 3.3.2.2. | Tegninger af de dele af køretøjet, der benyttes som forankring, i passende målestok og tilstrækkeligt detaljerede. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

Tegninger af de dele af køretøjet, der benyttes som forankring, i passende målestok og tilstrækkeligt detaljerede.

| 3.4. | Følgende skal indleveres til den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningerne i forbindelse med godkendelsen:






  3.4.1. | to sæder, der er repræsentative for den type, der skal godkendes, hvis der er tale om godkendelse af et sæde |
| --- | --- | --- |

3.4.

Følgende skal indleveres til den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningerne i forbindelse med godkendelsen:

3.4.1.

to sæder, der er repræsentative for den type, der skal godkendes, hvis der er tale om godkendelse af et sæde

| 3.4.2. | en del af køretøjskonstruktionen, hvis der er tale om godkendelse af et køretøj. |
| --- | --- |

3.4.2.

en del af køretøjskonstruktionen, hvis der er tale om godkendelse af et køretøj.

4.   GODKENDELSE

| 4.1. | Hvis det sæde, der er ansøgt om godkendelse for i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende type sæde. |
| --- | --- |

4.1.

Hvis det sæde, der er ansøgt om godkendelse for i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende type sæde.

| 4.2. | Hvis det køretøj, der er ansøgt om godkendelse for i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende køretøjstype. |
| --- | --- |

4.2.

Hvis det køretøj, der er ansøgt om godkendelse for i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende køretøjstype.

| 4.3. | Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 01, svarende til ændringsserie 01) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part må ikke tildele en anden type sæde eller køretøjstype det samme nummer. |
| --- | --- |

4.3.

Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 01, svarende til ændringsserie 01) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part må ikke tildele en anden type sæde eller køretøjstype det samme nummer.

| 4.4. | Meddelelse om godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en type sæde og/eller køretøjstype efter dette regulativ, skal fremsendes til de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 og/eller bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.4.

Meddelelse om godkendelse eller nægtelse af godkendelse af en type sæde og/eller køretøjstype efter dette regulativ, skal fremsendes til de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 og/eller bilag 2 til dette regulativ.

| 4.5. | På hvert sæde, der er i overensstemmelse med en type sæde godkendt i henhold til dette regulativ, og på alle køretøjer, der er i overensstemmelse med en køretøjstype godkendt i henhold til dette regulativ, skal der på et synligt og let tilgængeligt sted, der skal være angivet i godkendelsesformularen, være påført et internationalt godkendelsesmærke, som består af følgende:






  4.5.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3) |
| --- | --- | --- |

4.5.

På hvert sæde, der er i overensstemmelse med en type sæde godkendt i henhold til dette regulativ, og på alle køretøjer, der er i overensstemmelse med en køretøjstype godkendt i henhold til dette regulativ, skal der på et synligt og let tilgængeligt sted, der skal være angivet i godkendelsesformularen, være påført et internationalt godkendelsesmærke, som består af følgende:

4.5.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)

| 4.5.2. | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.5.1. |
| --- | --- |

4.5.2.

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.5.1.

| 4.6. | Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.6.

Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes.

| 4.7. | Godkendelsesmærket skal placeres på sædet eller sæderne eller på, eller i nærheden af, fabrikantens fabrikationsplade. |
| --- | --- |

4.7.

Godkendelsesmærket skal placeres på sædet eller sæderne eller på, eller i nærheden af, fabrikantens fabrikationsplade.

| 4.8. | Bilag 3 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker. |
| --- | --- |

4.8.

Bilag 3 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker.

5.   FORSKRIFTER FOR SÆDER

| 5.1. | Hver sædetype skal efter fabrikantens valg opfylde prøvningsforskrifterne i enten tillæg 1 (dynamisk prøvning) eller tillæg 5 og 6 (statisk prøvning). |
| --- | --- |

5.1.

Hver sædetype skal efter fabrikantens valg opfylde prøvningsforskrifterne i enten tillæg 1 (dynamisk prøvning) eller tillæg 5 og 6 (statisk prøvning).

| 5.2. | De prøvninger, som hver sædetype har bestået, skal anføres i meddelelsesformularen vedrørende godkendelse af en sædetype, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1. |
| --- | --- |

5.2.

De prøvninger, som hver sædetype har bestået, skal anføres i meddelelsesformularen vedrørende godkendelse af en sædetype, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1.

| 5.3. | Alle indstillings-/ og forskydningssystemer skal have automatisk virkende låsesystem. |
| --- | --- |

5.3.

Alle indstillings-/ og forskydningssystemer skal have automatisk virkende låsesystem.

| 5.4. | Det kræves ikke, at systemer til indstilling og fastlåsning skal være fuldt funktionsdygtige efter prøvningens udførelse. |
| --- | --- |

5.4.

Det kræves ikke, at systemer til indstilling og fastlåsning skal være fuldt funktionsdygtige efter prøvningens udførelse.

6.   FORSKRIFTER FOR EN KØRETØJSTYPES SÆDEFORANKRINGER

| 6.1. | Sædernes forankringer på køretøjet skal kunne bestå:






  6.1.1. | enten den i tillæg 2 beskrevne prøvning |
| --- | --- | --- |

6.1.

Sædernes forankringer på køretøjet skal kunne bestå:

6.1.1.

enten den i tillæg 2 beskrevne prøvning

| 6.1.2. | eller, hvis sædet er monteret på den del af køretøjets konstruktion, der afprøves, de i tillæg 1 foreskrevne prøvninger. Sædet behøver ikke være godkendt, forudsat det opfylder forskrifterne i punkt 3.2.1 i ovennævnte tillæg. |
| --- | --- |

6.1.2.

eller, hvis sædet er monteret på den del af køretøjets konstruktion, der afprøves, de i tillæg 1 foreskrevne prøvninger. Sædet behøver ikke være godkendt, forudsat det opfylder forskrifterne i punkt 3.2.1 i ovennævnte tillæg.

| 6.2. | Det kan godtages, at der opstår permanent deformation, herunder brud, på en forankring eller det omgivende område, forudsat at den foreskrevne kraft har været opretholdt i hele den foreskrevne periode. |
| --- | --- |

6.2.

Det kan godtages, at der opstår permanent deformation, herunder brud, på en forankring eller det omgivende område, forudsat at den foreskrevne kraft har været opretholdt i hele den foreskrevne periode.

| 6.3. | Har køretøjet flere end én type forankringer, skal hver variant afprøves for at køretøjet kan godkendes. |
| --- | --- |

6.3.

Har køretøjet flere end én type forankringer, skal hver variant afprøves for at køretøjet kan godkendes.

| 6.4. | Der kan anvendes én prøvning til samtidig godkendelse af et sæde og et køretøj. |
| --- | --- |

6.4.

Der kan anvendes én prøvning til samtidig godkendelse af et sæde og et køretøj.

| 6.5. | Hvis der er tale om køretøjer i klasse M3, anses sædeforankringer for at være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.1 og 6.2, hvis de tilsvarende siddepladsers sikkerhedsseleforankringer er fastgjort direkte på de sæder, der skal monteres, og hvis disse sikkerhedsseleforankringer er i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 14, om nødvendigt med den undtagelse, der er omhandlet i punkt 7.4. |
| --- | --- |

6.5.

Hvis der er tale om køretøjer i klasse M3, anses sædeforankringer for at være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.1 og 6.2, hvis de tilsvarende siddepladsers sikkerhedsseleforankringer er fastgjort direkte på de sæder, der skal monteres, og hvis disse sikkerhedsseleforankringer er i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 14, om nødvendigt med den undtagelse, der er omhandlet i punkt 7.4.

7.   FORSKRIFTER FOR MONTERING AF SÆDER I EN KØRETØJSTYPE

| 7.1. | Alle monterede fremadvendte sæder skal være godkendt efter kravene i dette regulativs punkt 5 og skal opfylde følgende krav:






  7.1.1. | sædets referencehøjde skal være mindst 1 m, og |
| --- | --- | --- |

7.1.

Alle monterede fremadvendte sæder skal være godkendt efter kravene i dette regulativs punkt 5 og skal opfylde følgende krav:

7.1.1.

sædets referencehøjde skal være mindst 1 m, og

| 7.1.2. | H-punktet af det umiddelbart bagvedliggende sæde skal være mindre end 72 mm højere end H-punktet af det pågældende sæde, eller hvis det bagvedliggende sæde har et H-punkt, der er mere end 72 mm højere, skal det pågældende sæde afprøves og godkendes til montering i denne position. |
| --- | --- |

7.1.2.

H-punktet af det umiddelbart bagvedliggende sæde skal være mindre end 72 mm højere end H-punktet af det pågældende sæde, eller hvis det bagvedliggende sæde har et H-punkt, der er mere end 72 mm højere, skal det pågældende sæde afprøves og godkendes til montering i denne position.

| 7.2. | Ved godkendelse efter tillæg 1 anvendes prøvning 1 og 2 med følgende undtagelser:






  7.2.1. | prøvning 1 finder ikke anvendelse, når en passager uden sele ikke kan støde mod sædets bagside (altså når intet fremadvendt sæde befinder sig direkte bag det afprøvede). |
| --- | --- | --- |

7.2.

Ved godkendelse efter tillæg 1 anvendes prøvning 1 og 2 med følgende undtagelser:

7.2.1.

prøvning 1 finder ikke anvendelse, når en passager uden sele ikke kan støde mod sædets bagside (altså når intet fremadvendt sæde befinder sig direkte bag det afprøvede).

| 7.2.2. | prøvning 2 finder ikke anvendelse






  7.2.2.1. | hvis en passager med sele ikke kan støde mod sædets bagside, eller |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

prøvning 2 finder ikke anvendelse

7.2.2.1.

hvis en passager med sele ikke kan støde mod sædets bagside, eller

| 7.2.2.2. | hvis det bagvedliggende sæde er monteret med 3-punktssele med forankringer, der er fuldstændig i overensstemmelse med regulativ nr. 14 (uden brug af undtagelsesbestemmelsen), eller |
| --- | --- |

7.2.2.2.

hvis det bagvedliggende sæde er monteret med 3-punktssele med forankringer, der er fuldstændig i overensstemmelse med regulativ nr. 14 (uden brug af undtagelsesbestemmelsen), eller

| 7.2.2.3. | hvis sædet opfylder forskrifterne i tillæg 6 til dette regulativ. |
| --- | --- |

7.2.2.3.

hvis sædet opfylder forskrifterne i tillæg 6 til dette regulativ.

| 7.3. | Finder godkendelse sted efter tillæg 5 og 6, finder alle prøvninger anvendelse med følgende undtagelser:






  7.3.1. | Prøvningen i tillæg 5 finder ikke anvendelse, når en passager uden sele ikke kan støde mod sædets bagside (altså når intet fremadvendt sæde befinder sig direkte bag det afprøvede). |
| --- | --- | --- |

7.3.

Finder godkendelse sted efter tillæg 5 og 6, finder alle prøvninger anvendelse med følgende undtagelser:

7.3.1.

Prøvningen i tillæg 5 finder ikke anvendelse, når en passager uden sele ikke kan støde mod sædets bagside (altså når intet fremadvendt sæde befinder sig direkte bag det afprøvede).

| 7.3.2. | Prøvningen i tillæg 6 finder ikke anvendelse:






  7.3.2.1. | hvis en passager med sele ikke kan støde mod sædets bagside, eller |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

Prøvningen i tillæg 6 finder ikke anvendelse:

7.3.2.1.

hvis en passager med sele ikke kan støde mod sædets bagside, eller

| 7.3.2.2. | hvis det bagvedliggende sæde er monteret med 3-punktssele med forankringer, der er fuldstændig i overensstemmelse med regulativ nr. 14 (uden brug af undtagelsesbestemmelsen). |
| --- | --- |

7.3.2.2.

hvis det bagvedliggende sæde er monteret med 3-punktssele med forankringer, der er fuldstændig i overensstemmelse med regulativ nr. 14 (uden brug af undtagelsesbestemmelsen).

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Produktionsprocedurerne skal være i overensstemmelse med kravene i overenskomsten, tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), samt med følgende krav:

| 8.1. | Sæder og/eller køretøjer, der godkendes efter dette regulativ, skal fremstilles sådeles, at de er i overensstemmelse med den godkendte type ved at opfylde forskrifterne i punkt 5, 6 og 7 ovenfor. |
| --- | --- |

8.1.

Sæder og/eller køretøjer, der godkendes efter dette regulativ, skal fremstilles sådeles, at de er i overensstemmelse med den godkendte type ved at opfylde forskrifterne i punkt 5, 6 og 7 ovenfor.

| 8.2. | Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 8.1 er opfyldt, skal foretages passende kontrol af produktionen. I dette tilfælde betyder passende kontrol, at produktets mål samt tilstedeværelsen af procedurer til effektiv kvalitetskontrol af produkterne kontrolleres. |
| --- | --- |

8.2.

Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 8.1 er opfyldt, skal foretages passende kontrol af produktionen. I dette tilfælde betyder passende kontrol, at produktets mål samt tilstedeværelsen af procedurer til effektiv kvalitetskontrol af produkterne kontrolleres.

| 8.3. | Den kompetente myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg, og kan på prøveeksemplarer udføre enhver prøvning, som anses for nødvendig, blandt de prøvninger, der udføres i forbindelse med godkendelsen. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang årligt. |
| --- | --- |

8.3.

Den kompetente myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg, og kan på prøveeksemplarer udføre enhver prøvning, som anses for nødvendig, blandt de prøvninger, der udføres i forbindelse med godkendelsen. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang årligt.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 9.1. | En godkendelse meddelt for en type sæde og /eller en køretøjstype i henhold til dette regulativ kan trækkes tilbage, hvis ovennævnte forskrifter ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

9.1.

En godkendelse meddelt for en type sæde og /eller en køretøjstype i henhold til dette regulativ kan trækkes tilbage, hvis ovennævnte forskrifter ikke er opfyldt.

| 9.2. | Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 og/eller bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

9.2.

Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 og/eller bilag 2 til dette regulativ.

10.   ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF SÆDETYPEN OG/ELLER KØRETØJSTYPEN

| 10.1. | Enhver ændring af sædetype og/eller køretøjstype skal meddeles den administrative myndighed, som har meddelt godkendelse for sædetypen og/eller køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten:






  10.1.1. | vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at sædet og/eller køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene eller |
| --- | --- | --- |

10.1.

Enhver ændring af sædetype og/eller køretøjstype skal meddeles den administrative myndighed, som har meddelt godkendelse for sædetypen og/eller køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten:

10.1.1.

vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at sædet og/eller køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene eller

| 10.1.2. | rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen. |
| --- | --- |

10.1.2.

rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen.

| 10.2. | Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse med angivelse af ændringerne meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, via den i punkt 4.4 ovenfor anførte procedure. |
| --- | --- |

10.2.

Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse med angivelse af ændringerne meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, via den i punkt 4.4 ovenfor anførte procedure.

| 10.3. | Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

10.3.

Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.

11.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af en godkendelse ophører fuldstændigt med at producere en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, der har meddelt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1 eller bilag 2 til dette regulativ.

12.   OVERGANGSBESTEMMELSER

| 12.1. | Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 01 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender regulativet, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01. |
| --- | --- |

12.1.

Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 01 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender regulativet, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.

| 12.2. | Fra den 1. oktober 1999 for køretøjer i klasse M2 med en højeste masse på ikke over 3 500 kg, og fra den 60. dag efter ikrafttrædelsen af ændringsserie 01 til dette regulativ for køretøjer i klasse M3 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele ECE-godkendelse, hvis forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved ændringsserie 01, er opfyldt. |
| --- | --- |

12.2.

Fra den 1. oktober 1999 for køretøjer i klasse M2 med en højeste masse på ikke over 3 500 kg, og fra den 60. dag efter ikrafttrædelsen af ændringsserie 01 til dette regulativ for køretøjer i klasse M3 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele ECE-godkendelse, hvis forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved ændringsserie 01, er opfyldt.

| 12.3. | Fra den 1. oktober 2001 for køretøjer i klasse M2 med en højeste masse på ikke over 3 500 kg, og fra den 1. oktober 1999 for køretøjer i klasse M3, kan kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende godkendelser, som ikke er meddelt i overensstemmelse med ændringsserie 01 til dette regulativ. |
| --- | --- |

12.3.

Fra den 1. oktober 2001 for køretøjer i klasse M2 med en højeste masse på ikke over 3 500 kg, og fra den 1. oktober 1999 for køretøjer i klasse M3, kan kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende godkendelser, som ikke er meddelt i overensstemmelse med ændringsserie 01 til dette regulativ.

13.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIG FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af typegodkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.

---

(1)  Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amendment 4.

(2)  De tekniske forskrifter for og detaljerede tegninger af Hybrid II og III, der svarer til de vigtigste mål for en 50-percentil mandlig borger i USA, samt specifikationerne for justering heraf er deponeret hos FN's generalsekretær og kan på anmodning konsulteres i sekretariatet for Den Økonomiske Kommission for Europa (ECE), Palais des Nations, Geneve, Schweiz.

(3)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien- Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

---

Tillæg 1

Metode til prøvning af sæder i henhold til punkt 5 og/eller forankringer i henhold til punkt 6.1.2

1.   Forskrifter

1.1.   Prøvningerne tjener til at fastlægge:

| 1.1.1. | at sædets bruger(e) bliver tilstrækkeligt sikkert fastholdt af de(t) foranstående sæde(r) og/eller ved brug af sikkerhedssele.






  1.1.1.1. | Dette krav anses for opfyldt, hvis ingen del af dukkens torso og hoved som følge af den fremadrettede bevægelse kommer foran det lodrette tværplan beliggende i en afstand af 1,6 m fra ekstrasædets R-punkt. |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

at sædets bruger(e) bliver tilstrækkeligt sikkert fastholdt af de(t) foranstående sæde(r) og/eller ved brug af sikkerhedssele.

1.1.1.1.

Dette krav anses for opfyldt, hvis ingen del af dukkens torso og hoved som følge af den fremadrettede bevægelse kommer foran det lodrette tværplan beliggende i en afstand af 1,6 m fra ekstrasædets R-punkt.

| 1.1.2. | at sædets bruger(e) ikke bliver alvorligt kvæstet.






  1.1.2.1. | Dette krav anses for opfyldt, hvis følgende grænser er overholdt for de biomekaniske belastningsindekser for den instrumenterede dukke, bestemt som angivet i tillæg 4, dvs.:






  1.1.2.1.1. | belastningsindeks for hovedet (HAC) er mindre end 500 |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.2.

at sædets bruger(e) ikke bliver alvorligt kvæstet.

1.1.2.1.

Dette krav anses for opfyldt, hvis følgende grænser er overholdt for de biomekaniske belastningsindekser for den instrumenterede dukke, bestemt som angivet i tillæg 4, dvs.:

1.1.2.1.1.

belastningsindeks for hovedet (HAC) er mindre end 500

| 1.1.2.1.2. | belastningsindeks for brystkassen (ThAC) er mindre end 30 g bortset fra perioder med samlet varighed under 3 ms (g = 9,81 m/s2) |
| --- | --- |

1.1.2.1.2.

belastningsindeks for brystkassen (ThAC) er mindre end 30 g bortset fra perioder med samlet varighed under 3 ms (g = 9,81 m/s2)

| 1.1.2.1.3. | belastningsindeks for lårbenet (FAC) er mindre end 10 kN og overstiger ikke 8 kN i perioder med samlet varighed over 20 ms. |
| --- | --- |

1.1.2.1.3.

belastningsindeks for lårbenet (FAC) er mindre end 10 kN og overstiger ikke 8 kN i perioder med samlet varighed over 20 ms.

| 1.1.3. | At sædet og sædebeslagene har den nødvendige styrke.






  1.1.3.1. | Dette krav anses for opfyldt, såfremt:






  1.1.3.1.1. | ingen del af sædet, dets monteringsbeslag eller tilbehørsdele bliver revet fuldstændig løs under prøvningen |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.3.

At sædet og sædebeslagene har den nødvendige styrke.

1.1.3.1.

Dette krav anses for opfyldt, såfremt:

1.1.3.1.1.

ingen del af sædet, dets monteringsbeslag eller tilbehørsdele bliver revet fuldstændig løs under prøvningen

| 1.1.3.1.2. | sædet forbliver sikkert fastholdt — uanset at en eller flere af dets forankringer delvis rives løs — og alle låsesystemer forbliver låst i hele prøvningens varighed |
| --- | --- |

1.1.3.1.2.

sædet forbliver sikkert fastholdt — uanset at en eller flere af dets forankringer delvis rives løs — og alle låsesystemer forbliver låst i hele prøvningens varighed

| 1.1.3.1.3. | ingen del af sædets konstruktion eller dets tilbehør efter prøvningen har brud eller skarpe eller spidse kanter, der kan forårsage kvæstelser. |
| --- | --- |

1.1.3.1.3.

ingen del af sædets konstruktion eller dets tilbehør efter prøvningen har brud eller skarpe eller spidse kanter, der kan forårsage kvæstelser.

1.2.   Alle beslag, der udgør en del af sædets bagside eller tilbehør dertil, skal være således udformet, at det er usandsynligt, at de kan forvolde kvæstelser af en passager ved en kollision. Dette krav anses for opfyldt, hvis ingen dele, som kan berøres af en kugle med diameter 165 mm, har mindre krumningsradius end 5 mm.

| 1.2.1. | Hvis nogen del af ovennævnte beslag og tilbehør er udført i materiale med mindre hårdhed end shore A 50 på stift underlag, gælder kravene i punkt 1.2 ovenfor alene det stive underlag. |
| --- | --- |

1.2.1.

Hvis nogen del af ovennævnte beslag og tilbehør er udført i materiale med mindre hårdhed end shore A 50 på stift underlag, gælder kravene i punkt 1.2 ovenfor alene det stive underlag.

| 1.2.2. | For ryglænets dele, såsom indstillingsanordninger for sæde og tilbehør, gælder kravene i punkt 1.2 ikke, hvis de i hvilestilling er beliggende under et vandret plan 400 mm over referenceplanet, uanset om sædets bruger kan komme i berøring med dem. |
| --- | --- |

1.2.2.

For ryglænets dele, såsom indstillingsanordninger for sæde og tilbehør, gælder kravene i punkt 1.2 ikke, hvis de i hvilestilling er beliggende under et vandret plan 400 mm over referenceplanet, uanset om sædets bruger kan komme i berøring med dem.

2.   Klargøring af sædet til prøvning

2.1.   Det sæde, der skal prøves, monteres:

| 2.1.1. | enten på en prøveplatform, der er repræsentativ for et køretøjs karrosseri |
| --- | --- |

2.1.1.

enten på en prøveplatform, der er repræsentativ for et køretøjs karrosseri

| 2.1.2. | eller på en stiv prøvebænk. |
| --- | --- |

2.1.2.

eller på en stiv prøvebænk.

2.2.   Prøveplatformens eller -bænkens forankring til montering af de(t) afprøvede sæde(r) skal være identisk med eller have samme specifikationer som den, der anvendes i de(t) køretøj(er), hvor sædet agtes anvendt.

2.3.   Det afprøvede sæde skal være komplet med alt indtræk og tilbehør. Er sædet monteret med bord, skal dette være i sammenklappet tilstand.

2.4.   Kan sædets position reguleres i sideretningen, skal det være anbragt i den position, der svarer til størst mulig forskydning.

2.5.   Er sædets ryglæn indstilleligt, skal det være stillet således, at dukkens resulterende torsohældning, som anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motordrevne køretøjer, er så tæt som muligt på den, der anbefales af fabrikanten, eller hvis denne ikke anbefaler nogen vinkel, så tæt som muligt på 25° bagud fra lodret.

2.6.   Har ryglænet højdeindstillelig nakkestøtte, skal denne være i sin laveste stilling.

2.7.   Sikkerhedsseler af en type godkendt i henhold til regulativ nr. 16 og fastgjort til forankringer monteret i henhold til regulativ nr. 14 (herunder, hvis relevant, undtagelsen i punkt 7.4 i nævnte regulativ) skal være monteret på både ekstrasædet og det sæde, der skal prøves.

3.   Dynamiske prøvninger

3.1.   Prøvning 1

Prøveplatformen skal være monteret på en prøvevogn.

3.2.   Ekstrasæde

Ekstrasædet kan være af samme type som det sæde, der afprøves, og skal være placeret parallelt med og direkte bagved det sæde, der afprøves. De to sæder skal være af samme højde og være indstillet ens, og afstanden mellem sæderne skal være 750 mm.

| 3.2.1. | Hvis der anvendes et ekstrasæde af en anden type, skal dette angives i meddelelsesformularen vedrørende godkendelse af sædetypen, som skal være i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

3.2.1.

Hvis der anvendes et ekstrasæde af en anden type, skal dette angives i meddelelsesformularen vedrørende godkendelse af sædetypen, som skal være i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

3.3.   Dukke

| 3.3.1. | Dukken placeres uden sele på ekstrasædet, således at dens symmetriplan falder sammen med symmetriplanet for den pågældende siddeplads. |
| --- | --- |

3.3.1.

Dukken placeres uden sele på ekstrasædet, således at dens symmetriplan falder sammen med symmetriplanet for den pågældende siddeplads.

| 3.3.2. | Dukkens hænder skal hvile på lårene, og albuerne skal være i berøring med ryglænet; benene skal være helt strakt og om muligt parallelle; hælene skal røre gulvet. |
| --- | --- |

3.3.2.

Dukkens hænder skal hvile på lårene, og albuerne skal være i berøring med ryglænet; benene skal være helt strakt og om muligt parallelle; hælene skal røre gulvet.

| 3.3.3. | Hver af de krævede dukker skal anbringes på et sæde ved hjælp af følgende fremgangsmåde:






  3.3.3.1. | dukken anbringes på sædet så tæt som muligt på den ønskede position |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

Hver af de krævede dukker skal anbringes på et sæde ved hjælp af følgende fremgangsmåde:

3.3.3.1.

dukken anbringes på sædet så tæt som muligt på den ønskede position

| 3.3.3.2. | en stiv plade, 76 mm × 76 mm, anbringes så lavt som muligt på forsiden af dukkens torso |
| --- | --- |

3.3.3.2.

en stiv plade, 76 mm × 76 mm, anbringes så lavt som muligt på forsiden af dukkens torso

| 3.3.3.3. | den stive plade trykkes vandret ind mod dukkens torso med en kraft på mellem 25 og 35 daN:






  3.3.3.3.1. | torsoen trækkes frem i skuldrene til lodret og føres derefter tilbage mod ryglænet; dette gøres to gange |
| --- | --- | --- |

3.3.3.3.

den stive plade trykkes vandret ind mod dukkens torso med en kraft på mellem 25 og 35 daN:

3.3.3.3.1.

torsoen trækkes frem i skuldrene til lodret og føres derefter tilbage mod ryglænet; dette gøres to gange

| 3.3.3.3.2. | uden at torsoen bevæges, anbringes hovedet i en sådan stilling, at den platform, der bærer måleinstrumenterne inde i hovedet, er vandret, og således at hovedets symmetriplan (midtsagittalplan) er parallel med køretøjets |
| --- | --- |

3.3.3.3.2.

uden at torsoen bevæges, anbringes hovedet i en sådan stilling, at den platform, der bærer måleinstrumenterne inde i hovedet, er vandret, og således at hovedets symmetriplan (midtsagittalplan) er parallel med køretøjets

| 3.3.3.4. | den stive plade fjernes forsigtigt |
| --- | --- |

3.3.3.4.

den stive plade fjernes forsigtigt

| 3.3.3.5. | dukken føres fremad på sædet, og den ovenfor beskrevne anbringelsesprocedure gentages |
| --- | --- |

3.3.3.5.

dukken føres fremad på sædet, og den ovenfor beskrevne anbringelsesprocedure gentages

| 3.3.3.6. | om nødvendigt korrigeres positionen af dukkens underekstremiteter |
| --- | --- |

3.3.3.6.

om nødvendigt korrigeres positionen af dukkens underekstremiteter

| 3.3.3.7. | de monterede måleinstrumenter må ikke på nogen måde påvirke dukkens bevægelse under kollisionen |
| --- | --- |

3.3.3.7.

de monterede måleinstrumenter må ikke på nogen måde påvirke dukkens bevægelse under kollisionen

| 3.3.3.8. | temperaturen af målesystemet skal være stabiliseret inden prøven og så vidt muligt holdes mellem 19 og 26 °C. |
| --- | --- |

3.3.3.8.

temperaturen af målesystemet skal være stabiliseret inden prøven og så vidt muligt holdes mellem 19 og 26 °C.

3.4.   Simulering af kollision

| 3.4.1. | Den samlede hastighedsændring i den prøvevogn, der bruges til simulering af kollisionen, skal være på mellem 30 og 32 km/h. |
| --- | --- |

3.4.1.

Den samlede hastighedsændring i den prøvevogn, der bruges til simulering af kollisionen, skal være på mellem 30 og 32 km/h.

| 3.4.2. | Prøvevognens deceleration eller acceleration, hvis ansøgeren vælger sidstnævnte, under kollisionssimulationen skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i figur 1 nedenfor. Bortset fra et samlet tidsrum på mindre end 3 ms, skal det tidsmæssige forløb af prøvevognens deceleration eller acceleration være inden for grænsekurverne i figur 1. |
| --- | --- |

3.4.2.

Prøvevognens deceleration eller acceleration, hvis ansøgeren vælger sidstnævnte, under kollisionssimulationen skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i figur 1 nedenfor. Bortset fra et samlet tidsrum på mindre end 3 ms, skal det tidsmæssige forløb af prøvevognens deceleration eller acceleration være inden for grænsekurverne i figur 1.

| 3.4.3. | Derudover skal decelerationens eller accelerationens gennemsnitsværdi være mellem 6,5 og 8,5 g. |
| --- | --- |

3.4.3.

Derudover skal decelerationens eller accelerationens gennemsnitsværdi være mellem 6,5 og 8,5 g.

3.5.   Prøvning 2

| 3.5.1. | Prøvning 1 gentages med en dukke anbragt siddende i ekstrasædet; dukken skal være fastholdt af en sikkerhedssele, der er monteret og justeret efter fabrikantens anvisninger. Antallet af forankringspunkter for sikkerhedssele i forbindelse med prøvning 2 skal angives i meddelelsesformularen vedrørende godkendelse af sædetypen, som skal være i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

3.5.1.

Prøvning 1 gentages med en dukke anbragt siddende i ekstrasædet; dukken skal være fastholdt af en sikkerhedssele, der er monteret og justeret efter fabrikantens anvisninger. Antallet af forankringspunkter for sikkerhedssele i forbindelse med prøvning 2 skal angives i meddelelsesformularen vedrørende godkendelse af sædetypen, som skal være i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

| 3.5.2. | Ekstrasædet skal enten være af samme type som det afprøvede eller af en type, som der skal gives nærmere oplysninger om i meddelelsesformularen vedrørende godkendelse af sædetypen, som skal være i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

3.5.2.

Ekstrasædet skal enten være af samme type som det afprøvede eller af en type, som der skal gives nærmere oplysninger om i meddelelsesformularen vedrørende godkendelse af sædetypen, som skal være i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

| 3.5.3. | I tilfælde, hvor prøvning 2 udføres med dukken fastholdt af en 3-punktssele og belastningsindekset ikke overskrides, skal sædet godkendes og forskrifterne i regulativ nr. 14 til statiske prøvebelastninger og bevægelse af den øverste forankring under prøven skal anses for opfyldt. |
| --- | --- |

3.5.3.

I tilfælde, hvor prøvning 2 udføres med dukken fastholdt af en 3-punktssele og belastningsindekset ikke overskrides, skal sædet godkendes og forskrifterne i regulativ nr. 14 til statiske prøvebelastninger og bevægelse af den øverste forankring under prøven skal anses for opfyldt.

Figur 1

Image

---

Tillæg 2

Metode til prøvning af forankringerne i et køretøj i henhold til punkt 6.1.1

1.   Prøvningsapparatur

| 1.1. | En stiv konstruktion, der er tilstrækkelig repræsentativ for sædet, som agtes anvendt i køretøjet, fastgøres ved hjælp af de af fabrikanten forelagte fastgøringsdele (bolte, skruer m.v.) til de dele af konstruktionen, der underkastes prøverne. |
| --- | --- |

1.1.

En stiv konstruktion, der er tilstrækkelig repræsentativ for sædet, som agtes anvendt i køretøjet, fastgøres ved hjælp af de af fabrikanten forelagte fastgøringsdele (bolte, skruer m.v.) til de dele af konstruktionen, der underkastes prøverne.

| 1.2. | Kan der på samme forankring monteres flere sædetyper, der er indbyrdes forskellige, hvad angår afstanden mellem benenes for- og bagende, skal prøven udføres med den korteste benafstand. I typegodkendelsesattesten skal denne benafstand være angivet. |
| --- | --- |

1.2.

Kan der på samme forankring monteres flere sædetyper, der er indbyrdes forskellige, hvad angår afstanden mellem benenes for- og bagende, skal prøven udføres med den korteste benafstand. I typegodkendelsesattesten skal denne benafstand være angivet.

2.   Prøvningsforskrifter

| 2.1. | Der påføres en kraft F: |
| --- | --- |

2.1.

Der påføres en kraft F:

| 2.1.1. | i en højde af 750 mm over referenceplanet og på den lodrette linje, der indeholder det geometriske centrum af den polygon, hvis hjørner udgøres af de forskellige forankringspunkter, eller i givet fald af sædets yderste forankringer, gennem den stive konstruktion omhandlet i punkt 1.1 ovenfor |
| --- | --- |

2.1.1.

i en højde af 750 mm over referenceplanet og på den lodrette linje, der indeholder det geometriske centrum af den polygon, hvis hjørner udgøres af de forskellige forankringspunkter, eller i givet fald af sædets yderste forankringer, gennem den stive konstruktion omhandlet i punkt 1.1 ovenfor

| 2.1.2. | i vandret plan og rettet mod køretøjets forende |
| --- | --- |

2.1.2.

i vandret plan og rettet mod køretøjets forende

| 2.1.3. | med kortest mulig tidsforsinkelse og med en varighed af mindst 0,2 s. |
| --- | --- |

2.1.3.

med kortest mulig tidsforsinkelse og med en varighed af mindst 0,2 s.

| 2.2. | Kraften F bestemmes enten |
| --- | --- |

2.2.

Kraften F bestemmes enten

| 2.2.1. | ved hjælp af følgende formel: F = (5 000 ± 50) × i
  hvor:
  hvor F er indeholdt i N, og »i« repræsenterer antal siddepladser på det sæde, som de afprøvede forankringer søges godkendt til eller, hvis fabrikanten anmoder herom |
| --- | --- |

2.2.1.

ved hjælp af følgende formel: F = (5 000 ± 50) × i

hvor:

hvor F er indeholdt i N, og »i« repræsenterer antal siddepladser på det sæde, som de afprøvede forankringer søges godkendt til eller, hvis fabrikanten anmoder herom

| 2.2.2. | i overensstemmelse med de repræsentative belastninger, der er målt ved de dynamiske prøvninger beskrevet i tillæg 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.2.

i overensstemmelse med de repræsentative belastninger, der er målt ved de dynamiske prøvninger beskrevet i tillæg 1 til dette regulativ.

---

Tillæg 3

MÅLINGER

1.   Til alle nødvendige målinger skal anvendes målesystemer, der er i overensstemmelse med den internationale standard ISO 6487:1987 med betegnelsen »Measurement techniques in impact tests: Instrumentation«.

2.   Dynamisk prøvning

2.1.   Målinger på prøvevognen

Prøvevognens decelerations- og accelerationskarakteristik bestemmes ved hjælp af målesystemer med kanalfrekvensklasse 60 på grundlag af de decelerationer eller accelerationer, der er målt på prøvevognens stive stel.

2.2.   Målinger på dukkerne

Måleanordningernes målinger registreres gennem uafhængige datakanaler med følgende kanalfrekvensklasse:

| 2.2.1. | Målinger i prøvedukkens hoved
  Den resulterende triaksiale acceleration, henført til tyngdepunktet (γr) (1) måles med en kanalfrekvensklasse på 600. |
| --- | --- |

2.2.1.

Målinger i prøvedukkens hoved

Den resulterende triaksiale acceleration, henført til tyngdepunktet (γr) (1) måles med en kanalfrekvensklasse på 600.

| 2.2.2. | Målinger i prøvedukkens brystkasse
  Den resulterende acceleration i tyngdepunktet måles med en kanalfrekvensklasse på 180. |
| --- | --- |

2.2.2.

Målinger i prøvedukkens brystkasse

Den resulterende acceleration i tyngdepunktet måles med en kanalfrekvensklasse på 180.

| 2.2.3. | Målinger i dukkens lårben
  Den aksiale kompressionskraft måles med en kanalfrekvensklasse på 600. |
| --- | --- |

2.2.3.

Målinger i dukkens lårben

Den aksiale kompressionskraft måles med en kanalfrekvensklasse på 600.

---

(1)  Udtrykt i g (= 9,81 m/s2), idet skalaværdien beregnes af følgende formel:

Formula

hvor:

| γl | = | størrelsen af den øjeblikkelige longitudinale acceleration |
| --- | --- | --- |
| γv | = | størrelsen af den øjeblikkelige vertikale acceleration |
| γt | = | størrelsen af den øjeblikkelige transversale acceleration. |

γl

=

størrelsen af den øjeblikkelige longitudinale acceleration

γv

=

størrelsen af den øjeblikkelige vertikale acceleration

γt

=

størrelsen af den øjeblikkelige transversale acceleration.

---

Tillæg 4

BESTEMMELSE AF ACCEPTKRITERIER

1.   Acceptkriterie for hovedet (HAC)

| 1.1. | Dette skadekriterium (HAC) beregnes på grundlag af den resulterende triaksiale acceleration, målt som angivet i tillæg 3, punkt 2.2.1, ved følgende udtryk:



  hvor t1 og t2 er vilkårlige tidspunkter under prøven, for hvilke størrelsen af HAC er maksimal i intervallet t1, t2. Som enhed for t1 og t2 anvendes sekunder. |
| --- | --- |

1.1.

Dette skadekriterium (HAC) beregnes på grundlag af den resulterende triaksiale acceleration, målt som angivet i tillæg 3, punkt 2.2.1, ved følgende udtryk:

Formula

hvor t1 og t2 er vilkårlige tidspunkter under prøven, for hvilke størrelsen af HAC er maksimal i intervallet t1, t2. Som enhed for t1 og t2 anvendes sekunder.

2.   Belastningsindeks for brystkassen (ThAC)

| 2.1. | Dette belastningsindeks bestemmes af den absolutte værdi af den resulterende acceleration, udtrykt i g og målt som angivet i tillæg 3, punkt 2.2.2, samt af accelerationsperioden, udtrykt i ms. |
| --- | --- |

2.1.

Dette belastningsindeks bestemmes af den absolutte værdi af den resulterende acceleration, udtrykt i g og målt som angivet i tillæg 3, punkt 2.2.2, samt af accelerationsperioden, udtrykt i ms.

3.   Belastningsindeks for lårbenet (FAC)

Dette belastningsindeks bestemmes af kompressionsbelastningen (i kN), som aksialt påføres hver af dukkens lårbensknogler, målt som angivet i tillæg 3, punkt 2.2.3, samt af kompressionsbelastningens varighed (i ms).

---

Tillæg 5

STATISKE PRØVNINGSFORSKRIFTER OG STATISK PROCEDURE

1.   Forskrifter

1.1.   Kravene til prøvning af sæder, prøvet efter dette tillæg, tager sigte på at fastslå:

| 1.1.1. | at sædets brugere bliver korrekt tilbageholdt af de foranstående sæder |
| --- | --- |

1.1.1.

at sædets brugere bliver korrekt tilbageholdt af de foranstående sæder

| 1.1.2. | at sædets brugere ikke bliver alvorligt kvæstet, og |
| --- | --- |

1.1.2.

at sædets brugere ikke bliver alvorligt kvæstet, og

| 1.1.3. | at sædet og sædebeslagene har den nødvendige styrke. |
| --- | --- |

1.1.3.

at sædet og sædebeslagene har den nødvendige styrke.

1.2.   Kravene i punkt 1.1.1 ovenfor anses for opfyldt, hvis den maksimale forskydning af angrebspunktet for hvert af de i punkt 2.2.1 foreskrevne kræfter ikke overstiger 400 mm, målt i det vandrette plan og i det langsgående midterplan for den pågældende siddeplads.

1.3.   Kravene i punkt 1.1.2 ovenfor anses for opfyldt, hvis følgende specifikationer er overholdt:

| 1.3.1. | Den maksimale forskydning af angrebspunktet for hver af de i punkt 2.2.1 foreskrevne kræfter, målt som beskrevet i punkt 1.2, ikke er under 100 mm. |
| --- | --- |

1.3.1.

Den maksimale forskydning af angrebspunktet for hver af de i punkt 2.2.1 foreskrevne kræfter, målt som beskrevet i punkt 1.2, ikke er under 100 mm.

| 1.3.2. | Den maksimale forskydning af angrebspunktet for hver af de i punkt 2.2.1 foreskrevne kræfter, målt som beskrevet i punkt 1.2, ikke er under 50 mm. |
| --- | --- |

1.3.2.

Den maksimale forskydning af angrebspunktet for hver af de i punkt 2.2.1 foreskrevne kræfter, målt som beskrevet i punkt 1.2, ikke er under 50 mm.

| 1.3.3. | Alle beslag, der udgør en del af sædets bagside eller tilbehør dertil, skal være således udformet, at det er usandsynligt, at de kan forvolde kvæstelser af en passager ved en kollision. Dette krav anses for opfyldt, hvis ingen dele, som kan berøres af en kugle med diameter 165 mm, har mindre krumningsradius end 5 mm. |
| --- | --- |

1.3.3.

Alle beslag, der udgør en del af sædets bagside eller tilbehør dertil, skal være således udformet, at det er usandsynligt, at de kan forvolde kvæstelser af en passager ved en kollision. Dette krav anses for opfyldt, hvis ingen dele, som kan berøres af en kugle med diameter 165 mm, har mindre krumningsradius end 5 mm.

| 1.3.4. | Hvis nogen del af ovennævnte beslag og tilbehør er udført i materiale med mindre hårdhed end shore A 50 på stift underlag, gælder kravene i punkt 1.3.3 ovenfor alene det stive underlag. |
| --- | --- |

1.3.4.

Hvis nogen del af ovennævnte beslag og tilbehør er udført i materiale med mindre hårdhed end shore A 50 på stift underlag, gælder kravene i punkt 1.3.3 ovenfor alene det stive underlag.

| 1.3.5. | For ryglænets dele, såsom justeranordninger for sæde og tilbehør, gælder kravene i punkt 1.3.3 ikke, hvis de i hvilestilling er beliggende under et vandret plan 400 mm over referenceplanet, uanset om sædets bruger kan komme i berøring med dem. |
| --- | --- |

1.3.5.

For ryglænets dele, såsom justeranordninger for sæde og tilbehør, gælder kravene i punkt 1.3.3 ikke, hvis de i hvilestilling er beliggende under et vandret plan 400 mm over referenceplanet, uanset om sædets bruger kan komme i berøring med dem.

1.4.   Forskrifterne i punkt 1.1.3 anses for opfyldt hvis:

| 1.4.1. | ingen del af sædet, dets monteringsbeslag eller tilbehørsdele bliver revet fuldstændig løs under prøvningen |
| --- | --- |

1.4.1.

ingen del af sædet, dets monteringsbeslag eller tilbehørsdele bliver revet fuldstændig løs under prøvningen

| 1.4.2. | sædet forbliver sikkert fastholdt — uanset at en eller flere af dets forankringer delvis rives løs — og alle låsesystemer forbliver låst i hele prøvningens varighed |
| --- | --- |

1.4.2.

sædet forbliver sikkert fastholdt — uanset at en eller flere af dets forankringer delvis rives løs — og alle låsesystemer forbliver låst i hele prøvningens varighed

| 1.4.3. | ingen del af sædets konstruktion eller dets tilbehør efter prøvningen har brud eller skarpe eller spidse kanter, der kan forårsage kvæstelser. |
| --- | --- |

1.4.3.

ingen del af sædets konstruktion eller dets tilbehør efter prøvningen har brud eller skarpe eller spidse kanter, der kan forårsage kvæstelser.

2.   Statisk prøvning

2.1.   Prøvningsapparatur

| 2.1.1. | Dette består af cylindriske flader med en krumningsradius på 82 ± 3 mm og en bredde:






  2.1.1.1. | mindst lig bredden af ryglænet af hver siddeplads, der afprøves med den øvre skabelon |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Dette består af cylindriske flader med en krumningsradius på 82 ± 3 mm og en bredde:

2.1.1.1.

mindst lig bredden af ryglænet af hver siddeplads, der afprøves med den øvre skabelon

| 2.1.1.2. | lig 320 – 0/+ 10 mm for nedre skabelon som vist i dette tillægs figur 1. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

lig 320 – 0/+ 10 mm for nedre skabelon som vist i dette tillægs figur 1.

| 2.1.2. | Den overflade, som ligger an mod sædets dele, skal være udført i materiale med Shore A hårdhed ikke under 80. |
| --- | --- |

2.1.2.

Den overflade, som ligger an mod sædets dele, skal være udført i materiale med Shore A hårdhed ikke under 80.

| 2.1.3. | Hver cylindrisk overflade skal være forsynet med mindst én krafttransducer, der er i stand til at måle de kræfter, der påføres i den i punkt 2.2.1.1 fastlagte retning. |
| --- | --- |

2.1.3.

Hver cylindrisk overflade skal være forsynet med mindst én krafttransducer, der er i stand til at måle de kræfter, der påføres i den i punkt 2.2.1.1 fastlagte retning.

2.2.   Prøvningsforskrifter

| 2.2.1. | En prøvningskraft svarende til

  N påføres på sædets bageste del svarende til hver af sædets siddepladser ved hjælp af en anordning i overensstemmelse med punkt 2.1 ovenfor.





  2.2.1.1. | Kraftens angrebsretning skal være i det lodrette midterplan af den pågældende siddeplads; den skal være vandret og være rettet bagfra mod sædets forside. |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Formula

2.2.1.1.

Kraftens angrebsretning skal være i det lodrette midterplan af den pågældende siddeplads; den skal være vandret og være rettet bagfra mod sædets forside.

| 2.2.1.2. | Kraftens angrebspunkt skal være beliggende i en højde H1 mellem 0,70 og 0,80 m over referenceplanet. Den nøjagtige højde fastlægges af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Kraftens angrebspunkt skal være beliggende i en højde H1 mellem 0,70 og 0,80 m over referenceplanet. Den nøjagtige højde fastlægges af fabrikanten.

| 2.2.2. | En prøvningskraft svarende til

  N påføres samtidigt på sædets bageste del ud for hver af sædets siddepladser i samme lodrette plan og i samme retning i en højde, H2, 0,45 og 0,55 m over referenceplanet, ved hjælp af en anordning svarende til punkt 2.1 ovenfor. Den nøjagtige højde fastlægges af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.2.2.

Formula

| 2.2.3. | Prøveskabelonen holdes så vidt muligt i berøring med sædets bagsæde under påføring af de i punkt 2.2.1 og 2.2.2 ovenfor angivne kræfter. De skal kunne dreje i det vandrette plan. |
| --- | --- |

2.2.3.

Prøveskabelonen holdes så vidt muligt i berøring med sædets bagsæde under påføring af de i punkt 2.2.1 og 2.2.2 ovenfor angivne kræfter. De skal kunne dreje i det vandrette plan.

| 2.2.4. | Når et sæde omfatter flere end én siddeplads, skal kræfterne svarende til hver siddeplads påføres samtidig, og der skal være lige så mange øvre og nedre skabeloner, som der er siddepladser. |
| --- | --- |

2.2.4.

Når et sæde omfatter flere end én siddeplads, skal kræfterne svarende til hver siddeplads påføres samtidig, og der skal være lige så mange øvre og nedre skabeloner, som der er siddepladser.

| 2.2.5. | Udgangsstillingen af hver skabelon for hver siddeplads bestemmes ved, at prøveanordningerne trykkes mod sædet med en kraft på mindst 20 N. |
| --- | --- |

2.2.5.

Udgangsstillingen af hver skabelon for hver siddeplads bestemmes ved, at prøveanordningerne trykkes mod sædet med en kraft på mindst 20 N.

| 2.2.6. | De i punkt 2.2.1 og 2.2.2 angivne kræfter påføres så hurtigt som muligt og skal alle, uanset deformationen, holdes på den foreskrevne størrelse i mindst 0,2 sekund. |
| --- | --- |

2.2.6.

De i punkt 2.2.1 og 2.2.2 angivne kræfter påføres så hurtigt som muligt og skal alle, uanset deformationen, holdes på den foreskrevne størrelse i mindst 0,2 sekund.

| 2.2.7. | Er prøven udført med en eller flere, men ikke alle kræfter større end det i punkt 2.2.1 og 2.2.2 angivne, og sædet opfylder kravene, anses prøvningen for bestået. |
| --- | --- |

2.2.7.

Er prøven udført med en eller flere, men ikke alle kræfter større end det i punkt 2.2.1 og 2.2.2 angivne, og sædet opfylder kravene, anses prøvningen for bestået.

Figur 1

Statisk afprøvningsudstyr

Image

---

Tillæg 6

Energioptagende egenskaber af ryglænets bagside

| 1. | På fabrikantens anmodning skal de dele af ryglænets bagside, der er beliggende i det i dette regulativs punkt 2.21 angivne referenceområde, afprøves efter forskrifterne for energioptagelse i bilag 4 til regulativ nr. 21. I så fald skal alt ekstraudstyr prøves i alle brugsstillinger, undtagen borde, der prøves i bortklappet stilling. |
| --- | --- |

1.

På fabrikantens anmodning skal de dele af ryglænets bagside, der er beliggende i det i dette regulativs punkt 2.21 angivne referenceområde, afprøves efter forskrifterne for energioptagelse i bilag 4 til regulativ nr. 21. I så fald skal alt ekstraudstyr prøves i alle brugsstillinger, undtagen borde, der prøves i bortklappet stilling.

| 2. | Denne prøvning skal angives i meddelelsesformularen vedrørende godkendelse af sædetypen, som skal være i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ. Der skal vedlægges en tegning, der viser det område af ryglænet, der er afprøvet ved energioptagelsesprøvningen. |
| --- | --- |

2.

Denne prøvning skal angives i meddelelsesformularen vedrørende godkendelse af sædetypen, som skal være i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ. Der skal vedlægges en tegning, der viser det område af ryglænet, der er afprøvet ved energioptagelsesprøvningen.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

BILAG 2

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG 3

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKERNE

1.   Udformning af godkendelsesmærke for et sæde

Image

2.   Udformning af godkendelsesmærke for en køretøjstype

Image

---

BILAG 4

Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepositioner i motorkøretøjer

1.   FORMÅL

Den i dette bilag beskrevne metode anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for en eller flere siddepladser i et motorkøretøj og til eftervisning af sammenhængen mellem målte data og de konstruktivt bestemte specifikationer, som er angivet af fabrikanten (1).

2.   DEFINITIONER

I dette bilag forstås ved:

2.1.   »Referencedata«: en eller flere af følgende specifikationer for siddepladsen:

2.2.   »Tredimensional H-punktmaskine«: (3-D H-maskine): anordning til bestemmelse af H-punkter og faktiske torsovinkler. Denne anordning er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag.

2.3.   »H-punkt«: omdrejningscentrum for torso og lår af 3-D H-maskinen, når denne er anbragt i køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. H-punktet er beliggende i midtpunktet af anordningens centerlinje, som forbinder sigtepunkterne for H-punktet på hver side af 3-D H-maskinen. Punktet »H« svarer teoretisk til punktet »R« (med hensyn til tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor). Når H-punktet er bestemt efter fremgangsmåden i punkt 4, betragtes H-punktet som fastliggende i forhold til sædehyndens konstruktion og flytter sammen med denne, når sædet justeres.

2.4.   »R-punktet« eller »sædets referencepunkt«: et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads, og er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem.

2.5.   »Torsolinje«: midteraksen af 3-D H-maskinens målestok, når denne er ført helt tilbage.

2.6.   »Faktisk torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og torsolinjen, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (vedrørende tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor).

2.7.   »Konstruktivt bestemt torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem R-punktet og torsolinjen i en position svarende til ryglænets konstruktivt bestemte placering, som er fastlagt af køretøjets fabrikant.

2.8.   »Den siddendes midterplan« (C/LO): midterplanet af 3-D H-maskinen, som er anbragt på hver af de foreskrevne siddepladser; den repræsenteres af H-punktets koordinat på Y-aksen. For enkeltsæder falder sædets midterplan sammen med den siddendes midterplan. For andre sæder angives den siddendes midterplan af fabrikanten.

2.9.   »Tredimensionalt referencesystem«: et system svarende til det, der er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.

2.10.   »Referencemærker«: fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) på karrosseriets overflade som defineret af fabrikanten.

2.11.   »Målestilling for køretøj«: køretøjets position som defineret ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem.

3.   FORSKRIFTER

3.1.   Datapræsentation

For hver siddeplads, for hvilken der kræves referencedata til at godtgøre overensstemmelsen med dette regulativs bestemmelser, skal alle nedenstående data eller et passende udvalg heraf forelægges i den form, der er angivet i tillæg 3 til dette bilag:

| 3.1.1. | koordinaterne for R-punktet i forhold til det tredimensionale referencesystem |
| --- | --- |

3.1.1.

koordinaterne for R-punktet i forhold til det tredimensionale referencesystem

| 3.1.2. | den konstruktivt bestemte torsovinkel |
| --- | --- |

3.1.2.

den konstruktivt bestemte torsovinkel

| 3.1.3. | alle angivelser, som er nødvendige til at indstille sædet (hvis det er indstilleligt) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte måleposition. |
| --- | --- |

3.1.3.

alle angivelser, som er nødvendige til at indstille sædet (hvis det er indstilleligt) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte måleposition.

3.2.   Forhold mellem måleværdier og konstruktivt bestemte specifikationer

3.2.1.   H-punktets koordinater og værdien af den faktiske torsovinkel, som fremkommer ved den i punkt 4 nedenfor beskrevne fremgangsmåde, sammenholdes med henholdsvis R-punktets koordinater og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel angivet af køretøjets fabrikant.

3.2.2.   For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem den konstruktivt bestemte torsovinkel og den faktiske torsovinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt den faktiske torsovinkel er inden for 5° fra den konstruktivt bestemte torsovinkel.

3.2.3.   Er disse betingelser opfyldt, anvendes R-punktet og den konstruktivt bestemte torsovinkel til påvisning af, at dette regulativs bestemmelser er overholdt.

3.2.4.   Opfylder H-punktet og den faktiske torsovinkel ikke kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, bestemmes H-punktet og den faktiske torsovinkel yderligere to gange (tre gange i alt). Såfremt resultaterne af to af disse tre gennemførelser opfylder kravene, finder betingelserne i punkt 3.2.3 ovenfor anvendelse.

3.2.5.   Såfremt resultaterne af mindst to af de i punkt 3.2.4 ovenfor beskrevne gennemførelser ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, eller såfremt efterprøvning ikke kan finde sted, fordi køretøjets fabrikant har undladt at give oplysninger om R-punktets beliggenhed eller om den konstruktivt bestemte torsovinkel, finder det geometriske tyngdepunkt af de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler anvendelse og anses for at gælde i alle tilfælde, hvor der henvises til R-punkt eller konstruktivt bestemt torsovinkel i dette regulativ.

4.   FREMGANGSMÅDE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKT OG KROPPENS FAKTISKE TORSOVINKEL

4.1.   Køretøjets konditioneres efter fabrikantens skøn ved en temperatur på 20 ± 10 °C for at sikre, at sædematerialet har nået rumtemperatur. Har prøvesædet aldrig været benyttet, anbringes en 70 til 80 kg tung person eller anordning på sædet to gange ét minut for at komprimere sædehynde og ryglæn. Fabrikanten kan anmode om, at alle sædesæt skal være uden belastning i en mindsteperiode på 30 minutter forud for montering af 3-D H-maskinen.

4.2.   Køretøjet anbringes i den målestilling, der defineres i punkt 2.11 ovenfor.

4.3.   Er sædet justerbart, indstilles det i den bageste normale køreposition eller siddestilling, som angives af køretøjets fabrikant, idet kun sædets indstilling i længderetningen tages i betragtning, og idet der ses bort fra indstilling til andet formål end normal kørsel. Findes der andre former for indstilling af sædet (højde, vinkel, ryglæn osv.), vælges den indstilling, som foreskrives af køretøjets fabrikant. Ophængte sæder fastgøres i den lodrette stilling, der svarer til en normal kørselsposition i henhold til fabrikantens anvisninger.

4.4.   Det område af sædet, som berøres af 3-D H-maskinen, skal være dækket af bomuldsmusselin af tilstrækkelig størrelse og passende vævning, beskrevet som almindeligt bomuldsstof med 18,9 tråde pr. cm2 og vægt 0,228 kg, eller af strikket eller uvævet stof med tilsvarende egenskaber.

Foretages prøvningen på et sæde uden for køretøjet, skal det gulv, som sædet er anbragt på, have samme hovedegenskaber (2) som gulvet i det køretøj, hvor sædet påtænkes anvendt.

4.5.   3-D H-maskinens sæde og ryglæn anbringes således, at den siddendes midterplan (C/LO) falder sammen med 3-D H-maskinens midterplan. På fabrikantens begæring kan 3-D H-maskinen flyttes, så den er inden for C/LO, hvis 3-D H-maskinen er anbragt så yderligt, at sædets kant ikke gør det muligt at bringe 3-D H-maskinen i niveau.

4.6.   Fod-/underbensenhederne fastgøres til sædeskålen, enten enkeltvis eller ved hjælp af T-stykket med underben. En linje gennem H-punktets sigtepunkter skal være parallel med jorden og vinkelret på sædets midterplan i længderetningen.

4.7.   3-D H-anordningens fod- og benposition indstilles som følger:

4.7.1.   Omhandlet siddeplads: fører og den yderste forsædepassager

| 4.7.1.1. | De to fod-/benenheder føres fremad, så fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-maskinens midterplan som den højre fod er til højre. Den libelle, som kontrollerer 3-D H-maskinens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved, at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem H-punktets sigtepunkter skal fortsat være vinkelret på sædets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

De to fod-/benenheder føres fremad, så fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-maskinens midterplan som den højre fod er til højre. Den libelle, som kontrollerer 3-D H-maskinens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved, at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem H-punktets sigtepunkter skal fortsat være vinkelret på sædets midterplan i længderetningen.

| 4.7.1.2. | Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigtepunkternes indstilling skal bibeholdes. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigtepunkternes indstilling skal bibeholdes.

4.7.2.   Omhandlet siddeplads: yderplads på bagsæde

For bagsæder og ekstrasæder anbringes benene som foreskrevet af fabrikanten. Hvis de dele af gulvet, som fødderne derved støtter mod, har forskellig højde, benyttes som reference den fod, som først kommer i berøring med forsædet, og den anden fod anbringes således, at libellen til angivelse af sædets indstilling i tværretningen er i vater.

4.7.3.   Andre omhandlede siddepladser:

Hertil benyttes den generelle metode i punkt 4.7.1 ovenfor bortset fra, at fødderne anbringes som foreskrevet af køretøjets fabrikant.

4.8.   Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-maskinen bringes i vater.

4.9.   Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-maskinen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-maskinen genindstilles i sædet ved hjælp af en af følgende metoder:

| 4.9.1. | Hvis 3-D H-maskinen er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes denne procedure: Man lader 3-D H-maskinen glide tilbage, indtil T-stykket ikke længere behøver at belastes for at begrænse bevægelsen fremad-vandret, dvs. indtil sædets skål ligger an mod ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position. |
| --- | --- |

4.9.1.

Hvis 3-D H-maskinen er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes denne procedure: Man lader 3-D H-maskinen glide tilbage, indtil T-stykket ikke længere behøver at belastes for at begrænse bevægelsen fremad-vandret, dvs. indtil sædets skål ligger an mod ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position.

| 4.9.2. | Hvis 3-D H-maskinen ikke er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes denne procedure: 3-D H maskinen skubbes tilbage ved, at T-stykket påføres en bagudrettet vandret belastning, indtil sædeskålen ligger an mod ryglænet (se figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). |
| --- | --- |

4.9.2.

Hvis 3-D H-maskinen ikke er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes denne procedure: 3-D H maskinen skubbes tilbage ved, at T-stykket påføres en bagudrettet vandret belastning, indtil sædeskålen ligger an mod ryglænet (se figur 2 i tillæg 1 til dette bilag).

4.10.   Der påføres en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens ryglæn og skål i skæringspunktet mellem hoftevinkelkvadranten og T-stykkets hus. Belastningens retning holdes langs en linje mellem ovennævnte skæringspunkt og et punkt lige over lårbjælkens hus (jf. figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter bevæges bagstykket forsigtigt tilbage mod ryglænet. Under den resterende del af proceduren må man omhyggeligt forhindre 3-D H-maskinen i at glide frem.

4.11.   Vægtlodderne svarende til højre og venstre balde monteres, derefter skiftevis de otte torsovægtlodder. 3-D H-maskinen skal holdes i vater.

4.12.   Rygskålen vippes frem, så ryglænet aflastes. 3-D H-maskinen rokkes fra side til side gennem en vinkel på 10° (5° på hver side af det lodrette midterplan) gennem tre hele cyklusser for at udløse eventuel opstået friktion mellem 3-D H-maskinen og sædet.

Under den rokkende bevægelse kan 3-D H-maskinens T-stykke være tilbøjeligt til at flytte sig fra den foreskrevne vandrette og lodrette indstilling. T-stykket skal derfor fastholdes ved at anvende en passende sideværts belastning under vippebevægelserne. Det må sikres, at der ved fastholdelse af T-stykket og den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen ikke utilsigtet påføres nogen udvendig lodret eller frem- og tilbagerettet belastning.

3-D H-maskinens fødder må ikke holdes tilbage eller blokeres under dette trin. Ændrer fødderne stilling, skal man indtil videre lade dem forblive i denne stilling.

Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at begge libeller står i nulstilling. Har fødderne flyttet sig under den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen, skal de justeres på følgende måde:

Hver fod løftes skiftevis mindst muligt fri af bunden, indtil der ikke fremkommer nogen yderligere flytning af fødderne. Under denne løftning skal fødderne kunne dreje frit, og der må ikke påføres nogen fremadgående eller sideværts belastning. Når hver fod føres tilbage i sænket stilling, skal hælen være i berøring med den del af konstruktionen, der er beregnet dertil.

Kontrollér, at libellen for sideværts indstilling er i nulstilling. Om nødvendigt påføres rygskålen foroven en tilstrækkelig sideværts belastning til at bringe 3-D H-maskinens sædeskål i vater på sædet.

4.13.   Idet T-stykket holdes for at undgå, at 3-D H-maskinen glider fremad på sædehynden, gør man således:

| a) | rygskålen føres tilbage til ryglænet |
| --- | --- |

a)

rygskålen føres tilbage til ryglænet

| b) | der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af torsovægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må omhyggeligt sikres, at 3-D H-maskinen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Er det nødvendigt igen at bringe 3-D H-maskinen i niveau, drejer man rygskålen fremad og i vater og gentager proceduren fra pkt. 4.12. |
| --- | --- |

b)

der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af torsovægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må omhyggeligt sikres, at 3-D H-maskinen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Er det nødvendigt igen at bringe 3-D H-maskinen i niveau, drejer man rygskålen fremad og i vater og gentager proceduren fra pkt. 4.12.

4.14.   Foretag alle målinger:

| 4.14.1. | H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

4.14.1.

H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem.

| 4.14.2. | Den faktiske torso-vinkel aflæses ved 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant med måleanordningen i den stilling, der er længst bagud. |
| --- | --- |

4.14.2.

Den faktiske torso-vinkel aflæses ved 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant med måleanordningen i den stilling, der er længst bagud.

4.15.   Ønskes installationen af 3-D H-maskinen gentaget, skal alle sæder være ubelastet i mindst 30 minutter, før geninstallation finder sted. 3-D H-maskinen må ikke efterlades i belastet stand på sædet længere end den tid, det tager at udføre prøvningen.

4.16.   Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én faktisk torsovinkel, idet den i dette bilags tillæg 1 beskrevne 3-D H-maskine anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken. Denne plads skal være:

| 4.16.1. | for forreste sæderække: førersædet |
| --- | --- |

4.16.1.

for forreste sæderække: førersædet

| 4.16.2. | for bagsæderække(r): en yderplads. |
| --- | --- |

4.16.2.

for bagsæderække(r): en yderplads.

---

(1)  Hvis »H-punktet« for nogen siddeplads bortset fra forsæderne ikke kan bestemmes ved hjælp af den »tredimensionale H-punkt maskine« eller dertil hørende metoder, kan det af fabrikanten angivne »R-punkt« efter den kompetente myndigheds skøn anvendes som referencepunkt.

(2)  Hældning, højdeforskel med et sædebeslag, overfladestruktur osv.

Tillæg 1

Beskrivelse af den tredimensionale H-punkt-maskine
   (1)

(3-D H-maskinen)

1.   Ryglæns- og sædeskål

Ryglæns- og sædeskålene er udført i armeret plast og metal; de simulerer den menneskelige krops torso og lår og er mekanisk hængslet i H-punktet. Til måling af den faktiske torsovinkel er der til målestokken fastgjort en kvadrant, som er hængslet i H-punktet. En indstillelig lårbjælke, fastgjort til sædeskålen, fastlægger lårets centerlinje og fungerer som grundlinje for hoftevinkelkvadranten.

2.   Krops- og benelementer

Underbenselementerne er forbundet med sædeskålen ved T-stykket, der samler knæene og er en sideværts forlængelse af den indstillelige lårbjælke. Underbenselementerne er forsynet med kvadranter til måling af knævinklerne. Sko- og fodenhederne er kalibreret til måling af fodvinklen. Til den rumlige orientering af anordningen findes to libeller. Vægtlodder svarende til de forskellige kropselementer er anbragt i de respektive tyngdepunkter, så de giver samme indtrængning i sædet som den, der bevirkes af en mandsperson på 76 kg. Det kontrolleres, at alle 3-D H-maskinens led arbejder frit uden at frembyde nævneværdig friktion.

Figur 1

Betegnelser for 3-D H-maskinens elementer

Image

Figur 2

Dimensioner for 3-D H-maskinens elementer og vægtfordeling

Image

---

(1)  Voor nadere gegevens over de bouw van de 3-D H-machine wordt verwezen naar de Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Verenigde Staten van Amerika.

Maskinen svarer til den, der er beskrevet i ISO Standard 6549:1980.

Tillæg 2

TREDIMENSIONALT REFERENCESYSTEM

| 1. | Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (1). |
| --- | --- |

1.

Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (1).

| 2. | Køretøjets målestilling bestemmes ved at anbringe køretøjet på underlaget på en sådan måde, at målepunkternes koordinater svarer til de værdier, fabrikanten har opgivet. |
| --- | --- |

2.

Køretøjets målestilling bestemmes ved at anbringe køretøjet på underlaget på en sådan måde, at målepunkternes koordinater svarer til de værdier, fabrikanten har opgivet.

| 3. | Koordinaterne for R-punktet og H-punktet bestemmes i forhold til referencepunkterne, som defineres af køretøjsfabrikanten. |
| --- | --- |

3.

Koordinaterne for R-punktet og H-punktet bestemmes i forhold til referencepunkterne, som defineres af køretøjsfabrikanten.

Figur

Tredimensionalt referencesystem

Image

---

(1)  Referencesystemet svarer til ISO-standard 4130:1978.

Tillæg 3

REFERENCEDATA FOR SIDDEPLADSER

1.   Kodning af referencedata

Referencedata er angivet fortløbende for hver siddeplads. Siddepositionerne identificeres med en tocifret kode. Det første tegn er et arabertal, som angiver sæderækken, regnet fra køretøjets forende til bagenden. Det andet tegn er et stort bogstav, som angiver sædets placering i rækken, set i køretøjets normale køreretning; der anvendes følgende bogstaver:

| L | = | venstre |
| --- | --- | --- |
| C | = | midt |
| R | = | højre |

L

=

venstre

C

=

midt

R

=

højre

2.   Beskrivelse af køretøjets målestilling

2.1.   Referencemærkernes koordinater

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.   Fortegnelse over referencedata

3.1.   Siddeplads: ...

3.1.1.   R-punktets koordinater

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.1.2.   Konstruktivt bestemt torsovinkel:

3.1.3.   Specifikationer for sædeindstilling (1)

| | vandret: ... |
| --- | --- |

vandret: ...

| | lodret: ... |
| --- | --- |

lodret: ...

| | vinkelindstilling: ... |
| --- | --- |

vinkelindstilling: ...

| | torsovinkel: ... |
| --- | --- |

torsovinkel: ...

Bemærkning: Referencedata for yderligere siddepladser angives under 3.2, 3.3, osv.

---

(1)  Det ikke relevante overstreges.

---

| 30.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 164/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 164/46

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 87 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af kørelyslygter til motordrevne køretøjer

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 14 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 24. oktober 2009

Korrigendum 1 til revision 2 — Ikrafttrædelsesdato: 11. november 2009

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mærkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkendelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lysstyrke |
| --- | --- |

7.

| 8. | Synlig overflade |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lysets farve |
| --- | --- |

9.

| 10. | Prøvningsforskrifter |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pprøvning for varmebestandighed |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ændringer af en type kørelyslygte og udvidelse af godkendelse |
| --- | --- |

12.

| 13. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

13.

| 15. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

15.

| 14. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

14.

| 16. | Navne og adresser på tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvning, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

16.

BILAG

| Bilag 1 — | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type kørelyslygte i henhold til regulativ nr. 87 |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Eksempel på godkendelsesmærkets udformning |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Fotometriske målinger |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Mindsteværdier for rumlysfordelingens vinkler |
| --- | --- |

Bilag 6 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på kørelyslygter på køretøjer i klasse L, M, N og T (1).

2.   DEFINITIONER

I denne forordning forstås ved:

| 2.1. | »Kørelyslygte«: en fremadrettet lygte, der skal gøre køretøjet lettere synligt under kørsel uden for lygtetændingstiden. |
| --- | --- |

2.1.

»Kørelyslygte«: en fremadrettet lygte, der skal gøre køretøjet lettere synligt under kørsel uden for lygtetændingstiden.

| 2.2. | Definitionerne i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.

Definitionerne i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ.

| 2.3. | »Kørelyslygter af forskellig type«: kørelyslygter, som afviger på væsentlige punkter som:






  a) | fabriks- eller varemærke |
| --- | --- | --- |

2.3.

»Kørelyslygter af forskellig type«: kørelyslygter, som afviger på væsentlige punkter som:

a)

fabriks- eller varemærke

| b) | karakteristika ved det optiske system (lysstyrkeniveauer, lysfordelingsvinkler, type glødelampe, lyskildemodul osv.) |
| --- | --- |

b)

karakteristika ved det optiske system (lysstyrkeniveauer, lysfordelingsvinkler, type glødelampe, lyskildemodul osv.)

En ændring af en glødelampes farve eller af et filters farve udgør ikke en ændring af typen.

| 2.4. | Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og til regulativ nr. 37 læses som henvisninger til regulativ nr. 37 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen. |
| --- | --- |

2.4.

Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og til regulativ nr. 37 læses som henvisninger til regulativ nr. 37 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes bemyndigede repræsentant.

Efter ansøgerens valg kan det i ansøgningen specificeres, at anordningen kan monteres på køretøjet med forskellige hældninger for referenceaksen i forhold til køretøjets referenceplaner og jorden, eller at den kan roteres om sin egen referenceakse; disse forskellige monteringsbetingelser angives i meddelelsesformularen.

3.2.   For hver type kørelyslygte skal ansøgningen ledsages af:

| 3.2.1. | tegninger (i tre eksemplarer), der er så detaljerede, at kørelyslygtens type kan identificeres, og som indeholder en angivelse af de geometriske data for lygtens montering på køretøjet, den observationsakse, der ved prøvning skal tages som referenceakse (horisontalvinkel H = 0°, vertikalvinkel V = 0°), og det punkt, der ved disse prøvninger skal anvendes som referencecentrum, samt af den reflekterende overflade |
| --- | --- |

3.2.1.

tegninger (i tre eksemplarer), der er så detaljerede, at kørelyslygtens type kan identificeres, og som indeholder en angivelse af de geometriske data for lygtens montering på køretøjet, den observationsakse, der ved prøvning skal tages som referenceakse (horisontalvinkel H = 0°, vertikalvinkel V = 0°), og det punkt, der ved disse prøvninger skal anvendes som referencecentrum, samt af den reflekterende overflade

| 3.2.2. | en kort teknisk beskrivelse, hvori, bortset fra lygter med ikke udskiftelig lyskilde, angives:






  a) | den foreskrevne kategori af glødelamper; denne glødelampekategori skal være en af dem, som er angivet i regulativ 37 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen og/eller |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

en kort teknisk beskrivelse, hvori, bortset fra lygter med ikke udskiftelig lyskilde, angives:

a)

den foreskrevne kategori af glødelamper; denne glødelampekategori skal være en af dem, som er angivet i regulativ 37 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen og/eller

| b) | den særlige identifikationskode for lyskildemodulet. |
| --- | --- |

b)

den særlige identifikationskode for lyskildemodulet.

| 3.2.3. | to lygter. |
| --- | --- |

3.2.3.

to lygter.

4.   MÆRKNING

Kørelyslygter, som søges godkendt, skal:

4.1.   på lygteglasset være påført ansøgerens fabriks- eller varemærke; denne mærkning skal være læt læselig og ikke sletbar

4.2.   med undtagelse af lygter med ikke udskiftelige lyskilder være forsynet med let læselig og ikke sletbar mærkning, der angiver:

| a) | den foreskrevne kategori af glødelamper og/eller |
| --- | --- |

a)

den foreskrevne kategori af glødelamper og/eller

| b) | den særlige identifikationskode for lyskildemodulet. |
| --- | --- |

b)

den særlige identifikationskode for lyskildemodulet.

4.3.   hvis der er tale om lygter med en elektronisk lyskilderegulering og/eller ikke udskiftelige lyskilder og/eller lyskildemodul(er), skal de være mærket med nominel spænding eller nominelt spændingsområde og nominelt maksimalt wattforbrug.

4.4.   have en flade af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket og tillægssymboler, som foreskrevet i punkt 5,2 nedenfor. Nævnte flade skal vises på de i punkt 3.2.1 ovenfor omhandlede tegninger.

4.5.   Ved lygter med lyskildemodul(er) skal lyskildemodulet/modulerne forsynes med:

| 4.5.1. | ansøgerens fabriks- eller varemærke; dette skal være let læseligt og ikke sletbart. |
| --- | --- |

4.5.1.

ansøgerens fabriks- eller varemærke; dette skal være let læseligt og ikke sletbart.

| 4.5.2. | modulets særlige identifikationskode; denne skal være let læselig og ikke sletbar. Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODUL«, efterfulgt af godkendelsesmærket uden den i punkt 5.2.1.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af tillægssymboler eller tegn. Denne særlige identifikationskode skal være angivet i de i punkt 3.2.1 ovenfor omhandlede tegninger.
  Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger. |
| --- | --- |

4.5.2.

modulets særlige identifikationskode; denne skal være let læselig og ikke sletbar. Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODUL«, efterfulgt af godkendelsesmærket uden den i punkt 5.2.1.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af tillægssymboler eller tegn. Denne særlige identifikationskode skal være angivet i de i punkt 3.2.1 ovenfor omhandlede tegninger.

Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger.

| 4.5.3. | Mærkning med nominel spænding og wattforbrug. |
| --- | --- |

4.5.3.

Mærkning med nominel spænding og wattforbrug.

4.6.   Lygter, der ved anvendelse af en elektronisk lyskilderegulering, som ikke er en del af lygten, har en anden nominel spænding end 6 V, 12 V eller 24 V, skal også være forsynet med mærkning, der angiver den nominelle spænding for den sekundære konstruktion.

4.7.   En elektronisk lyskilderegulering, der er en del af lygten, men ikke indbygget i lygtehuset, skal være mærket med fabrikantens navn og dennes identifikationsnummer.

5.   GODKENDELSE

5.1.   Generelt

5.1.1.   Såfremt de to lygter, som er indleveret til godkendelse i henhold til punkt 3.2.3 ovenfor, opfylder dette regulativs forskrifter, meddeles godkendelse.

5.1.2.   Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere af de regulativer, som er vedføjet 1958-overenskomsten, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat at de pågældende lygter ikke er sammenbygget eller kombineret med eller gensidigt indbygget i (en) lygte(r), som ikke opfylder nogen af disse regulativer.

5.1.3.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (for tiden 00 for regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som inkorporerer de seneste større tekniske ændringer til regulativet på tidspunktet for godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele dette nummer til en anden type lygte, som er omfattet af dette regulativ.

5.1.4.   Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en type lygte i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

5.1.5.   Lygter, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal på det i punkt 4.4. ovenfor omhandlede sted være påført et internationalt godkendelsesmærke svarende til beskrivelsen i punkt 5.2. og 5.3. nedenfor.

5.1.6.   Det i punkt 5.2 omhandlede mærke og de heri omhandlede symboler skal være ikke sletbare og letlæselige, også når lygten er monteret i køretøjet.

5.2.   Godkendelsesmærkets sammensætning

Godkendelsesmærket består af:

| 5.2.1. | et internationalt godkendelsesmærke, bestående af:






  5.2.1.1. | en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har foretaget godkendelsen (2), |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

et internationalt godkendelsesmærke, bestående af:

5.2.1.1.

en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har foretaget godkendelsen (2),

| 5.2.1.2. | et godkendelsesnummer, |
| --- | --- |

5.2.1.2.

et godkendelsesnummer,

| 5.2.2. | det supplerende symbol »RL«. |
| --- | --- |

5.2.2.

det supplerende symbol »RL«.

| 5.2.3. | De to cifre i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som var i kraft på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, kan være påført nær ovenstående tillægssymboler. |
| --- | --- |

5.2.3.

De to cifre i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som var i kraft på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, kan være påført nær ovenstående tillægssymboler.

5.3.   Godkendelsesmærkets udformning

5.3.1.   Uafhængige lygter

Et eksempel på godkendelsesmærkets udformning med ovennævnte tillægssymboler findes i bilag 2, fig. 1 i dette regulativ.

5.3.2.   Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

5.3.2.1.   Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:

| 5.3.2.1.1. | det er synligt, efter at lygterne er monteret |
| --- | --- |

5.3.2.1.1.

det er synligt, efter at lygterne er monteret

| 5.3.2.1.2. | ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2.

ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.

5.3.2.2.   Identifikationssymbolet for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af det pågældende regulativ på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, skal være påført:

| 5.3.2.2.1. | enten på den pågældende reflekterende overflade |
| --- | --- |

5.3.2.2.1.

enten på den pågældende reflekterende overflade

| 5.3.2.2.2. | eller, hvis der er tale om sammenbyggede lygter, på en sådan måde, at hver enkelt lygte i de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter klart kan identificeres. |
| --- | --- |

5.3.2.2.2.

eller, hvis der er tale om sammenbyggede lygter, på en sådan måde, at hver enkelt lygte i de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter klart kan identificeres.

5.3.2.3.   Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som for det mindste af de enkelte mærker foreskrives i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er udstedt.

5.3.2.4.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som er omfattet af dette regulativ.

5.3.2.5.   I fig. 2 i bilag 2 til dette regulativ findes eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte tillægssymboler.

5.3.3.   I hinanden indbyggede lygter, hvis lygteglas kan anvendes til andre typer anordninger

Bestemmelserne i punkt 5.3.2 ovenfor finder anvendelse.

5.3.3.1.   Når samme lygteglas anvendes, kan dette endvidere være påført forskellige godkendelsesmærker vedrørende de forskellige typer forlygter eller lygteenheder, forudsat at anordningens hus, uanset at det ikke kan adskilles fra lygteglasset, desuden omfatter den i punkt 4.4 ovenfor beskrevne plads og er påført godkendelsesmærker for de faktiske funktioner.

Anvendes samme lygtehus til forskellige typer anordninger, kan de forskellige godkendelsesmærker være påført dette.

5.3.3.2.   I bilag 2, fig. 3 i dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning i forbindelse med ovennævnte tilfælde.

6.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

6.1.   Hver lygte skal være i overensstemmelse med de nedenfor angivne forskrifter.

6.2.   Kørelyslygter skal være konstrueret og fremstillet således, at de ved normal brug og til trods for de rystelser, de derved kan blive udsat for, forbliver funktionssikre og bevarer de i dette regulativ påbudte kendetegn.

6.3.   Ved lyskildemoduler kontrolleres følgende:

| 6.3.1. | Lyskildemodulet skal være konstrueret således, at:






  a) | hvert lyskildemodul kun kan monteres i den angivne, korrekte position og kun kan fjernes ved brug af værktøj |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

Lyskildemodulet skal være konstrueret således, at:

a)

hvert lyskildemodul kun kan monteres i den angivne, korrekte position og kun kan fjernes ved brug af værktøj

| b) | hvis der anvendes mere end et lyskildemodul i lygtehuset for anordningen, må der i det samme lygtehus ikke kunne byttes om på lyskildemoduler med forskellige egenskaber. |
| --- | --- |

b)

hvis der anvendes mere end et lyskildemodul i lygtehuset for anordningen, må der i det samme lygtehus ikke kunne byttes om på lyskildemoduler med forskellige egenskaber.

| 6.3.2. | Der må ikke kunne manipuleres med lyskildemodulet/-modulerne. |
| --- | --- |

6.3.2.

Der må ikke kunne manipuleres med lyskildemodulet/-modulerne.

6.4.   Lyskildemodul

6.4.1.   Lyskildemodulet/-erne skal være skal være således konstrueret, at de selv i mørke kun kan monteres i den korrekte position.

6.4.2.   Der må ikke kunne manipuleres med lyskildemodulet/-modulerne.

6.5.   For så vidt angår udskiftelige glødelamper:

| 6.5.1. | Der kan anvendes en hvilken som helst kategori af glødelamper, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37, forudsat der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger i nævnte regulativ og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse. |
| --- | --- |

6.5.1.

Der kan anvendes en hvilken som helst kategori af glødelamper, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37, forudsat der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger i nævnte regulativ og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse.

| 6.5.2. | Anordningen skal være konstrueret således, at glødelampen kun kan placeres i den korrekte position. |
| --- | --- |

6.5.2.

Anordningen skal være konstrueret således, at glødelampen kun kan placeres i den korrekte position.

| 6.5.3. | Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC publikation 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte kategori glødelampe finder anvendelse. |
| --- | --- |

6.5.3.

Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC publikation 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte kategori glødelampe finder anvendelse.

7.   LYSSTYRKE

7.1.   I referenceaksen skal hver af lygternes lysstyrke være mindst 400 cd.

7.2.   Uden for referenceaksen og inden for de vinkler, der er vist i oversigtsdiagrammet i bilag 6 til dette regulativ, skal det for lysstyrken for hvert af de to prøveeksemplarer gælde, at:

| 7.2.1. | lysstyrken i hver retning svarende til punkterne i den oversigt for lysfordeling, som er indeholdt i bilag 3, mindst er lig med produktet af det minimum, som er anført i punkt 7.1., og den procent, som oversigten angiver for den pågældende retning |
| --- | --- |

7.2.1.

lysstyrken i hver retning svarende til punkterne i den oversigt for lysfordeling, som er indeholdt i bilag 3, mindst er lig med produktet af det minimum, som er anført i punkt 7.1., og den procent, som oversigten angiver for den pågældende retning

| 7.2.2. | lysstyrken ikke overstiger 1 200 cd i en hvilken som helst retning, hvorfra lyset fra lampen kan iagttages. |
| --- | --- |

7.2.2.

lysstyrken ikke overstiger 1 200 cd i en hvilken som helst retning, hvorfra lyset fra lampen kan iagttages.

7.3.   I de i diagrammet i bilag 6 fastlagte vinkler, må styrken af det afgivne lys ikke være mindre end 1,0 cd.

7.4.   Hvis en lygte indeholder mere end én lyskilde, skal lygten opfylde kravene med hensyn til minimumslysstyrke, hvis en af lyskilderne svigter, og maksimumslysstyrken må ikke overskrides, når alle lyskilderne er tændt.

En gruppe lyskilder, der er forbundet således, at en enkelt lyskildes svigt forårsager, at de alle ophører med at afgive lys, betragtes som én lyskilde.

8.   SYNLIG OVERFLADE

Den synlige overflades areal er i retningen for lampens referenceakse mindst 25 cm2 og højst 200 cm2.

9.   LYSETS FARVE

Lyset skal være hvidt. Det måles ved de i punkt 10 nedenfor foreskrevne betingelser.

10.   PRØVNINGSFORSKRIFTER

10.1.   Alle fotometriske og kolorimetriske målinger udføres med farveløse målelamper, der hører til en til anordningen godkendt kategori, idet strømspændingen er således reguleret, at den frembringer den normale lysstrøm, som er foreskrevet for den pågældende lampekategori, hvis denne ikke forsynes med strøm fra en elektronisk lyskilderegulering.

10.2.   Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering, der er en del af lygten (3), skal alle fotometriske og kolorimetriske målinger udføres ved ved lygtens indgangsklemme at tilføre en spænding på henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V.

10.3.   Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering, der ikke er en del af lygten, tilføres den spænding, der er angivet af fabrikanten, ved lygtens indgangsklemme. Fabrikanten skal til prøvelaboratoriet levere den elektroniske lyskilderegulering, der er nødvendig for forsyning af lyskilden og de relevante funktioner. Den spænding, lygten skal tilføres, noteres in meddelelsesformularen i bilag 1 til dette regulativ.

10.4.   For enhver lygte, bortset fra lygter med glødelamper, gælder, at lysstyrkerne, målt efter et minuts og efter 30 minutters drift, skal opfylde mindste- og maksimumskravene. Lysstyrkefordelingen efter ét minuts drifts kan beregnes ud fra lysstyrkefordelingen efter 30 minutters drift ved ved hvert prøvningspunkt at anvende lysstyrkeforholdet målt ved HV efter ét minuts og 30 minutters drift.

10.5.   Afgrænsningen af den synlige overflade bestemmes i referenceaksens retning for en lyssignalanordning.

11.   PRØVNING FOR VARMEBESTANDIGHED

11.1.   Lygten skal udsættes for en en-times prøvning i vedvarende drift efter en opvarmningsperiode på 20 minutter. Den omgivende temperatur skal være 23 °C ± 5°. Den benyttede glødelampe skal være af den til lygten foreskrevne kategori, og den skal tilføres strøm med en sådan spænding, at den yder den angivne gennemsnitlige styrke ved tilsvarende prøvningsspænding. For lygter med lyskilder, der ikke kan udskiftes (glødelamper og andre), skal prøvningen foretages med lyskilder monteret i lygten, jf. punkt 10.2. i dette regulativ.

11.2.   Hvor kun den højeste effekt er angivet, skal prøvningen udføres ved at regulere spændingen, indtil en effekt svarende til 90 % af den angivne effekt er opnået. Den ovenfor angivne gennemsnitlige eller højeste effekt skal i alle tilfælde vælges fra den af spændingerne 6, 12 eller 24 V, ved hvilken den når den højeste værdi; for lygter med lyskilder, der ikke kan udskiftes (glødelamper og andre), overholdes prøvningsbetingelserne i punkt 10.2. i dette regulativ.

11.3.   Efter at lygten er blevet stabiliseret ved omgivelsernes temperatur, må ingen forvrængning, deformering, revnedannelse eller farveændring kunne konstateres. Hvis der ved denne prøvning opstår tvivl, måles lysstyrken i henhold til punkt 7. Ved denne måling skal værdierne ligge på mindst 90 % af de værdier, der blev målt inden prøvningen for varmebestandighed på samme anordning.

12.   ÆNDRINGER AF EN TYPE KØRELYSLYGTE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE

12.1.   Enhver ændring af lygtetypen skal meddeles den administrative myndighed, som har godkendt lygtetypen. Den pågældende myndighed kan herefter enten:

| 12.1.1. | vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at lygten under alle omstændigheder stadig opfylder kravene eller |
| --- | --- |

12.1.1.

vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at lygten under alle omstændigheder stadig opfylder kravene eller

| 12.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse. |
| --- | --- |

12.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

12.2.   Underretning om nægtelse eller godkendelse skal med angivelse af ændringer gives efter proceduren i punkt 5.1.4 ovenfor til de overenskomstparter, som anvender dette regulativ.

12.3.   Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en typegodkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige overenskomstparter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

13.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

| 13.1. | Lygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6, 7, 8 og 9 ovenfor. |
| --- | --- |

13.1.

Lygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6, 7, 8 og 9 ovenfor.

| 13.2. | De mindstekrav til procedurerne for kontrol af produktionens overensstemmelse, som er fastsat i bilag 4 til dette regulativ, skal overholdes. |
| --- | --- |

13.2.

De mindstekrav til procedurerne for kontrol af produktionens overensstemmelse, som er fastsat i bilag 4 til dette regulativ, skal overholdes.

| 13.3. | De mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 5 til dette regulativ, skal være overholdt. |
| --- | --- |

13.3.

De mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 5 til dette regulativ, skal være overholdt.

| 13.4. | Den myndighed, der har meddelt typegodkendelsen, kan på et hvilket som helst tidspunkt kontrollere de overensstemmelseskontrolmetoder, som benyttes i de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år. |
| --- | --- |

13.4.

Den myndighed, der har meddelt typegodkendelsen, kan på et hvilket som helst tidspunkt kontrollere de overensstemmelseskontrolmetoder, som benyttes i de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.

14.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

14.1.   Godkendelser, som er meddelt for en type kørelyslygte i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt kravene ikke opfyldes, eller såfremt en kørelyslygte, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

14.2.   Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

15.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en type kørelyslygte, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

16.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser eller endeligt ophør af produktionen, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senest ændret ved Amend. 4).

(2)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Den Tjekkiske Republik, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro, 57 (ubenyttet) og 58 for Tunesien. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

(3)  For så vidt angår dette regulativ forstås ved »der er en del af lygten«, at den rent fysisk er indbygget i lygtehuset, eller, at den er ekstern, uanset om den er adskilt fra lygtehuset, men leveres af lygtefabrikanten som en del af lygtesystemet.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

BILAG 2

EKSEMPEL PÅ GODKENDELSESMÆRKETS UDFORMNING

Figur 1

Image

Eksempler på muligheder for mærkninger af sammenbyggede lygter monteret på køretøjets forende

Figur 2

De lodrette og vandrette linjer angiver lysanordningens form skematisk. De hører ikke med til godkendelsesmærket.

Image

Lygte og forlygte indbygget i hinanden.

Figur 3

Image

Forlygtehuset skal være påført det eneste gyldige godkendelsesnummer, f.eks.:

Image

---

BILAG 3

FOTOMETRISKE MÅLINGER

1.   Ved fotometriske målinger skal forstyrrende tilbagekastninger undgås ved en passende blænding.

2.   Såfremt måleresultaterne anfægtes, udføres målinger således, at:

| 2.1. | måleafstanden er således, at loven om omvendt proportionalitet med afstandens kvadrat finder anvendelse. |
| --- | --- |

2.1.

måleafstanden er således, at loven om omvendt proportionalitet med afstandens kvadrat finder anvendelse.

| 2.2. | måleapparatet er således, at modtagerens vinkelåbning set fra signallysets referencecentrum ligger mellem 10′ og 1°: |
| --- | --- |

2.2.

måleapparatet er således, at modtagerens vinkelåbning set fra signallysets referencecentrum ligger mellem 10′ og 1°:

| 2.3. | kravet til styrke for en bestemt observationsretning anses for at være opfyldt, når dette krav er opfyldt i en retning, der ikke afviger med mere end en kvart grad fra observationsretningen. |
| --- | --- |

2.3.

kravet til styrke for en bestemt observationsretning anses for at være opfyldt, når dette krav er opfyldt i en retning, der ikke afviger med mere end en kvart grad fra observationsretningen.

3.   Hvis kørelyslygten kan monteres på køretøjet i mere end én position eller inden for et område med forskellige positioner, gentages de fotometriske målinger for hver enkelt position og for de yderste positioner i den referenceakse for området, der er angivet af fabrikanten.

4.   Fotometriske målinger på lygter

De fotometriske specifikationer afprøves

| 4.1. | for ikke udskiftelige lyskilder (glødelamper og andre):
  med de lyskilder, som forefindes i lygten, i overensstemmelse med punkt 10 i dette regulativ. |
| --- | --- |

4.1.

for ikke udskiftelige lyskilder (glødelamper og andre):

med de lyskilder, som forefindes i lygten, i overensstemmelse med punkt 10 i dette regulativ.

| 4.2. | for udskiftelige glødelamper:
  ved glødelamper på 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V korrigeres de frembragte lysstyrkeværdier. Korrektionsfaktoren er forholdet mellem referencelysstrømmen og den gennemsnitlige lysstrøm målt ved den anvendte spænding (6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V). Den faktiske lysstrøm fra hver glødelampe må ikke afvige mere end ± 5 % fra gennemsnitsværdien. I stedet kan der i hver enkelt position efter tur anvendes en standardglødelampe, der arbejder ved sin referencelysstrøm, idet de enkelte målinger i hver position sammenlægges. |
| --- | --- |

4.2.

for udskiftelige glødelamper:

ved glødelamper på 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V korrigeres de frembragte lysstyrkeværdier. Korrektionsfaktoren er forholdet mellem referencelysstrømmen og den gennemsnitlige lysstrøm målt ved den anvendte spænding (6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V). Den faktiske lysstrøm fra hver glødelampe må ikke afvige mere end ± 5 % fra gennemsnitsværdien. I stedet kan der i hver enkelt position efter tur anvendes en standardglødelampe, der arbejder ved sin referencelysstrøm, idet de enkelte målinger i hver position sammenlægges.

| 4.3. | For enhver kørelyslygte, bortset fra kørelyslygter med glødelampe(r), gælder, at lysstyrken, målt efter et minuts og efter 30 minutters drift, skal opfylde mindste- og maksimumkravene. Lysstyrkefordelingen efter ét minuts drift kan beregnes ud fra lysstyrkefordelingen efter 30 minutters drift ved ved hvert prøvningspunkt at anvende lysstyrkeforholdet målt ved HV efter ét minuts og 30 minutters drift. |
| --- | --- |

4.3.

For enhver kørelyslygte, bortset fra kørelyslygter med glødelampe(r), gælder, at lysstyrken, målt efter et minuts og efter 30 minutters drift, skal opfylde mindste- og maksimumkravene. Lysstyrkefordelingen efter ét minuts drift kan beregnes ud fra lysstyrkefordelingen efter 30 minutters drift ved ved hvert prøvningspunkt at anvende lysstyrkeforholdet målt ved HV efter ét minuts og 30 minutters drift.

5.   Oversigt over standardlysfordeling

Image

| 5.1. | Retningen H = 0° og V = 0° svarer til referenceaksen. (På køretøjet er den vandret og parallel med køretøjets vandrette midterplan og orienteret i det påbudte synsfelts retning). Den går igennem referencecentret. De anførte værdier på oversigten giver for de forskellige måleretninger minimallysstyrkerne i procent af det krævede minimum for hver lygte i aksen (i retningen H = 0° og V = 0°). |
| --- | --- |

5.1.

Retningen H = 0° og V = 0° svarer til referenceaksen. (På køretøjet er den vandret og parallel med køretøjets vandrette midterplan og orienteret i det påbudte synsfelts retning). Den går igennem referencecentret. De anførte værdier på oversigten giver for de forskellige måleretninger minimallysstyrkerne i procent af det krævede minimum for hver lygte i aksen (i retningen H = 0° og V = 0°).

| 5.2. | Inden for det lysfordelingsfelt, der i punkt 3 vises som skema, skal lyset være ensartet, dvs. lysstyrkens i alle retninger i et givet felt i skemaet skal have den mindsteværdi, der er angivet som en procentdel i skemaet rundt den pågældende retning. |
| --- | --- |

5.2.

Inden for det lysfordelingsfelt, der i punkt 3 vises som skema, skal lyset være ensartet, dvs. lysstyrkens i alle retninger i et givet felt i skemaet skal have den mindsteværdi, der er angivet som en procentdel i skemaet rundt den pågældende retning.

Figur 4

Lyskildemoduler

MD E3 17325

Lyskildemodulet, forsynet med den oven for viste identifikationskode, er blevet godkendt sammen med en lygte, som er godkendt i Italien (E3) med godkendelsesnummeret 17325.

---

BILAG 4

Mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse

1.   ALMINDELIGE BESTEMMELSER

1.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

1.2.   Hvad angår fotometriske ydelser anses masseproducerede lygter ikke for uoverensstemmende, såfremt — ved prøvning af de fotometriske ydelser af enhver på tilfældig måde udtaget lygte udstyret enten med standardglødelampe eller med ikke udskiftelig lyskilde (glødelampe eller andet), når alle målinger finder sted ved hhv. 6,75 V, 13,5 V og 28,0 V:

| 1.2.1. | ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.1.

ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.

| 1.2.2. | Såfremt, for lygter udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af lygterne med en anden standardglødelampe. |
| --- | --- |

1.2.2.

Såfremt, for lygter udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af lygterne med en anden standardglødelampe.

1.3.   Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt, når lygten er udstyret med en standardglødelampe, eller — for lygter udstyret med ikke udskiftelig lyskilde (glødelampe eller andet) — når de kolorimetriske egenskaber efterprøves med den lyskilde, som forefindes i lygten.

2.   MINDSTEKRAV TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE VED FABRIKANTEN

For hver type lygte skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne udføres i overensstemmelse med dette regulativs bestemmelser.

Hvis en prøveudtagning ikke er i overensstemmelse med den pågældende prøvningstype, udtages og prøves yderligere eksemplarer. Fabrikanten træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produktionen bringes i overensstemmelse.

2.1.   Prøvningernes art

Overensstemmelsesprøvningen i dette regulativ skal omfatte fotometriske og kolorimetriske egenskaber.

2.2.   Prøvningsmetoder

| 2.2.1. | Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.1.

Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ.

| 2.2.2. | I enhver overensstemmelsesprøvning, som udføres af fabrikanten, kan tilsvarende metoder anvendes med samtykke fra den kompetente myndighed, som forestår godkendelsesprøvningen. Fabrikanten skal godtgøre, at de anvendte metoder giver de samme resultater som de metoder, der er foreskrevet i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.2.

I enhver overensstemmelsesprøvning, som udføres af fabrikanten, kan tilsvarende metoder anvendes med samtykke fra den kompetente myndighed, som forestår godkendelsesprøvningen. Fabrikanten skal godtgøre, at de anvendte metoder giver de samme resultater som de metoder, der er foreskrevet i dette regulativ.

| 2.2.3. | Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed. |
| --- | --- |

2.2.3.

Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed.

| 2.2.4. | I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning. |
| --- | --- |

2.2.4.

I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning.

2.3.   Prøvetagningens art

Der udtages på tilfældig måde prøver af lygter fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt lygter af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.

Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog samle resultaterne for samme type hidrørende fra flere fabrikker, som drives med samme kvalitetssystem og samme kvalitetsstyring.

2.4.   Målte og registrerede fotometriske egenskaber

Den udtagne lygte underkastes fotometrisk efterprøvning af minimumværdierne i de i bilag 3 angivne punkter og af de foreskrevne kromaticitetskoordinater.

2.5.   Godkendelseskriterier

Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge sådanne godkendelseskriterier for produkterne, som opfylder forskrifterne for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 13.1 i dette regulativ.

Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå kontrollen i overensstemmelse med bilag 5 (første prøveudtagning).

---

BILAG 5

MINDSTEKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR

1.   ALMINDELIGE BESTEMMELSER

1.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

1.2.   Hvad angår fotometriske ydelser anses masseproducerede lygter ikke for uoverensstemmende, såfremt — ved prøvning af de fotometriske ydelser af enhver på tilfældig måde udtaget lygte udstyret enten med standardglødelampe eller med ikke udskiftelig lyskilde (glødelampe eller andet), når alle målinger finder sted ved hhv. 6,75 V, 13,5 V og 28,0 V:

| 1.2.1. | ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.1.

ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.

| 1.2.2. | Såfremt, for lygter udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af lygterne med en anden standardglødelampe. |
| --- | --- |

1.2.2.

Såfremt, for lygter udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af lygterne med en anden standardglødelampe.

| 1.2.3. | Der ses bort fra lygter med åbenbare fejl. |
| --- | --- |

1.2.3.

Der ses bort fra lygter med åbenbare fejl.

1.3.   Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt, når lygten er udstyret med en standardglødelampe, eller — for lygter udstyret med ikke udskiftelig lyskilde (glødelampe eller andet) — når de kolorimetriske egenskaber efterprøves med den lyskilde, som forefindes i lygten.

2.   FØRSTE PRØVEUDTAGNING

Ved første prøveudtagning udtages fire lygter på tilfældig måde. Det første sæt på to prøveeksemplarer mærkes A og det andet sæt B.

2.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt

| 2.1.1. | Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede lygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for lygterne i de ugunstige retninger er:






  2.1.1.1. | prøve A







  A1: | én lygte: | 0 procent |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én lygte: Højst | 20 procent |
| A2: | begge lygter: Over | 0 procent |
| men ikke mere end | 20 procent |
| gå til prøve B | |

2.1.1.

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede lygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for lygterne i de ugunstige retninger er:

2.1.1.1.

prøve A

A1:

én lygte:

0 procent

én lygte: Højst

20 procent

A2:

begge lygter: Over

0 procent

men ikke mere end

20 procent

gå til prøve B

| 2.1.1.2. | prøve B







  B1: | begge lygter: | 0 procent |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

prøve B

B1:

begge lygter:

0 procent

| 2.1.2. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt. |
| --- | --- |

2.1.2.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt.

2.2.   Manglende overensstemmelse

| 2.2.1. | Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede lygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for lygterne er:






  2.2.1.1. | prøve A







  A3: | én lygte: Højst | 20 procent |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én lygte: Over | 20 procent |
| men ikke mere end | 30 procent |

2.2.1.

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede lygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for lygterne er:

2.2.1.1.

prøve A

A3:

én lygte: Højst

20 procent

én lygte: Over

20 procent

men ikke mere end

30 procent

| 2.2.1.2. | prøve B







  B2: | i tilfælde af A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| én lygte: Over | 0 procent |
| men ikke mere end | 20 procent |
| én lygte: Højst | 20 procent |
| B3: | i tilfælde af A2 | |
| én lygte: | 0 procent |
| én lygte: Over | 20 procent |
| men ikke mere end | 30 procent |

2.2.1.2.

prøve B

B2:

i tilfælde af A2

én lygte: Over

0 procent

men ikke mere end

20 procent

én lygte: Højst

20 procent

B3:

i tilfælde af A2

én lygte:

0 procent

én lygte: Over

20 procent

men ikke mere end

30 procent

| 2.2.2. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2. for prøve A ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

2.2.2.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2. for prøve A ikke er opfyldt.

2.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 14 vil blive bragt i anvendelse, hvis afvigelserne af de målte værdier for lygterne er:

| 3.3.3. | prøve A







  A4: | én lygte: Højst | 20 procent |
| --- | --- | --- | --- |
| én lygte: Over | 30 procent |
| A5: | begge lygter: Over | 20 procent |

3.3.3.

prøve A

A4:

én lygte: Højst

20 procent

én lygte: Over

30 procent

A5:

begge lygter: Over

20 procent

| 3.3.3. | prøve B







  B4: | i tilfælde A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| én lygte: Over | 0 procent |
| men ikke mere end | 20 procent |
| én lygte: Over | 20 procent |
| B5: | i tilfælde A2 | |
| begge lygter: Over | 20 procent |
| B6: | i tilfælde A2 | |
| én lygte: | 0 procent |
| én lygte: Over | 30 procent |

3.3.3.

prøve B

B4:

i tilfælde A2

én lygte: Over

0 procent

men ikke mere end

20 procent

én lygte: Over

20 procent

B5:

i tilfælde A2

begge lygter: Over

20 procent

B6:

i tilfælde A2

én lygte:

0 procent

én lygte: Over

30 procent

| 2.3.3. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A og B ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

2.3.3.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A og B ikke er opfyldt.

3.   GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING

I tilfælde A3, B2 og B3 skal der senest to måneder efter anmeldelsen udtages en tredje prøve C bestående af to lygter og en fjerde prøve D bestående af to lygter, fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.

3.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt

| 3.1.1. | Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede lygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for lygterne er:






  3.1.1.1. | prøve C







  C1: | én lygte: | 0 procent |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én lygte: Højst | 20 procent |
| C2: | begge lygter: Over | 0 procent |
| men ikke mere end | 20 procent |
| gå til prøve D | |

3.1.1.

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede lygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for lygterne er:

3.1.1.1.

prøve C

C1:

én lygte:

0 procent

én lygte: Højst

20 procent

C2:

begge lygter: Over

0 procent

men ikke mere end

20 procent

gå til prøve D

| 3.1.1.2. | prøve D







  D1: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| begge lygter: | 0 procent |

3.1.1.2.

prøve D

D1:

i tilfælde C2

begge lygter:

0 procent

| 3.1.2. | eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C er opfyldt. |
| --- | --- |

3.1.2.

eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C er opfyldt.

3.2.   Manglende overensstemmelse

| 3.2.1. | Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede lygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for lygterne er:






  3.2.1.1. | prøve D







  D2: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én lygte: Over | 0 procent |
| men ikke mere end | 20 procent |
| én lygte: Højst | 20 procent |

3.2.1.

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede lygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for lygterne er:

3.2.1.1.

prøve D

D2:

i tilfælde C2

én lygte: Over

0 procent

men ikke mere end

20 procent

én lygte: Højst

20 procent

| 3.2.1.2. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt.

3.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 14 vil blive bragt i anvendelse, hvis afvigelserne af de målte værdier for lygterne er:

| 3.3.3. | prøve C







  C3: | én lygte: Højst | 20 procent |
| --- | --- | --- | --- |
| én lygte: Over | 20 procent |
| C4: | begge lygter: Over | 20 procent |

3.3.3.

prøve C

C3:

én lygte: Højst

20 procent

én lygte: Over

20 procent

C4:

begge lygter: Over

20 procent

| 3.3.3. | prøve D







  D3: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| én lygte: 0 eller over | 0 procent |
| én lygte: Over | 20 procent |

3.3.3.

prøve D

D3:

i tilfælde C2

én lygte: 0 eller over

0 procent

én lygte: Over

20 procent

| 3.3.3. | eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C og D ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

3.3.3.

eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C og D ikke er opfyldt.

Figur 1

Image

---

BILAG 6

TILLADELIGE MINIMUMVINKLER FOR DEN RUMLIGE LYSFORDELING

I alle tilfælde er minimumvinklerne for den rumlige fordeling af lyset 10° over og 5° under vandret for de kørelyslygter, der er omfattet af dette regulativ.

Minimumvinkler i det vandrette plan for den rumlige fordeling af lyset:

Image

---

| 30.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 164/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 164/69

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 91 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af sidemarkeringslygter til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 11 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 15. oktober 2008.

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mærkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkendelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lysstyrke |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lysets farve |
| --- | --- |

8.

| 9. | Prøvningsforskrifter |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ændringer af en type sidemarkeringslygte og udvidelse af godkendelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

12.

| 13. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

13.

| 14. | Navne og adresser på tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

14.

| 15. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

15.

BILAG

| Bilag 1 — | Påkrævede minimumsvinkler for den rumlige lysfordeling |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Meddelelse om godkendelse eller nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen for en type sidemarkeringslygte mærket SM1/SM2 |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Udformning af godkendelsesmærkerne |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Fotometriske målinger |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Lysets farve: trikromatiske koordinater |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør |
| --- | --- |

Bilag 7 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på sidemarkeringslygter på køretøjer i klasse M, N, O og T (1).

2.   DEFINITIONER

| 2.1. | Definitionerne i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.1.

Definitionerne i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ.

| 2.2. | »Sidemarkeringslygte«: en lygte, der skal gøre opmærksom på køretøjets tilstedeværelse set fra siden. |
| --- | --- |

2.2.

»Sidemarkeringslygte«: en lygte, der skal gøre opmærksom på køretøjets tilstedeværelse set fra siden.

| 2.3. | »Sidemarkeringslygter af forskellige typer«: lygter, som afviger på væsentlige punkter som:






  a) | fabriks- eller varemærke |
| --- | --- | --- |

2.3.

»Sidemarkeringslygter af forskellige typer«: lygter, som afviger på væsentlige punkter som:

a)

fabriks- eller varemærke

| b) | karakteristika ved det optiske system (lysstyrkeniveau, lysfordelingsvinkler, type glødelampe, lyskildemodul osv.) |
| --- | --- |

b)

karakteristika ved det optiske system (lysstyrkeniveau, lysfordelingsvinkler, type glødelampe, lyskildemodul osv.)

En ændring af en glødelampes farve eller af et filters farve udgør ikke en ændring af typen.

| 2.4. | Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og til regulativ nr. 37 læses som henvisninger til regulativ nr. 37 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen. |
| --- | --- |

2.4.

Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og til regulativ nr. 37 læses som henvisninger til regulativ nr. 37 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes bemyndigede repræsentant.
  Efter ansøgerens valg kan det i ansøgningen specificeres, at anordningen kan monteres på køretøjet med forskellige hældninger for referenceaksen i forhold til køretøjets referenceplaner og jorden, eller at den kan roteres om sin egen referenceakse; disse forskellige monteringsbetingelser angives i meddelelsesformularen. I ansøgningen skal angives:






  3.1.1. | hvorvidt sidemarkeringslygten er beregnet til at udsende gult eller rødt lys. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes bemyndigede repræsentant.

Efter ansøgerens valg kan det i ansøgningen specificeres, at anordningen kan monteres på køretøjet med forskellige hældninger for referenceaksen i forhold til køretøjets referenceplaner og jorden, eller at den kan roteres om sin egen referenceakse; disse forskellige monteringsbetingelser angives i meddelelsesformularen. I ansøgningen skal angives:

3.1.1.

hvorvidt sidemarkeringslygten er beregnet til at udsende gult eller rødt lys.

| 3.2. | For hver type sidemarkeringslygte skal ansøgningen ledsages af:






  3.2.1. | Tegninger (i tre eksemplarer), der er tilstrækkeligt detaljerede til, at lygtetypen kan identificeres, og med geometrisk angivelse af dens mulige placering(er) på køretøjet; den observationsakse, der ved prøvning skal tages som referenceakse (horisontalvinkel H = 0°, vertikalvinkel V = 0°); det punkt, der ved disse prøvninger skal anvendes som referencecentrum; de vertikale og horisontale tangenter på lysfladen og deres afstande fra lygtens referencecentrum. Tegningerne skal vise, hvor godkendelsesnummer og tillægssymboler tænkes anbragt i forhold til godkendelsesmærkets cirkel. |
| --- | --- | --- |

3.2.

For hver type sidemarkeringslygte skal ansøgningen ledsages af:

3.2.1.

Tegninger (i tre eksemplarer), der er tilstrækkeligt detaljerede til, at lygtetypen kan identificeres, og med geometrisk angivelse af dens mulige placering(er) på køretøjet; den observationsakse, der ved prøvning skal tages som referenceakse (horisontalvinkel H = 0°, vertikalvinkel V = 0°); det punkt, der ved disse prøvninger skal anvendes som referencecentrum; de vertikale og horisontale tangenter på lysfladen og deres afstande fra lygtens referencecentrum. Tegningerne skal vise, hvor godkendelsesnummer og tillægssymboler tænkes anbragt i forhold til godkendelsesmærkets cirkel.

| 3.2.2. | en kort teknisk beskrivelse, hvori, bortset fra lygter med ikke udskiftelig lyskilde, angives:






  a) | den foreskrevne kategori af glødelampe(r); denne glødelampekategori skal være en af dem, som er angivet i regulativ 37 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen og/eller |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

en kort teknisk beskrivelse, hvori, bortset fra lygter med ikke udskiftelig lyskilde, angives:

a)

den foreskrevne kategori af glødelampe(r); denne glødelampekategori skal være en af dem, som er angivet i regulativ 37 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen og/eller

| b) | den særlige identifikationskode for lyskildemodulet. |
| --- | --- |

b)

den særlige identifikationskode for lyskildemodulet.

| 3.2.3. | To prøveeksemplarer. Hvis der ansøges for sidemarkeringslygter, som ikke er identiske, men symmetriske og egnede til montering, således at den ene placeres i køretøjets venstre, den anden dets højre side og/eller den ene fremadrettet og den anden bagudrettet, kan de to indleverede prøveeksemplarer være identiske og egnede til montering alene i højre eller alene i venstre side af køretøjet og/eller alene fremadrettet eller alene bagudrettet. |
| --- | --- |

3.2.3.

To prøveeksemplarer. Hvis der ansøges for sidemarkeringslygter, som ikke er identiske, men symmetriske og egnede til montering, således at den ene placeres i køretøjets venstre, den anden dets højre side og/eller den ene fremadrettet og den anden bagudrettet, kan de to indleverede prøveeksemplarer være identiske og egnede til montering alene i højre eller alene i venstre side af køretøjet og/eller alene fremadrettet eller alene bagudrettet.

4.   MÆRKNING

| 4.1. | Sidemarkeringslygter, som indleveres til godkendelse: |
| --- | --- |

4.1.

Sidemarkeringslygter, som indleveres til godkendelse:

| 4.2. | skal være påført ansøgerens fabriks- eller varemærke; dette skal være let læseligt og ikke sletbart |
| --- | --- |

4.2.

skal være påført ansøgerens fabriks- eller varemærke; dette skal være let læseligt og ikke sletbart

| 4.3. | skal, med undtagelse af lygter med ikke udskiftelige lyskilder, være forsynet med let læselig og ikke sletbar mærkning, der angiver:






  a) | den foreskrevne kategori af glødelampe(r); og/eller |
| --- | --- | --- |

4.3.

skal, med undtagelse af lygter med ikke udskiftelige lyskilder, være forsynet med let læselig og ikke sletbar mærkning, der angiver:

a)

den foreskrevne kategori af glødelampe(r); og/eller

| b) | den særlige identifikationskode for lyskildemodulet |
| --- | --- |

b)

den særlige identifikationskode for lyskildemodulet

| 4.4. | skal omfatte et areal af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket og de i punkt 5.4 nedenfor beskrevne tillægssymboler; dette areal skal være angivet på de i punkt 3.2.1 ovenfor omhandlede tegninger. |
| --- | --- |

4.4.

skal omfatte et areal af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket og de i punkt 5.4 nedenfor beskrevne tillægssymboler; dette areal skal være angivet på de i punkt 3.2.1 ovenfor omhandlede tegninger.

| 4.5. | skal, hvis der er tale om lygter med ikke udskiftelige lyskilder eller lyskildemodul(er), være mærket med spændingsområdets nominelle spænding og det nominelle wattforbrug. |
| --- | --- |

4.5.

skal, hvis der er tale om lygter med ikke udskiftelige lyskilder eller lyskildemodul(er), være mærket med spændingsområdets nominelle spænding og det nominelle wattforbrug.

| 4.6. | Hvis der er tale om lygter med lyskildemodul(er), skal lyskildemodulet være forsynet med:






  4.6.1. | ansøgerens fabriks- eller varemærke; dette skal være let læseligt og ikke sletbart |
| --- | --- | --- |

4.6.

Hvis der er tale om lygter med lyskildemodul(er), skal lyskildemodulet være forsynet med:

4.6.1.

ansøgerens fabriks- eller varemærke; dette skal være let læseligt og ikke sletbart

| 4.6.2. | modulets særlige identifikationskode; denne skal være let læselig og ikke sletbar; den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODUL«, efterfulgt af godkendelsesmærket uden den i punkt 5.4.1.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af tillægssymboler eller tegn; den særlige identifikationskode skal være angivet i de i punkt 3.2.1 ovenfor omhandlede tegninger
  godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger |
| --- | --- |

4.6.2.

modulets særlige identifikationskode; denne skal være let læselig og ikke sletbar; den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODUL«, efterfulgt af godkendelsesmærket uden den i punkt 5.4.1.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af tillægssymboler eller tegn; den særlige identifikationskode skal være angivet i de i punkt 3.2.1 ovenfor omhandlede tegninger

godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger

| 4.6.3. | mærkning med nominel spænding og wattforbrug. |
| --- | --- |

4.6.3.

mærkning med nominel spænding og wattforbrug.

5.   GODKENDELSE

| 5.1. | Såfremt de to sidemarkeringslygter, som er indleveret til godkendelse i henhold til punkt 3.2.3 ovenfor, opfylder dette regulativs forskrifter, meddeles godkendelse. |
| --- | --- |

5.1.

Såfremt de to sidemarkeringslygter, som er indleveret til godkendelse i henhold til punkt 3.2.3 ovenfor, opfylder dette regulativs forskrifter, meddeles godkendelse.

| 5.2. | Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre skal angive den ændringsserie, som omfatter de seneste større tekniske ændringer af regulativet på udstedelsestidspunktet for godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type sidemarkeringslygte, som er omfattet af dette regulativ, med mindre der er tale om udvidelse af godkendelsen til at omfatte en sidemarkeringslygte, som afviger alene hvad angår farven på det udsendte lys. |
| --- | --- |

5.2.

Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre skal angive den ændringsserie, som omfatter de seneste større tekniske ændringer af regulativet på udstedelsestidspunktet for godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type sidemarkeringslygte, som er omfattet af dette regulativ, med mindre der er tale om udvidelse af godkendelsen til at omfatte en sidemarkeringslygte, som afviger alene hvad angår farven på det udsendte lys.

| 5.3. | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en type sidemarkeringslygte sendes til de kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.3.

Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en type sidemarkeringslygte sendes til de kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ.

| 5.4. | I det i punkt 4.4. ovenfor omhandlede areal skal sidemarkeringslygter, som er i overensstemmelse med en type, der er godkendt efter dette regulativ, foruden det i punkt 4.2 og 4.3 eller 4.4 foreskrevne mærke være forsynet med:






  5.4.1. | et internationalt godkendelsesmærke bestående af:






  5.4.1.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2), samt |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.

I det i punkt 4.4. ovenfor omhandlede areal skal sidemarkeringslygter, som er i overensstemmelse med en type, der er godkendt efter dette regulativ, foruden det i punkt 4.2 og 4.3 eller 4.4 foreskrevne mærke være forsynet med:

5.4.1.

et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

5.4.1.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2), samt

| 5.4.1.2. | det i punkt 5.2 ovenfor foreskrevne godkendelsesnummer |
| --- | --- |

5.4.1.2.

det i punkt 5.2 ovenfor foreskrevne godkendelsesnummer

| 5.4.2. | tillægssymbolet »SM1« eller »SM2«. |
| --- | --- |

5.4.2.

tillægssymbolet »SM1« eller »SM2«.

| 5.4.3. | De to cifre i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som var i kraft på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, kan være påført nær ovenstående tillægssymbol. |
| --- | --- |

5.4.3.

De to cifre i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som var i kraft på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, kan være påført nær ovenstående tillægssymbol.

| 5.4.4. | På anordninger med reduceret lysfordeling, jf. punkt 2.5 i bilag 4 til dette regulativ, påføres en lodret pil, der udgår fra den vandrette del og peger nedad. |
| --- | --- |

5.4.4.

På anordninger med reduceret lysfordeling, jf. punkt 2.5 i bilag 4 til dette regulativ, påføres en lodret pil, der udgår fra den vandrette del og peger nedad.

| 5.5. | De i punkt 5.4.1-5.4.3 ovenfor omhandlede mærker og symboler skal være ikke sletbare og letlæselige, også når anordningen er monteret på køretøjet. |
| --- | --- |

5.5.

De i punkt 5.4.1-5.4.3 ovenfor omhandlede mærker og symboler skal være ikke sletbare og letlæselige, også når anordningen er monteret på køretøjet.

| 5.6. | Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat de pågældende lygter ikke er sammenbygget eller kombineret med eller gensidigt indbygget i (en) lygte(r), som ikke opfylder nogen af disse regulativer. |
| --- | --- |

5.6.

Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat de pågældende lygter ikke er sammenbygget eller kombineret med eller gensidigt indbygget i (en) lygte(r), som ikke opfylder nogen af disse regulativer.

| 5.6.1. | Godkendelsesmærket skal bestå af en cirkel, der omgiver bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har meddelt godkendelsen; et godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:






  5.6.1.1. | det er synligt, efter at lygterne er monteret |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

Godkendelsesmærket skal bestå af en cirkel, der omgiver bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har meddelt godkendelsen; et godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:

5.6.1.1.

det er synligt, efter at lygterne er monteret

| 5.6.1.2. | ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes. |
| --- | --- |

5.6.1.2.

ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.

| 5.7. | Identifikationssymbolet skal for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, være anbragt:






  5.7.1. | enten på den pågældende lysemitterende overflade eller |
| --- | --- | --- |

5.7.

Identifikationssymbolet skal for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, være anbragt:

5.7.1.

enten på den pågældende lysemitterende overflade eller

| 5.7.2. | i en gruppe, på en sådan måde, at hver lygte tydeligt kan identificeres (tre mulige eksempler herpå er givet i eksempel 2 i bilag 3). |
| --- | --- |

5.7.2.

i en gruppe, på en sådan måde, at hver lygte tydeligt kan identificeres (tre mulige eksempler herpå er givet i eksempel 2 i bilag 3).

| 5.8. | Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt. |
| --- | --- |

5.8.

Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt.

| 5.9. | Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. Samme aftalepart må ikke tildele samme nummer til en anden type enhed, som er omfattet af dette regulativ. |
| --- | --- |

5.9.

Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. Samme aftalepart må ikke tildele samme nummer til en anden type enhed, som er omfattet af dette regulativ.

| 5.10. | I bilag 3 til dette regulativ findes eksempler på godkendelsesmærkets udformning for en enkelt lygte (eksempel 1) og for en enhed (eksempel 2). |
| --- | --- |

5.10.

I bilag 3 til dette regulativ findes eksempler på godkendelsesmærkets udformning for en enkelt lygte (eksempel 1) og for en enhed (eksempel 2).

| 5.11. | For lygter, som er sammenbygget med en type forlygte, hvis lygteglas også anvendes til andre typer forlygter: Bestemmelserne i punkt 5.6-5.9 ovenfor finder anvendelse. |
| --- | --- |

5.11.

For lygter, som er sammenbygget med en type forlygte, hvis lygteglas også anvendes til andre typer forlygter: Bestemmelserne i punkt 5.6-5.9 ovenfor finder anvendelse.

| 5.11.1. | Hvis der imidlertid til forskellige typer forlygter eller lygteenheder med en forlygte anvendes samme lygteglas, kan dette være påført de forskellige godkendelsesmærker vedrørende disse typer af forlygter eller lygteenheder, forudsat at forlygtens hus, uanset at dette ikke kan adskilles fra lygteglasset, er påført godkendelsesmærket for de faktiske funktioner. Anvendes samme lygtehus til forskellige forlygtetyper, kan de forskellige godkendelsesmærker være påført på dette. |
| --- | --- |

5.11.1.

Hvis der imidlertid til forskellige typer forlygter eller lygteenheder med en forlygte anvendes samme lygteglas, kan dette være påført de forskellige godkendelsesmærker vedrørende disse typer af forlygter eller lygteenheder, forudsat at forlygtens hus, uanset at dette ikke kan adskilles fra lygteglasset, er påført godkendelsesmærket for de faktiske funktioner. Anvendes samme lygtehus til forskellige forlygtetyper, kan de forskellige godkendelsesmærker være påført på dette.

| 5.11.2. | Bilag 3 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærker til lygter, som er sammenbygget med en forlygte (eksempel 3). |
| --- | --- |

5.11.2.

Bilag 3 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærker til lygter, som er sammenbygget med en forlygte (eksempel 3).

| 5.12. | Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og ikke sletbart. Det kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af anordningen, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af anordningen, som udsender lyset. Under alle omstændigheder skal mærkningen være synlig, når anordningen er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del som f.eks. kølerhjelmen, bagagerumsklappen eller en dør åbnes. |
| --- | --- |

5.12.

Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og ikke sletbart. Det kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af anordningen, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af anordningen, som udsender lyset. Under alle omstændigheder skal mærkningen være synlig, når anordningen er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del som f.eks. kølerhjelmen, bagagerumsklappen eller en dør åbnes.

6.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

| 6.1. | Sidemarkeringslygter, der indgives til godkendelse, skal være i overensstemmelse med forskrifterne i regulativets punkt 7 og 8. |
| --- | --- |

6.1.

Sidemarkeringslygter, der indgives til godkendelse, skal være i overensstemmelse med forskrifterne i regulativets punkt 7 og 8.

| 6.2. | Sidemarkeringslygter skal være konstrueret og fremstillet således, at de ved normal brug og til trods for de rystelser, de derved kan blive udsat for, forbliver funktionssikre og bevarer de i dette regulativ påbudte egenskaber. |
| --- | --- |

6.2.

Sidemarkeringslygter skal være konstrueret og fremstillet således, at de ved normal brug og til trods for de rystelser, de derved kan blive udsat for, forbliver funktionssikre og bevarer de i dette regulativ påbudte egenskaber.

| 6.3. | Ved lyskildemoduler kontrolleres følgende:






  6.3.1. | Lyskildemodulet skal være konstrueret således, at:






  a) | hvert lyskildemodul kun kan monteres i den angivne, korrekte position og kun kan fjernes ved brug af værktøj |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.

Ved lyskildemoduler kontrolleres følgende:

6.3.1.

Lyskildemodulet skal være konstrueret således, at:

a)

hvert lyskildemodul kun kan monteres i den angivne, korrekte position og kun kan fjernes ved brug af værktøj

| b) | hvis der anvendes mere end ét lyskildemodul i lygtehuset for anordningen, må der i det samme lygtehus ikke kunne byttes om på lyskildemoduler med forskellige egenskaber. |
| --- | --- |

b)

hvis der anvendes mere end ét lyskildemodul i lygtehuset for anordningen, må der i det samme lygtehus ikke kunne byttes om på lyskildemoduler med forskellige egenskaber.

| 6.3.2. | Der må ikke kunne manipuleres med lyskildemodulet/-modulerne. |
| --- | --- |

6.3.2.

Der må ikke kunne manipuleres med lyskildemodulet/-modulerne.

| 6.4. | For så vidt angår udskiftelige glødelamper:






  6.4.1. | Der kan anvendes en hvilken som helst kategori af glødelamper, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37, forudsat der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger i nævnte regulativ og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse. |
| --- | --- | --- |

6.4.

For så vidt angår udskiftelige glødelamper:

6.4.1.

Der kan anvendes en hvilken som helst kategori af glødelamper, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37, forudsat der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger i nævnte regulativ og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse.

| 6.4.2. | Anordningen skal være konstrueret således, at glødelampen kun kan placeres i den korrekte position. |
| --- | --- |

6.4.2.

Anordningen skal være konstrueret således, at glødelampen kun kan placeres i den korrekte position.

| 6.4.3. | Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC publikation 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte kategori glødelampe finder anvendelse. |
| --- | --- |

6.4.3.

Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC publikation 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte kategori glødelampe finder anvendelse.

7.   LYSSTYRKE

| 7.1. | De to indgivne eksemplarer skal hver have en lysstyrke på:








  Kategori sidemarkeringslygte | SM1 | SM2 |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.1.1. | Minimumslysstyrke |

7.1.

De to indgivne eksemplarer skal hver have en lysstyrke på:

Kategori sidemarkeringslygte

SM1

SM2

7.1.1.

Minimumslysstyrke

I referenceaksen

4,0 cd

0,6 cd

Inden for det angivne vinkelfelt ud over ovennævnte

0,6 cd

0,6 cd

| 7.1.2. | Maksimumslysstyrke |
| --- | --- |

7.1.2.

Maksimumslysstyrke

Inden for det angivne vinkelfelt (3)

25,0 cd

25,0 cd

| 7.1.3. | Vinkelfelt |
| --- | --- |

7.1.3.

Vinkelfelt

Vandret

± 45°

± 30°

Lodret

± 10°

± 10°

| 7.1.4. | Hvis en lygte er forsynet med mere end én lyskilde: | skal lygten opfylde kravene med hensyn til minimumslysstyrke, hvis en af lyskilderne svigter, og |
| --- | --- | --- |

7.1.4.

Hvis en lygte er forsynet med mere end én lyskilde:

skal lygten opfylde kravene med hensyn til minimumslysstyrke, hvis en af lyskilderne svigter, og

| | maksimumslysstyrken må ikke overskrides, når alle lyskilderne er tændt. |
| --- | --- |

maksimumslysstyrken må ikke overskrides, når alle lyskilderne er tændt.

Alle lyskilder, som er forbundet i serier, betragtes som én lyskilde.

| 7.2. | Uden for referenceaksen og inden for de vinkelfelter, som er fastlagt i figurerne i bilag 1, gælder, at hver af de to sidemarkeringslygters lysstyrke:






  7.2.1. | i hver retning svarende til punkterne i den oversigt for lysfordeling, som er indeholdt i bilag 4, skal være mindst lig med produktet af det minimum, som er anført i punkt 7.1, og den procent, som oversigten angiver for den pågældende retning |
| --- | --- | --- |

7.2.

Uden for referenceaksen og inden for de vinkelfelter, som er fastlagt i figurerne i bilag 1, gælder, at hver af de to sidemarkeringslygters lysstyrke:

7.2.1.

i hver retning svarende til punkterne i den oversigt for lysfordeling, som er indeholdt i bilag 4, skal være mindst lig med produktet af det minimum, som er anført i punkt 7.1, og den procent, som oversigten angiver for den pågældende retning

| 7.2.2. | i ingen retning, hvorfra sidemarkeringslygten kan iagttages, må overskride det maksimum, som er anført i punkt 7.1 ovenfor. |
| --- | --- |

7.2.2.

i ingen retning, hvorfra sidemarkeringslygten kan iagttages, må overskride det maksimum, som er anført i punkt 7.1 ovenfor.

| 7.2.3. | Forskrifterne i pkt. 2.2 i bilag 4 til dette regulativ vedrørende lokale styrkevariationer skal være overholdt. |
| --- | --- |

7.2.3.

Forskrifterne i pkt. 2.2 i bilag 4 til dette regulativ vedrørende lokale styrkevariationer skal være overholdt.

| 7.3. | I bilag 4, hvortil der henvises i punkt 7.2.1, findes nærmere oplysninger om de målemetoder, der skal anvendes. |
| --- | --- |

7.3.

I bilag 4, hvortil der henvises i punkt 7.2.1, findes nærmere oplysninger om de målemetoder, der skal anvendes.

8.   LYSETS FARVE

| 8.1. | Sidemarkeringslygten skal udsende gult lys; er den bageste sidemarkeringslygte sammenbygget eller kombineret med eller indbygget i den bagudrettede positionslygte, den bagudrettede endemarkeringslygte, tågebaglygten eller stoplygten, eller er den sammenbygget med eller har en del af sin lysemitterende flade fælles med den bagudvendende refleksanordning, kan det dog være rødt |
| --- | --- |

8.1.

Sidemarkeringslygten skal udsende gult lys; er den bageste sidemarkeringslygte sammenbygget eller kombineret med eller indbygget i den bagudrettede positionslygte, den bagudrettede endemarkeringslygte, tågebaglygten eller stoplygten, eller er den sammenbygget med eller har en del af sin lysemitterende flade fælles med den bagudvendende refleksanordning, kan det dog være rødt

| 8.2. | Lysets farve skal inden for det lysfordelingsfelt, der er defineret i punkt 2 i bilag 4, være inden for grænserne for de trikromatiske koordinater, der er foreskrevet for den pågældende farve ved måling i overensstemmelse med bilag 5 til dette regulativ. Uden for dette område må der ikke kunne observeres nogen skarp farvevariation. |
| --- | --- |

8.2.

Lysets farve skal inden for det lysfordelingsfelt, der er defineret i punkt 2 i bilag 4, være inden for grænserne for de trikromatiske koordinater, der er foreskrevet for den pågældende farve ved måling i overensstemmelse med bilag 5 til dette regulativ. Uden for dette område må der ikke kunne observeres nogen skarp farvevariation.

9.   PRØVNINGFORSKRIFTER

| 9.1. | Alle målinger udføres med en farveløs standardglødelampe af en til sidemarkeringslygter anbefalet type, som er indstillet til at frembringe den referencelysstrøm, som er foreskrevet for den pågældende lygtetype, jf. punkt 9.2 nedenfor. |
| --- | --- |

9.1.

Alle målinger udføres med en farveløs standardglødelampe af en til sidemarkeringslygter anbefalet type, som er indstillet til at frembringe den referencelysstrøm, som er foreskrevet for den pågældende lygtetype, jf. punkt 9.2 nedenfor.

| 9.2. | Alle målinger på lygter udstyret med ikke udskiftelig lyskilde (glødelamper og andre lamper) udføres ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V.
  For lyskilder med særlig strømforsyning skal ovennævnte prøvespændinger tilsluttes ved indgangsklemmerne for den pågældende strømforsyning. Prøvningslaboratoriet kan fra fabrikanten rekvirere den særlige strømforsyning, som er nødvendig til lyskilderne. |
| --- | --- |

9.2.

Alle målinger på lygter udstyret med ikke udskiftelig lyskilde (glødelamper og andre lamper) udføres ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V.

For lyskilder med særlig strømforsyning skal ovennævnte prøvespændinger tilsluttes ved indgangsklemmerne for den pågældende strømforsyning. Prøvningslaboratoriet kan fra fabrikanten rekvirere den særlige strømforsyning, som er nødvendig til lyskilderne.

| 9.3. | Afgrænsningen af den synlige overflade bestemmes i referenceaksens retning for en lyssignalanordning. |
| --- | --- |

9.3.

Afgrænsningen af den synlige overflade bestemmes i referenceaksens retning for en lyssignalanordning.

10.   ÆNDRING AF EN TYPE SIDEMARKERINGSLYGTE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE

| 10.1. | Enhver ændring af en type sidemarkeringslygte skal meddeles den administrative myndighed, som har godkendt lygten. Myndigheden kan derefter enten:






  10.1.1. | vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at sidemarkeringslygten under alle omstændigheder stadig opfylder kravene eller |
| --- | --- | --- |

10.1.

Enhver ændring af en type sidemarkeringslygte skal meddeles den administrative myndighed, som har godkendt lygten. Myndigheden kan derefter enten:

10.1.1.

vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at sidemarkeringslygten under alle omstændigheder stadig opfylder kravene eller

| 10.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen. |
| --- | --- |

10.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen.

| 10.2. | De parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 5.3 ovenfor. |
| --- | --- |

10.2.

De parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 5.3 ovenfor.

| 10.3. | Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler et serienummer til enhver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse, og underretter de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

10.3.

Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler et serienummer til enhver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse, og underretter de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

11.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

| 11.1. | Sidemarkeringslygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 7 og 8 ovenfor. |
| --- | --- |

11.1.

Sidemarkeringslygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 7 og 8 ovenfor.

| 11.2. | De mindstekrav til procedurerne for kontrol af produktionens overensstemmelse, som er fastsat i bilag 6 til dette regulativ, skal overholdes. |
| --- | --- |

11.2.

De mindstekrav til procedurerne for kontrol af produktionens overensstemmelse, som er fastsat i bilag 6 til dette regulativ, skal overholdes.

| 11.3. | De mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 7 til dette regulativ, skal overholdes. |
| --- | --- |

11.3.

De mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 7 til dette regulativ, skal overholdes.

| 11.4. | Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år. |
| --- | --- |

11.4.

Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.

12.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 12.1. | Den godkendelse, som er meddelt for en sidemarkeringslygte, kan inddrages, hvis ovenstående betingelser ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

12.1.

Den godkendelse, som er meddelt for en sidemarkeringslygte, kan inddrages, hvis ovenstående betingelser ikke er opfyldt.

| 12.2. | Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en tidligere meddelt godkendelse, underretter han straks de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

12.2.

Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en tidligere meddelt godkendelse, underretter han straks de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

13.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt indstiller produktionen af en sidemarkeringslygte, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

14.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

15.   OVERGANGSBESTEMMELSER

| 15.1. | Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 3 til dette regulativ må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 3. |
| --- | --- |

15.1.

Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 3 til dette regulativ må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 3.

| 15.2. | Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 3 til regulativet må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele ECE-godkendelse, hvis den type sidemarkeringslygte, som skal godkendes, opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 3. |
| --- | --- |

15.2.

Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 3 til regulativet må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele ECE-godkendelse, hvis den type sidemarkeringslygte, som skal godkendes, opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 3.

| 15.3. | Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form og med efterfølgende supplementer. |
| --- | --- |

15.3.

Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form og med efterfølgende supplementer.

| 15.4. | Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat meddele godkendelse for de typer sidemarkeringslygter, som opfylder forskrifterne i dette regulativ i dets oprindelige form og med efterfølgende supplementer, i en periode på 12 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 3 til dette regulativ. |
| --- | --- |

15.4.

Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat meddele godkendelse for de typer sidemarkeringslygter, som opfylder forskrifterne i dette regulativ i dets oprindelige form og med efterfølgende supplementer, i en periode på 12 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 3 til dette regulativ.

| 15.5. | ECE-godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ tidligere end 12 måneder efter ikrafttrædelsen, og enhver udvidelse af godkendelser, herunder udvidelser meddelt i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form og med efterfølgende supplementer, som er meddelt efterfølgende, forbliver gyldige på ubestemt tid. Når en type sidemarkeringslygte, som er godkendt i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form og med efterfølgende supplementer, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 3, underretter den kontraherende part, som meddelte godkendelsen, de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom. |
| --- | --- |

15.5.

ECE-godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ tidligere end 12 måneder efter ikrafttrædelsen, og enhver udvidelse af godkendelser, herunder udvidelser meddelt i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form og med efterfølgende supplementer, som er meddelt efterfølgende, forbliver gyldige på ubestemt tid. Når en type sidemarkeringslygte, som er godkendt i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form og med efterfølgende supplementer, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 3, underretter den kontraherende part, som meddelte godkendelsen, de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom.

| 15.6. | Ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, kan nægte at godkende en type sidemarkeringslygte, der er godkendt i henhold til supplement 3 til dette regulativ. |
| --- | --- |

15.6.

Ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, kan nægte at godkende en type sidemarkeringslygte, der er godkendt i henhold til supplement 3 til dette regulativ.

| 15.7. | I 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 3 til dette regulativ kan ingen kontraherende part, der anvender dette regulativ, nægte at godkende en type sidemarkeringslygte, som er godkendt i henhold til regulativet i dets oprindelige form og med efterfølgende supplementer. |
| --- | --- |

15.7.

I 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 3 til dette regulativ kan ingen kontraherende part, der anvender dette regulativ, nægte at godkende en type sidemarkeringslygte, som er godkendt i henhold til regulativet i dets oprindelige form og med efterfølgende supplementer.

| 15.8. | 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 3 til dette regulativ, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte salg af en type sidemarkeringslygte, som ikke opfylder forskrifterne i supplement 3 til dette regulativ, medmindre der er tale om en sidemarkeringslygte beregnet til montering på ibrugtagne køretøjer. |
| --- | --- |

15.8.

36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 3 til dette regulativ, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte salg af en type sidemarkeringslygte, som ikke opfylder forskrifterne i supplement 3 til dette regulativ, medmindre der er tale om en sidemarkeringslygte beregnet til montering på ibrugtagne køretøjer.

| 15.9. | Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat udstede godkendelser til sidemarkeringslygter på grundlag af eventuelle tidligere supplementer til regulativet, forudsat der er tale om udskiftningssidemarkeringslygter til montering på ibrugtagne køretøjer. |
| --- | --- |

15.9.

Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat udstede godkendelser til sidemarkeringslygter på grundlag af eventuelle tidligere supplementer til regulativet, forudsat der er tale om udskiftningssidemarkeringslygter til montering på ibrugtagne køretøjer.

| 15.10. | Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 3 til dette regulativ må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, forbyde montering på et køretøj af en sidemarkeringslygte, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 3 til dette regulativ. |
| --- | --- |

15.10.

Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 3 til dette regulativ må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, forbyde montering på et køretøj af en sidemarkeringslygte, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 3 til dette regulativ.

| 15.11. | Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat tillade montering på et køretøj af en sidemarkeringslygte, der er godkendt i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form og med efterfølgende supplementer, i en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 3 til ændringsserie 00. |
| --- | --- |

15.11.

Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat tillade montering på et køretøj af en sidemarkeringslygte, der er godkendt i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form og med efterfølgende supplementer, i en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 3 til ændringsserie 00.

| 15.12. | Efter udløbet af en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 3 til dette regulativ kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde montering af en sidemarkeringslygte, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 3, på et nyt køretøj, for hvilket der blev meddelt national typegodkendelse eller individuel godkendelse mere end 24 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 3. |
| --- | --- |

15.12.

Efter udløbet af en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 3 til dette regulativ kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde montering af en sidemarkeringslygte, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 3, på et nyt køretøj, for hvilket der blev meddelt national typegodkendelse eller individuel godkendelse mere end 24 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 3.

| 15.13. | Efter udløbet af en periode på 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde montering af en sidemarkeringslygte, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 3, på et nyt køretøj, som blev registreret første gang mere end 60 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 3 til dette regulativ. |
| --- | --- |

15.13.

Efter udløbet af en periode på 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde montering af en sidemarkeringslygte, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 3, på et nyt køretøj, som blev registreret første gang mere end 60 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 3 til dette regulativ.

---

(1)  Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senest ændret ved Amend. 4).

(2)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Den Tjekkiske Republik, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro, 57 (ubenyttet) og 58 for Tunesien. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

(3)  Hertil kommer, at den maksimale lysstyrke ved røde sidemarkeringslygter er begrænset til 0,25 cd i vinkelfeltet fra 60° til 90° i vandret retning og ± 20° i lodret retning mod køretøjets forende.

---

BILAG 1

PÅKRÆVEDE MINIMUMSVINKLER FOR DEN RUMLIGE LYSFORDELING

Mindsteværdi for vertikalvinkler, SM1 og SM2:

Image

Vinklen på 10 ° under vandret kan reduceres til 5 ° ved lygter med en monteringshøjde lig med eller mindre end 750 mm over jorden.

Mindsteværdier for horisontalvinkler, SM1:

Image

Mindsteværdier for horisontalvinkler, SM2:

Image

---

BILAG 2

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 x 297 mm))

Image

---

BILAG 3

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKERNE

Eksempel 1 a)

Image

Eksempel 1 b)

Image

Eksempel 2

Forenklet mærkning ved aggregater med flere lygter, som er en del af samme enhed

MODEL A

Image

MODEL B

Image

MODEL C

Image

NB: De tre eksempler på godkendelsesmærker (model A, B og C) viser tre mulige varianter af mærkningen på en lygte eller et lyssignal, når der indgår to eller flere sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter i samme enhed.

Det viste godkendelsesmærke angiver, at anordningen er godkendt i Nederlandene (E4) under godkendelsesnummer 3333 og omfatter:

| | En bag- og siderefleksanordning af klasse IA, godkendt i henhold ændringsserie 02 til regulativ nr. 3 |
| --- | --- |

En bag- og siderefleksanordning af klasse IA, godkendt i henhold ændringsserie 02 til regulativ nr. 3

| | en bageste retningsviserblinklygte i kategori 2a, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6 |
| --- | --- |

en bageste retningsviserblinklygte i kategori 2a, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6

| | en baglygte (R), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7 |
| --- | --- |

en baglygte (R), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7

| | en tågebaglygte (F), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 38 |
| --- | --- |

en tågebaglygte (F), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 38

| | en baklygte (AR), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 23 |
| --- | --- |

en baklygte (AR), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 23

| | en stoplygte (S1), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7 |
| --- | --- |

en stoplygte (S1), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7

| | en sidemarkeringslygte (SM1), godkendt i henhold til nærværende regulativ i dets oprindelige form. |
| --- | --- |

en sidemarkeringslygte (SM1), godkendt i henhold til nærværende regulativ i dets oprindelige form.

I hinanden indbygget lygte og forlygte

Eksempel 3

Image

Forlygtehuset skal være påført det eneste gyldige godkendelsesnummer, f.eks.:

Image

Eksempel 4

Lyskildemoduler

MD E3 17325

Lyskildemodulet, forsynet med den ovenfor viste identifikationskode, er blevet godkendt sammen med en lygte, som er godkendt i Italien (E 3) med godkendelsesnummer 17325.

---

BILAG 4

FOTOMETRISKE MÅLINGER

1.   Målemetoder

1.1.   Ved fotometrisk måling skal forstyrrende tilbagekastninger undgås ved en passende blænding.

1.2.   Såfremt måleresultaterne anfægtes, udføres målinger, som opfylder følgende forskrifter:

| 1.2.1. | måleafstanden er således, at loven om omvendt proportionalitet med kvadratet på afstanden kan anvendes |
| --- | --- |

1.2.1.

måleafstanden er således, at loven om omvendt proportionalitet med kvadratet på afstanden kan anvendes

| 1.2.2. | måleudstyret er således, at modtagerens vinkelåbning set fra signallysets referencecentrum er mellem 10 minutter og 1 grad |
| --- | --- |

1.2.2.

måleudstyret er således, at modtagerens vinkelåbning set fra signallysets referencecentrum er mellem 10 minutter og 1 grad

| 1.2.3. | kravet om styrke anses for opfyldt for en given observationsretning, når dette krav er opfyldt i en retning, der højst afviger en fjerdedel grad fra observationsretningen. |
| --- | --- |

1.2.3.

kravet om styrke anses for opfyldt for en given observationsretning, når dette krav er opfyldt i en retning, der højst afviger en fjerdedel grad fra observationsretningen.

1.3.   Hvis anordningen kan monteres på køretøjet i mere end én position eller inden for et område af forskellige positioner, skal de fotometriske målinger gentages for hver position eller for yderpositionerne i referenceaksens område som nærmere angivet af fabrikanten.

1.4.   Retningen H = 0° og V = 0° svarer til referenceaksen. (På køretøjet er denne vandret og vinkelret med køretøjets vandrette midterplan og orienteret i det påbudte synsfelts retning). Den går igennem referencecentret.

2.   Oversigt over lysfordeling

2.1.   Sidemarkeringslygtekategori SM1

Image

| 2.1.1. | Mindsteværdier:
  0,6 cd på andre punkter end referenceaksen, hvor den skal udgøre 4,0 cd. |
| --- | --- |

2.1.1.

Mindsteværdier:

0,6 cd på andre punkter end referenceaksen, hvor den skal udgøre 4,0 cd.

| 2.1.2. | Maksimale værdier:
  25,0 cd overalt. |
| --- | --- |

2.1.2.

Maksimale værdier:

25,0 cd overalt.

2.2.   Sidemarkeringslygtekategori SM2

Image

| 2.2.1. | Mindsteværdier:
  0,6 cd overalt. |
| --- | --- |

2.2.1.

Mindsteværdier:

0,6 cd overalt.

| 2.2.2. | Maksimale værdier:
  25,0 cd overalt. |
| --- | --- |

2.2.2.

Maksimale værdier:

25,0 cd overalt.

2.3.   For sidemarkeringslygtekategori SM1 og SM2 kan det være tilstrækkeligt kun at afprøve fem punkter, der udvælges af kontrolmyndigheden.

2.4.   Inden for det lysfordelingsfelt, der ovenfor vises som et gitter, skal lyset være ensartet, dvs. lysstyrken i alle retninger i et givet felt i gitteret skal have den mindsteværdi, der er angivet som en procentdel i gitteret.

2.5.   Hvis en anordning imidlertid er beregnet til montering i en højde på eller under 750 mm over jorden, måles den fotometriske styrke kun op til en nedadgående vinkel på 5°.

3.   Fotometriske målinger på lygter

De fotometriske specifikationer afprøves:

3.1.   For ikke udskiftelige lyskilder (glødelamper og andre):

med de lyskilder, som forefindes i lygten, i overensstemmelse med punkt 9.2 i dette regulativ.

3.2.   For udskiftelige glødelamper:

ved glødelamper på 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V korrigeres de frembragte lysstyrkeværdier. Korrektionsfaktoren er forholdet mellem referencelysstrømmen og den gennemsnitlige lysstrøm målt ved den anvendte spænding (6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V). Den faktiske lysstrøm fra hver glødelampe må ikke afvige mere end ± 5 % fra gennemsnitsværdien. I stedet kan der i hver enkelt position efter tur anvendes en standardglødelampe, der arbejder ved sin referencelysstrøm, idet de enkelte målinger i hver position sammenlægges.

3.3.   For enhver signallygte, bortset fra anordninger med glødelampe(r), gælder, at lysstyrken, målt efter et minuts og efter 30 minutters drift, skal opfylde mindste- og maksimumkravene. Lysstyrkefordelingen efter ét minuts drift kan beregnes ud fra lysstyrkefordelingen efter 30 minutters drift ved hvert prøvningspunkt at anvende lysstyrkeforholdet målt ved HV efter ét minuts og 30 minutters drift.

---

BILAG 5

Lysets farve: trikromatiske koordinater

Til kontrol af de kolorimetriske kendetegn anvendes en lyskilde med farvetemperatur 2 856 K, svarende til belysningsmiddel A i henhold til Den Internationale Belysningskommission (CIE). For lygter udstyret med ikke udskiftelig lyskilde (glødelamper og andre) skal de kolorimetriske egenskaber dog kontrolleres med de lyskilder, der forefindes i lygten, i overensstemmelse med punkt 9.2 i dette regulativ.

---

BILAG 6

MINDSTEKRAV TIL METODER TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

1.   GENERELT

1.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

1.2.   Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede sidemarkeringslygter ikke for uoverensstemmende, såfremt — ved prøvning af de fotometriske præstationer af en på tilfældig måde udtaget sidemarkeringslygte udstyret enten med standardglødelampe eller med ikke udskiftelig lyskilde (glødelampe eller andet) — og når alle målinger finder sted ved hhv. 6,75 V, 13,5 V og 28,0 V:

| 1.2.1. | ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.1.

ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.

| 1.2.2. | Såfremt, for sidemarkeringslygter udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af sidemarkeringslygterne med en anden standardglødelampe. |
| --- | --- |

1.2.2.

Såfremt, for sidemarkeringslygter udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af sidemarkeringslygterne med en anden standardglødelampe.

1.3.   Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt, når sidemarkeringslygte er udstyret med en standardglødelampe, eller — for sidemarkeringslygter udstyret med ikke udskiftelig lyskilde (glødelampe eller andet) — når de kolorimetriske egenskaber efterprøves med den lyskilde, som forefindes i sidemarkeringslygten.

2.   MINDSTEKRAV TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE VED FABRIKANTEN

For hver type sidemarkeringslygte skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne udføres i overensstemmelse med dette regulativs bestemmelser.

Hvis en prøveudtagning ikke er i overensstemmelse med den pågældende prøvningstype, udtages og prøves yderligere eksemplarer. Fabrikanten træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produktionen bringes i overensstemmelse.

2.1.   Prøvningernes art

Overensstemmelsesprøvningen i dette regulativ skal omfatte fotometriske og kolorimetriske egenskaber.

2.2.   Prøvningsmetoder

| 2.2.1. | Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.1.

Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ.

| 2.2.2. | Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Fabrikanten skal godtgøre, at de anvendte metoder giver de samme resultater som de metoder, der er foreskrevet i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Fabrikanten skal godtgøre, at de anvendte metoder giver de samme resultater som de metoder, der er foreskrevet i dette regulativ.

| 2.2.3. | Anvendelsen af punkt 2.2.1 og 2.2.2 kræver regelmæssig kalibrering af prøvningsapparaturet, og målingerne skal sammenholdes med de målinger, der udføres af en kompetent myndighed. |
| --- | --- |

2.2.3.

Anvendelsen af punkt 2.2.1 og 2.2.2 kræver regelmæssig kalibrering af prøvningsapparaturet, og målingerne skal sammenholdes med de målinger, der udføres af en kompetent myndighed.

| 2.2.4. | I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning. |
| --- | --- |

2.2.4.

I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning.

2.3.   Prøvetagningens art

Der udtages på tilfældig måde prøver af sidemarkeringslygter fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt sidemarkeringslygter af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.

Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog samle resultaterne for samme type hidrørende fra flere fabrikker, som drives med samme kvalitetssystem og samme kvalitetsstyring.

2.4.   Målte og registrerede fotometriske egenskaber

Den udtagne lygte underkastes fotometrisk efterprøvning af mindsteværdierne i de i bilag 4 angivne punkter og af de foreskrevne kromaticitetskoordinater.

2.5.   Godkendelseskriterier

Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge acceptkriterier for produkterne med henblik på opfyldelse af forskrifterne for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 11.1 i dette regulativ.

Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå kontrollen i overensstemmelse med bilag 7 (første prøveudtagning).

---

BILAG 7

MINDSTEKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR

1.   GENERELT

1.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

1.2.   Hvad angår fotometriske ydelser anses masseproducerede sidemarkeringslygter ikke for uoverensstemmende, såfremt — ved prøvning af de fotometriske præstationer af en på tilfældig måde udtaget sidemarkeringslygte udstyret enten med standardglødelampe eller med ikke udskiftelig lyskilde (glødelampe eller andet) — og når alle målinger finder sted ved hhv. 6,75 V, 13,5 V og 28,0 V:

| 1.2.1. | ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.1.

ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.

| 1.2.2. | Såfremt, for sidemarkeringslygter udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af sidemarkeringslygterne med en anden standardglødelampe. |
| --- | --- |

1.2.2.

Såfremt, for sidemarkeringslygter udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af sidemarkeringslygterne med en anden standardglødelampe.

| 1.2.3. | Der ses bort fra sidemarkeringslygter med åbenbare fejl. |
| --- | --- |

1.2.3.

Der ses bort fra sidemarkeringslygter med åbenbare fejl.

1.3.   Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt, når sidemarkeringslygten er udstyret med en standardglødelampe, eller — for sidemarkeringslygter udstyret med ikke udskiftelig lyskilde (glødelampe eller andet) — når de kolorimetriske egenskaber efterprøves med den lyskilde, som forefindes i sidemarkeringslygten.

2.   FØRSTE PRØVEUDTAGNING

Ved første prøveudtagning udtages fire sidemarkeringslygter på tilfældig måde. Det første sæt på to prøveeksemplarer mærkes A og det andet sæt B.

2.1.   Produktionen anses ikke for uoverensstemmende

| 2.1.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede sidemarkeringslygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for sidemarkeringslygterne i de ugunstige retninger er:






  2.1.1.1. | prøve A







  A1: | én sidemarkeringslygte | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én sidemarkeringslygte ikke mere end | 20 % |
| A2: | begge sidemarkeringslygter mere end | 0 % |
| men ikke mere end | 20 % |
| gå til prøve B | |

2.1.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede sidemarkeringslygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for sidemarkeringslygterne i de ugunstige retninger er:

2.1.1.1.

prøve A

A1:

én sidemarkeringslygte

0 %

én sidemarkeringslygte ikke mere end

20 %

A2:

begge sidemarkeringslygter mere end

0 %

men ikke mere end

20 %

gå til prøve B

| 2.1.1.2. | prøve B







  B1: | begge sidemarkeringslygter | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

prøve B

B1:

begge sidemarkeringslygter

0 %

| 2.1.2. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt. |
| --- | --- |

2.1.2.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt.

2.2.   Produktionen anses for uoverensstemmende

| 2.2.1. | Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede sidemarkeringslygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for sidemarkeringslygterne er:






  2.2.1.1. | prøve A







  A3: | én sidemarkeringslygte ikke mere end | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én sidemarkeringslygte mere end | 20 % |
| men ikke mere end | 30 % |

2.2.1.

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede sidemarkeringslygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for sidemarkeringslygterne er:

2.2.1.1.

prøve A

A3:

én sidemarkeringslygte ikke mere end

20 %

én sidemarkeringslygte mere end

20 %

men ikke mere end

30 %

| 2.2.1.2. | prøve B







  B2: | i tilfælde af A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| én sidemarkeringslygte mere end | 0 % |
| men ikke mere end | 20 % |
| én sidemarkeringslygte ikke mere end | 20 % |
| B3: | i tilfælde af A2 | |
| en sidemarkeringslygte | 0 % |
| én sidemarkeringslygte mere end | 20 % |
| men ikke mere end | 30 % |

2.2.1.2.

prøve B

B2:

i tilfælde af A2

én sidemarkeringslygte mere end

0 %

men ikke mere end

20 %

én sidemarkeringslygte ikke mere end

20 %

B3:

i tilfælde af A2

en sidemarkeringslygte

0 %

én sidemarkeringslygte mere end

20 %

men ikke mere end

30 %

| 2.2.2. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2. for prøve A ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

2.2.2.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2. for prøve A ikke er opfyldt.

2.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 12 vil blive bragt i anvendelse, hvis afvigelserne af de målte værdier for sidemarkeringslygterne er:

| 2.3.1. | prøve A







  A4: | én sidemarkeringslygte ikke mere end | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| én sidemarkeringslygte mere end | 30 % |
| A5: | begge sidemarkeringslygter mere end | 20 % |

2.3.1.

prøve A

A4:

én sidemarkeringslygte ikke mere end

20 %

én sidemarkeringslygte mere end

30 %

A5:

begge sidemarkeringslygter mere end

20 %

| 2.3.2. | prøve B







  B4: | i tilfælde af A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| én sidemarkeringslygte mere end | 0 % |
| men ikke mere end | 20 % |
| én sidemarkeringslygte mere end | 20 % |
| B5: | i tilfælde af A2 | |
| begge sidemarkeringslygter mere end | 20 % |
| B6: | i tilfælde af A2 | |
| en sidemarkeringslygte | 0 % |
| én sidemarkeringslygte mere end | 30 % |

2.3.2.

prøve B

B4:

i tilfælde af A2

én sidemarkeringslygte mere end

0 %

men ikke mere end

20 %

én sidemarkeringslygte mere end

20 %

B5:

i tilfælde af A2

begge sidemarkeringslygter mere end

20 %

B6:

i tilfælde af A2

en sidemarkeringslygte

0 %

én sidemarkeringslygte mere end

30 %

| 2.3.3. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A og B ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

2.3.3.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A og B ikke er opfyldt.

3.   GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING

I tilfælde A3, B2 og B3 skal der senest to måneder efter anmeldelsen udtages en tredje prøve C bestående af to sidemarkeringslygter og en fjerde prøve D bestående af to sidemarkeringslygter fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.

3.1.   Produktionen anses ikke for uoverensstemmende

| 3.1.1. | Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede sidemarkeringslygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for sidemarkeringslygterne er:






  3.1.1.1. | prøve C







  C1: | en sidemarkeringslygte | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én sidemarkeringslygte ikke mere end | 20 % |
| C2: | begge sidemarkeringslygter mere end | 0 % |
| men ikke mere end | 20 % |
| gå til prøve D | |

3.1.1.

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede sidemarkeringslygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for sidemarkeringslygterne er:

3.1.1.1.

prøve C

C1:

en sidemarkeringslygte

0 %

én sidemarkeringslygte ikke mere end

20 %

C2:

begge sidemarkeringslygter mere end

0 %

men ikke mere end

20 %

gå til prøve D

| 3.1.1.2. | prøve D







  D1: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| begge sidemarkeringslygter | 0 % |

3.1.1.2.

prøve D

D1:

i tilfælde C2

begge sidemarkeringslygter

0 %

| 3.1.2. | eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C er opfyldt. |
| --- | --- |

3.1.2.

eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C er opfyldt.

3.2.   Produktionen anses for uoverensstemmende

| 3.2.1. | Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede sidemarkeringslygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for sidemarkeringslygterne er:






  3.2.1.1. | prøve D







  D2: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én sidemarkeringslygte mere end | 0 % |
| men ikke mere end | 20 % |
| én sidemarkeringslygte ikke mere end | 20 % |

3.2.1.

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede sidemarkeringslygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for sidemarkeringslygterne er:

3.2.1.1.

prøve D

D2:

i tilfælde C2

én sidemarkeringslygte mere end

0 %

men ikke mere end

20 %

én sidemarkeringslygte ikke mere end

20 %

| 3.2.1.2. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt.

3.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 12 vil blive bragt i anvendelse, hvis afvigelserne af de målte værdier for sidemarkeringslygterne er:

| 3.3.1. | prøve C







  C3: | én sidemarkeringslygte ikke mere end | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| én sidemarkeringslygte mere end | 20 % |
| C4: | begge sidemarkeringslygter mere end | 20 % |

3.3.1.

prøve C

C3:

én sidemarkeringslygte ikke mere end

20 %

én sidemarkeringslygte mere end

20 %

C4:

begge sidemarkeringslygter mere end

20 %

| 3.3.2. | prøve D







  D3: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| én sidemarkeringslygte 0 eller mere end | 0 % |
| én sidemarkeringslygte mere end | 20 % |

3.3.2.

prøve D

D3:

i tilfælde C2

én sidemarkeringslygte 0 eller mere end

0 %

én sidemarkeringslygte mere end

20 %

| 3.3.3. | eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C og D ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

3.3.3.

eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C og D ikke er opfyldt.

Figur 1

Image

---

| 30.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 164/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 164/92

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 98 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og er udstyret med gasudladningslyskilder

omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 13 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: den 19. august 2010

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

A.   ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

| 0. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

0.

| 1. | Definitioner |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ansøgning om godkendelse af en forlygte |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mærkning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

B.   TEKNISKE FORSKRIFTER FOR FORLYGTER

| 5. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lysafgivelse |
| --- | --- |

6.

| 7. | Måling af gener og/eller funktionsforringelse |
| --- | --- |

7.

C.   YDERLIGERE ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

| 8. | Ændring af en forlygtetype og udvidelse af godkendelsen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

12.

| 13. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

13.

BILAG

| Bilag 1 — | Meddelelse vedrørende godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type forlygte i henhold til regulativ nr. 98 |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Eksempler på udformning af godkendelsesmærker |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Måleskærme |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Prøvninger for stabilitet af fotometriske præstationer af forlygter i brug







  Tillæg | — | Oversigt over driftsperioder i forbindelse med prøvning af stabilitet af fotometriske præstationer |
| --- | --- | --- | --- |

Bilag 4 —

Prøvninger for stabilitet af fotometriske præstationer af forlygter i brug

Tillæg

—

Oversigt over driftsperioder i forbindelse med prøvning af stabilitet af fotometriske præstationer

| Bilag 5 — | Forskrifter for lygter med lygteglas af plast — prøvning af lygteglas eller materialeprøver samt af komplette lygter
  Tillæg 1— Kronologisk rækkefølge af godkendelsesprøvninger
  Tillæg 2— Metode til måling af lysspredning og -transmission
  Tillæg 3— Metode for prøvning ved påsprøjtning
  Tillæg 4— Prøvning af klæbebåndets vedhæftning |
| --- | --- |

Bilag 5 —

Forskrifter for lygter med lygteglas af plast — prøvning af lygteglas eller materialeprøver samt af komplette lygter

Tillæg 1— Kronologisk rækkefølge af godkendelsesprøvninger

Tillæg 2— Metode til måling af lysspredning og -transmission

Tillæg 3— Metode for prøvning ved påsprøjtning

Tillæg 4— Prøvning af klæbebåndets vedhæftning

| Bilag 6 — | Referencecentrum |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Mærkning af spænding |
| --- | --- |

Bilag 7 —

| Bilag 8 — | Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 8 —

| Bilag 9 — | Mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør |
| --- | --- |

Bilag 9 —

| Bilag 10 — | Kontrol af »afskæring« for nærlyslygter ved hjælp af instrumenter |
| --- | --- |

Bilag 10 —

| Bilag 11 — | Forskrifter for LED-moduler og forlygter med LED-moduler |
| --- | --- |

Bilag 11 —

A.   ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

0.   ANVENDELSESOMRÅDE (1)

Dette regulativ finder anvendelse på:

| a) | forlygter, og |
| --- | --- |

a)

forlygter, og

| b) | distribuerede lyssystemer, |
| --- | --- |

b)

distribuerede lyssystemer,

der anvender gasudladningslyskilder, i køretøjer i klasse M, N og L3.

1.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

1.1.   Definitionerne i regulativ nr. 48 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, finder anvendelse i dette regulativ.

1.2.   »Lygteglas«: forlygtens (enhedens) yderste del, som afgiver lys gennem den lysende overflade.

1.3.   »Coating«: et eller flere produkter, som er påført i et eller flere lag på ydersiden af lygteglasset.

1.4.   »Ballast«: gasudladningslyskildens strømforsyning. Ballasten kan befinde sig helt eller delvist inden i eller helt eller delvist uden for forlygten.

1.5.   »Lygtepar«: et sæt lygter med samme funktion i køretøjets venstre og højre side.

1.6.   Forlygter af forskellig »type«: forlygter, som afviger på væsentlige punkter såsom:

| 1.6.1. | fabriks- eller varemærke |
| --- | --- |

1.6.1.

fabriks- eller varemærke

| 1.6.2. | det optiske systems egenskaber |
| --- | --- |

1.6.2.

det optiske systems egenskaber

| 1.6.3. | hvorvidt de indeholder komponenter, som under funktion er i stand til at ændre de optiske virkninger ved refleksion, brydning, absorption og/eller deformation |
| --- | --- |

1.6.3.

hvorvidt de indeholder komponenter, som under funktion er i stand til at ændre de optiske virkninger ved refleksion, brydning, absorption og/eller deformation

| 1.6.4. | egnethed til højre- eller venstrekørsel eller til begge færdselsretninger |
| --- | --- |

1.6.4.

egnethed til højre- eller venstrekørsel eller til begge færdselsretninger

| 1.6.5. | det frembragte lys (nærlys, fjernlys eller både nær- og fjernlys) |
| --- | --- |

1.6.5.

det frembragte lys (nærlys, fjernlys eller både nær- og fjernlys)

| 1.6.6. | de materialer, som udgør lygteglas og eventuel coating. |
| --- | --- |

1.6.6.

de materialer, som udgør lygteglas og eventuel coating.

| 1.6.7. | Dog skal en anordning beregnet til montering i køretøjets venstre side og den tilsvarende anordning beregnet til montering i køretøjets højre side anses for at være af samme type. |
| --- | --- |

1.6.7.

Dog skal en anordning beregnet til montering i køretøjets venstre side og den tilsvarende anordning beregnet til montering i køretøjets højre side anses for at være af samme type.

1.7.   Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og gasudladningslyskilder læses som henvisninger til henholdsvis regulativ nr. 37 og nr. 99 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.

2.   ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN FORLYGTE (2)

2.1.   Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket for forlygten eller af dennes bemyndigede repræsentant. I ansøgningen skal følgende oplyses:

| 2.1.1. | om forlygten er til nærlys eller fjernlys eller til både nærlys og fjernlys |
| --- | --- |

2.1.1.

om forlygten er til nærlys eller fjernlys eller til både nærlys og fjernlys

| 2.1.2. | såfremt forlygten er bestemt til at afgive nærlys, om den er bestemt til venstre- eller højrekørsel eller til både venstre- og højrekørsel |
| --- | --- |

2.1.2.

såfremt forlygten er bestemt til at afgive nærlys, om den er bestemt til venstre- eller højrekørsel eller til både venstre- og højrekørsel

| 2.1.3. | såfremt forlygten er udstyret med indstillelig reflektor, forlygtens monteringsposition(er), angivet i forhold til vejbanen og til køretøjets langsgående midterplan |
| --- | --- |

2.1.3.

såfremt forlygten er udstyret med indstillelig reflektor, forlygtens monteringsposition(er), angivet i forhold til vejbanen og til køretøjets langsgående midterplan

| 2.1.4. | de største lodrette vinkler, som opretningsmekanismen kan anbringes i over og under den eller de nominelle positioner |
| --- | --- |

2.1.4.

de største lodrette vinkler, som opretningsmekanismen kan anbringes i over og under den eller de nominelle positioner

| 2.1.5. | hvilke lyskilder, der er under strøm, når de forskellige kombinationer af lys anvendes |
| --- | --- |

2.1.5.

hvilke lyskilder, der er under strøm, når de forskellige kombinationer af lys anvendes

| 2.1.6. | om der anvendes et distribueret lyssystem, og hvilken eller hvilke typer lys, dette system er beregnet til at afgive |
| --- | --- |

2.1.6.

om der anvendes et distribueret lyssystem, og hvilken eller hvilke typer lys, dette system er beregnet til at afgive

| 2.1.7. | kategorien af lyskilde som anført i regulativ nr. 37 eller 99 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om godkendelse.
  For et distribueret lyssystem, som anvender en ikke-udskiftelig gasudladningslyskilde, der ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, det delnummer, som fabrikanten af lysgeneratoren har givet lysgeneratoren. |
| --- | --- |

2.1.7.

kategorien af lyskilde som anført i regulativ nr. 37 eller 99 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om godkendelse.

For et distribueret lyssystem, som anvender en ikke-udskiftelig gasudladningslyskilde, der ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, det delnummer, som fabrikanten af lysgeneratoren har givet lysgeneratoren.

2.2.   Alle ansøgninger skal vedlægges:

| 2.2.1. | tegninger i tre eksemplarer, som er tilstrækkeligt detaljerede til, at typen kan identificeres (jf. punkt 3.2 og 4.2 nedenfor). Tegningerne skal vise, hvor godkendelsesnummeret og tillægssymboler skal anbringes i forhold godkendelsesmærkets cirkel, og hvis der er tale om LED-moduler også det område, der er afsat til modulets/modulernes specifikke identifikationsdode(r), og de skal vise forlygten i lodret (aksialt) snit og i vertikalprojektion set forfra med de vigtigste detaljer i den optiske opbygning, herunder eventuelle rifler. |
| --- | --- |

2.2.1.

tegninger i tre eksemplarer, som er tilstrækkeligt detaljerede til, at typen kan identificeres (jf. punkt 3.2 og 4.2 nedenfor). Tegningerne skal vise, hvor godkendelsesnummeret og tillægssymboler skal anbringes i forhold godkendelsesmærkets cirkel, og hvis der er tale om LED-moduler også det område, der er afsat til modulets/modulernes specifikke identifikationsdode(r), og de skal vise forlygten i lodret (aksialt) snit og i vertikalprojektion set forfra med de vigtigste detaljer i den optiske opbygning, herunder eventuelle rifler.

| 2.2.2. | En kortfattet teknisk specifikation, herunder ballastens/ballasternes fabrikat og type, hvis dette er relevant, og hvis forlygten anvendes til kurvelys, yderpositionerne i henhold til punkt 6.2.7 nedenfor. Hvis der er tale om LED-moduler, skal specifikationen omfatte:






  a) | en kortfattet teknisk specifikation af LED-modulet/modulerne |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

En kortfattet teknisk specifikation, herunder ballastens/ballasternes fabrikat og type, hvis dette er relevant, og hvis forlygten anvendes til kurvelys, yderpositionerne i henhold til punkt 6.2.7 nedenfor. Hvis der er tale om LED-moduler, skal specifikationen omfatte:

a)

en kortfattet teknisk specifikation af LED-modulet/modulerne

| b) | en tegning med dimensioner og de grundlæggende elektriske og fotometriske værdier samt den objektive lysstrøm. |
| --- | --- |

b)

en tegning med dimensioner og de grundlæggende elektriske og fotometriske værdier samt den objektive lysstrøm.

Desuden, hvis der er tale om et distribueret lyssystem, en kort teknisk specifikation, herunder fortegnelse over lysleder(e) og relaterede optiske komponenter samt oplysninger, der beskriver lysgeneratoren/-generatorerne godt nok til at de kan identificeres. Oplysningerne skal omfatte de delnumre, som lysgeneratorfabrikanten har givet generatorerne, en tegning med angivelse af dimensioner og grundlæggende elektriske og fotometriske værdier samt en officiel prøvningsrapport i henhold til punkt 5.8 i dette regulativ.

| 2.2.3. | Prøvemateriale som følger:






  2.2.3.1. | til godkendelse af en forlygte to prøveeksemplarer af hver type forlygte, idet det ene prøveeksemplar skal være beregnet til montering i køretøjets venstre side og det andet prøveeksemplar til montering i køretøjets højre side, med standard gasudladningslyskilde og én ballast af hver type, der skal anvendes, hvor dette er relevant.
  Til godkendelse af et distribueret lyssystem, der anvender en ikke-udskiftelig gasudsladningslyskilde, der ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, to prøveeksemplarer af systemet, inklusive lysgenerator og én ballast af hver type, der skal anvendes, hvor dette er relevant. |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

Prøvemateriale som følger:

2.2.3.1.

til godkendelse af en forlygte to prøveeksemplarer af hver type forlygte, idet det ene prøveeksemplar skal være beregnet til montering i køretøjets venstre side og det andet prøveeksemplar til montering i køretøjets højre side, med standard gasudladningslyskilde og én ballast af hver type, der skal anvendes, hvor dette er relevant.

Til godkendelse af et distribueret lyssystem, der anvender en ikke-udskiftelig gasudsladningslyskilde, der ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, to prøveeksemplarer af systemet, inklusive lysgenerator og én ballast af hver type, der skal anvendes, hvor dette er relevant.

| 2.2.4. | Til prøvning af det plastmateriale, som lygteglasset er fremstillet af:






  2.2.4.1. | fjorten stk. lygteglas






  2.2.4.1.1. | ti af disse lygteglas kan erstattes af ti materialeprøver, som måler mindst 60 x 80 mm og har flad eller konveks ydre overflade og i midten et omtrent fladt areal (krumningsradius mindst 300 mm), som måler mindst 15 × 15 mm |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

Til prøvning af det plastmateriale, som lygteglasset er fremstillet af:

2.2.4.1.

fjorten stk. lygteglas

2.2.4.1.1.

ti af disse lygteglas kan erstattes af ti materialeprøver, som måler mindst 60 x 80 mm og har flad eller konveks ydre overflade og i midten et omtrent fladt areal (krumningsradius mindst 300 mm), som måler mindst 15 × 15 mm

| 2.2.4.1.2. | hver(t) sådan(t) lygteglas eller materialeprøve skal være fremstillet ved den metode, som vil blive anvendt til massefabrikation |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

hver(t) sådan(t) lygteglas eller materialeprøve skal være fremstillet ved den metode, som vil blive anvendt til massefabrikation

| 2.2.4.2. | en reflektor, hvorpå lygteglassene kan monteres efter fabrikantens anvisninger. |
| --- | --- |

2.2.4.2.

en reflektor, hvorpå lygteglassene kan monteres efter fabrikantens anvisninger.

| 2.2.5. | Til prøvning af lystransmitterende plastdeles bestandighed over for UV-stråling fra gasudladningslyskilder i forlygten:






  2.2.5.1. | En prøve af hvert af de relevante materialer, som anvendes i forlygten, eller en prøve af forlygten indeholdende disse. Hver materialeprøve skal have samme fremtræden og eventuel overfladebehandling, som påtænkes anvendt i den forlygte, der søges godkendt. |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

Til prøvning af lystransmitterende plastdeles bestandighed over for UV-stråling fra gasudladningslyskilder i forlygten:

2.2.5.1.

En prøve af hvert af de relevante materialer, som anvendes i forlygten, eller en prøve af forlygten indeholdende disse. Hver materialeprøve skal have samme fremtræden og eventuel overfladebehandling, som påtænkes anvendt i den forlygte, der søges godkendt.

| 2.2.5.2. | Prøvning af indvendige materialers bestandighed over for UV-stråling er ikke påkrævet:






  2.2.5.2.1. | hvis der anvendes gasudladningslyskilder af typen med lav UV-stråling som nærmere specificeret i regulativ nr. 99, eller |
| --- | --- | --- |

2.2.5.2.

Prøvning af indvendige materialers bestandighed over for UV-stråling er ikke påkrævet:

2.2.5.2.1.

hvis der anvendes gasudladningslyskilder af typen med lav UV-stråling som nærmere specificeret i regulativ nr. 99, eller

| 2.2.5.2.2. | hvis de relevante dele af forlygten afskærmes mod UV-stråling, f.eks. med glasfiltre. |
| --- | --- |

2.2.5.2.2.

hvis de relevante dele af forlygten afskærmes mod UV-stråling, f.eks. med glasfiltre.

2.3.   For et distribueret lyssystem 10 prøver af det materiale eller de materialer og eventuel coating/skjold hertil, som lyslederne og systemets andre optiske dele er fremstillet af.

2.4.   De materialer, som lygteglas og, hvis der er tale om et distribueret lyssystem, de materialer som systemets optiske dele og eventuel coating/skjolde består af, skal være ledsaget af prøvningsrapporten over de pågældende materialers og coatingers egenskaber, såfremt de i forvejen er afprøvet.

3.   MÆRKNING

3.1.   Forlygter og distribuerede lyssystemer, som forelægges til godkendelse, skal på læselig og blivende vis være påført ansøgerens fabriks- eller varemærke.

3.2.   På lygteglasset og lygtehuset (3) skal der være afsat tilstrækkeligt store pladser til godkendelsesmærket og til de ekstra symboler omhandlet i punkt 4; disse pladser skal være vist på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger.

3.3.   Forlygter bestemt til at opfylde sikkerhedsforskrifterne for både højre- og venstrekørsel skal afmærkes med de to indstillingsmuligheder for den optiske enhed på køretøjet, eller for gasudladningslyskilden på reflektoren; disse afmærkninger skal bestå af bogstaverne »R/D« for stillingen svarende til højrekørsel og »L/G« for stillingen svarende til venstrekørsel.

3.4.   Alle lys kan på deres lysafgivende overflade været forsynet med et referencecentrum som vist i bilag 6.

3.5.   Hvis der er tale om en lysgenerator i et distribueret lyssystem, der anvender en ikke-udskiftelig gasudsladningslyskilde, der ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, skal lysgeneratoren være påført fabriks- eller varemærke og det delnummer, der er omhandlet i punkt 2.2.2 ovenfor.

3.6.   Hvis der er tale om lygter med LED-modul(er), skal lygten være mærket med nominel spænding og nominel effekt samt lyskildemodulets specifikke identifikationskode.

3.7.   LED-modul(er) indleveret i forbindelse med lygtens godkendelse:

| 3.7.1. | skal være mærket med ansøgerens fabriks- eller varemærke. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

3.7.1.

skal være mærket med ansøgerens fabriks- eller varemærke. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes.

| 3.7.2. | skal være mærket med modulets specifikke identifikationskode. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes.
  Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODUL«, efterfulgt af godkendelsesmærket uden den i punkt 4.2.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af tillægssymboler eller tegn. Denne specifikke identifikationskode skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger. Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger. |
| --- | --- |

3.7.2.

skal være mærket med modulets specifikke identifikationskode. Denne mærkning skal være let læselig og må ikke kunne fjernes.

Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODUL«, efterfulgt af godkendelsesmærket uden den i punkt 4.2.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af tillægssymboler eller tegn. Denne specifikke identifikationskode skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger. Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger.

3.8.   Hvis et elektroniske styringsanlæg for lyskilder, der ikke er en del af et LED-modul, anvendes til at drive et eller flere LED-moduler, skal det mærkes med dets specifikke identifikationskode(r), nominel spænding (volt) og nominel effekt (watt).

4.   GODKENDELSE

4.1.   Generelt

4.1.1.   Er dette regulativs forskrifter opfyldt af alle de i henhold til punkt 2 ovenfor indleverede prøveeksemplarer af en type forlygte, meddeles godkendelse.

4.1.2.   Forlygter, der opfylder forskrifterne i dette regulativ, kan sammenbygges og kombineres med enhver anden lys- eller lyssignaleringsfunktion, eller de kan indbygges i hinanden, forudsat at lysfunktionerne ikke forringes.

4.1.3.   Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere end ét regulativ, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på dem.

4.1.4.   Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 00) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. En aftalepart må ikke tildele samme nummer til to forskellige typer forlygter, der er omfattet af dette regulativ. Lygterne i et lygtepar anses dog for at udgøre en enkelt type.

4.1.5.   Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en type forlygte i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

4.1.6.   Ud over det i punkt 3.1 foreskrevne mærke skal der påføres et godkendelsesmærke som beskrevet i punkt 4.2 og 4.3 nedenfor på de i punkt 3.2 ovenfor omhandlede pladser på hver forlygte, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ.

4.2.   Godkendelsesmærkets sammensætning

Godkendelsesmærket skal bestå af:

| 4.2.1. | Et internationalt godkendelsesmærke bestående af:






  4.2.1.1. | en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummer for det land, som har meddelt godkendelsen (4) |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

4.2.1.1.

en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummer for det land, som har meddelt godkendelsen (4)

| 4.2.1.2. | det i punkt 4.1.4 ovenfor foreskrevne godkendelsesnummer |
| --- | --- |

4.2.1.2.

det i punkt 4.1.4 ovenfor foreskrevne godkendelsesnummer

| 4.2.2. | følgende tillægssymbol(er):






  4.2.2.1. | på forlygter, der kun opfylder forskrifterne for venstrekørsel, en vandret pil, der for en iagttager rettet mod forlygten peger mod højre, dvs. mod den side af vejen, hvor der køres |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

følgende tillægssymbol(er):

4.2.2.1.

på forlygter, der kun opfylder forskrifterne for venstrekørsel, en vandret pil, der for en iagttager rettet mod forlygten peger mod højre, dvs. mod den side af vejen, hvor der køres

| 4.2.2.2. | på forlygter, der er konstrueret til at opfylde forskrifterne for begge færdselsretninger ved passende indstilling af den optiske enhed eller lyskilden, en vandret pil med hoved i begge ender, altså en pil, som peger både mod venstre og højre |
| --- | --- |

4.2.2.2.

på forlygter, der er konstrueret til at opfylde forskrifterne for begge færdselsretninger ved passende indstilling af den optiske enhed eller lyskilden, en vandret pil med hoved i begge ender, altså en pil, som peger både mod venstre og højre

| 4.2.2.3. | på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår nærlyset, bogstaverne»DC« |
| --- | --- |

4.2.2.3.

på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår nærlyset, bogstaverne»DC«

| 4.2.2.4. | på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår fjernlyset, bogstaverne »DR« |
| --- | --- |

4.2.2.4.

på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår fjernlyset, bogstaverne »DR«

| 4.2.2.5. | på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter hvad angår både nær- og fjernlyset, bogstaverne »DCR« |
| --- | --- |

4.2.2.5.

på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter hvad angår både nær- og fjernlyset, bogstaverne »DCR«

| 4.2.2.6. | på forlygter med lygteglas af plast, bogstaverne »PL«, som påføres nær de symboler, som foreskrives i punkt 4.2.2.3 til 4.2.2.5 ovenfor |
| --- | --- |

4.2.2.6.

på forlygter med lygteglas af plast, bogstaverne »PL«, som påføres nær de symboler, som foreskrives i punkt 4.2.2.3 til 4.2.2.5 ovenfor

| 4.2.2.7. | på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter hvad angår fjernlyset, den maksimale lysstyrke, angivet ved et henvisningsmærke som foreskrevet i punkt 6.3.2.2 nedenfor, placeret tæt ved cirklen, som omslutter bogstavet »E«.
  For i hinanden indbyggede forlygter, angivelse af fjernlysets største lysstyrke som helhed, udtrykt som angivet ovenfor. |
| --- | --- |

4.2.2.7.

på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter hvad angår fjernlyset, den maksimale lysstyrke, angivet ved et henvisningsmærke som foreskrevet i punkt 6.3.2.2 nedenfor, placeret tæt ved cirklen, som omslutter bogstavet »E«.

For i hinanden indbyggede forlygter, angivelse af fjernlysets største lysstyrke som helhed, udtrykt som angivet ovenfor.

| 4.2.2.8. | hvis der er tale om et distribueret lyssystem erstatter bogstaverne »DLS« bogstavet »D« som foreskrevet i punkt 4.2.2.3, 4.2.2.4 og 4.2.2.5 ved anvendelse af samme kriterier. |
| --- | --- |

4.2.2.8.

hvis der er tale om et distribueret lyssystem erstatter bogstaverne »DLS« bogstavet »D« som foreskrevet i punkt 4.2.2.3, 4.2.2.4 og 4.2.2.5 ved anvendelse af samme kriterier.

| 4.2.3. | I hvert tilfælde skal den pågældende arbejdsfunktion i henhold til punkt 1.1.1.1 i bilag 4 og de(n) tilladte spænding(er) i henhold til punkt 1.1.1.2 i bilag 4 være fastlagt på godkendelsesattesterne og på de meddelelsesformularer, som fremsendes til de stater, som er kontraherende parter i overenskomsten og anvender dette regulativ.
  I de pågældende tilfælde skal anordningerne være mærket som følger:






  4.2.3.1. | På forlygter, som opfylder forskrifterne i dette regulativ og er konstrueret således, at nærlyset ikke tænder samtidigt med nogen anden lygtefunktion, i hvilken den er gensidigt indbygget: anføres en skråstreg (/) efter nærlyssymbolet i godkendelsesmærket. |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

I hvert tilfælde skal den pågældende arbejdsfunktion i henhold til punkt 1.1.1.1 i bilag 4 og de(n) tilladte spænding(er) i henhold til punkt 1.1.1.2 i bilag 4 være fastlagt på godkendelsesattesterne og på de meddelelsesformularer, som fremsendes til de stater, som er kontraherende parter i overenskomsten og anvender dette regulativ.

I de pågældende tilfælde skal anordningerne være mærket som følger:

4.2.3.1.

På forlygter, som opfylder forskrifterne i dette regulativ og er konstrueret således, at nærlyset ikke tænder samtidigt med nogen anden lygtefunktion, i hvilken den er gensidigt indbygget: anføres en skråstreg (/) efter nærlyssymbolet i godkendelsesmærket.

| 4.2.3.2. | Forskrifterne i punkt 4.2.3.1 ovenfor finder ikke anvendelse på forlygter, der opfylder forskrifterne i dette regulativ, og som er konstrueret således, at nærlys og fjernlys leveres af den samme gasudladningslyskilde. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Forskrifterne i punkt 4.2.3.1 ovenfor finder ikke anvendelse på forlygter, der opfylder forskrifterne i dette regulativ, og som er konstrueret således, at nærlys og fjernlys leveres af den samme gasudladningslyskilde.

| 4.2.4. | De to cifre (p.t. 00) i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af Regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den nødvendige pil, kan være angivet nær ovenstående tillægssymboler. |
| --- | --- |

4.2.4.

De to cifre (p.t. 00) i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af Regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den nødvendige pil, kan være angivet nær ovenstående tillægssymboler.

| 4.2.5. | De mærker og symboler, der henvises til i punkt 4.2.1 til 4.2.3 ovenfor, skal være let læselige og uudslettelige. De kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af forlygten, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af forlygten, som udsender lyset. Hvis der er tale om et distribueret lyssystem med ydre lygteglas indbygget i lyslederen, anses denne betingelse for at være opfyldt, hvis godkendelsesmærkningen mindst placeres på lysgeneratoren og på lyslederen, eller på dens beskyttende skjold. Under alle omstændigheder skal mærkningen være synlig, når forlygten eller systemet er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del som f.eks. kølerhjelmen åbnes. |
| --- | --- |

4.2.5.

De mærker og symboler, der henvises til i punkt 4.2.1 til 4.2.3 ovenfor, skal være let læselige og uudslettelige. De kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af forlygten, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af forlygten, som udsender lyset. Hvis der er tale om et distribueret lyssystem med ydre lygteglas indbygget i lyslederen, anses denne betingelse for at være opfyldt, hvis godkendelsesmærkningen mindst placeres på lysgeneratoren og på lyslederen, eller på dens beskyttende skjold. Under alle omstændigheder skal mærkningen være synlig, når forlygten eller systemet er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del som f.eks. kølerhjelmen åbnes.

4.3.   Godkendelsesmærkets udformning

4.3.1.   Uafhængige lygter

Eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning med ovennævnte tillægssymboler findes i bilag 2, fig. 1 til 9, i dette regulativ.

4.3.2.   Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

| 4.3.2.1. | Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:






  4.3.2.1.1. | det er synligt, jf. punkt 4.2.5 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:

4.3.2.1.1.

det er synligt, jf. punkt 4.2.5

| 4.3.2.1.2. | ingen lystransmitterende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

ingen lystransmitterende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.

| 4.3.2.2. | Identifikationssymbolet for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af det pågældende regulativ på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, skal være påført:






  4.3.2.2.1. | enten på den pågældende lysemitterende overflade |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Identifikationssymbolet for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af det pågældende regulativ på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, skal være påført:

4.3.2.2.1.

enten på den pågældende lysemitterende overflade

| 4.3.2.2.2. | eller i en gruppe, på en sådan måde, at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres (se fire mulige eksempler i bilag 2, fig. 10). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

eller i en gruppe, på en sådan måde, at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres (se fire mulige eksempler i bilag 2, fig. 10).

| 4.3.2.3. | Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som for det mindste af de enkelte mærker foreskrives i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som for det mindste af de enkelte mærker foreskrives i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt.

| 4.3.2.4. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som omfattes af dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som omfattes af dette regulativ.

| 4.3.2.5. | I fig. 10 i bilag 2 til dette regulativ findes eksempler på udformning af godkendelsesmærker for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte tillægssymboler. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

I fig. 10 i bilag 2 til dette regulativ findes eksempler på udformning af godkendelsesmærker for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte tillægssymboler.

4.3.3.   Lygter, hvis lygteglas anvendes til forskellige forlygtetyper, og som kan indbygges i hinanden eller sammenbygges med andre lygter

Bestemmelserne i punkt 4.3.2 ovenfor finder anvendelse.

| 4.3.3.1. | Når samme lygteglas anvendes, kan dette endvidere være påført forskellige godkendelsesmærker for de forskellige typer forlygter eller lygteenheder, forudsat at forlygtens hus eller distribuerede lyssystem, uanset at de ikke kan adskilles fra lygteglasset, desuden omfatter den i punkt 3.2 ovenfor beskrevne plads og er påført godkendelsesmærker for de faktiske funktioner. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Når samme lygteglas anvendes, kan dette endvidere være påført forskellige godkendelsesmærker for de forskellige typer forlygter eller lygteenheder, forudsat at forlygtens hus eller distribuerede lyssystem, uanset at de ikke kan adskilles fra lygteglasset, desuden omfatter den i punkt 3.2 ovenfor beskrevne plads og er påført godkendelsesmærker for de faktiske funktioner.

| 4.3.3.2. | I bilag 2, fig. 11, i dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning i forbindelse med ovennævnte tilfælde. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

I bilag 2, fig. 11, i dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning i forbindelse med ovennævnte tilfælde.

4.3.4.   Distribuerede lyssystemer

For distribuerede lyssystemer skal de relevante forskrifter i punkt 4.3.1 til 4.3.3.2 opfyldes, i sammenhæng med forskrifterne i punkt 3.4.

B.   TEKNISKE FORSKRIFTER FOR FORLYGTER (5)

5.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

5.1.   Hvert prøveeksemplar skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6 til 8 nedenfor.

5.2.   Forlygter skal være udført således, at de bevarer de foreskrevne fotometriske egenskaber og forbliver funktionsdygtige ved normal brug uanset de vibrationer, de kan blive udsat for.

5.2.1.   Forlygter skal være udstyret med en anordning, som bevirker, at de kan justeres således på køretøjet, at de opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på dem. Dog behøver en sådan anordning ikke være monteret på lygteenheder, i hvilke reflektor og lygteglas ikke kan skilles fra hinanden, forudsat at anvendelse af sådanne lygteenheder begrænses til køretøjer, på hvilke justering af forlygterne kan finde sted på anden måde.

Når en forlygte, der frembringer en hovednærlysstråle, og en forlygte, der frembringer en fjernlysstråle, hver har egen lyskilde og er samlet til en sammensat enhed, skal justeranordningen give mulighed for korrekt justering af hvert optisk system for sig. Den samme bestemmelse gælder for forlygter, der frembringer en tågeforlysstråle og en fjernlysstråle, og for forlygter, der frembringer en hovednærlysstråle og en tågeforlysstråle, samt for forlygter med alle disse tre lysstråler.

5.2.2.   Disse forskrifter finder dog ikke anvendelse på forlygteenheder, hvis reflektorer er udelelige. For en sådan type enhed finder forskrifterne i punkt 6.3 i dette regulativ anvendelse.

5.3.   Forlygter, som er konstrueret således, at de opfylder forskrifterne for både højre- og venstrekørsel, kan tilpasses en given færdselsretning enten ved passende grundindstilling i monteret stand på køretøjet eller ved valgfri indstilling foretaget af brugeren. Sådan grundindstilling eller valgfri indstilling kan f.eks. bestå i, at den optiske enhed fastgøres i en given vinkel på køretøjet, eller at lyskilden/lyskilderne fastgøres i en given vinkel i forhold til den optiske enhed. I alle tilfælde må der kun være mulighed for to nøje afgrænsede indstillinger, en for højre- og en for venstrekørsel, og konstruktionen skal forhindre utilsigtet ændring af indstillingen fra den ene færdselsretning til den anden eller indstilling i en mellemposition. Når der findes to forskellige indstillingsmuligheder for lyskilden, skal de komponenter, som fastgør lyskilden til reflektoren, være således konstrueret og udført, at lyskilden i hver af de to indstillinger vil blive fastholdt i stilling med den nøjagtighed, som foreskrives for forlygter konstrueret til kun én færdselsretning. Overensstemmelsen med forskrifterne i dette punkt efterprøves ved visuel inspektion og, om nødvendigt, ved en prøvemontering.

5.4.   Belysningskonfiguration til forskellige trafikforhold

5.4.1.   For forlygter, som er konstrueret til at opfylde kravene for kun én færdselsretning (højre- eller venstrekørsel), skal der træffes egnede foranstaltninger til at undgå gener for trafikanter i stater, hvor færdselsretningen er modsat færdselsretningen i den stat, som lygten er godkendt til (6). Disse foranstaltninger kan bestå i:

| a) | afblænding af en del af forlygtens udvendige lygteglas |
| --- | --- |

a)

afblænding af en del af forlygtens udvendige lygteglas

| b) | sænkning af lysstrålen. Vandret forskydning er ikke tilladt |
| --- | --- |

b)

sænkning af lysstrålen. Vandret forskydning er ikke tilladt

| c) | enhver anden foranstaltning til fjernelse eller reduktion af strålens asymmetriske del. |
| --- | --- |

c)

enhver anden foranstaltning til fjernelse eller reduktion af strålens asymmetriske del.

5.4.2.   Efter anvendelse af denne (disse) foranstaltning(er) skal følgende forskrifter for belysningen være opfyldt, når justeringen er uforandret i forhold til justeringen til den oprindelige færdselsretning.

| 5.4.2.1. | Nærlysstråle beregnet til højrekørsel og tilpasset venstrekørsel:






  ved 0,86D-1,72L | mindst 5 lux |
| --- | --- | --- |
| ved 0,57U-3,43R | højst 1,4 lux |

5.4.2.1.

Nærlysstråle beregnet til højrekørsel og tilpasset venstrekørsel:

ved 0,86D-1,72L

mindst 5 lux

ved 0,57U-3,43R

højst 1,4 lux

| 5.4.2.2. | Nærlysstråle beregnet til venstrekørsel og tilpasset højrekørsel:






  ved 0,86D-1,72R | mindst 5 lux |
| --- | --- | --- |
| ved 0,57U-3,43L | højst 1,4 lux |

5.4.2.2.

Nærlysstråle beregnet til venstrekørsel og tilpasset højrekørsel:

ved 0,86D-1,72R

mindst 5 lux

ved 0,57U-3,43L

højst 1,4 lux

5.5.   På forlygter, som er konstrueret til skiftevis at afgive fjernlys og nærlys, eller fjernlys og/eller nærlys konstrueret til at frembringe kurvelys, skal eventuelle mekaniske, elektromekaniske eller andre anordninger, som er indbygget i forlygten til disse formål (7), være konstrueret således:

| 5.5.1. | at anordningen er så robust, at den kan klare 50 000 betjeninger under normale anvendelsesforhold. For at kontrollere opfyldelsen af denne forskrift kan den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne:






  a) | kræve at ansøgeren leverer det udstyr, der er nødvendigt for at udføre prøvningen |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

at anordningen er så robust, at den kan klare 50 000 betjeninger under normale anvendelsesforhold. For at kontrollere opfyldelsen af denne forskrift kan den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne:

a)

kræve at ansøgeren leverer det udstyr, der er nødvendigt for at udføre prøvningen

| b) | give afkald på prøvningen, hvis den forlygte, der indleveres af ansøgeren, er ledsaget af en prøvningsrapport udstedt af en teknisk tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvninger af forlygter af samme konstruktion (enhed), der bekræfter overensstemmelsen med denne forskrift |
| --- | --- |

b)

give afkald på prøvningen, hvis den forlygte, der indleveres af ansøgeren, er ledsaget af en prøvningsrapport udstedt af en teknisk tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvninger af forlygter af samme konstruktion (enhed), der bekræfter overensstemmelsen med denne forskrift

| 5.5.2. | at belysningsstyrken over linjen H-H i tilfælde af svigt ikke er større end værdierne for nærlys i henhold til punkt 6.2.6; desuden skal der med forlygter, der er konstrueret til at frembringe nær- og/eller fjernlys, der bliver til kurvelys, være en mindste belysningsstyrke på 5 lux i prøvningspunkt 25 V (VV-linje, D 75 cm)
  ved udførelse af prøvninger til kontrol af overensstemmelse med disse forskrifter skal den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne henholde sig til de anvisninger, der er leveret af ansøgeren |
| --- | --- |

5.5.2.

at belysningsstyrken over linjen H-H i tilfælde af svigt ikke er større end værdierne for nærlys i henhold til punkt 6.2.6; desuden skal der med forlygter, der er konstrueret til at frembringe nær- og/eller fjernlys, der bliver til kurvelys, være en mindste belysningsstyrke på 5 lux i prøvningspunkt 25 V (VV-linje, D 75 cm)

ved udførelse af prøvninger til kontrol af overensstemmelse med disse forskrifter skal den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne henholde sig til de anvisninger, der er leveret af ansøgeren

| 5.5.3. | at der kun kan skiftes til enten hovednærlysstråle eller fjernlysstråle, uden at der er mulighed for, at mekanismen stopper imellem de to positioner |
| --- | --- |

5.5.3.

at der kun kan skiftes til enten hovednærlysstråle eller fjernlysstråle, uden at der er mulighed for, at mekanismen stopper imellem de to positioner

| 5.5.4. | at brugeren ikke med normalt værktøj kan ændre de bevægelige deles form eller position. |
| --- | --- |

5.5.4.

at brugeren ikke med normalt værktøj kan ændre de bevægelige deles form eller position.

5.6.   Der skal udføres supplerende prøvning efter forskrifterne i bilag 4, således at det sikres, at de fotometriske præstationer ikke ændres for meget under brug.

5.7.   Lystransmitterende dele fremstillet af plast skal prøves efter forskrifterne i bilag 5.

5.8.   Lyskildernes udskiftelighed

5.8.1.   Den eller de gasudladningslyskilder, der er anvendes i gasudladningsforlygter eller i distribuerede lyssystemer, skal være udskiftelige og godkendt i henhold til regulativ 99 og de ændringsserier hertil, der er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsen. Gasudladningslyskilder, der ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, kan dog anvendes, men kun hvis de udgør en ikke-udskiftelig del af en lysgenerator. Hvis der er tale om distribuerede lyssystemer, kan lysgeneratoren imidlertid være udskiftelig uden brug af speicialværktøj, også når den lyskilde, der anvendes, ikke er godkendt.

5.8.2.   Hvis der anvendes en eller flere (supplerende) glødetrådslyskilder i gasudladningsforlygten, skal disse glødetrådslyskilder være godkendt i henhold til regulativ nr. 37 og de ændringsserier hertil, der er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, forudsat at der ikke i regulativ nr. 37 og de ændringsserier hertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, er fastsat begrænsninger for anvendelsen.

5.8.3.   Anordningen skal være konstrueret således, at en eventuel glødelampe kun kan placeres i den korrekte position.

5.8.4.   Hvis der er tale om en udskiftelig gasudladningslyskilde, og hvis der er tale om en supplerende glødetrådslyskilde, skal fatningen overholde målangivelserne i det datablad i IEC Publication 60061, der er relevant for den anvendte lyskildes kategori. Det skal være let at isætte lyskilden/lyskilderne i forlygten.

5.9.   Ikke-udskiftelige gasudladningslyskilder, der ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, og som anvendes i distribuerede lyssystemer, skal desuden være i overensstemmelse med følgende forskrifter (svarende til forskrifterne i regulativ nr. 99 for godkendelse af gasudladningslyskilder):

| 5.9.1. | aktivering, opstart og ny tænding i varm tilstand som foreskrevet i punkt 3.6 i regulativ nr. 99 |
| --- | --- |

5.9.1.

aktivering, opstart og ny tænding i varm tilstand som foreskrevet i punkt 3.6 i regulativ nr. 99

| 5.9.2. | farve, som foreskrevet punkt 3.9 i regulativ nr. 99. Farven skal være hvid. |
| --- | --- |

5.9.2.

farve, som foreskrevet punkt 3.9 i regulativ nr. 99. Farven skal være hvid.

| 5.9.3. | UV-stråling som foreskrevet i punkt 3.10 i regulativ nr. 99, hvis dette er angivet i ansøgningen om godkendelse (punkt 2.2.2 ovenfor). |
| --- | --- |

5.9.3.

UV-stråling som foreskrevet i punkt 3.10 i regulativ nr. 99, hvis dette er angivet i ansøgningen om godkendelse (punkt 2.2.2 ovenfor).

5.10.   Forlygten og ballastsystemet må ikke frembringe udstrålede forstyrrelser eller ledningsbårne forstyrrelser, der kan medføre, at køretøjets andre elektriske/elektroniske systemer ikke fungerer efter hensigten. (8)

5.11.   Hvis det af hensyn til prøvningsproceduren er nødvendigt, kan prøvningsanstalten fra fabrikanten rekvirere yderligere prøveeksemplarer, prøvebænke (holdere) eller særlige strømforsyninger.

5.12.   Prøvningsproceduren skal gennemføres i henhold til fabrikantens specifikationer for prøvningsopstillingen.

5.13.   Forlygten (hvis udstyret med LED-moduler) og LED-modulerne selv skal være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 11 til dette regulativ. Overensstemmelse med forskrifterne skal efterprøves.

6.   LYSAFGIVELSE

6.1.   Almindelige forskrifter

6.1.1.   Forlygter eller distribuerede lyssystemer skal konstrueres således, at de med en passende gasudladningslyskilde giver en tilstrækkelig illuminans uden at blænde, når nærlyset er tændt, og en god belysning, når fjernlyset er tændt.

6.1.2.   Den af forlygten frembragte belysningsstyrke bestemmes ved hjælp af en flad, lodret skærm, som opstilles 25 m foran forlygten og vinkelret på dennes akse som vist i bilag 3 til dette regulativ. Prøveskærmen skal være tilstrækkelig bred til, at nærlysstrålens »afskæring« kan undersøges og justeres langs et område mindst 5 på hver side af linjen V-V.

6.1.3.   Forlygten eller det distribuerede lyssystem anses for at være overensstemmende, hvis de fotometriske forskrifter, der er anført i punkt 6, opfyldes ved anvendelse af en lyskilde, der har gennemført mindst 15 cykliske forløb, efter forskrifterne i regulativ nr. 99, bilag 4, punkt 4.

Hvis gasudladningslyskilden er godkendt i henhold til regulativ nr. 99 skal det være en standardlyskilde (etalon), og dens lysflux kan være forskellig fra den objektive lysflux fastsat i regulativ nr. 99. Hvis dette er tilfældet, skal illuminansen korrigeres tilsvarende.

Ovennævnte korrektion gælder ikke for distribuerede lyssystemer med en ikke-udtagelig gasudladningslyskilde og heller ikke for forlygter, hvor ballasten/ballasterne er helt eller delvist indbygget.

Hvis gasudladningslyskilden ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, skal den være en ikke-udskiftelig produktionslygte.

6.1.4.   De mål, som bestemmer positionen af buen inden i standardgasudladningslyskilden, er vist i det pågældende datablad i regulativ nr. 99.

6.1.5.   Fotometrisk overensstemmelse skal kontrolleres efter punkt 6.2.6 eller 6.3 i dette regulativ. Dette gælder også for afskæringszonen mellem 3R og 3L (målemetode for afskæringsfarve er under overvejelse).

6.1.6.   Farven af lyset i de stråler, der udsendes af forlygter med gasudladningslyskilder skal være hvid.

6.1.7.   Fire sekunder efter tænding af en forlygte, der ikke har været tændt i 30 minutter eller mere:

| 6.1.7.1. | Skal der være opnået mindst 60 lux i punkt HV for en forlygte, der kun frembringer fjernlys. |
| --- | --- |

6.1.7.1.

Skal der være opnået mindst 60 lux i punkt HV for en forlygte, der kun frembringer fjernlys.

| 6.1.7.2. | Skal der være opnået mindst 10 lux i punkt 50 V for forlygter, der kun frembringer nærlys eller skiftende nærlys- og fjernlysfunktioner, som beskrevet i punkt 5.4 i dette regulativ. |
| --- | --- |

6.1.7.2.

Skal der være opnået mindst 10 lux i punkt 50 V for forlygter, der kun frembringer nærlys eller skiftende nærlys- og fjernlysfunktioner, som beskrevet i punkt 5.4 i dette regulativ.

| 6.1.7.3. | I begge tilfælde skal strømforsyningen være tilstrækkelig til at sikre den påkrævede stigning i højstrømsimpulsen. |
| --- | --- |

6.1.7.3.

I begge tilfælde skal strømforsyningen være tilstrækkelig til at sikre den påkrævede stigning i højstrømsimpulsen.

6.2.   Forskrifter vedrørende nærlys

6.2.1.   Nærlyslygtens lysstyrkefordeling skal omfatte en »afskæring« (se fig. 1 nedenfor), som gør det muligt at justere forlygten korrekt til fotometriske målinger og til opretning med køretøjet.

»Afskæringen« består af:

| a) | for lysstråler til højrekørsel:






  i) | en lige »vandret del« til venstre |
| --- | --- | --- |

a)

for lysstråler til højrekørsel:

i)

en lige »vandret del« til venstre

| ii) | en »forhøjning (albue-skulder)« til højre |
| --- | --- |

ii)

en »forhøjning (albue-skulder)« til højre

| b) | for lysstråler til venstrekørsel:






  i) | en lige »vandret del« til højre |
| --- | --- | --- |

b)

for lysstråler til venstrekørsel:

i)

en lige »vandret del« til højre

| ii) | en »forhøjning (albue-skulder)« til venstre. |
| --- | --- |

ii)

en »forhøjning (albue-skulder)« til venstre.

I begge tilfælde skal »albue-skulder«-delen have en skarp kant.

6.2.2.   Forlygten skal rettes op visuelt ved hjælp af »afskæringen« (se fig. 1 nedenfor) som følger:

| 6.2.2.1. | vertikal indstilling: den horisontale del af »afskæringen« flyttes opad fra neden for linjen B og justeres til dens nominelle stilling 1 procent (25 cm) under linjen H-H.

  Figur 1 |
| --- | --- |

6.2.2.1.

vertikal indstilling: den horisontale del af »afskæringen« flyttes opad fra neden for linjen B og justeres til dens nominelle stilling 1 procent (25 cm) under linjen H-H.

Figur 1

Image

| 6.2.2.2. | horisontal justering: »albue-skulder«-delen af »afskæringen« flyttes:






  a) | for højrekørsel fra højre mod venstre og skal efter flytning være placeret således horisontalt, at: |
| --- | --- | --- |

6.2.2.2.

horisontal justering: »albue-skulder«-delen af »afskæringen« flyttes:

a)

for højrekørsel fra højre mod venstre og skal efter flytning være placeret således horisontalt, at:

| b) | »skulderen« over linjen 0,2 D ikke overskrider linje A mod venstre og |
| --- | --- |

b)

»skulderen« over linjen 0,2 D ikke overskrider linje A mod venstre og

| c) | på linjen 0,2 D eller under denne bør »skulderen« ikke krydse linjen A og |
| --- | --- |

c)

på linjen 0,2 D eller under denne bør »skulderen« ikke krydse linjen A og

| d) | knækket på »albuen« bør hovedsageligt befinde sig på linjen V-V |
| --- | --- |

d)

knækket på »albuen« bør hovedsageligt befinde sig på linjen V-V

eller

for venstrekørsel fra venstre mod højre og skal efter flytning være placeret således horisontalt, at:

| a) | »skulderen« over linjen 0,2 D ikke overskrider linje A mod højre og |
| --- | --- |

a)

»skulderen« over linjen 0,2 D ikke overskrider linje A mod højre og

| b) | på linjen 0,2 D eller under denne bør »skulderen« ikke krydse linjen A og |
| --- | --- |

b)

på linjen 0,2 D eller under denne bør »skulderen« ikke krydse linjen A og

| c) | knækket på »albuen« bør hovedsageligt befinde sig på linjen V-V. |
| --- | --- |

c)

knækket på »albuen« bør hovedsageligt befinde sig på linjen V-V.

| 6.2.2.3. | Når en således oprettet forlygte ikke opfylder forskrifterne i punkt 6.2.5, 6.2.6 og 6.3, kan dens indstilling ændres, forudsat af lysstrålens akse ikke forskydes:
  horisontalt fra linjen A med mere end:






  a) | 0,5 mod venstre eller 0,75 mod højre for højrekørsel eller |
| --- | --- | --- |

6.2.2.3.

Når en således oprettet forlygte ikke opfylder forskrifterne i punkt 6.2.5, 6.2.6 og 6.3, kan dens indstilling ændres, forudsat af lysstrålens akse ikke forskydes:

horisontalt fra linjen A med mere end:

a)

0,5 mod venstre eller 0,75 mod højre for højrekørsel eller

| b) | 0,5 mod højre eller 0,75 mod venstre for venstrekørsel og |
| --- | --- |

b)

0,5 mod højre eller 0,75 mod venstre for venstrekørsel og

vertikalt ikke mere end 0,25° opad eller nedad fra linjen B.

| 6.2.2.4. | Hvis den vertikale justering imidlertid ikke kan foretages gentagne gange til den påkrævede position inden for tolerancerne beskrevet i punkt 6.2.2.3 ovenfor, anvendes instrumentmetoden i bilag 10, bilag 2 og 3 til prøvning af overensstemmelse med »afskæringens« påkrævede mindstekvalitet og til at foretage den vertikale og horisontale justering af lysstrålen. |
| --- | --- |

6.2.2.4.

Hvis den vertikale justering imidlertid ikke kan foretages gentagne gange til den påkrævede position inden for tolerancerne beskrevet i punkt 6.2.2.3 ovenfor, anvendes instrumentmetoden i bilag 10, bilag 2 og 3 til prøvning af overensstemmelse med »afskæringens« påkrævede mindstekvalitet og til at foretage den vertikale og horisontale justering af lysstrålen.

6.2.3.   Når forlygten er således rettet og kun søges godkendt til afgivelse af nærlys, behøver den kun opfylde forskrifterne i punkt 6.2.4 og 6.2.5 nedenfor; er den bestemt til at afgive både nærlys og fjernlys, skal den opfylde de forskrifter, der er anført i punkt 6.2.4 til 6.2.6. De værdier, der er anført for segment II i punkt 6.2.5 gælder ikke for bilag 3, skærm 2.

6.2.4.   Der må kun være en gasudladningslyskilde for hvert nærlys. Der tillades højst to supplerende lyskilder som følger:

| 6.2.4.1. | Der kan anvendes en supplerende lyskilde i henhold til regulativ nr. 37 eller en eller flere supplerende LED-moduler inden i nærlyslygten for at bidrage til kurvelys. |
| --- | --- |

6.2.4.1.

Der kan anvendes en supplerende lyskilde i henhold til regulativ nr. 37 eller en eller flere supplerende LED-moduler inden i nærlyslygten for at bidrage til kurvelys.

| 6.2.4.2. | En supplerende lyskilde i henhold til regulativ nr. 37 og/eller en eller flere supplerende LED-moduler kan anvendes inden i nærlyslygten for at frembringe infrarød stråling. Den/de må kun aktivers samtidigt med gasudladningslyskilden. Hvis gasudladningslyskilden svigter, skal denne supplerende lyskilde og/eller LED-modul(er) slukkes automatisk.
  Prøvespændingen for målingen med denne supplerende lyskilde og/eller LED-modul(er) skal være den samme som i punkt 6.2.4.4. |
| --- | --- |

6.2.4.2.

En supplerende lyskilde i henhold til regulativ nr. 37 og/eller en eller flere supplerende LED-moduler kan anvendes inden i nærlyslygten for at frembringe infrarød stråling. Den/de må kun aktivers samtidigt med gasudladningslyskilden. Hvis gasudladningslyskilden svigter, skal denne supplerende lyskilde og/eller LED-modul(er) slukkes automatisk.

Prøvespændingen for målingen med denne supplerende lyskilde og/eller LED-modul(er) skal være den samme som i punkt 6.2.4.4.

| 6.2.4.3. | Hvis en supplerende lyskilde eller et LED-modul svigter, skal forlygten fortsat opfylde kravene til nærlyset. |
| --- | --- |

6.2.4.3.

Hvis en supplerende lyskilde eller et LED-modul svigter, skal forlygten fortsat opfylde kravene til nærlyset.

| 6.2.4.4. | Spændingen over ballastens/ballasternes klemmer skal være:







  Enten: | 13,5 V + 0,1 | for 12 V-systemer |
| --- | --- | --- | --- |
| eller: | andet som specificeret | (jf. bilag 7). |

6.2.4.4.

Spændingen over ballastens/ballasternes klemmer skal være:

Enten:

13,5 V + 0,1

for 12 V-systemer

eller:

andet som specificeret

(jf. bilag 7).

6.2.5.   Efter mere end 10 minutter efter tænding skal de illuminansværdier, der opnås på skærm 1 eller 2 (eller spejlvendt omkring VV-linjen ved venstrekørsel) opfylde følgende forskrifter:

NB: signaturforklaring til tabellen:

| | Bogstavet L angiver, at punktet eller segmentet befinder sig til venstre for VV-linjen. |
| --- | --- |

Bogstavet L angiver, at punktet eller segmentet befinder sig til venstre for VV-linjen.

| | Bogstavet R angiver, at punktet eller segmentet befinder sig til højre for VV-linjen. |
| --- | --- |

Bogstavet R angiver, at punktet eller segmentet befinder sig til højre for VV-linjen.

| | Bogstavet U angiver, at punktet eller segmentet befinder sig over HH-linjen. |
| --- | --- |

Bogstavet U angiver, at punktet eller segmentet befinder sig over HH-linjen.

| | Bogstavet D angiver, at punktet eller segmentet befinder sig under HH-linjen. |
| --- | --- |

Bogstavet D angiver, at punktet eller segmentet befinder sig under HH-linjen.

| Punkter eller segmenter | Betegnelse | Illuminans
  (lux) | Horisontale
  afstande | Vertikale
  afstande |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | På og over linjen H/H2, eller
  på og over linjen H/H3/H4 | 1 max | | |
| 1 | HV | 1 max | 0 | 0 |
| 2 | B 50 L | 0,5 max | L 150 | U 25 |
| 3 | 75 R | 20 min | R 50 | D 25 |
| 4 | 50 L | 20 max | L 150 | D 37,5 |
| 5 | 25 L1 | 30 max | L 150 | D 75 |
| 6 | 50 V | 12 min | 0 | D 37,5 |
| 7 | 50 R | 20 min | R 75 | D 37.5 |
| 8 | 25 L2 | 4 min | L 396 | D 75 |
| 9 | 25 R1 | 4 min | R 396 | D 75 |
| 10 | 25 L3 | 2 min | L 670 | D 75 |
| 11 | 25 R2 | 2 min | R 670 | D 75 |
| 12 | 15 L | 1 min | L 910 | D 125 |
| 13 | 15 R | 1 min | R 910 | D 125 |
| 14 | | (9) | L 350 | U 175 |
| 15 | | (9) | 0 | U 175 |
| 16 | | (9) | R 350 | U 175 |
| 17 | | (9) | L 175 | U 87,5 |
| 18 | | (9) | 0 | U 87,5 |
| 19 | | (9) | R 175 | U 87,5 |
| 20 | | 0,1 min | L 350 | 0 |
| 21 | | 0,2 min | L 175 | 0 |
| A til B | Segment I | 6 min | L 225 til R 225 | D 37,5 |
| C til D | Segment II | 6 max | R 140 til R 396 | U 45 |
| E til F | Segment III og derunder | 20 max | L 417 til R 375 | D 187,5 |
| | E max R | 70 max | Til højre for VV-linjen | Over D 75 |
| | E max L | 50 max | Til venstre for VV-linjen | |

Punkter eller segmenter

Betegnelse

Illuminans

(lux)

Horisontale

afstande

Vertikale

afstande

På og over linjen H/H2, eller

på og over linjen H/H3/H4

1 max

1

HV

1 max

0

0

2

B 50 L

0,5 max

L 150

U 25

3

75 R

20 min

R 50

D 25

4

50 L

20 max

L 150

D 37,5

5

25 L1

30 max

L 150

D 75

6

50 V

12 min

0

D 37,5

7

50 R

20 min

R 75

D 37.5

8

25 L2

4 min

L 396

D 75

9

25 R1

4 min

R 396

D 75

10

25 L3

2 min

L 670

D 75

11

25 R2

2 min

R 670

D 75

12

15 L

1 min

L 910

D 125

13

15 R

1 min

R 910

D 125

14

(9)

L 350

U 175

15

(9)

0

U 175

16

(9)

R 350

U 175

17

(9)

L 175

U 87,5

18

(9)

0

U 87,5

19

(9)

R 175

U 87,5

20

0,1 min

L 350

0

21

0,2 min

L 175

0

A til B

Segment I

6 min

L 225 til R 225

D 37,5

C til D

Segment II

6 max

R 140 til R 396

U 45

E til F

Segment III og derunder

20 max

L 417 til R 375

D 187,5

E max R

70 max

Til højre for VV-linjen

Over D 75

E max L

50 max

Til venstre for VV-linjen

6.2.6.   Forskrifterne i punkt 6.2.5 ovenfor finder også anvendelse på forlygter konstrueret til at frembringe kurvelys og/eller omfatte den supplerende lyskilde eller LED-modul(er) omhandlet i punkt 6.2.4.2. Hvis der er tale om en forlygte konstrueret til at frembringe kurvelys, kan dets indstilling ændres, forudsat at strålens akse ikke forskydes vertikalt med mere end 0,2°.

| 6.2.6.1. | Hvis kurvelys frembringes:






  6.2.6.1.1. | ved at dreje nærlyset eller flytte knækket i afskæringens albue horisontalt, skal målingerne foretages, efter at hele forlygteenheden er blevet genoprettet horisontalt, f.eks. ved brug af et goniometer |
| --- | --- | --- |

6.2.6.1.

Hvis kurvelys frembringes:

6.2.6.1.1.

ved at dreje nærlyset eller flytte knækket i afskæringens albue horisontalt, skal målingerne foretages, efter at hele forlygteenheden er blevet genoprettet horisontalt, f.eks. ved brug af et goniometer

| 6.2.6.1.2. | ved at bevæge en eller flere af forlygtens optiske dele uden at bevæge knækket i afskæringens albue horisontalt, skal målingerne foretages med disse dele i deres yderste driftsposition |
| --- | --- |

6.2.6.1.2.

ved at bevæge en eller flere af forlygtens optiske dele uden at bevæge knækket i afskæringens albue horisontalt, skal målingerne foretages med disse dele i deres yderste driftsposition

| 6.2.6.1.3. | ved hjælp af en ekstra lyskilde eller en eller flere LED-moduler uden at bevæge knækket i afskæringens albue horisontalt, skal målingerne foretages med denne lyskilde eller dette/disse LED-moduler aktiveret. |
| --- | --- |

6.2.6.1.3.

ved hjælp af en ekstra lyskilde eller en eller flere LED-moduler uden at bevæge knækket i afskæringens albue horisontalt, skal målingerne foretages med denne lyskilde eller dette/disse LED-moduler aktiveret.

6.3.   Forskrifter for fjernlys

6.3.1.   For en forlygte, som er bestemt til at afgive fjernlys og nærlys, skal måling af den belysningsstyrke, som frembringes på skærmen af fjernlyset, finde sted ved samme indstilling af forlygten som ved målingerne i henhold til punkt 6.2.5 ovenfor; forlygter, som alene afgiver fjernlys, skal være justeret således, at området med størst belysningsstyrke er centreret omkring skæringspunktet af linjerne H-H og V-V; en sådan forlygte behøver alene opfylde de i punkt 6.3 omhandlede forskrifter. Prøvespændingerne skal være de samme som i punkt 6.2.4.4.

6.3.2.   Det er muligt at anvende flere lyskilder til fjernlyset, idet disse lyskilder skal være anført i enten regulativ nr. 37 (hvis dette er tilfældet, skal glødelamper arbejde ved deres referencelysflux) eller regulativ nr. 99.

Det er også muligt, at en del af fjernlyset, der frembringes af en af disse lyskilder, anvendes udelukkende til korte signaler (overhalingsblink) som angivet af ansøgeren. Dette skal angives i den relevante tegning, og meddelelsesformularen skal indeholde en bemærkning herom.

6.3.3.   Den belysning, som fjernlyset frembringer på skærmen, skal opfylde følgende forskrifter:

| 6.3.3.1. | Skæringspunktet (HV) mellem linjerne HH og VV skal befinde sig inden for isoluxkurven svarende til 80 % af den maksimale illuminans. Den maksimale illuminans, herefter betegnet Emax, skal befinde sig mellem 70 og 345 lux. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

Skæringspunktet (HV) mellem linjerne HH og VV skal befinde sig inden for isoluxkurven svarende til 80 % af den maksimale illuminans. Den maksimale illuminans, herefter betegnet Emax, skal befinde sig mellem 70 og 345 lux.

| 6.3.3.2. | Det referencemærke, der er omhandlet i punkt 4.2.2.7 ovenfor, opnås ved følgende formel:
  Referencemærke = 0,146 Emax

  Denne værdi afrundes til værdierne: 17,5 - 20 - 25 – 27,5 - 30 – 37,5 - 40. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

Det referencemærke, der er omhandlet i punkt 4.2.2.7 ovenfor, opnås ved følgende formel:

Referencemærke = 0,146 Emax

Denne værdi afrundes til værdierne: 17,5 - 20 - 25 – 27,5 - 30 – 37,5 - 40.

| 6.3.3.3. | Med udgangspunkt i punkt HV må illuminansen vandret mod højre og venstre ikke være mindre end 40 lux indtil en afstand på 1,125 m og 10 lux indtil en afstand på 2,25 m. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

Med udgangspunkt i punkt HV må illuminansen vandret mod højre og venstre ikke være mindre end 40 lux indtil en afstand på 1,125 m og 10 lux indtil en afstand på 2,25 m.

6.4.   De i punkt 6.2.5 til 6.3.2.3 ovenfor angivne illuminansværdier på skærmen måles ved hjælp af en fotoreceptor, hvis effektive arbejdsflade skal være indeholdt i et kvadrat med sidelængde 65 mm.

6.5.   Forskrifter vedrørende bevægelige reflektorer

6.5.1.   Med lygten fastgjort i henhold til alle de positioner, der er beskrevet i punkt 2.1.4, skal forlygten opfylde de fotometriske forskrifter i punkt 6.2 eller 6.3 eller begge punkter.

6.5.2.   Der foretages yderligere prøvninger, efter at reflektoren er blevet skråtstillet vertikalt opad med den vinkel, der er anført i punkt 2.1.4 eller med 2 grader, afhængig af, hvilken vinkel er den mindste, ved hjælp af forlygtens opretningsanordninger. Forlygten rettes derefter igen op nedad (ved hjælp af goniometeret), og de fotometriske specifikationer skal være opfyldt ved følgende punkter:

Hovednærlysstråle: HV og 75 R (henholdsvis 75 L)

Fjernlysstråle: E max, HV som procent af Emax

Hvis indstillingsanordningen ikke tillader trinløs bevægelse, vælges stillingen nærmest 2 grader.

6.5.3.   Reflektoren stilles tilbage til dens nominelle vinkelposition som defineret i punkt 6.2.2, og goniometeret sættes tilbage i den oprindelige stilling. Reflektoren skråtstilles vertikalt nedad med den vinkel, der er anført i punkt 2.1.4, eller med 2 grader, afhængig af, hvilken vinkel er den mindste, ved hjælp af forlygtens indstillingsanordning. Forlygten rettes derefter igen op opad (f.eks. ved hjælp af goniometeret), og punkterne som anført i punkt 6.5.2 kontrolleres.

7.   MÅLING AF GENER OG/ELLER FUNKTIONSFORRINGELSE

De gener og/eller den funktionsforringelse, som forvoldes af forlygternes nærlys, skal måles. (10)

C.   YDERLIGERE ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

8.   ÆNDRING AF EN FORLYGTETYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

8.1.   Enhver ændring af forlygtetypen, herunder ballasten, skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt forlygtetypen. Den pågældende myndighed kan da enten:

| 8.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbare ugunstig virkninger, og at forlygten stadig opfylder forskrifterne, eller |
| --- | --- |

8.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbare ugunstig virkninger, og at forlygten stadig opfylder forskrifterne, eller

| 8.1.2. | rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen. |
| --- | --- |

8.1.2.

rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen.

8.2.   De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, ved den i punkt 4.1.5. ovenfor foreskrevne procedure.

8.3.   Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

9.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

9.1.   Forlygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6.

9.2.   Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 9.1 er opfyldt, foretages passende kontrol af produktionen.

9.3.   Indehaveren af godkendelsen skal især:

| 9.3.1. | sørge for, at der findes procedurer til effektiv kontrol af produkternes kvalitet |
| --- | --- |

9.3.1.

sørge for, at der findes procedurer til effektiv kontrol af produkternes kvalitet

| 9.3.2. | råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type |
| --- | --- |

9.3.2.

råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type

| 9.3.3. | drage omsorg for, at prøvningsdata registreres, og at de tilhørende dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der fastsættes efter aftale med den administrative tjeneste |
| --- | --- |

9.3.3.

drage omsorg for, at prøvningsdata registreres, og at de tilhørende dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der fastsættes efter aftale med den administrative tjeneste

| 9.3.4. | analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktets egenskaber er stabile inden for den normale variation i en industriproduktion |
| --- | --- |

9.3.4.

analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktets egenskaber er stabile inden for den normale variation i en industriproduktion

| 9.3.5. | sikre, at der for hver produkttype mindst udføres de i dette regulativs bilag 8 foreskrevne prøvninger |
| --- | --- |

9.3.5.

sikre, at der for hver produkttype mindst udføres de i dette regulativs bilag 8 foreskrevne prøvninger

| 9.3.6. | sørge for, at enhver stikprøve, der udviser tegn på manglende overensstemmelse ved den pågældende type prøvning, foranlediger udtagelse af endnu en stikprøve og endnu en prøvning. Der træffes alle nødvendige foranstaltninger til genetablering af den pågældende produktions overensstemmelse. |
| --- | --- |

9.3.6.

sørge for, at enhver stikprøve, der udviser tegn på manglende overensstemmelse ved den pågældende type prøvning, foranlediger udtagelse af endnu en stikprøve og endnu en prøvning. Der træffes alle nødvendige foranstaltninger til genetablering af den pågældende produktions overensstemmelse.

9.4.   Den kompetente myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg.

9.4.1.   Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

9.4.2.   Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Hvor stort et antal stikprøver, der mindst skal udtages, kan fastsættes i forhold til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

9.4.3.   Hvis kvalitetsniveauet synes at være utilfredsstillende, eller det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de tests, der er udført i henhold til punkt 9.4.2 ovenfor, udtager inspektøren stikprøver til kontrol hos den tekniske tjeneste, der har foretaget typegodkendelsesprøvningen, under anvendelse af kriterierne i bilag 9.

9.4.4.   Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. Disse prøvninger foretages på stikprøver, som udtages på tilfældig måde, uden at det medfører gener for fabrikantens leveringsforpligtelser og i overensstemmelse med kriterierne i bilag 9.

9.4.5.   Den kompetente myndighed skal tilstræbe en inspektionshyppighed på én gang hvert andet år. Dette er imidlertid op til den kompetente myndigheds skøn og dens tillid til de ordninger, der skal sikre effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse. Hvis der konstateres negative resultater, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til, at produktionens overensstemmelse snarest muligt genoprettes.

9.5.   Der ses bort fra forlygter med åbenlyse fejl.

9.6.   Der ses bort fra referencemærket.

9.7.   Der ses bort fra målepunkterne 14 til 21 i tabellen i punkt 6.2.6 i dette regulativ.

10.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

10.1.   Godkendelser, som er meddelt for en type forlygte i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt kravene ikke opfyldes, eller såfremt en forlygte, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

10.2.   Såfremt en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har meddelt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

11.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en type forlygte, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

12.   NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De parter i aftalen fra 1958, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse eller fuldstændig ophør af produktion skal sendes.

13.   OVERGANGSBESTEMMELSER

13.1.   Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 9 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 9 til den oprindelige udgave af regulativet.

13.2.   Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 9 må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den type forlygte, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 9 til den oprindelige udgave af regulativet.

13.3.   Godkendelser meddelt i henhold til de tidligere supplementer til dette regulativ forbliver gyldige.

13.4.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat meddele godkendelser på grundlag af eventuelle tidligere supplementer til regulativet, forudsat at der er tale om udskiftningsforlygter til montering på allerede ibrugtagne køretøjer.

13.5.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser i henhold til de forudgående supplementer til dette regulativ.

---

(1)  Der er i dette regulativ intet til hinder for, at en part i den overenskomst, i henhold til hvilken dette regulativ finder anvendelse, kan forbyde, at en PL-godkendt forlygte (forlygte med glas af et plastmateriale) kombineres med en mekanisk rudevasker (med visker) på de motorkøretøjer, som den pågældende registrerer.

(2)  For gasudladningslyskilder henvises til regulativ nr. 99.

(3)  Kan lygteglasset ikke adskilles fra forlygtens hus, er det tilstrækkeligt med en enkelt mærkning i henhold til punkt 4.2.5.

(4)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien og Montenegro, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddelt af de enkelte medlemsstater, der anvender deres egne ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta og 51 for Republikken Korea. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

(5)  Tekniske forskrifter for gasudladningslyskilder: se regulativ nr. 99.

(6)  Anvisninger for montering af lygter, hvor sådanne foranstaltninger er truffet, findes i regulativ nr. 48.

(7)  Disse bestemmelser gælder ikke for betjeningsanordningen.

(8)  Overensstemmelse med forskrifterne for elektromagnetisk kompatibilitet er relevant for de enkelte typer af køretøjer.

(9)  Lysstyrken i punkt 14 til og med 19 skal være således at:

| | 14 + 15 + 16 ≥ 0,3 lux og |
| --- | --- |

14 + 15 + 16 ≥ 0,3 lux og

| | 17 + 18 + 19 ≥ 0,6 lux. |
| --- | --- |

17 + 18 + 19 ≥ 0,6 lux.

(10)  Denne forskrift vil blive gjort til genstand for en anbefaling til de administrative myndigheder.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

BILAG 2

EKSEMPLER PÅ UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER

Figur 1

Image

| Figur 2 | Figur 3a |
| --- | --- |
| |
| Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder dette regulativs forskrifter for både nær- og fjernlys og er bestemt: |
| alene til venstrekørsel | til både højre- og venstrekørsel ved justering af indstillingen af den optiske enhed eller lyskilden på køretøjet |

Figur 2

Figur 3a

Image

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder dette regulativs forskrifter for både nær- og fjernlys og er bestemt:

alene til venstrekørsel

til både højre- og venstrekørsel ved justering af indstillingen af den optiske enhed eller lyskilden på køretøjet

Figur 3b

Image

| Figur 4 | Figur 5 |
| --- | --- |
| |
| Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, er en forlygte, som opfylder forskrifterne i dette regulativ i dets oprindelige form, med gasudladningslyskilde alene for nærlyset, og som har et lygteglas af plast og er konstrueret: |
| til både højre- og venstrekørsel | alene til højrekørsel |

Figur 4

Figur 5

Image

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, er en forlygte, som opfylder forskrifterne i dette regulativ i dets oprindelige form, med gasudladningslyskilde alene for nærlyset, og som har et lygteglas af plast og er konstrueret:

til både højre- og venstrekørsel

alene til højrekørsel

Figur 6

Image

| Figur 7a | Figur 7b |
| --- | --- |
| |
| Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder dette regulativs forskrifter: |
| med en gasudladningslyskilde alene for nærlyset og konstrueret alene til venstrekørsel. | samme arrangement som figur 6, men tågeforlygten kan ikke tændes samtidigt med fjernlyset. |

Figur 7a

Figur 7b

Image

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder dette regulativs forskrifter:

med en gasudladningslyskilde alene for nærlyset og konstrueret alene til venstrekørsel.

samme arrangement som figur 6, men tågeforlygten kan ikke tændes samtidigt med fjernlyset.

| Figur 8 | Figur 9 |
| --- | --- |
| |
| Identifikation af en nærlysforlygte, som opfylder dette regulativs forskrifter og har lygteglas af plast, |
| og som er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med et R 8-halogenfjernlys. | og som er konstrueret til begge færdselsretninger. |
| Nærlyset må ikke være tændt samtidigt med halogenfjernlyset. Nærlyset er alene bestemt til højrekørsel. | Nærlyset på ikke være tændt samtidigt med en anden gensidigt indbygget forlygte |

Figur 8

Figur 9

Image

Identifikation af en nærlysforlygte, som opfylder dette regulativs forskrifter og har lygteglas af plast,

og som er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med et R 8-halogenfjernlys.

og som er konstrueret til begge færdselsretninger.

Nærlyset må ikke være tændt samtidigt med halogenfjernlyset. Nærlyset er alene bestemt til højrekørsel.

Nærlyset på ikke være tændt samtidigt med en anden gensidigt indbygget forlygte

Figur 10

Image

Figur 11

Eksempler på mulige forenklede mærkninger af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter monteret foran på køretøjet

(De lodrette og vandrette linjer angiver lysanordningens form og opbygning skematisk. De hører ikke med til godkendelsesmærket).

MODEL A

Image

MODEL B

Image

MODEL C

Image

MODEL D

Image

NB:

De fire ovenstående eksempler svarer til en lygte, som bærer godkendelsesmærke for:

| | en forreste positionslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7, til montering i venstre side |
| --- | --- |

en forreste positionslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7, til montering i venstre side

| | en forlygte med gasudladningsnærlys beregnet til højre- og venstrekørsel og gasudladningsfjernlys med maksimal styrke mellem 86 250 og 101 250 candela (angivet ved tallet 30), godkendt i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form og med lygteglas af plast |
| --- | --- |

en forlygte med gasudladningsnærlys beregnet til højre- og venstrekørsel og gasudladningsfjernlys med maksimal styrke mellem 86 250 og 101 250 candela (angivet ved tallet 30), godkendt i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form og med lygteglas af plast

| | en tågeforlygte, som er godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 19 og er forsynet med lygteglas af plast |
| --- | --- |

en tågeforlygte, som er godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 19 og er forsynet med lygteglas af plast

| | en forreste retningsviserblinklygte af kategori 1a, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6. |
| --- | --- |

en forreste retningsviserblinklygte af kategori 1a, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6.

Figur 12

Lygte, som er gensidigt indbygget i eller sammenbygget med en forlygte

Eksempel 1

Image

Forlygtens lygtehus må kun være forsynet med det godkendelsesnummer, der er gældende, f.eks.:

| | | eller | |
| --- | --- | --- | --- |
| eller | | eller | |

Image

eller

Image

eller

Image

eller

Image

Eksempel 2

Image

Figur 13

LED-moduler

Image

---

BILAG 3

Figur A

Måleskærm 1

| * | Skalaforholdet ændres ikke |
| --- | --- |

*

Skalaforholdet ændres ikke

Nærlys

Image

Figur B

Måleskærm 2

| * | Skalaforholdet ændres ikke |
| --- | --- |

*

Skalaforholdet ændres ikke

Nærlys

Image

Figur C

Målepunkter for lysstyrke

Image

---

BILAG 4

Prøvninger for stabilitet af fotometriske præstationer af forlygter i brug

PRØVNING PÅ KOMPLETTE FORLYGTER

Efter at de fotometriske værdier er målt i henhold til dette regulativs forskrifter i punktet svarende til Emax for fjernlys og i punkterne HV, 50 R og B 50 L for nærlys (eller, for forlygter bestemt til venstrekørsel, HV, 50 L, B 50 R), skal et komplet prøveeksemplar af en forlygte afprøves for stabilitet af fotometriske præstationer under brug. Ved »komplet forlygte« forstås selve den komplette lygte, herunder ballast/ballaster og sådanne omgivende karrosseridele og lygter, som kan påvirke dens varmeafledning.

Prøvningen skal udføres:

| a) | i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C, og prøveeksemplaret skal være monteret på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet. |
| --- | --- |

a)

i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C, og prøveeksemplaret skal være monteret på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet.

| b) | i tilfælde af udskiftelige lyskilder: ved anvendelse af masseproducerede lyskilder med glødetråd, som er ældet i mindst én time, eller masseproducerede gasudladningslyskilder, som er ældet i mindst 15 timer, eller masseproducerede LED-moduler, som er ældet i mindst 48 timer, og som er nedkølet til den omgivende temperatur før påbegyndelse af prøvninger som specificeret i dette regulativ. De LED-moduler, der er leveret af ansøgeren, skal anvendes. |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af udskiftelige lyskilder: ved anvendelse af masseproducerede lyskilder med glødetråd, som er ældet i mindst én time, eller masseproducerede gasudladningslyskilder, som er ældet i mindst 15 timer, eller masseproducerede LED-moduler, som er ældet i mindst 48 timer, og som er nedkølet til den omgivende temperatur før påbegyndelse af prøvninger som specificeret i dette regulativ. De LED-moduler, der er leveret af ansøgeren, skal anvendes.

Det anvendte måleudstyr skal svare til det, som anvendes til typegodkendelsesprøvning af forlygter.

Prøveeksemplaret skal bringes i anvendelse uden af det afmonteres fra eller justeres i prøveopstillingen. Den anvendte lyskilde skal være en lyskilde af den kategori, der er specificeret for den pågældende forlygte.

1.   PRØVNING AF STABILITET AF FOTOMETRISKE PRÆSTATIONER

Prøvningen finder sted i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 223 °C ± 5 °C med den komplette forlygte fastgjort på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet.

1.1.   Ren forlygte

Forlygten bringes til at fungere i 12 timer som beskrevet i punkt 1.1.1 og kontrolleres som beskrevet i punkt 1.1.2.

1.1.1.   Fremgangsmåde ved prøvningen

Forlygten bringes til at fungere i det foreskrevne tidsrum, således at:

| a) | I tilfælde, hvor kun én lygtefunktion (fjernlys eller nærlys) skal godkendes, er den tilsvarende lyskilde tændt i den foreskrevne tid (1) |
| --- | --- |

a)

I tilfælde, hvor kun én lygtefunktion (fjernlys eller nærlys) skal godkendes, er den tilsvarende lyskilde tændt i den foreskrevne tid (1)

| b) | I tilfælde hvor nærlys og fjernlys er indbygget i hinanden, eller hvor tågeforlygte og forlygte til fjernlys er indbygget i hinanden:
  Såfremt ansøgeren erklærer, at forlygten skal anvendes med en enkelt lyskilde tændt (2) ad gangen, skal prøvningen gennemføres i overensstemmelse hermed, idet hver af de angivne funktioner successivt bringes til at fungere (1) i halvdelen af den i punkt 1.1 foreskrevne tid.
  I alle andre tilfælde (1)
   (2) skal forlygten underkastes følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum: | 15 minutter med nærlyset tændt |
| --- | --- | --- |

b)

I tilfælde hvor nærlys og fjernlys er indbygget i hinanden, eller hvor tågeforlygte og forlygte til fjernlys er indbygget i hinanden:

Såfremt ansøgeren erklærer, at forlygten skal anvendes med en enkelt lyskilde tændt (2) ad gangen, skal prøvningen gennemføres i overensstemmelse hermed, idet hver af de angivne funktioner successivt bringes til at fungere (1) i halvdelen af den i punkt 1.1 foreskrevne tid.

I alle andre tilfælde (1)
   (2) skal forlygten underkastes følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:

15 minutter med nærlyset tændt

| | 5 minutter med alle funktioner tændt. |
| --- | --- |

5 minutter med alle funktioner tændt.

Hvis både nærlys og fjernlys frembringes af samme gasudladningslyskilde, er cyklussen:

| | 15 minutter med nærlyset tændt |
| --- | --- |

15 minutter med nærlyset tændt

| | 5 minutter med alle lyskilder, der bidrager til fjernlyset, tændt. |
| --- | --- |

5 minutter med alle lyskilder, der bidrager til fjernlyset, tændt.

| c) | Ved sammenbyggede lygtefunktioner skal alle enkeltfunktioner være tændt samtidig i den tid, der foreskrives for de enkelte lygtefunktioner (a), idet der også tages hensyn til brugen af i hinanden indbyggede lygtefunktioner (b) i henhold til fabrikantens forskrifter. |
| --- | --- |

c)

Ved sammenbyggede lygtefunktioner skal alle enkeltfunktioner være tændt samtidig i den tid, der foreskrives for de enkelte lygtefunktioner (a), idet der også tages hensyn til brugen af i hinanden indbyggede lygtefunktioner (b) i henhold til fabrikantens forskrifter.

| d) | Hvis et nærlys er konstrueret til at give kurvelys med en ekstra lyskilde, skal denne lyskilde være tændt i 1 minut og slukket i 9 minutter, mens kun nærlyset er aktiveret (se tillæg 1). |
| --- | --- |

d)

Hvis et nærlys er konstrueret til at give kurvelys med en ekstra lyskilde, skal denne lyskilde være tændt i 1 minut og slukket i 9 minutter, mens kun nærlyset er aktiveret (se tillæg 1).

| e) | Hvis fjernlyset anvender flere lyskilder i overensstemmelse med punkt 6.3.2, og hvis ansøgeren erklærer, at en del af fjernlysstrålen (en af disse ekstra lyskilder) udelukkende vil blive brugt til korte signaler (overhalingsblink), skal prøvningen udføres uden denne del af fjernlyset. |
| --- | --- |

e)

Hvis fjernlyset anvender flere lyskilder i overensstemmelse med punkt 6.3.2, og hvis ansøgeren erklærer, at en del af fjernlysstrålen (en af disse ekstra lyskilder) udelukkende vil blive brugt til korte signaler (overhalingsblink), skal prøvningen udføres uden denne del af fjernlyset.

1.1.1.2.   Prøvespænding

Spændingen tilføres prøveeksemplarets terminaler som følger:

| a) | Hvor der er tale om udskiftelige glødetrådslyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem:
  Prøvningen skal udføres ved henholdsvis 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, undtagen hvis ansøgeren specificerer, at prøveeksemplaret kan anvendes ved en anden spænding. I dette tilfælde skal prøvningen udføres med glødetrådslyskilden ved den højeste spænding, der kan anvendes. |
| --- | --- |

a)

Hvor der er tale om udskiftelige glødetrådslyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem:

Prøvningen skal udføres ved henholdsvis 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, undtagen hvis ansøgeren specificerer, at prøveeksemplaret kan anvendes ved en anden spænding. I dette tilfælde skal prøvningen udføres med glødetrådslyskilden ved den højeste spænding, der kan anvendes.

| b) | Hvor der er tale om udskiftelige gasudladningslyskilder: Prøvespændingen for elektroniske styringsanlæg for lyskilder er 13,2 ± 0,1 volt for 12 V-køretøjsspændingssystemer eller som nærmere angivet i ansøgningen om godkendelse. |
| --- | --- |

b)

Hvor der er tale om udskiftelige gasudladningslyskilder: Prøvespændingen for elektroniske styringsanlæg for lyskilder er 13,2 ± 0,1 volt for 12 V-køretøjsspændingssystemer eller som nærmere angivet i ansøgningen om godkendelse.

| c) | Hvor der er tale om ikke-udskiftelige lyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: alle målinger på lygteenheder, der er udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder (glødetrådslyskilder og/eller andre lyskilder) foretages ved 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V eller andre spændinger svarende til de af ansøgeren afgivne specifikationer for køretøjets spændingssystem. |
| --- | --- |

c)

Hvor der er tale om ikke-udskiftelige lyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: alle målinger på lygteenheder, der er udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder (glødetrådslyskilder og/eller andre lyskilder) foretages ved 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V eller andre spændinger svarende til de af ansøgeren afgivne specifikationer for køretøjets spændingssystem.

| d) | Hvor der er tale om udskiftelige eller ikke-udskiftelige lyskilder, der forsynes uafhængigt af køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller om lyskilder forsynet via en forsynings- og funktionsenhed, anvendes ovenfor specificerede prøvespændinger på disse enheders indgangsterminaler. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer forsynings- og funktionsenheden eller den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne. |
| --- | --- |

d)

Hvor der er tale om udskiftelige eller ikke-udskiftelige lyskilder, der forsynes uafhængigt af køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller om lyskilder forsynet via en forsynings- og funktionsenhed, anvendes ovenfor specificerede prøvespændinger på disse enheders indgangsterminaler. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer forsynings- og funktionsenheden eller den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne.

| e) | LED-moduler skal måles ved henholdsvis 6,75 V, 13,2 V eller 28,0 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren. |
| --- | --- |

e)

LED-moduler skal måles ved henholdsvis 6,75 V, 13,2 V eller 28,0 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren.

| f) | Hvis signallygter er sammenbyggede, kombinerede eller gensidigt indbyggede med prøveeksemplaret og drives ved andre spændinger end de nominelle mærkespændinger på henholdsvis 6 V, 12 V eller 24 V, skal spændingen justeres som angivet af fabrikanten for at opnå, at lygten fungerer fotometrisk korrekt. |
| --- | --- |

f)

Hvis signallygter er sammenbyggede, kombinerede eller gensidigt indbyggede med prøveeksemplaret og drives ved andre spændinger end de nominelle mærkespændinger på henholdsvis 6 V, 12 V eller 24 V, skal spændingen justeres som angivet af fabrikanten for at opnå, at lygten fungerer fotometrisk korrekt.

1.1.2.   Prøvningsresultater

1.1.2.1.   Visuel inspektion:

Når forlygten er stabiliseret ved rumtemperatur, skal forlygtens lygteglas og et eventuelt udvendigt glas rengøres med en ren, fugtig bomuldsklud. Den inspiceres derefter visuelt; der må ikke være synlig skævhed, deformation, revnedannelse eller farveændring hverken i lygteglasset eller i et eventuelt udvendigt glas.

1.1.2.2.   Fotometrisk prøvning:

For at efterkomme dette regulativs forskrifter skal de fotometriske værdier efterprøves i følgende punkter:

| | Nærlys: | 50 R - B 50 L - HV for forlygter bestemt til højrekørsel |
| --- | --- | --- |

Nærlys:

50 R - B 50 L - HV for forlygter bestemt til højrekørsel

| | 50 L - B 50 R - HV for forlygter konstrueret til venstrekørsel. |
| --- | --- |

50 L - B 50 R - HV for forlygter konstrueret til venstrekørsel.

| | Fjernlys: Emax-punktet. |
| --- | --- |

Fjernlys: Emax-punktet.

Der kan foretages endnu en opretning til korrektion for eventuel varmeforårsaget deformation af forlygtens sokkel (ændringen i afskæringslinjens position er omhandlet i punkt 2 i dette bilag).

Mellem de fotometriske egenskaber og værdierne målt inden prøvningen kan tillades en afvigelse på 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode.

1.2.   Tilsmudset forlygte

Efter at være afprøvet som beskrevet i punkt 1.1 ovenfor bringes forlygten til at fungere i én time som beskrevet i punkt 1.1.1 efter at være forberedt som foreskrevet i punkt 1.2.1 og kontrolleret som foreskrevet i punkt 1.1.2.

1.2.1.   Klargøring af forlygten

1.2.1.1.   Prøveblanding

| 1.2.1.1.1. | Til forlygter med udvendigt lygteglas af glas: | Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, skal bestå af: | 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm, |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.1.

Til forlygter med udvendigt lygteglas af glas:

Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, skal bestå af:

9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm,

| | 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm, |
| --- | --- |

1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm,

| | 0,2 vægtdel NaCMC (3), og |
| --- | --- |

0,2 vægtdel NaCMC (3), og

| | en passende mængde destilleret vand med en specifik ledningsevne på ≤ 1 S/m. |
| --- | --- |

en passende mængde destilleret vand med en specifik ledningsevne på ≤ 1 S/m.

| | Blandingen må højst være 14 dage gammel. |
| --- | --- |

Blandingen må højst være 14 dage gammel.

| 1.2.1.1.2. | For forlygter med udvendigt lygteglas i plastmateriale: | Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, består af: | 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.1.1.2.

For forlygter med udvendigt lygteglas i plastmateriale:

Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, består af:

9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm

| | 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm |
| --- | --- |

1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm

| | 0,2 vægtdel NaCMC (3) |
| --- | --- |

0,2 vægtdel NaCMC (3)

| | 13 vægtdele destilleret vand med specifik ledningsevne ≤ 1 mS/m, og |
| --- | --- |

13 vægtdele destilleret vand med specifik ledningsevne ≤ 1 mS/m, og

| | 2 ± 2 ± 1 vægtdele overfladeaktivt stof (4). |
| --- | --- |

2 ± 2 ± 1 vægtdele overfladeaktivt stof (4).

| | Blandingen må højst være 14 dage gammel. |
| --- | --- |

Blandingen må højst være 14 dage gammel.

1.2.1.2.   Påføring af blandingen på forlygten:

Prøveblandingen påføres jævnt på hele forlygtens lysemitterende flade, hvorefter man lader den tørre. Denne procedure gentages, indtil lysstyrken er faldet til 15-20 % af de værdier, som er målt for hvert af følgende punkter under de i dette bilag beskrevne betingelser:

| | Emax-punkt for nærlys/fjernlys og fjernlys alene |
| --- | --- |

Emax-punkt for nærlys/fjernlys og fjernlys alene

| | 50 R og 50 V (5) for en lygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til højrekørsel |
| --- | --- |

50 R og 50 V (5) for en lygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til højrekørsel

| | 50 L og 50 V (5) for en lygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til venstrekørsel. |
| --- | --- |

50 L og 50 V (5) for en lygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til venstrekørsel.

2.   PRØVNING AF ÆNDRING I AFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE BELIGGENHED UNDER VARMEINDVIRKNING

Denne prøvning består i at kontrollere, at afskæringslinjens lodrette flytning under indvirkning af varme ikke overstiger en foreskreven værdi for en nærlyslygte i brug.

Efter at forlygten er afprøvet i henhold til punkt 1., underkastes lygten den i punkt 2.1 i dette bilag beskrevne prøvning uden at fjernes fra eller flyttes i forhold til prøveopspændingen.

Hvis forlygten har en bevægelig reflektor, er det kun den position, der ligger tættest på den gennemsnitlige vertikale vinkel, der anvendes ved denne prøvning.

2.1.   Prøvning af nærlyslygter

Prøvningen udføres i tør og stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 ± 5 °C.

Ved hjælp af en masseproduceret gasudladningslyskilde, som er ældet i mindst 15 timer, bringes forlygten til at fungere med nærlys uden at fjernes fra eller efterjusteres i forhold til prøveopspændingen. (Til denne prøve indstilles spændingen som foreskrevet i punkt 1.1.1.2.). Positionen af afskæringslinjens vandrette del (mellem VV og en lodret linje gennem punktet B 50 L for højrekørsel hhv. B 50 R for venstrekørsel) kontrolleres hhv. 3 minutter (r3) og 60 minutter (r60) efter at lygten har været i funktion.

Måling af ændringen i afskæringslinjens position som beskrevet ovenfor kan udføres med enhver metode, som giver acceptabel nøjagtighed og reproducerbare resultater.

2.2.   Prøvningsresultater

2.2.1.   Resultatet, målt i milliradianer (mrad), anses for acceptabelt for en nærlyslygte, når den numeriske værdi Formula målt på forlygten, ikke er over 1,0 mrad (Δr1 ≤ 1,0 mrad).

2.2.2.   Er denne størrelse imidlertid over 1,0 mrad, men ikke over 1,5 mrad (1,0 mrad < Δr1 ≤ 1,5 mrad), afprøves endnu en forlygte som beskrevet i punkt 2.1 efter tre på hinanden følgende gange at have været underkastet den nedenfor beskrevne cyklus for at stabilisere positionen af forlygtens mekaniske dele på et underlag, som er repræsentativt for korrekt montering på køretøjet:

| | Nærlyset bringes til at fungere i én time (spændingen indstilles som foreskrevet i punkt 1.1.1.2). |
| --- | --- |

Nærlyset bringes til at fungere i én time (spændingen indstilles som foreskrevet i punkt 1.1.1.2).

| | Nærlyset slukkes i én time. |
| --- | --- |

Nærlyset slukkes i én time.

Forlygtetypen anses for acceptabel, såfremt gennemsnitsværdien af den numeriske værdi ΔrI målt på første prøve, og ΔrII, målt på den anden prøve, ikke er over 1,0 mrad.

Formula

---

(1)  Hvis den undersøgte forlygte er sammenbygget med lygter til signalgivning, eller hvis de er indbygget i hinanden, skal lygterne til signalgivning være tændt under prøvningen, undtagen hvis der er tale om et kørelys til brug i dagslys. Er der tale om retningsviserblinklygter skal de være tændt med blink og have et tændt/slukket-forhold på ca. 1.

(2)  Hvis to eller flere lyskilder er tændt samtidigt ved blink med forlygterne, skal dette ikke anses for normal brug af lyskilderne samtidigt.

(3)  NaCMC står for natriumsaltet af carboxymethylcellulose, også betegnet CMC. Den NaCMC, der indgår i smudsblandingen, skal have en substitutionsgrad (DS) på 0,6-0,7 og en viskositet på 200-300 cP i en 2 % opløsning ved 20 °C.

(4)  Tolerancen med hensyn til mængden skyldes nødvendigheden af at fremskaffe smuds, som spredes korrekt over hele plastlygteglasset.

(5)  50 V er beliggende 375 mm under HV på den lodrette linje VV på måleskærmen, der befinder sig i en afstand af 25 m.

Tillæg

Oversigt over driftsperioder i forbindelse med prøvning af stabilitet af fotometriske præstationer

Image

---

BILAG 5

Forskrifter for lygter med lygteglas af plast — prøvning af lygteglas eller materialeprøver samt af komplette lygter

1.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

1.1.   Prøver, som indleveres i henhold til punkt 2.2.5 og 2.3 i dette regulativ, skal opfylde forskrifterne i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor.

1.2.   De to prøver af komplette lygter/systemer, som indleveres i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ, og som omfatter lygteglas af plast, skal hvad angår lygteglassets materiale opfylde forskrifterne nedenfor.

1.3.   Prøverne af lygteglas af plast eller materialeprøverne skal, med den eventuelle reflektor, som de er bestemt til anvendelse sammen med, underkastes godkendelsesprøvning i den kronologiske rækkefølge, som er angivet i tabel A i tillæg 1 til dette bilag.

1.4.   Kan lygtefabrikanten imidlertid godtgøre, at produktet allerede har bestået de i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor foreskrevne prøvninger eller tilsvarende prøvninger i henhold til et andet regulativ, behøver de pågældende prøver ikke gentages; kun de i tillæg 1, tabel B, foreskrevne prøvninger er påbudt.

1.5.   Hvis forlygterne er bestemt til højrekørsel alene eller venstrekørsel alene kan prøvninger i henhold til dette bilag efter ansøgerens valg udføres på et enkelt prøveeksemplar.

2.   PRØVNINGER

2.1.   Modstandsdygtighed mod temperaturændringer

2.1.1.   Prøvninger

Tre nye prøver (lygteglas) gennemgår fem cykliske forløb af temperatur- og fugtighedsændring (RH = relativ fugtighed) i henhold til følgende program:

| | 3 timer ved 40 ± 2 °C og 85-95 % RH |
| --- | --- |

3 timer ved 40 ± 2 °C og 85-95 % RH

| | 1 time ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH |
| --- | --- |

1 time ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH

| | 15 timer ved – 30 ± 2 °C |
| --- | --- |

15 timer ved – 30 ± 2 °C

| | 1 time ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH |
| --- | --- |

1 time ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH

| | 3 timer ved 80 ± 2 °C |
| --- | --- |

3 timer ved 80 ± 2 °C

| | 1 time ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH. |
| --- | --- |

1 time ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH.

Inden denne prøvning skal prøverne opbevares ved 23 ± 5 °C og 60-75 % RH i mindst fire timer.

NB! Perioderne på én time ved 23 ± 5 °C skal indbefatte de overgangsperioder fra den ene temperatur til den anden, som er nødvendige for at undgå temperaturchok.

2.1.2.   Fotometriske målinger

2.1.2.1.   Metode

Der foretages fotometriske målinger på prøverne før og efter prøvningen.

Disse målinger finder sted med brug af en standardlygte i følgende punkter:

| | B 50 L og 50 R for nærlyset fra en nærlyslygte eller en nærlys-/fjernlyslygte (B 50 R og 50 L for forlygter bestemt til venstrekørsel) |
| --- | --- |

B 50 L og 50 R for nærlyset fra en nærlyslygte eller en nærlys-/fjernlyslygte (B 50 R og 50 L for forlygter bestemt til venstrekørsel)

| | Emax for fjernlyset fra fjernlyslygte eller fra nærlys-/fjernlyslygte. |
| --- | --- |

Emax for fjernlyset fra fjernlyslygte eller fra nærlys-/fjernlyslygte.

2.1.2.2.   Resultater

Afvigelsen mellem de fotometriske værdier, målt på hver prøve før og efter prøvning, må ikke være over 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode.

2.2.   Modstandsdygtighed mod stoffer i atmosfæren og kemiske stoffer

2.2.1.   Modstandsdygtighed mod stoffer i atmosfæren

Tre nye prøver (lygteglas eller materialeprøver) udsættes for stråling fra en kilde med en spektral energifordeling svarende til et sort legeme med en temperatur mellem 5 500 K og 6 000 K. Mellem kilden og prøverne anbringes passende filtre, som giver størst mulig reduktion af stråling med bølgelængde under 295 nm og over 2 500 nm. Prøverne udsættes for en belysningseffekt på 1 200 ± 200 W/m2 i et tidsrum, som bevirker, at de modtager en lysenergi på 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Inden for afdækningen skal temperaturen, målt på det sorte panel, som er anbragt i niveau med prøverne, være 50 ± 5 °C. For at sikre ensartet eksponering skal prøverne rotere omkring strålingskilderne med mellem 1 og 5 min– 1.

Prøverne overbruses med destilleret vand med specifik ledningsevne mindre end 1 mS/m ved en temperatur på 23 ± 5 °C i henhold til følgende cyklus:

| Overbrusning | : | 5 minutter |
| --- | --- | --- |
| Tørring | : | 25 minutter. |

Overbrusning

:

5 minutter

Tørring

:

25 minutter.

2.2.2.   Modstandsdygtighed mod kemiske stoffer

Efter udførelse af den i punkt 2.2.1 ovenfor beskrevne prøvning og den i punkt 2.2.3.1 nedenfor beskrevne måling behandles den ydre overflade af de tre nævnte prøver som beskrevet i punkt 2.2.2.2 med den i punkt 2.2.2.1 nedenfor foreskrevne blanding.

2.2.2.1.   Prøveblanding

Prøveblandingen skal bestå af 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % tetrachlorethan, 12,5 % trichlorethen og 6 % xylen (% v/v).

2.2.2.2.   Påføring af prøveblandingen

Et stykke bomuldsklud (ifølge ISO 105) gennemvædes til mætning med den i punkt 2.2.2.1 ovenfor angivne blanding og lægges efter højst 10 sekunder på prøvens ydre overflade i et tidsrum af 10 minutter med et tryk på 50 N/cm2, svarende til en kraft på 100 N på et prøveareal på 14 × 14 mm.

Inden for denne 10 minutters periode gennemvædes stofpuden igen med blandingen, således at sammensætningen af den påførte væske til stadighed er identisk med den foreskrevne prøveblanding.

I påføringsperioden er det tilladt at kompensere for det tryk, der påføres prøven, for at forebygge revnedannelse.

2.2.2.3.   Rengøring

Efter afslutning af påføringen af prøveblandingen tørres prøverne i fri luft og vaskes derefter med den i punkt 2.3 beskrevne opløsning. (Modstandsdygtighed over for detergenter) ved 23 ± 5 °C.

Derefter skylles prøverne omhyggeligt med destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,2 % ved 23 ± 5°C og aftørres derefter med en blød klud.

2.2.3.   Resultater

2.2.3.1.   Efter prøvningen for modstandsdygtighed over for stoffer i atmosfæren skal prøveeksemplarernes ydre overflade være fri for revner, ridser, afslag af fliser og deformation, og den gennemsnitlige variation i lysgennemstrømningen

Δt = T2 – T3)/T2, målt på de tre prøveeksemplarer efter fremgangsmåden i tillæg 2 til dette bilag højst må være 0,020

(Δtm < 0,020).

2.2.3.2.   Efter prøvningen for modstandsdygtighed over for kemiske stoffer må prøveeksemplarerne ikke bære spor af kemisk farvning, som vil kunne påvirke spredningen af lysstrømmen, idet den gennemsnitlige variation

Δd = (T5 – T4)/T2, målt på de tre prøveeksemplarer efter fremgangsmåden i tillæg 2 til dette bilag højst må være 0,020

(Δdm < 0,020).

2.2.4.   Modstandsdygtighed over for lyskildestråling

Følgende prøvninger skal foretages:

| | Flade prøver af hver enkelt af forlygtens lystransmitterende plastdele udsættes for lys fra gasudladningslyskilden. Parametrene, som f.eks. disse prøvers vinkler og afstande, skal være de samme som i forlygten. Prøverne skal have samme farve og eventuel overfladebehandling som delene i forlygten. |
| --- | --- |

Flade prøver af hver enkelt af forlygtens lystransmitterende plastdele udsættes for lys fra gasudladningslyskilden. Parametrene, som f.eks. disse prøvers vinkler og afstande, skal være de samme som i forlygten. Prøverne skal have samme farve og eventuel overfladebehandling som delene i forlygten.

| | Efter 1 500 timers kontinuerlig eksponering skal en ny gasudladningslyskilde opfylde de kalorimetriske forskrifter for det transmitterede lys, og prøvernes overflade skal være uden revner, ridser, afskalninger og deformation. |
| --- | --- |

Efter 1 500 timers kontinuerlig eksponering skal en ny gasudladningslyskilde opfylde de kalorimetriske forskrifter for det transmitterede lys, og prøvernes overflade skal være uden revner, ridser, afskalninger og deformation.

2.3.   Modstandsdygtighed over for detergenter og carbonhydrider

2.3.1.   Modstandsdygtighed over for detergenter

Den ydre overflade af de tre prøver (lygteglas eller materialeprøver) opvarmes til 50 ± 5 °C og nedsænkes derefter i fem minutter i en blanding, hvis temperatur holdes på 23 ± 5 °C, og som består af 99 dele destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,02 %, og én del alkylarylsulfonat.

Ved afslutningen af prøvningen tørres prøveeksemplarerne ved 50 ± 5 °C. Prøveeksemplarernes overflade renses med en fugtig klud.

2.3.2.   Modstandsdygtighed over for carbonhydrider

Den ydre overflade af disse tre prøver indgnides derefter let i ét minut med en bomuldsklud gennemblødt med en blanding af 70 % n-heptan og 30 % toluen (% v/v) og tørrer derefter i fri luft.

2.3.3.   Resultater

Efter at de to ovennævnte prøvninger er udført efter hinanden, må den gennemsnitlige variation i lysgennemstrømningen

Δt = (T2 – T3)/T2, målt på de tre prøveeksemplarer efter fremgangsmåden i tillæg 2 til dette bilag, højst må være 0,010

(Δtm < 0,010).

2.4.   Modstandsdygtighed over for mekanisk nedbrydning

2.4.1.   Metode til mekanisk nedbrydning

Ydersiden af de tre nye prøver (lygteglas) udsættes for ensartet mekanisk nedbrydning med den i tillæg 3 til dette bilag beskrevne metode.

2.4.2.   Resultater

efter prøven skal variationerne:

| i transmissionen | : | Δt = (T2 – T3)/T2 |
| --- | --- | --- |
| og i spredningen | : | Δd = (T5 – T4)/T2 |

i transmissionen

:

Δt = (T2 – T3)/T2

og i spredningen

:

Δd = (T5 – T4)/T2

måles med den i tillæg 2 beskrevne metode i det område, der foreskrives i punkt 2.2.4 ovenfor. Gennemsnitsværdien for de tre prøveeksemplarer skal være således, at:

| | Δtm ≤ 0,100 |
| --- | --- |

Δtm ≤ 0,100

| | Δdm ≤ 0,050. |
| --- | --- |

Δdm ≤ 0,050.

2.5.   Prøvning for vedhæftning af eventuel coating

2.5.1.   Forbehandling af prøven

I et areal på 20 mm × 20 mm af lygteglassets coatede overflade indridses med barberblad eller nål en inddeling bestående af kvadrater på ca. 2 mm × 2 mm. Trykket på barberblad eller nål skal være tilstrækkeligt til i det mindste at gennemskære coatingen.

2.5.2.   Beskrivelse af prøvningen

Der benyttes klæbebånd med en vedhæftningsstyrke på 2 N/(cm bredde) ± 20 %, målt under de standardbetingelser, der foreskrives i tillæg 4 til dette bilag. Klæbebåndet, hvis bredde skal være mindst 25 mm, trykkes i mindst fem minutter mod den overflade, der er forberedt som beskrevet i punkt 2.5.1.

Derefter belastes enden af klæbebåndet på en sådan måde, at vedhæftningskraften til overfladen afbalanceres af en kraft vinkelret på denne overflade. På dette stadium skal tapen afrives med en konstant hastighed på 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Resultater

Der må ikke være væsentlig beskadigelse af det inddelte areal. Der tillades beskadigelse af skæringspunkterne mellem kvadraterne eller ved kanterne af udskæringen, forudsat at det beskadigede område ikke udgør mere end 15 % af det inddelte område.

2.6.   Prøvning af komplet forlygte med lygteglas af plast

2.6.1.   Modstandsdygtighed over for mekanisk nedbrydning af lygteglassets overflade

2.6.1.1.   Prøvninger

Lygteglasset i lygteprøve nr. 1 underkastes den i punkt 2.4.1. ovenfor beskrevne prøvning.

2.6.1.2.   Resultater

Efter prøvningen må resultaterne af de fotometriske målinger, som er udført på forlygten i overensstemmelse med dette regulativ, højst være 30 % over de maksimalværdier, der foreskrives for punkterne B 50 L og HV, og højst 10 % under de mindsteværdier, der foreskrives for punkt 75 R (for forlygter bestemt til venstrekørsel anvendes punkterne B 50 R, HV og 75 L).

2.6.2.   Prøvning for vedhæftning af eventuel coating

Lygteglasset i lygteprøve nr. 2 underkastes den i punkt 2.5. ovenfor beskrevne prøvning.

Tillæg 1

KRONOLOGISK RÆKKEFØLGE AF GODKENDELSESPRØVNINGER

A.   Prøvning af plastmaterialer (lygteglas eller materialeprøver, som er indleveret i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ).

| Prøver
  Prøvninger | Lygteglas eller materialeprøver | Lygteglas |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Begrænset fotometri (pkt. 2.1.2) |

Prøver

Prøvninger

Lygteglas eller materialeprøver

Lygteglas

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Begrænset fotometri (pkt. 2.1.2)

x

x

x

| 1.1.1. | Temperaturændring (pkt. 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1.

Temperaturændring (pkt. 2.1.1)

x

x

x

| 1.2. | Begrænset fotometri (pkt. 2.1.2) |
| --- | --- |

1.2.

Begrænset fotometri (pkt. 2.1.2)

x

x

x

| 1.2.1. | Transmis-sionsmåling |
| --- | --- |

1.2.1.

Transmis-sionsmåling

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Spredningsmåling |
| --- | --- |

1.2.2.

Spredningsmåling

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Stoffer i atmosfæren (pkt. 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3.

Stoffer i atmosfæren (pkt. 2.2.1)

x

x

x

| 1.3.1. | Transmis-sionsmåling |
| --- | --- |

1.3.1.

Transmis-sionsmåling

x

x

x

| 1.4. | Kemiske stoffer (pkt. 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4.

Kemiske stoffer (pkt. 2.2.2)

x

x

x

| 1.4.1. | Spredningsmåling |
| --- | --- |

1.4.1.

Spredningsmåling

x

x

x

| 1.5. | Detergenter (pkt. 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5.

Detergenter (pkt. 2.3.1)

x

x

x

| 1.6. | Carbonhydrider (pkt. 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6.

Carbonhydrider (pkt. 2.3.2)

x

x

x

| 1.6.1. | Transmis-sionsmåling |
| --- | --- |

1.6.1.

Transmis-sionsmåling

x

x

x

| 1.7. | Nedbrydning (pkt. 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7.

Nedbrydning (pkt. 2.4.1)

x

x

x

| 1.7.1. | Transmis-sionsmåling |
| --- | --- |

1.7.1.

Transmis-sionsmåling

x

x

x

| 1.7.2. | Spredningsmåling |
| --- | --- |

1.7.2.

Spredningsmåling

x

x

x

| 1.8. | Vedhæftning (pkt. 2.5) |
| --- | --- |

1.8.

Vedhæftning (pkt. 2.5)

x

| 1.9. | Modstands-dygtighed over for lyskildestråling (pkt. 2.2.4) |
| --- | --- |

1.9.

Modstands-dygtighed over for lyskildestråling (pkt. 2.2.4)

x

B.   Prøvning af komplette forlygter (indleveret i henhold til punkt 2.2.3) i dette regulativ).

| Prøvninger | Komplet forlygte |
| --- | --- |
| Prøveeksemplar nr. |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Nedbrydning (pkt. 2.6.1.1.1) |

Prøvninger

Komplet forlygte

Prøveeksemplar nr.

1

2

2.1.

Nedbrydning (pkt. 2.6.1.1.1)

x

| 2.2. | Fotometri (pkt. 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometri (pkt. 2.6.1.2)

x

| 2.3. | Vedhæftning (pkt. 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3.

Vedhæftning (pkt. 2.6.2)

x

Tillæg 2

Metode til måling af lysspredning og -transmission

1.   UDSTYR (se illustration)

Lysstrålen fra en kollimator K, hvis halve divergens β/2 = 17,4 × 10–4 rd, begrænses af en blænder DT med en åbning på 6 mm, op mod hvilken prøveholderen anbringes.

Et konvergent akromatisk linse L2, korrigeret for sfærisk aberration, forbinder blænderen DT med modtageren R; diameteren af linsen L2 skal være sådan, at den ikke afblænder det lys, der udsendes af prøveeksemplaret i en kegle med en halv topvinkel på β/2 = 14°.

En ringformet blænder DD, med vinkler α/2 = 1° og αmax/2 = 12° anbringes i linsens billedbrændplan L2.

Den uigennemsigtige centrale del af blænderen er nødvendig for at eliminere lys, som kommer direkte fra lyskilden. Blænderens centrale del skal kunne fjernes fra lysstrålen på en sådan måde, at den kan føres tilbage nøjagtigt i udgangsstillingen.

Afstanden L2 DT og brændvidden F2
   (1) af linsen L2 skal være valgt således, at billedet af DT fuldstændig dækker modtageren R.

Sættes den initiale indfaldende flux til 1 000 enheder, skal den absolutte præcision af hver aflæsning være bedre end 1 enhed.

2.   MÅLINGER

Der foretages følgende aflæsninger:

| Aflæsning | Med prøve | Med midterafsnitaf DD | Repræsenteret mængde |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nej | nej | indfaldende flux i første aflæsning |
| T2 | ja
  (før prøvning) | nej | flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24° |
| T3 | ja
  (før prøvning) | nej | flux transmitteret af det afprøvede materiale i et felt på 24° |
| T4 | ja
  (før prøvning) | ja | flux spredt af det nye materiale |
| T5 | ja
  (før prøvning) | ja | flux spredt af det afprøvede materiale |

Aflæsning

Med prøve

Med midterafsnitaf DD

Repræsenteret mængde

T1

nej

nej

indfaldende flux i første aflæsning

T2

ja

(før prøvning)

nej

flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24°

T3

ja

(før prøvning)

nej

flux transmitteret af det afprøvede materiale i et felt på 24°

T4

ja

(før prøvning)

ja

flux spredt af det nye materiale

T5

ja

(før prøvning)

ja

flux spredt af det afprøvede materiale

Figur 1

Optisk opstilling til måling af variationer i spredning og transmission

Image

---

(1)  For L2 anbefales en brændvidde på ca. 80 mm.

Tillæg 3

METODE FOR PRØVNING VED PÅSPRØJTNING

1.   Prøvningsudstyr

1.1.   Sprøjtepistol

Den anvendte sprøjtepistol skal være udstyret med en dyse med en diameter på 1,3 mm, som giver mulighed for en væskestrømningshastighed på 0,24 ± 0,02 l/min. og et arbejdstryk på 6,0 bar – 0, + 0,5 bar.

Under disse arbejdsbetingelser skal det opnåede blæsemønster på den overflade, der udsættes for nedbrydning, have en diameter på 170 mm ± 50 mm i en afstand af 380 mm ± 10 mm fra dysen.

1.2.   Prøveblanding

Prøveblandingens sammensætning er følgende:

Kvartssand med hårdhed 7 på Mohr-skalaen og kornstørrelse mellem 0 og 0,2 mm samt næsten normal fordeling med skarpkantethedsfaktor 1,8 til 2;

Vand med hårdhed ikke over 205 g/m3 i en blanding bestående af 25 g sand pr. liter vand.

2.   Prøvning

Lygteglassets ydre overflade udsættes én eller flere gange for den sandstråle, der frembringes som ovenfor beskrevet. Sandstrålen rettes omtrent vinkelret mod den overflade, som skal afprøves.

Nedbrydningen kontrolleres ved hjælp af en eller flere prøver af glas, der anbringes som reference tæt ved det lygteglas, som afprøves. Blandingen påsprøjtes, indtil ændringen i lysspredning på prøven eller prøverne, målt ved den i tillæg 2 beskrevne metode, er sådan, at:

Formula

Der kan anvendes flere referenceprøver for at kontrollere, at hele den afprøvede overflade er ensartet nedbrudt.

Tillæg 4

PRØVNING AF KLÆBEBÅNDETS VEDHÆFTNING

1.   FORMÅL

Med metoden bestemmes den lineære vedhæftningskraft af et klæbebånd til en glasplade under standardbetingelser.

2.   PRINCIP

Måling af den kraft, det kræver at løsrive et klæbebånd fra en glasplade i en vinkel på 90°.

3.   FORESKREVNE ATMOSFÆREFORHOLD

Den omgivende luft skal have en temperatur på 23 ± 5 °C og 65 ± 15 % relativ fugtighed (RH).

4.   PRØVEEKSEMPLARER

Inden prøven skal prøverullen af klæbebånd konditioneres i 24 timer i den foreskrevne atmosfære (se punkt 3 ovenfor).

Fra hver rulle afprøves fem prøveeksemplarer, hver med en længde på 400 mm. De tre første vindinger på rullen kasseres, før prøveeksemplarerne aftages.

5.   FREMGANGSMÅDE

Prøvningen finder sted i de i punkt 3 foreskrevne atmosfærebetingelser.

De fem prøveeksemplarer udtages ved, at klæbebåndet udrulles radialt med en hastighed på ca. 300 mm/s, hvorefter prøveeksemplarerne inden for 15 sekunder påføres på følgende måde:

Klæbebåndet anbringes gradvist på glasset, idet det påføres med en langsgående let gnidende bevægelse af fingeren uden overdrevent tryk, således at der ikke efterlades luftbobler mellem klæbebåndet og glaspladen.

Prøven henligger i 10 minutter under de foreskrevne atmosfæriske betingelser.

Træk ca. 25 mm af prøveobjektet fri af pladen i et plan vinkelret på prøveeksemplarets akse.

Fastgør pladen og fold den frie ende af klæbebåndet tilbage i en vinkel på 90°. Påvirk prøven med en kraft således, at skillelinjen mellem klæbebånd og plade er vinkelret på denne kraft og vinkelret på pladen.

Træk, så klæbebåndet løsnes med en hastighed på 300 mm/s ± 30 mm/s, og registrer den kraft, som kræves dertil.

6.   RESULTATER

De fem målte værdier ordnes i rækkefølge, og medianværdien tages som måleresultat. Denne værdi udtrykkes i Newton pr. cm bredde af klæbebåndet.

---

BILAG 6

REFERENCECENTRUM

Diameter = a

Image

---

BILAG 7

MÆRKNING AF SPÆNDING

Image

| Denne mærkning skal placeres på hver forlygtes lygtehus, hvis disse lygter kun indeholder gasudladningslyskilder og ballast, samt på hver af ballastens ydre dele.
  Ballasten/ballasterne er konstrueret til et **V-netværksystem. | | Denne mærkning skal placeres på lygtehusets af hver forlygte, som indeholder mindst en gasudladningslyskilde og ballast
  Ballasten/ballasterne er konstrueret til et **V-netværksystem.
  Ingen af glødelamperne og/eller LED-modulerne, som forlygten indeholder, er konstrueret til et 24V-netværksystem. |
| --- | --- | --- |

Denne mærkning skal placeres på hver forlygtes lygtehus, hvis disse lygter kun indeholder gasudladningslyskilder og ballast, samt på hver af ballastens ydre dele.

Ballasten/ballasterne er konstrueret til et **V-netværksystem.

Denne mærkning skal placeres på lygtehusets af hver forlygte, som indeholder mindst en gasudladningslyskilde og ballast

Ballasten/ballasterne er konstrueret til et **V-netværksystem.

Ingen af glødelamperne og/eller LED-modulerne, som forlygten indeholder, er konstrueret til et 24V-netværksystem.

---

BILAG 8

Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse

1.   GENERELT

1.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

1.2.   Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte og målt ved 13,5 V ± 0,1 V eller som ellers specificeret, og:

| | enten
  udstyret med en udskiftelig standardgasudladningslyskilde i henhold til punkt 6.1.3. Gasudladningslyskildens lysflux kan afvige fra den referencelysflux, der er fastsat i regulativ nr. 99. Hvis dette er tilfældet, skal illuminansværdierne korrigeres tilsvarende. |
| --- | --- |

enten

udstyret med en udskiftelig standardgasudladningslyskilde i henhold til punkt 6.1.3. Gasudladningslyskildens lysflux kan afvige fra den referencelysflux, der er fastsat i regulativ nr. 99. Hvis dette er tilfældet, skal illuminansværdierne korrigeres tilsvarende.

| | eller
  udstyret med den seriefremstillede gasudladningslyskilde og den seriefremstillede ballast. Lyskildens lysflux kan afvige fra den nominelle lysflux som følge af tolerancer for lyskilde og ballast som specificeret i regulativ nr. 99; de målte illuminansværdier må derfor korrigeres med 20 % i den gunstige retning. |
| --- | --- |

eller

udstyret med den seriefremstillede gasudladningslyskilde og den seriefremstillede ballast. Lyskildens lysflux kan afvige fra den nominelle lysflux som følge af tolerancer for lyskilde og ballast som specificeret i regulativ nr. 99; de målte illuminansværdier må derfor korrigeres med 20 % i den gunstige retning.

| 1.2.1. | ingen illuminansværdi, hvis den er målt og korrigeret i henhold til punkt 1.2. ovenfor, afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. For værdierne B 50 L (eller R) og på linje H/H2 (eller H/H3/H4) og derover må den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis:







  B 50 L (eller R) (1) | : | 0,20 lx svarende til 20 %
  0,30 lx svarende til 30 % |
| --- | --- | --- | --- |
| På linje H/H2 (eller linje H/H3/H4) og derover | : | 0,30 lx svarende til 20 %
  0,45 lx svarende til 30 % |

1.2.1.

ingen illuminansværdi, hvis den er målt og korrigeret i henhold til punkt 1.2. ovenfor, afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. For værdierne B 50 L (eller R) og på linje H/H2 (eller H/H3/H4) og derover må den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis:

B 50 L (eller R) (1)

:

0,20 lx svarende til 20 %

0,30 lx svarende til 30 %

På linje H/H2 (eller linje H/H3/H4) og derover

:

0,30 lx svarende til 20 %

0,45 lx svarende til 30 %

| 1.2.2. | eller såfremt






  1.2.2.1. | for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på + 0,2 lx) og, knyttet til denne opretning, i et punkt i hvert område, som på måleskærmen (i en afstand af 25 m) afgrænses af en cirkel med radius 15 cm omkring punkterne B 50 L (eller R) (1) (med en tolerance på + 0,1 lx), 75 R (eller L), 25 R1, 25 L2, samt på segment I |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

eller såfremt

1.2.2.1.

for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på + 0,2 lx) og, knyttet til denne opretning, i et punkt i hvert område, som på måleskærmen (i en afstand af 25 m) afgrænses af en cirkel med radius 15 cm omkring punkterne B 50 L (eller R) (1) (med en tolerance på + 0,1 lx), 75 R (eller L), 25 R1, 25 L2, samt på segment I

| 1.2.2.2. | og såfremt der for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Emax, er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimalværdierne og – 20 % for minimumværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

og såfremt der for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Emax, er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimalværdierne og – 20 % for minimumværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3 i dette regulativ.

| 1.2.3. | Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysstrålens akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad. |
| --- | --- |

1.2.3.

Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysstrålens akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad.

| 1.2.4. | Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardgasudladningslyskilde eller gasudladningslyskilde og ballast, alt efter hvad der er relevant i henhold til punkt 1.2 ovenfor. |
| --- | --- |

1.2.4.

Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardgasudladningslyskilde eller gasudladningslyskilde og ballast, alt efter hvad der er relevant i henhold til punkt 1.2 ovenfor.

1.3.   Til efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:

| | En af de udtagne forlygter afprøves med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus. |
| --- | --- |

En af de udtagne forlygter afprøves med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus.

| | Forlygten anses for acceptabel, såfremt Δr (som defineret i punkt 2.1 og 2.2 i bilag 4 til dette regulativ) ikke overstiger 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Forlygten anses for acceptabel, såfremt Δr (som defineret i punkt 2.1 og 2.2 i bilag 4 til dette regulativ) ikke overstiger 1,5 mrad.

| | Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, afprøves endnu en forlygte, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, afprøves endnu en forlygte, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad.

1.4.   Kravene til kromaticitetskoordinaterne skal være opfyldt.

1.5.   Hvis den vertikale justering imidlertid ikke kan foretages gentagne gange til den påkrævede placering inden for tolerancerne beskrevet i punkt 6.2.2.3 i nærværende regulativ, skal et prøveeksemplar prøves efter metoden beskrevet i punkt 2 og 3 i bilag 10.

2.   MINIMUMSKRAV TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE VED FABRIKANTEN

For hver type forlygte skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne udføres i overensstemmelse med dette regulativs bestemmelser.

Konstateres der ved nogen prøvetagning manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages yderligere prøveeksemplarer, som afprøves. Fabrikanten træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produktionen bringes i overensstemmelse.

2.1.   Prøvningernes art

Prøvning for overensstemmelse med dette regulativ skal omfatte fotometriske egenskaber og efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme.

2.2.   Metoder, som anvendes ved prøvningerne

| 2.2.1. | Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.1.

Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ.

| 2.2.2. | Til enhver overensstemmelsesprøvning, som udføres af fabrikanten, kan ækvivalente metoder anvendes med samtykke fra den kompetente myndighed, som er ansvarlig for godkendelsesprøvninger. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.2.

Til enhver overensstemmelsesprøvning, som udføres af fabrikanten, kan ækvivalente metoder anvendes med samtykke fra den kompetente myndighed, som er ansvarlig for godkendelsesprøvninger. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ.

| 2.2.3. | Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed. |
| --- | --- |

2.2.3.

Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed.

| 2.2.4. | I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning. |
| --- | --- |

2.2.4.

I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning.

2.3.   Prøvetagningens art

Der udtages på tilfældig måde prøver af forlygter fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt forlygter af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.

Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog samle resultaterne for samme type hidrørende fra flere fabrikker, som drives med samme kvalitetssystem og samme kvalitetsstyring.

2.4.   Målte og registrerede fotometriske egenskaber

Der foretages fotometrisk måling på de udtagne forlygteprøver i de i regulativet fastlagte punkter, idet aflæsningen begrænses til punkterne Emax, HV (2), HL, HR (3) for fjernlys, og til punkterne B 50 L (eller R) (4) HV, 50 V, 75 R (eller L) og 25 L2 (eller R2) for nærlys (se figuren i bilag 3).

2.5.   Godkendelseskriterier

Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge acceptkriterier for produkterne med henblik på opfyldelse af forskrifterne for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 9.1 i dette regulativ.

Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå kontrollen i overensstemmelse med bilag 9 (første prøveudtagning).

---

(1)  Bogstaverne i parentes refererer til forlygter til venstrekørsel.

(2)  Hvis fjernlyslygte og nærlyslygte er indbygget i hinanden, skal HV for fjernlys være samme målepunkt som for nærlys.

(3)  HL og HR: punkter på »hh« beliggende 1,125 m henholdsvis til venstre og højre for punkt HV.

(4)  Se fodnote 1.

---

BILAG 9

MINDSTEKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR

1.   GENERELT

1.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

1.2.   Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte og målt ved 13,5 V ± 0,1 V eller som ellers specificeret, og:

| | enten
  udstyret med en udskiftelig standardgasudladningslyskilde i henhold til punkt 6.1.3. Gasudladningslyskildens lysflux kan afvige fra den referencelysflux, der er fastsat i regulativ nr. 99. Hvis dette er tilfældet, skal illuminansværdierne korrigeres tilsvarende. |
| --- | --- |

enten

udstyret med en udskiftelig standardgasudladningslyskilde i henhold til punkt 6.1.3. Gasudladningslyskildens lysflux kan afvige fra den referencelysflux, der er fastsat i regulativ nr. 99. Hvis dette er tilfældet, skal illuminansværdierne korrigeres tilsvarende.

| | eller
  udstyret med den seriefremstillede gasudladningslyskilde og den seriefremstillede ballast. Lyskildens lysflux kan afvige fra den nominelle lysflux som følge af tolerancer for lyskilde og ballast som specificeret i regulativ nr. 99, og derfor kan de målte illuminansværdier korrigeres med 20 % i gunstig retning. |
| --- | --- |

eller

udstyret med den seriefremstillede gasudladningslyskilde og den seriefremstillede ballast. Lyskildens lysflux kan afvige fra den nominelle lysflux som følge af tolerancer for lyskilde og ballast som specificeret i regulativ nr. 99, og derfor kan de målte illuminansværdier korrigeres med 20 % i gunstig retning.

| 1.2.1. | ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.
  I blændingszonen må den maksimale afvigelse være henholdsvis:







  B 50 L (eller R) (1) | : | 0,20 lx svarende til 20 %
  0,30 lx svarende til 30 % |
| --- | --- | --- | --- |
| På linje H/H2 (eller linje H/H3/H4) og derover | : | 0,30 lx svarende til 20 %
  0,45 lx svarende til 30 % |

1.2.1.

ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.

I blændingszonen må den maksimale afvigelse være henholdsvis:

B 50 L (eller R) (1)

:

0,20 lx svarende til 20 %

0,30 lx svarende til 30 %

På linje H/H2 (eller linje H/H3/H4) og derover

:

0,30 lx svarende til 20 %

0,45 lx svarende til 30 %

| 1.2.2. | eller såfremt






  1.2.2.1. | for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på + 0,2 lx) og, knyttet til denne opretning, i et punkt i hvert område, som på måleskærmen (i en afstand af 25 m) afgrænses af en cirkel med radius 15 cm omkring punkterne B 50 L (eller R) (1) (med en tolerance på + 0,1 lx), 75 R (eller L), 25 R1, 25 L2, samt på segment I |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

eller såfremt

1.2.2.1.

for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på + 0,2 lx) og, knyttet til denne opretning, i et punkt i hvert område, som på måleskærmen (i en afstand af 25 m) afgrænses af en cirkel med radius 15 cm omkring punkterne B 50 L (eller R) (1) (med en tolerance på + 0,1 lx), 75 R (eller L), 25 R1, 25 L2, samt på segment I

| 1.2.2.2. | og såfremt der for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Emax, er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimalværdierne og - 20 % for minimumværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3 i dette regulativ. Der ses bort fra referencemærket. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

og såfremt der for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Emax, er overholdt en tolerance på + 20 % for maksimalværdierne og - 20 % for minimumværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3 i dette regulativ. Der ses bort fra referencemærket.

| 1.2.3. | Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysstrålens akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad. |
| --- | --- |

1.2.3.

Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysstrålens akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad.

| 1.2.4. | Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardgasudladningslyskilde eller gasudladningslyskilde og ballast, alt efter hvad der er relevant i henhold til punkt 1.2 ovenfor. |
| --- | --- |

1.2.4.

Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardgasudladningslyskilde eller gasudladningslyskilde og ballast, alt efter hvad der er relevant i henhold til punkt 1.2 ovenfor.

1.3.   Til efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:

| | En af de udtagne forlygter afprøves med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus. |
| --- | --- |

En af de udtagne forlygter afprøves med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus.

| | Forlygten anses for acceptabel, såfremt Δr (som defineret i punkt 2.1 og 2.2 i bilag 4 til dette regulativ) ikke overstiger 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Forlygten anses for acceptabel, såfremt Δr (som defineret i punkt 2.1 og 2.2 i bilag 4 til dette regulativ) ikke overstiger 1,5 mrad.

| | Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, afprøves endnu en forlygte, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, afprøves endnu en forlygte, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad.

1.4.   Kravene til kromaticitetskoordinaterne skal være opfyldt.

1.5.   Hvis den vertikale justering imidlertid ikke kan foretages gentagne gange til den påkrævede position inden for tolerancerne beskrevet i punkt 6.2.2.3 i nærværende regulativ, skal et prøveeksemplar prøves efter metoden beskrevet i punkt 2 og 3 i bilag 10.

2.   FØRSTE PRØVEUDTAGNING

Ved den første prøveudtagning udtages fire forlygter på tilfældig måde. Den første prøve på to lygter mærkes A, den anden prøve på to lygter mærkes B.

2.1.   Overensstemmelse

| 2.1.1. | Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for at være overensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne i ugunstig retning er:






  2.1.1.1. | prøve A







  A1: | én forlygte | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte ikke over | 20 % |
| A2: | begge forlygter over: | 0 % |
| men ikke over | 20 % |
| gå til prøve B | |

2.1.1.

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for at være overensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne i ugunstig retning er:

2.1.1.1.

prøve A

A1:

én forlygte

0 %

én forlygte ikke over

20 %

A2:

begge forlygter over:

0 %

men ikke over

20 %

gå til prøve B

| 2.1.1.2. | prøve B







  B1: | begge forlygter | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

prøve B

B1:

begge forlygter

0 %

| 2.1.2. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt. |
| --- | --- |

2.1.2.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt.

2.2.   Manglende overensstemmelse

| 2.2.1. | Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:






  2.2.1.1. | prøve A







  A3: | én forlygte ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte over | 20 % |
| men ikke over | 30 % |

2.2.1.

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

2.2.1.1.

prøve A

A3:

én forlygte ikke over

20 %

én forlygte over

20 %

men ikke over

30 %

| 2.2.1.2. | prøve B







  B2: | i tilfælde A2: | |
| --- | --- | --- | --- |
| én forlygte over | 0 % |
| men ikke over | 20 % |
| én forlygte ikke over | 20 % |
| B3: | i tilfælde A2: | |
| én forlygte | 0 % |
| én forlygte over | 20 % |
| men ikke over | 30 % |

2.2.1.2.

prøve B

B2:

i tilfælde A2:

én forlygte over

0 %

men ikke over

20 %

én forlygte ikke over

20 %

B3:

i tilfælde A2:

én forlygte

0 %

én forlygte over

20 %

men ikke over

30 %

| 2.2.2. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

2.2.2.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A ikke er opfyldt.

2.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 10 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

| 2.3.1. | prøve A







  A4: | én forlygte ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| én forlygte over | 30 % |
| A5: | begge forlygter over: | 20 % |

2.3.1.

prøve A

A4:

én forlygte ikke over

20 %

én forlygte over

30 %

A5:

begge forlygter over:

20 %

| 2.3.2. | prøve B







  B4: | i tilfælde A2: | |
| --- | --- | --- | --- |
| én forlygte over | 0 % |
| men ikke over | 20 % |
| én forlygte over | 20 % |
| B5: | i tilfælde A2: | |
| begge forlygter over: | 20 % |
| B6: | i tilfælde A2: | |
| én forlygte | 0 % |
| én forlygte over | 30 % |

2.3.2.

prøve B

B4:

i tilfælde A2:

én forlygte over

0 %

men ikke over

20 %

én forlygte over

20 %

B5:

i tilfælde A2:

begge forlygter over:

20 %

B6:

i tilfælde A2:

én forlygte

0 %

én forlygte over

30 %

| 2.3.3. | eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A og B ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

2.3.3.

eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A og B ikke er opfyldt.

3.   GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING

I tilfælde A3, B2 og B3 skal prøveudtagningen senest to måneder efter anmeldelsen gentages ved udtagning af en tredje prøve C bestående af to forlygter og en fjerde prøve D bestående af to forlygter, fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.

3.1.   Overensstemmelse

| 3.1.1. | Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for overensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:






  3.1.1.1. | prøve C







  C1: | én forlygte | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte ikke over | 20 % |
| C2: | begge forlygter over: | 0% |
| men ikke over | 20 % |
| gå til prøve D | |

3.1.1.

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for overensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

3.1.1.1.

prøve C

C1:

én forlygte

0 %

én forlygte ikke over

20 %

C2:

begge forlygter over:

0%

men ikke over

20 %

gå til prøve D

| 3.1.1.2. | prøve D







  D1: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| begge forlygter | 0 % |

3.1.1.2.

prøve D

D1:

i tilfælde C2

begge forlygter

0 %

| 3.1.2. | eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C er opfyldt. |
| --- | --- |

3.1.2.

eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C er opfyldt.

3.2.   Manglende overensstemmelse

| 3.2.1. | Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:






  3.2.1.1. | prøve D







  D2: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| én forlygte over | 0 % |
| men ikke over | 20 % |
| én forlygte ikke over | 20 % |

3.2.1.

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

3.2.1.1.

prøve D

D2:

i tilfælde C2

én forlygte over

0 %

men ikke over

20 %

én forlygte ikke over

20 %

| 3.2.1.2. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt.

3.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 11 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

| 3.3.1. | prøve C







  C3: | én forlygte ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| én forlygte over | 20 % |
| C:4 | begge forlygter over: | 20 % |

3.3.1.

prøve C

C3:

én forlygte ikke over

20 %

én forlygte over

20 %

C:4

begge forlygter over:

20 %

| 3.3.2. | prøve D







  D3: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| én forlygte 0 eller over | 0 % |
| én forlygte over | 20 % |

3.3.2.

prøve D

D3:

i tilfælde C2

én forlygte 0 eller over

0 %

én forlygte over

20 %

| 3.3.3. | eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C og D ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

3.3.3.

eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C og D ikke er opfyldt.

4.   ÆNDRING I AFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE POSITION

Til efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:

| | Efter udtagning af prøver som angivet i fig. 1 i dette bilag afprøves en af forlygterne i prøve A med den i bilag 4, punkt 2.1 beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2, beskrevne cyklus. |
| --- | --- |

Efter udtagning af prøver som angivet i fig. 1 i dette bilag afprøves en af forlygterne i prøve A med den i bilag 4, punkt 2.1 beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2, beskrevne cyklus.

| | Forlygten anses for acceptabel, såfremt Dr ikke er over 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Forlygten anses for acceptabel, såfremt Dr ikke er over 1,5 mrad.

| | Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, skal den anden forlygte i prøve A underkastes prøvning, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, skal den anden forlygte i prøve A underkastes prøvning, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad.

| | Er værdien 1,5 mrad for prøve A imidlertid ikke overholdt, underkastes begge forlygter i prøve B samme procedure, og for ingen af disse må værdien af Dr være over 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Er værdien 1,5 mrad for prøve A imidlertid ikke overholdt, underkastes begge forlygter i prøve B samme procedure, og for ingen af disse må værdien af Dr være over 1,5 mrad.

Figur 1

Image

---

(1)  Bogstaverne i parentes gælder for forlygter til venstrekørsel.

---

BILAG 10

Kontrol af »afskæring« for nærlyslygter ved hjælp af instrumenter

1.   GENERELT

Hvis punkt 6.2.2.4 i dette regulativ finder anvendelse, skal kvaliteten af »afskæringen« prøves efter forskrifterne i punkt 2 nedenfor, og den vertikale og horisontale justering af lysstrålen ved hjælp af instrumenter skal foretages i henhold til forskrifterne i punkt 3 nedenfor.

Før målingen af »afskæringens« kvalitet og gennemførelse af opretningsprocedure ved hjælp af instrumenter, skal der foretages en visuel første opretning i henhold til punkt 6.2.2.1 og 6.2.2.2 i dette regulativ.

2.   MÅLING AF »AFSKÆRINGENS« KVALITET

For at bestemme afskæringens mindste skarphed skal der udføres målinger ved vertikal scanning gennem »afskæringens« horisontale del i vinkeltrin på 0,05° i en måleafstand på enten:

| a) | 10 m med en detektor med en diameter på ca. 10 mm eller |
| --- | --- |

a)

10 m med en detektor med en diameter på ca. 10 mm eller

| b) | 25 m med en detektor med en diameter på ca. 30 mm. |
| --- | --- |

b)

25 m med en detektor med en diameter på ca. 30 mm.

Den målestand, som prøvningen blev foretaget i, skal anføres i punkt 9 i meddelelsesformularen (se bilag 1 i dette regulativ).

For at bestemme afskæringens største skarphed skal der udføres målinger ved vertikal scanning gennem »afskæringens« horisontale del i vinkeltrin på 0,05° udelukkende i en afstand af 25 m og med en detektor med en diameter på ca. 30 mm.

»Afskæringens« kvalitet anses for acceptabel, hvis forskrifterne i punkt 2.1 til 2.3 nedenfor er i overensstemmelse med mindst ét sæt målinger.

2.1.   Ikke mere end én »afskæring« må være synlig. (1).

2.2.   »Afskæringens« skarphed

Skarphedsfaktoren G bestemmes ved vertikal scanning gennem den horisontale del af »afskæringen« 2,5° fra V-V, hvor:

G = (log Eβ – log E(β + 0.1°)) hvor β = den vertikale position i grader.

Værdien af G må ikke være mindre end 0,13 (mindste skarphed) og ikke større end 0,40 (største skarphed).

2.3.   Linearitet

Den del af den horisontale »afskæring«, der bruges til vertikal justering, skal være horisontal mellem 1,5° og 3,5° fra linjen V-V (se figur 1 nedenfor).

| a) | Inflektionspunkterne for »afskæringens« gradient ved de vertikale linjer ved 1.5°, 2.5° og 3.5° bestemmes ved ligningen:
  (d2 (log E)/dβ2 = 0). |
| --- | --- |

a)

Inflektionspunkterne for »afskæringens« gradient ved de vertikale linjer ved 1.5°, 2.5° og 3.5° bestemmes ved ligningen:

(d2 (log E)/dβ2 = 0).

| b) | Den største vertikale afstand mellem de bestemte inflektionspunkter må ikke være større end 0,2 o. |
| --- | --- |

b)

Den største vertikale afstand mellem de bestemte inflektionspunkter må ikke være større end 0,2 o.

3.   VERTIKAL OG HORISONTAL JUSTERING

Hvis »afskæringen« opfylder kvalitetskravene i punkt 2 i dette bilag, kan justeringen af lysstrålen foretages ved hjælp af instrumenter.

Figur 1

Måling af »afskæringens« kvalitet

Image

3.1.   Vertikal justering

Idet man bevæger sig opad fra under linjen B (se figur 2 nedenfor) foretages der en vertikal scanning gennem den horisontale del af »afskæringen« 2,5° fra V-V. Inflektionspunktet (hvor d2 (log E) / dv2 = 0) bestemmes og placeres på linjen B, der ligger 1 % under H-H.

3.2.   Horisontal justering

Ansøgeren skal angive en af følgende horisontale opretningsmetoder:

| a) | »0,2 D-linje«-metoden (se figur 2 nedenfor).
  En enkel horisontal linje ved 0,2° D scannes fra 5° til venstre til 5° til højre, efter at lygten er blevet rettet op vertikalt. Den største gradient »G« bestemt ved ligningen (log Eβ – log E(β + 0.1°)), hvor β er den horisontale position i grader, må ikke være mindre end 0,08.
  Det inflektionspunkt, der findes på linjen 0,2 D, skal befinde sig på linjen A.

  Figur 2


  Vertikal og horisontal justering ved hjælp af instrumenter — metoden med horisontallinjescanning |
| --- | --- |

a)

»0,2 D-linje«-metoden (se figur 2 nedenfor).

En enkel horisontal linje ved 0,2° D scannes fra 5° til venstre til 5° til højre, efter at lygten er blevet rettet op vertikalt. Den største gradient »G« bestemt ved ligningen (log Eβ – log E(β + 0.1°)), hvor β er den horisontale position i grader, må ikke være mindre end 0,08.

Det inflektionspunkt, der findes på linjen 0,2 D, skal befinde sig på linjen A.

Figur 2

Vertikal og horisontal justering ved hjælp af instrumenter — metoden med horisontallinjescanning

Image

| b) | »3-linje«-metoden (se figur 3 nedenfor)
  Der skal scannes tre vertikale linjer fra 2° D til 2° U ved 1°R, 2°R og 3°R, efter at lygten er rettet op vertikalt. De respektive største gradienter »G«, der bestemmes ved hjælp af ligningen:
  G = (log Eβ – log E(β + 0.1°))
  hvor β er den vertikale position i grader, må ikke være mindre end 0,08. De inflektionspunkter, der findes på de tre linjer, skal bruges til at aflede en ret linje. Denne linjes skæringspunkt med linjen B, som blev fundet ved udførelse af den vertikale opretning, skal placeres på V-linjen.

  Figur 3


  Vertikal og horisontal justering ved hjælp af instrumenter — metoden med tre linje-scanning |
| --- | --- |

b)

»3-linje«-metoden (se figur 3 nedenfor)

Der skal scannes tre vertikale linjer fra 2° D til 2° U ved 1°R, 2°R og 3°R, efter at lygten er rettet op vertikalt. De respektive største gradienter »G«, der bestemmes ved hjælp af ligningen:

G = (log Eβ – log E(β + 0.1°))

hvor β er den vertikale position i grader, må ikke være mindre end 0,08. De inflektionspunkter, der findes på de tre linjer, skal bruges til at aflede en ret linje. Denne linjes skæringspunkt med linjen B, som blev fundet ved udførelse af den vertikale opretning, skal placeres på V-linjen.

Figur 3

Vertikal og horisontal justering ved hjælp af instrumenter — metoden med tre linje-scanning

Image

---

(1)  Dette punkt bør ændres, når der foreligger en objektiv prøvningsmetode.

---

BILAG 11

Forskrifter for LED-moduler og forlygter med LED-moduler

1.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

1.1.   Hver af de indleverede LED-moduler skal være i overensstemmelse med de relevante specifikationer i dette regulativ, når de prøves med eventuelt medfølgende elektroniske styringsanlæg for lyskilder.

1.2.   LED-moduler skal være således konstrueret, at de ved normal brug er og forbliver funktionsdygtige. De må heller ikke frembyde andre konstruktions- eller fremstillingsfejl.

1.3.   LED-moduler skal være manipulationssikrede.

1.4.   Udtagelige LED-moduler skal være konstrueret således:

| 1.4.1. | at de fotometriske specifikationer for forlygten er opfyldt, når LED-modulet udtages og udskiftes med et andet modul leveret af ansøgeren og mærket med samme identifikationskode for lyskildemodulet |
| --- | --- |

1.4.1.

at de fotometriske specifikationer for forlygten er opfyldt, når LED-modulet udtages og udskiftes med et andet modul leveret af ansøgeren og mærket med samme identifikationskode for lyskildemodulet

| 1.4.2. | at LED-moduler med forskellige identifikationskoder for lyskildemodulerne inden i samme lygtehus, ikke er indbyrdes udskiftelige. |
| --- | --- |

1.4.2.

at LED-moduler med forskellige identifikationskoder for lyskildemodulerne inden i samme lygtehus, ikke er indbyrdes udskiftelige.

1.5.   Elektroniske styringsanlæg for lyskilder kan udgøre en del af LED-modulerne.

2.   FREMSTILLING

2.1.   LED'erne på LED-modulet skal være forsynet med egnede fastgørelseselementer.

2.2.   Fastgøreleseselementerne skal være solide og godt fastgjort til LED'erne og LED-modulet.

3.   PRØVNINGSBETINGELSER

3.1.   Gennemførelse

3.1.1.   Alle prøver skal prøves som specificeret i punkt 4 nedenfor

3.1.2.   Arten af lyskilde i et LED-modul skal være lysemitterende dioder (LED) som defineret i regulativ nr. 48, punkt 2.7.1, navnlig hvad angår elementet synlig stråling. Andre slags lyskilder er ikke tilladt.

3.2.   Driftsbetingelser

3.2.1.   Driftsbetingelser for LED-moduler

Alle prøver skal prøves under de betingelser, der er specificeret i punkt 6.2.4.4 i dette regulativ. Hvis andet ikke er specificeret i dette bilag, skal LED-modulerne prøves inden i forlygten som indleveret af fabrikanten.

3.2.2.   Omgivende temperatur

For så vidt angår måling af elektriske og fotometriske egenskaber, skal forlygten anvendes i tør, stillestående luft ved en temperatur på 23 °C ± 5 °C.

3.3.   Ældning

Hvis ansøgeren anmoder herom, skal LED-modulet være i drift i en periode på 15 timer og nedkøles til omgivende temperatur før påbegyndelse af prøvningerne specificeret i dette regulativ.

4.   SÆRLIGE FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

4.1.   Uv-stråling

Uv-strålingen fra et LED-modul skal være således at:

Formula

hvor:

| | S(l)(enhed: 1) er den spektrale vægtningsfunktion |
| --- | --- |

S(l)(enhed: 1) er den spektrale vægtningsfunktion

| | km = 683 lm/W er den maksimale værdi af strålingens lyseffektivitet. |
| --- | --- |

km = 683 lm/W er den maksimale værdi af strålingens lyseffektivitet.

(Definitioner på andre symboler findes i punkt 4.1.1 i bilag 9 til regulativ nr. 112).

Denne værdi beregnes ved hjælp af intervaller fra et nanometer. Uv-strålingen vægtes efter de værdier, som er angivet i Uv-tabellen nedenfor:

| l | S(l) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

l

S(l)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

Uv-tabel: Værdierne er i overensstemmelse med »IRPA/INIRC Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation« De valgte bølgelængder (i nanometre) er repræsentative; andre værdier bør interpoleres.

---

| 30.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 164/151 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 164/151

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 99 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af gasudladningslyskilder beregnet til gasudladningslygter på motordrevne køretøjer

omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 5 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 19. august 2010

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Administrative bestemmelser |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tekniske forskrifter |
| --- | --- |

3.

| 4. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

7.

BILAG

| Bilag 1 — | Datablade for standardgasudladningslyskilder |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Meddelelse vedrørende godkendelse (eller udvidelse, nægtelse eller tilbagekaldelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen) af en type gasudladningslyskilde i henhold til regulativ nr. 99 |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Eksempel på godkendelsesmærkets udformning |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Metode til måling af de elektriske og fotometriske egenskaber |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Optisk opstilling til måling af buens placering og form og elektrodernes placering |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Mindstekrav til fabrikantens kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Prøveudtagning og overensstemmelsesniveauer i forbindelse med fabrikanternes prøvningsregistrering |
| --- | --- |

Bilag 7 —

| Bilag 8 — | Mindstekrav til prøveudtagning ved en inspektør |
| --- | --- |

Bilag 8 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på gasudladningslyskilderne i bilag 1 beregnet til gasudladningslygter på motordrevne køretøjer.

2.   ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

2.1.   Definitioner

2.1.1.   Udtrykket »kategori« anvendes i dette regulativ til at beskrive standardiserede gasudladningslyskilders forskellige grundlæggende konstruktion. Hver kategori har en særlig betegnelse, som for eksempel: »D2S«.

2.1.2.   Gasudladningslyskilder af forskellig »type« (1) er gasudladningslyskilder inden for samme kategori, som er forskellige på væsentlige punkter som:

| 2.1.2.1. | Fabriks- eller varemærke dvs.:






  a) | Gasudladningslyskilder med samme fabriks- eller varemærke, som er fremstillet af forskellige fabrikanter, betragtes som forskellige typer. |
| --- | --- | --- |

2.1.2.1.

Fabriks- eller varemærke dvs.:

a)

Gasudladningslyskilder med samme fabriks- eller varemærke, som er fremstillet af forskellige fabrikanter, betragtes som forskellige typer.

| b) | Gasudladningslyskilder, der er fremstillet af samme fabrikant, og som kun adskiller sig ved fabriks- eller varemærke, kan betragtes som samme type. |
| --- | --- |

b)

Gasudladningslyskilder, der er fremstillet af samme fabrikant, og som kun adskiller sig ved fabriks- eller varemærke, kan betragtes som samme type.

| 2.1.2.2. | Pære- og/eller sokkelkonstruktion, i det omfang disse forskelle påvirker de optiske egenskaber |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Pære- og/eller sokkelkonstruktion, i det omfang disse forskelle påvirker de optiske egenskaber

2.2.   Ansøgning om godkendelse

2.2.1.   Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes bemyndigede repræsentant.

2.2.2.   Ansøgninger om godkendelse skal være ledsaget af (se også punkt 2.4.2):

| 2.2.2.1. | tegninger i tre eksemplarer med en sådan detaljeringsgrad at typen kan identificeres |
| --- | --- |

2.2.2.1.

tegninger i tre eksemplarer med en sådan detaljeringsgrad at typen kan identificeres

| 2.2.2.2. | en teknisk beskrivelse, herunder angivelse af ballast |
| --- | --- |

2.2.2.2.

en teknisk beskrivelse, herunder angivelse af ballast

| 2.2.2.3. | tre prøver af hver farve, for hvilken der er indgivet ansøgning |
| --- | --- |

2.2.2.3.

tre prøver af hver farve, for hvilken der er indgivet ansøgning

| 2.2.2.4. | et prøveeksemplar af ballasten. |
| --- | --- |

2.2.2.4.

et prøveeksemplar af ballasten.

2.2.3.   Hvis en type gasudladningslyskilde kun ved fabriks- eller varemærke adskiller sig fra en type, der allerede er godkendt, er det tilstrækkeligt at indlevere følgende:

| 2.2.3.1. | en af lygtefabrikanten udfærdiget erklæring om, at den indleverede type (bortset fra fabriks- eller varemærke) er identisk med og er fremstillet af den samme fabrikant, som har fremstillet den allerede godkendte type, hvis godkendelseskode skal angives |
| --- | --- |

2.2.3.1.

en af lygtefabrikanten udfærdiget erklæring om, at den indleverede type (bortset fra fabriks- eller varemærke) er identisk med og er fremstillet af den samme fabrikant, som har fremstillet den allerede godkendte type, hvis godkendelseskode skal angives

| 2.2.3.2. | to prøver påført det nye fabriks- eller varemærke. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

to prøver påført det nye fabriks- eller varemærke.

2.2.4.   Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.

2.3.   Påskrifter

2.3.1.   Gasudladningslyskilder, for hvilke der ansøges om godkendelse, skal på soklen eller pæren være påført:

| 2.3.1.1. | ansøgerens fabriks- eller varemærke |
| --- | --- |

2.3.1.1.

ansøgerens fabriks- eller varemærke

| 2.3.1.2. | den internationale betegnelse for den pågældende kategori |
| --- | --- |

2.3.1.2.

den internationale betegnelse for den pågældende kategori

| 2.3.1.3. | det nominelle wattforbrug; det er ikke nødvendigt at angive wattforbrug særskilt, hvis det er omfattet af den internationale betegnelse for den pågældende kategori |
| --- | --- |

2.3.1.3.

det nominelle wattforbrug; det er ikke nødvendigt at angive wattforbrug særskilt, hvis det er omfattet af den internationale betegnelse for den pågældende kategori

| 2.3.1.4. | et tilstrækkelig stort felt til anbringelse af godkendelsesmærket. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

et tilstrækkelig stort felt til anbringelse af godkendelsesmærket.

2.3.2.   Det i punkt 2.3.1.4 nævnte felt skal angives på de tegninger, der ledsager ansøgningen om godkendelse.

2.3.3.   Der kan påføres andre angivelser end dem, der er omfattet af punkt 2.3.1 og 2.4.4 på soklen.

2.3.4.   Den ballast, der er anvendt ved typegodkendelsen af lyskilden, skal være mærket med type- og varemærke og med den nominelle spænding og det nominelle wattforbrug som angivet i den pågældende lygtes datablad.

2.4.   Godkendelse

2.4.1.   Hvis alle prøveeksemplarer af en type gasudladningslyskilde, der indleveres i henhold til punkt 2.2.2.3 eller 2.2.3.2 opfylder forskrifterne i dette regulativ ved prøvning med ballasten i henhold til punkt 2.2.2.4, meddeles der godkendelse.

2.4.2.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver enkelt godkendt type. Det første tegn angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste større tekniske ændringer, som var foretaget af dette regulativ på udstedelsestidspunktet for godkendelsen.

Derefter kommer en identifikationskode bestående af højst to tegn. Kun de i fodnoten (2) angivne arabertal og versaler kan anvendes.

Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type gasudladningslyskilde. Hvis ansøgeren ønsker det, kan samme godkendelsesnummer tildeles begge gasudladningslyskilder, der afgiver hvidt lys og selektivt gult lys (se punkt 2.1.2).

2.4.3.   Godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse af en gasudladningslyskilde eller endeligt ophør af produktionen i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ og en tegning fra ansøgeren i et format på højst A4 (210 × 297 mm) og mindst i størrelsesforholdet 2:1.

2.4.4.   Gasudladningslyskilder, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal foruden det i punkt 2.3.1 foreskrevne mærke være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er placeret på det i punkt 2.3.1.4 omhandlede sted og består af:

| 2.4.4.1. | en trunkeret cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen (3) |
| --- | --- |

2.4.4.1.

en trunkeret cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen (3)

| 2.4.4.2. | godkendelsesnummeret, placeret i nærheden af den trunkerede cirkel. |
| --- | --- |

2.4.4.2.

godkendelsesnummeret, placeret i nærheden af den trunkerede cirkel.

2.4.5.   Hvis ansøgeren har modtaget samme godkendelsesnummer for flere handels- eller varemærker, er et eller flere af disse tilstrækkelige med henblik på opfyldelse af punkt 2.3.1.1.

2.4.6.   De i punkt 2.3.1 og 2.4.3 omhandlede mærker og angivelser skal være let læselige og må ikke kunne slettes.

2.4.7.   Bilag 3 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets udformning.

3.   TEKNISKE FORSKRIFTER

3.1.   Definitioner

3.1.1.   »Gasudladningslyskilde«: en lyskilde, hvori lyset frembringes af en stabiliseret udladningsbue.

3.1.2.   »Ballast«: Særlig strømforsyning til gasudladningslyskilden.

3.1.3.   »Nominel spænding«: Indgangsspænding som angivet på ballasten.

3.1.4.   »Nominelt wattforbrug«: Wattforbrug som angivet på gasudladningslyskilden og ballasten.

3.1.5.   »Prøvespænding«: Den spænding ved ballastens indgangsklemmer, som foreskrives for gasudladningslyskilden og ved hvilken dens elektriske og fotometriske egenskaber skal prøves.

3.1.6.   »Objektive værdi«: En elektrisk eller fotometrisk egenskabs konstruktivt bestemte værdi. Denne skal opnås inden for de specificerede tolerancer, når gasudladningslyskilden tilføres strøm ved prøvespændingen.

3.1.7.   »Standard (etalon) gasudladningslyskilde«: Særlig gasudladningslyskilde, som anvendes ved prøvning af forlygter. Den har reducerede dimensionelle, elektriske og fotometriske egenskaber som angivet på det pågældende datablad.

3.1.8.   »Referenceakse«: En akse, som er defineret i forhold til soklen, og som anvendes som reference for visse af gasudladningslyskildens dimensioner.

3.1.9.   »Referenceplan«: Et plan, som er defineret i forhold til soklen, og som anvendes som reference for visse af gasudladningslyskildens dimensioner.

3.2.   Almindelige forskrifter

3.2.1.   Ethvert prøveeksemplar, der indleveres, skal være i overensstemmelse med de relevante forskrifter i dette regulativ ved prøvning med ballasten, jf. punkt 2.2.2.4.

3.2.2.   Gasudladningslyskilder skal være således konstrueret, at de ved normal brug er og forbliver funktionsdygtige. De må heller ikke frembyde andre konstruktions- eller fremstillingsfejl.

3.3.   Fremstilling

3.3.1.   Gasudladningslyskildens pære må ikke frembyde ridser eller pletter, som kan nedsætte effektiviteten og den optiske ydelse.

3.3.2.   Ved farvede (yder)pærer, skal pærens overflade, efter 15 timers drift med ballasten ved prøvespænding, gnides med en bomuldsklud gennemblødt med en blanding af 70 % n-heptan og 30 % toluen. Efter cirka fem minutter kontrolleres overfladen visuelt. Den må ikke frembyde nogen åbenlyse forandringer.

3.3.3.   Gasudladningslyskilder skal være udstyret med standardsokler, der er i overensstemmelse med databladene for sokler i IEC Publication 60061, tredje udgave, som angivet i de individuelle datablade i bilag 1.

3.3.4.   Soklen skal være robust og solidt fæstnet til pæren.

3.3.5.   En gasudladningslyskildes overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.3.3-3.3.4 efterprøves ved visuel inspektion, ved kontrol af dimensionerne og om nødvendigt ved en prøvemontering.

3.4.   Prøvninger

3.4.1.   Gasudladningslyskilder skal ældes som angivet i bilag 4.

3.4.2.   Alle prøveeksemplarer prøves med ballast i overensstemmelse med punkt 2.2.2.4.

3.4.3.   Elektriske målinger udføres med instrumenter i mindst klasse 0,2 (0,2 % fuldskalanøjagtighed).

3.5.   Elektrodernes, buens og stribernes placering og mål

3.5.1.   Elektrodernes geometriske placering skal være som angivet på det relevante datablad. Et eksempel på en metode til måling af buens og elektrodernes placering findes i bilag 5. Der kan anvendes andre metoder.

| 3.5.1.1. | Med gasudladningslyskilden slukket måles lyskildeelektrodernes placering og dimensioner før ældningsperioden ved hjælp af optiske metoder gennem glaskappen. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Med gasudladningslyskilden slukket måles lyskildeelektrodernes placering og dimensioner før ældningsperioden ved hjælp af optiske metoder gennem glaskappen.

3.5.2.   Buens form og forskydning skal være i overensstemmelse med forskrifterne på det relevante datablad.

| 3.5.2.1. | Målingen foretages efter ældning med den lyskilde, som forsynes af ballasten, ved prøvespænding. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Målingen foretages efter ældning med den lyskilde, som forsynes af ballasten, ved prøvespænding.

3.5.3.   Stribernes placering, mål og transmission skal være i overensstemmelse med forskrifterne på det relevante datablad.

| 3.5.3.1. | Målingen foretages efter ældning med den lyskilde, som forsynes af ballasten, ved prøvespænding. |
| --- | --- |

3.5.3.1.

Målingen foretages efter ældning med den lyskilde, som forsynes af ballasten, ved prøvespænding.

3.6.   Beskrivelse af aktivering og opstart samt gentænding i varm tilstand

3.6.1.   Aktivering

Ved prøvning efter de i bilag 4 beskrevne betingelser skal gasudladningslyskilden tænde direkte og forblive tændt.

3.6.2.   Opstart

Ved prøvning efter de i bilag 4 beskrevne betingelser skal gasudladningslyskilden som minimum udsende:

| | efter 1 sekund: 25 % af dens objektive lysstrøm |
| --- | --- |

efter 1 sekund: 25 % af dens objektive lysstrøm

| | efter 4 sekunder: 80 % af dens objektive lysstrøm. |
| --- | --- |

efter 4 sekunder: 80 % af dens objektive lysstrøm.

Den objektive lysstrøm er angivet på det relevante datablad.

3.6.3.   Gentænding i varm tilstand

Ved prøvning efter de i bilag 4 beskrevne betingelser skal gasudladningslyskilden tænde igen direkte efter at have været slukket i en periode som angivet på databladet. Efter 1 sekund skal lyskilden udsende mindst 80 % af dens objektive lysstrøm.

3.7.   Elektriske specifikationer

Ved måling efter de i bilag 4 beskrevne betingelser skal lyskildens spænding og wattforbrug ligge inden for de grænser, der er angivet på det relevante datablad.

3.8.   Lysstrøm

Ved måling efter de i bilag 4 beskrevne betingelser skal lysstrømmen ligge inden for de grænser, der er angivet på det relevante datablad. Hvis hvidt og selektivt gult er angivet for samme type, gælder den objektive værdi for de lyskilder, der udsender hvidt lys, mens lysstrømmen for den lyskilde, der udsender selektivt gult lys, skal være mindst 68 % af den angivne værdi.

3.9.   Farve

3.9.1.   Det afgivne lys skal være hvidt eller selektivt gult. Desuden skal de kolorimetriske egenskaber, udtrykt som CIE-kromaticitetskoordinater, ligge inden for de grænser, der er angivet på det relevante datablad.

3.9.2.   Definitionerne på farven af det afgivne lys i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ.

3.9.3.   Farven måles efter betingelserne i bilag 4, punkt 10.

3.9.4.   Det mindste rødniveau i en gasudladningslyskilde skal opfylde følgende:

Formula

hvor:

| Ee (λ) | [W/nm] | er strålingsfluxens fordeling over spektret |
| --- | --- | --- |
| V (λ) | [1] | er den spektrale visuelle følsomhed |
| λ | [nm] | er bølgelængden. |

Ee (λ)

[W/nm]

er strålingsfluxens fordeling over spektret

V (λ)

[1]

er den spektrale visuelle følsomhed

λ

[nm]

er bølgelængden.

Denne værdi beregnes ved hjælp af intervaller fra et nanometer.

3.10.   Uv-stråling

Uv-strålingen fra gasudladningslyskilden skal opfylde følgende:

Formula

hvor:

| S (λ) | [1] | er den spektrale vægtningsfunktion |
| --- | --- | --- |
| km = 683 | [lm/W] | er den fotometriske strålingsækvivalent |
| (definitioner på andre symboler findes i punkt 3.9.4 ovenfor). |

S (λ)

[1]

er den spektrale vægtningsfunktion

km = 683

[lm/W]

er den fotometriske strålingsækvivalent

(definitioner på andre symboler findes i punkt 3.9.4 ovenfor).

Denne værdi beregnes ved hjælp af intervaller fra et nanometer.

Uv-strålingen vægtes efter de værdier, som er angivet i tabellen nedenfor.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,000090 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000053 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,000090

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000053

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

De valgte bølgelængder er repræsentative; andre værdier bør interpoleres.

Værdierne er i overensstemmelse med »IRPA/INIRC Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation«.

3.11.   Standardgasudladningslyskilder

Standard gasudladningslyskilder (etalon) skal opfylde de krav, der gælder for typegodkendelse af lyskilder og de særlige forskrifter som angivet på det relevante datablad. Hvis der er tale om en type, som udsender hvidt og selektivt gult lys, skal standardlyskilden udsende hvidt lys.

4.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

4.1.   Gasudladningslyskilder, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne for mærkning og de tekniske forskrifter i punkt 3 ovenfor og i bilag 1 og 3 til dette regulativ.

4.2.   Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 4.1 er opfyldt, skal foretages passende kontrol af produktionen.

4.3.   Indehaveren af godkendelsen skal især:

| 4.3.1. | sørge for procedurer til effektiv kontrol af produkternes kvalitet |
| --- | --- |

4.3.1.

sørge for procedurer til effektiv kontrol af produkternes kvalitet

| 4.3.2. | råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type |
| --- | --- |

4.3.2.

råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type

| 4.3.3. | sørge for, at prøvningsdata registreres, og at de tilhørende dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der aftales med den administrative tjeneste |
| --- | --- |

4.3.3.

sørge for, at prøvningsdata registreres, og at de tilhørende dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der aftales med den administrative tjeneste

| 4.3.4. | analysere resultaterne af hver type prøvning med anvendelse af kriterierne i bilag 7, så det kontrolleres og sikres, at produktets karakteristika holdes konstante inden for den normale variation i en industriproduktion |
| --- | --- |

4.3.4.

analysere resultaterne af hver type prøvning med anvendelse af kriterierne i bilag 7, så det kontrolleres og sikres, at produktets karakteristika holdes konstante inden for den normale variation i en industriproduktion

| 4.3.5. | sørge for, at der for hver type gasudladningslyskilde mindst udføres de i dette regulativs bilag 6 foreskrevne prøvninger |
| --- | --- |

4.3.5.

sørge for, at der for hver type gasudladningslyskilde mindst udføres de i dette regulativs bilag 6 foreskrevne prøvninger

| 4.3.6. | sørge for, at enhver prøveudtagning, der udviser tegn på manglende overensstemmelse i forbindelse med den pågældende type prøvning, foranlediger fornyet prøveudtagning og prøvning. Der skal tages alle nødvendige skridt til genoprettelse af den pågældende produktions overensstemmelse. |
| --- | --- |

4.3.6.

sørge for, at enhver prøveudtagning, der udviser tegn på manglende overensstemmelse i forbindelse med den pågældende type prøvning, foranlediger fornyet prøveudtagning og prøvning. Der skal tages alle nødvendige skridt til genoprettelse af den pågældende produktions overensstemmelse.

4.4.   Den kompetente myndighed, der har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid kontrollere de overensstemmelseskontrolmetoder, der anvendes i hver produktionsenhed.

4.4.1.   Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

4.4.2.   Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

4.4.3.   Forekommer kvalitetsniveauet utilfredsstillende, eller er det nødvendigt at kontrollere gyldigheden af prøvninger, der er udført i henhold til punkt 4.4.2 ovenfor, udtager inspektøren prøver, som sendes til den tekniske tjeneste, der har forestået typegodkendelsesprøvningerne.

4.4.4.   Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. Disse prøvninger finder sted på stikprøver, uden at dette går ud over fabrikantens opfyldelse af sine leveringsforpligtelser og i overensstemmelse med kriterierne i bilag 8.

4.4.5.   Den kompetente myndighed skal tilstræbe en inspektionshyppighed på én gang hvert andet år. Dette er imidlertid op til den kompetente myndigheds skøn og dens tillid til de ordninger, der skal sikre effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse. Opnås der negative resultater, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til, at produktionens overensstemmelse snarest muligt genoprettes.

5.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

5.1.   Godkendelser, som er meddelt for en gasudladningslyskilde i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis ovenstående krav til produktionens overensstemmelse ikke er overholdt.

5.2.   Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

6.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt indstiller produktionen af en type gasudladningslyskilde, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

7.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGER, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser eller endeligt ophør af produktionen, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  En selektivt gul pære eller en supplerende selektivt gul ydre pære, der alene har til formål at ændre lysstrålens farve, men ikke de andre egenskaber ved en gasudladningslyskilde, der afgiver hvidt lys, udgør ikke en ændring af gasudladningslyskildens type.

(2)  0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z

(3)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro, 57 (ubenyttet) og 58 for Tunesien. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til overenskomstens parter.

---

BILAG 1

DATABLADE FOR GASUDLADNINGSLYSKILDER

Fortegnelse over kategorier af gasudladningslyskilder og deres bladnumre:

| Lyskildekategori | Bladnumre |
| --- | --- |
| D1R | DxR/1 til 7 |
| D1S | DxS/1 til 6 |
| D2R | DxR/1 til 7 |
| D2S | DxS/1 til 6 |
| D3R | DxR/1 til 7 |
| D3S | DxS/1 til 6 |
| D4R | DxR/1 til 7 |
| D4S | DxS/1 til 6 |

Lyskildekategori

Bladnumre

D1R

DxR/1 til 7

D1S

DxS/1 til 6

D2R

DxR/1 til 7

D2S

DxS/1 til 6

D3R

DxR/1 til 7

D3S

DxS/1 til 6

D4R

DxR/1 til 7

D4S

DxS/1 til 6

Fortegnelse over blade for gasudladningslyskilder og deres rækkefølge i dette bilag:

| Bladnumre |
| --- |
| DxR/1 til 7 |
| DxS/1 til 6 |

Bladnumre

DxR/1 til 7

DxS/1 til 6

Categories D1R, D2R, D3R and D4R Sheet DxR/1

Tegningerne skal kun illustrere gasudladningslyskildens væsentligste dimensioner (i mm)

Figur 1

Kategori D1R — type med kabler — sokkel PK32d-3

Image

Figur 2

Kategori D2R — type med konnektor — sokkel P32d-3

Image

| (1) | Referenceplanet afgrænses af de positioner på holderens overflade, som sokkelringens tre støtteknaster hviler på. |
| --- | --- |

(1)

Referenceplanet afgrænses af de positioner på holderens overflade, som sokkelringens tre støtteknaster hviler på.

| (2) | Se blad DxR/3. |
| --- | --- |

(2)

Se blad DxR/3.

| (3) | I forhold til referenceaksen skal excentriciteten af den ydre pære ved måling på en afstand af 27,1 mm fra referenceplanet være mindre end ± 0,5 mm i retning B og mindre end + 1 mm/– 0,5 mm i retning A. |
| --- | --- |

(3)

I forhold til referenceaksen skal excentriciteten af den ydre pære ved måling på en afstand af 27,1 mm fra referenceplanet være mindre end ± 0,5 mm i retning B og mindre end + 1 mm/– 0,5 mm i retning A.

Kategori D1R, D2R, D3R og D4R Blad DxR/2

Tegningerne skal kun illustrere gasudladningslyskildens væsentligste dimensioner (i mm)

Figur 3

Kategori D3R — type med starter — sokkel PK32d-6

Image

Figur 4

Kategori D4R — type med konnektor — sokkel P32d-6

Image

| (1) | Referenceplanet afgrænses af de positioner på holderens overflade, som sokkelringens tre støtteknaster hviler på. |
| --- | --- |

(1)

Referenceplanet afgrænses af de positioner på holderens overflade, som sokkelringens tre støtteknaster hviler på.

| (2) | Se blad DxR/3. |
| --- | --- |

(2)

Se blad DxR/3.

| (3) | I forhold til referenceaksen skal excentriciteten af den ydre pære ved måling på en afstand af 27,1 mm fra referenceplanet være mindre end ± 0,5 mm i retning B og mindre end + 1 mm/– 0,5 mm i retning A. |
| --- | --- |

(3)

I forhold til referenceaksen skal excentriciteten af den ydre pære ved måling på en afstand af 27,1 mm fra referenceplanet være mindre end ± 0,5 mm i retning B og mindre end + 1 mm/– 0,5 mm i retning A.

Kategori D1R, D2R, D3R og D4R Blad DxR/3

Figur 5

Definition af referenceakse
   (1)

Soklen skal trykkes ned i denne retning

Image

Figur 6

Lygtens maksimale profil
   (2)

Image

Kategori D1R, D2R, D3R og D4R Blad DxR/4

| Dimensioner | Produktionlyskilder | Standardlyskilder |
| --- | --- | --- |
| Elektrodernes placering | Blad DxR/5 |
| Buens placering og form | Blad DxR/6 |
| De sorte stribers placering | Blad DxR/7 |
| α1 (3) | 45° ± 5° |
| α2 (4) | min. 45° |
| D1R: Sokkel PK32d-3
  D2R: Sokkel P32d-3
  D3R: Sokkel PK32d-6
  D4R: Sokkel P32d-6 | i overensstemmelse med IEC Publication 60061 (blad 7004-111-3) |
| ELEKTRISKE OG FOTOMETRISKE SPECIFIKATIONER |
| | D1R/D2R | D3R/D4R | D1R/D2R | D3R/D4R |
| Ballastens nominelle spænding | V | 12 (4) | 12 |
| Nominelt wattforbrug | W | 35 | 35 |
| Prøvespænding | V | 13,5 | 13,5 |
| Lygtespænding | Objektiv værdi | V | 85 | 42 | 85 | 42 |
| Tolerance | ± 17 | ± 9 | ± 8 | ± 4 |
| Lygtens wattforbrug | Objektiv værdi | W | 35 | 35 |
| Tolerance | ± 3 | ± 0,5 |
| Lysstrøm | Objektiv værdi | lm | 2 800 | 2 800 |
| Tolerance | ± 450 | ± 150 |
| Kromaticitetskoordinater ved hvidt lys | Objektiv værdi | | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Toleranceområde (5) | Afgrænsning | x = 0,345 | y = 0,150 + 0,640 x |
| x = 0,405 | y = 0,050 + 0,750 x |
| Skæringspunkter | x = 0,345 | y = 0,371 |
| x = 0,405 | y = 0,409 |
| x = 0,405 | y = 0,354 |
| x = 0,345 | y = 0,309 |
| Afbrydelsestid ved gentænding i varm tilstande | s | 10 | 10 |

Dimensioner

Produktionlyskilder

Standardlyskilder

Elektrodernes placering

Blad DxR/5

Buens placering og form

Blad DxR/6

De sorte stribers placering

Blad DxR/7

α1 (3)

45° ± 5°

α2 (4)

min. 45°

D1R: Sokkel PK32d-3

D2R: Sokkel P32d-3

D3R: Sokkel PK32d-6

D4R: Sokkel P32d-6

i overensstemmelse med IEC Publication 60061 (blad 7004-111-3)

ELEKTRISKE OG FOTOMETRISKE SPECIFIKATIONER

D1R/D2R

D3R/D4R

D1R/D2R

D3R/D4R

Ballastens nominelle spænding

V

12 (4)

12

Nominelt wattforbrug

W

35

35

Prøvespænding

V

13,5

13,5

Lygtespænding

Objektiv værdi

V

85

42

85

42

Tolerance

± 17

± 9

± 8

± 4

Lygtens wattforbrug

Objektiv værdi

W

35

35

Tolerance

± 3

± 0,5

Lysstrøm

Objektiv værdi

lm

2 800

2 800

Tolerance

± 450

± 150

Kromaticitetskoordinater ved hvidt lys

Objektiv værdi

x = 0,375

y = 0,375

Toleranceområde (5)

Afgrænsning

x = 0,345

y = 0,150 + 0,640 x

x = 0,405

y = 0,050 + 0,750 x

Skæringspunkter

x = 0,345

y = 0,371

x = 0,405

y = 0,409

x = 0,405

y = 0,354

x = 0,345

y = 0,309

Afbrydelsestid ved gentænding i varm tilstande

s

10

10

Kategori D1R, D2R, D3R og D4R Blad DxR/5

Elektrodernes placering

Formålet med denne prøvning er at bestemme, om elektroderne er korrekt placeret i forhold til referenceaksen og referenceplanet.

Image

Måleretning: lyskilden set fra siden og fra oven

| Dimensioner i mm | Produktionslyskilder | Standardlyskilder |
| --- | --- | --- |
| a1 | d + 0,5 | d + 0,2 |
| a2 | d + 0,7 | d + 0,35 |
| b1 | 0,4 | 0,15 |
| b2 | 0,8 | 0,3 |
| c | 4,2 | 4,2 |
| d = elektrodens diameter
  d < 0,3 for D1R og D2R
  d < 0,4 for D3R og D4R. |

Dimensioner i mm

Produktionslyskilder

Standardlyskilder

a1

d + 0,5

d + 0,2

a2

d + 0,7

d + 0,35

b1

0,4

0,15

b2

0,8

0,3

c

4,2

4,2

d = elektrodens diameter

d < 0,3 for D1R og D2R

d < 0,4 for D3R og D4R.

Toppen af elektroden nærmest referenceplanet skal være placeret i det område, som defineres af a1 og b1. Toppen af elektroden fjernest fra referenceplanet skal være placeret i det område, som defineres af a2 og b2

Kategori D1R, D2R, D3R og D4R Blad DxR/6

Buens placering og form

Formålet med denne prøvning er at bestemme buens form og skarphed og dens placering i forhold til referenceaksen og -planet ved at måle dens bøjning og spredning i det centrale tværsnit D og ved at måle intensiteten af det falske lys i område A og ved linjerne B og C.

Image

Ved måling af den relative luminansfordeling i det centrale tværsnit D som angivet i tegningen ovenfor har den maksimale værdi Lmax afstanden r fra referenceaksen. Punkterne på 20 % af Lmax har afstanden s som vist på tegningen nedenfor.

| Dimensioner i mm | Produktionslyskilder | Standardlyskilder |
| --- | --- | --- |
| D1R/D2R | D3R/D4R |
| r | 0,50 ± 0,25 | 0,50 ± 0,25 | 0,50 ± 0,20 |
| s | 1,10 ± 0,25 | 1,10 + 0,25/– 0,40 | 1,10 ± 0,25 |

Dimensioner i mm

Produktionslyskilder

Standardlyskilder

D1R/D2R

D3R/D4R

r

0,50 ± 0,25

0,50 ± 0,25

0,50 ± 0,20

s

1,10 ± 0,25

1,10 + 0,25/– 0,40

1,10 ± 0,25

Image

Ved måling af luminans fra måleretning B som defineret i blad DxR/7 med en opstilling som beskrevet i bilag 5, men med et cirkulært område på 0,2M mm i diameter, skal den relative luminans udtrykt som % af Lmax (ved tværsnittet D) være:

| Område A | ≤ 4,5 % | Linje B | ≤ 15 % | Linje C | ≤ 5,0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Område A

≤ 4,5 %

Linje B

≤ 15 %

Linje C

≤ 5,0 %

Arealet for område A defineres af den sorte coating, den ydre pære og et plan 24,5 mm fra referenceplanet

Kategori D1R, D2R, D3R og D4R Blad DxR/7

De sorte stribers placering

Formålet med denne prøvning er at bestemme, om de sorte striber er korrekt placeret i forhold til referenceaksen og referenceplanet.

Image

Ved måling af luminansfordelingen for buen i det centrale tværsnit som defineret i bilag DxR/6 skal den målte luminans efter slukning af lyskilden, således at den sorte stribe dækker buen, være ≤ 0,5 % af Lmax

I det område, som defineres af α1 og α3, kan den sorte coating erstattes af andre midler, som forhindrer lystransmission gennem det angivne område.

| Dimensioner | Produktionslyskilder | Standardlyskilder |
| --- | --- | --- |
| α1 | 45° ± 5° |
| α3 | 70° min. |
| α4 | 65° min. |
| β1/24, β1/30, β2/24, β2/30 | 25° ± 5° |
| f1/24, f2/24 (6) | 0,15 ± 0,25 | 0,15 ± 0,20 |
| f1/30 | f1/24 mv ± 0,15 (7) | f1/24 mv ± 0,1 |
| f2/30 | f2/24 mv ± 0,15 (7) | f2/24 mv ± 0,1 |
| f1/24 mv – f2/24 mv | ± 0,3 max. | ± 0,2 max. |
| d | 9 ± 1 |

Dimensioner

Produktionslyskilder

Standardlyskilder

α1

45° ± 5°

α3

70° min.

α4

65° min.

β1/24, β1/30, β2/24, β2/30

25° ± 5°

f1/24, f2/24 (6)

0,15 ± 0,25

0,15 ± 0,20

f1/30

f1/24 mv ± 0,15 (7)

f1/24 mv ± 0,1

f2/30

f2/24 mv ± 0,15 (7)

f2/24 mv ± 0,1

f1/24 mv – f2/24 mv

± 0,3 max.

± 0,2 max.

d

9 ± 1

Kategori D1S, D2S, D3S og D4S Blad DxS/1

Tegningerne skal kun illustrere gasudladningslyskildens væsentligste dimensioner (i mm

Figur 1

Kategori D1S — type med kabler — sokkel PK32d-2

Image

Figur 2

Kategori D2S — type med konnektor — sokkel P32d-2

Image

| (1) | Referenceplanet afgrænses af de positioner på holderens overflade, som sokkelringens tre støtteknaster hviler på. |
| --- | --- |

(1)

Referenceplanet afgrænses af de positioner på holderens overflade, som sokkelringens tre støtteknaster hviler på.

| (2) | Se blad DxS/3. |
| --- | --- |

(2)

Se blad DxS/3.

| (3) | Målt på en afstand af 27,1 mm fra referenceplanet og i forhold til den indre pæres centrum skal excentriciteten af den ydre pære være maks. 1 mm. |
| --- | --- |

(3)

Målt på en afstand af 27,1 mm fra referenceplanet og i forhold til den indre pæres centrum skal excentriciteten af den ydre pære være maks. 1 mm.

Kategori D1S, D2S, D3S og D4S Blad DxS/2

Tegningerne skal kun illustrere gasudladningslyskildens væsentligste dimensioner (i mm)

Figur 3

Kategori D3S — type med starter — sokkel PK32d-5

Image

Figur 4

Kategori D4S — type med konnektor — sokkel P32d-5

Image

| (1) | Referenceplanet afgrænses af de positioner på holderens overflade, som sokkelringens tre støtteknaster hviler på. |
| --- | --- |

(1)

Referenceplanet afgrænses af de positioner på holderens overflade, som sokkelringens tre støtteknaster hviler på.

| (2) | Se blad DxS/3. |
| --- | --- |

(2)

Se blad DxS/3.

| (3) | Målt på en afstand af 27,1 mm fra referenceplanet og i forhold til den indre pæres centrum skal excentriciteten af den ydre pære være maks. 1 mm. |
| --- | --- |

(3)

Målt på en afstand af 27,1 mm fra referenceplanet og i forhold til den indre pæres centrum skal excentriciteten af den ydre pære være maks. 1 mm.

Kategori D1S, D2S, D3S og D4S Blad DxS/3

Figur 5

Definition af referenceakse
   (8)

Soklen skal trykkes ned i denne retning

Image

Figur 6

Lygtens maksimale profil
   (9)

Image

Kategori D1S, D2S, D3S og D4S Blad DxS/4

| Dimensioner | Produktionslyskilder | Standardlyskilder |
| --- | --- | --- |
| Elektrodernes placering | Blad DxS/5 |
| Buens placering og form | Blad DxS/6 |
| α1, α2 (10) | min. 55° | min. 55° |
| D1S: Sokkel PK32d-2
  D2S: Sokkel P32d-2
  D3S: Sokkel PK32d-5
  D4S: Sokkel P32d-5 | i overensstemmelse med IEC Publication 60061 (blad 7004-111-3) |
| ELEKTRISKE OG FOTOMETRISKE SPECIFIKATIONER |
| | D1S/D2S | D3S/D4S | D1S/D2S | D3S/D4S |
| Ballastens nominelle spænding | V | 12 (11) | 12 |
| Nominelt wattforbrug | W | 35 | 35 |
| Prøvespænding | V | 13,5 | 13,5 |
| Lygtespænding | Objektiv værdi | V | 85 | 42 | 85 | 42 |
| Tolerance | ± 17 | ± 9 | ± 8 | ± 4 |
| Lygtens wattforbrug | Objektiv værdi | W | 35 | 35 |
| Tolerance | ± 3 | ± 0,5 |
| Lysstrøm | Objektiv værdi | lm | 3 200 | 3 200 |
| Tolerance | ± 450 | ± 150 |
| Kromaticitetskoordinater ved hvidt lys | Objektiv værdi | | x = 0,375 | y = 0,375 |
| Toleranceområde (12) | Afgrænsning | x = 0,345 | y = 0,150 + 0,640 x |
| x = 0,405 | y = 0,050 + 0,750 x |
| Skærings-punkter | x = 0,345 | y = 0,371 |
| x = 0,405 | y = 0,409 |
| x = 0,405 | y = 0,354 |
| x = 0,345 | y = 0,309 |
| Afbrydelsestid ved gentænding i varm tilstand | s | 10 | 10 |

Dimensioner

Produktionslyskilder

Standardlyskilder

Elektrodernes placering

Blad DxS/5

Buens placering og form

Blad DxS/6

α1, α2 (10)

min. 55°

min. 55°

D1S: Sokkel PK32d-2

D2S: Sokkel P32d-2

D3S: Sokkel PK32d-5

D4S: Sokkel P32d-5

i overensstemmelse med IEC Publication 60061 (blad 7004-111-3)

ELEKTRISKE OG FOTOMETRISKE SPECIFIKATIONER

D1S/D2S

D3S/D4S

D1S/D2S

D3S/D4S

Ballastens nominelle spænding

V

12 (11)

12

Nominelt wattforbrug

W

35

35

Prøvespænding

V

13,5

13,5

Lygtespænding

Objektiv værdi

V

85

42

85

42

Tolerance

± 17

± 9

± 8

± 4

Lygtens wattforbrug

Objektiv værdi

W

35

35

Tolerance

± 3

± 0,5

Lysstrøm

Objektiv værdi

lm

3 200

3 200

Tolerance

± 450

± 150

Kromaticitetskoordinater ved hvidt lys

Objektiv værdi

x = 0,375

y = 0,375

Toleranceområde (12)

Afgrænsning

x = 0,345

y = 0,150 + 0,640 x

x = 0,405

y = 0,050 + 0,750 x

Skærings-punkter

x = 0,345

y = 0,371

x = 0,405

y = 0,409

x = 0,405

y = 0,354

x = 0,345

y = 0,309

Afbrydelsestid ved gentænding i varm tilstand

s

10

10

Kategori D1S, D2S, D3S og D4S Blad DxS/5

Elektrodernes placering

Formålet med denne prøvning er at bestemme, om elektroderne er korrekt placeret i forhold til referenceaksen og referenceplanet.

Image

Måleretning: lyskilden set fra siden og fra oven

| Dimensioner i mm | Produktionslyskilder | Standardlyskilder |
| --- | --- | --- |
| a1 | d + 0,2 | d + 0,1 |
| a2 | d + 0,5 | d + 0,25 |
| b1 | 0,3 | 0,15 |
| b2 | 0,6 | 0,3 |
| c | 4,2 | 4,2 |
| d = elektrodens diameter
  d < 0,3 for D1S og D2S
  d < 0,4 for D3S og D4S. |

Dimensioner i mm

Produktionslyskilder

Standardlyskilder

a1

d + 0,2

d + 0,1

a2

d + 0,5

d + 0,25

b1

0,3

0,15

b2

0,6

0,3

c

4,2

4,2

d = elektrodens diameter

d < 0,3 for D1S og D2S

d < 0,4 for D3S og D4S.

The top of the electrode nearest to the reference plane shall be positioned in the area defined by a1 and b1. The top of the electrode furthest from the reference plane shall be positioned in the area defined by a2 and b2.

Kategori D1S, D2S, D3S og D4S Blad DxS/6

Buens placering og form

Formålet med denne prøvning er at bestemme buens form og placering i forhold til referenceaksen og -planet ved at måle dens bøjning og spredning i det centrale tværsnit og ved en afstand på 27,1 mm fra referenceplanet.

Buens form er kun angivet som eksempel.

Måleretning: lyskilden set fra siden

Image

Ved måling af den relative luminansfordeling i det centrale tværsnit som angivet i tegningen ovenfor skal den maksimale værdi være placeret inden for afstanden r fra referenceaksen. Punktet for 20 % af den maksimale værdi skal være inden for s.

| Dimensioner i mm | Produktionslyskilder | Standardlyskilder |
| --- | --- | --- |
| r | 0,50 ± 0,40 | 0,50 ± 0,20 |
| s | 1,10 ± 0,40 | 1,10 ± 0,25 |

Dimensioner i mm

Produktionslyskilder

Standardlyskilder

r

0,50 ± 0,40

0,50 ± 0,20

s

1,10 ± 0,40

1,10 ± 0,25

Image

---

(1)  Referenceaksen er vinkelret på referenceplanet og går gennem skæringspunktet for de to parallelle linjer som vist i figur 5

(2)  Glaspæren og de bærende dele af glas må ikke rage ud over indhyllingen som vist i figur 6. Indhyllingen er koncentrisk med referenceaksen.

(3)  Den del af pæren, som er inden for vinklerne ± 1 og ± 2, skal være den lysudsendende del. Denne del skal have en så ensartet form som muligt og skal være fri for optisk forvrængning. Dette gælder hele pærens periferi inden for vinklerne ± 1 og ± 2 bortset fra de sorte striber.

(4)  Den til ballasten anvendte spænding kan afvige fra 12 V.

(5)  Se bilag 4.

(6)  ‘f1/...’ dimension f1, der skal måles i en afstand af referenceplanet angivet i mm efter skråstregen.

(7)  ‘.../24 mv’ den værdi, der er måles i en afstand af 24 mm fra referenceplanet.

(8)  Referenceaksen er vinkelret på referenceplanet og går gennem skæringspunktet for de to parallelle linjer som vist i figur 5.

(9)  Glaspæren og de bærende dele må ikke rage ud over indhyllingen som vist i figur 6. Indhyllingen er koncentrisk med referenceaksen.

(10)  Den del af pæren, som er inden for vinklerne ± 1 og ± 2, skal være den lysudsendende del. Denne del skal have en så ensartet form som muligt og skal være fri for optisk forvrængning. Dette gælder for hele pærens periferi inden for vinklerne ± 1 og ± 2.

(11)  Den til ballasten anvendte spænding kan afvige fra 12 V.

(12)  Se bilag 4.

---

BILAG 2

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG 3

EKSEMPEL PÅ GODKENDELSESMÆRKETS UDFORMNING

(jf. punkt 2.4.3)

Image

---

BILAG 4

METODE TIL MÅLING AF DE ELEKTRISKE OG FOTOMETRISKE EGENSKABER

1.   Generelt

Ved prøvning af aktivering, opstart og gentænding i varm tilstand og ved måling af de elektriske og fotometriske egenskaber skal gasudladningslyskilden være i drift i fri luft med en omgivende temperatur på 25° ± 5 °C.

2.   Ballast

Alle prøvninger og målinger udføres med ballasten i overensstemmelse med punkt 2.2.2.4 i dette regulativ. Den strømforsyning, der anvendes til prøvning af aktivering og opstart, skal være tilstrækkelig til at sikre en hurtig stigning i højstrømsimpulsen.

3.   Funktionsstilling

Funktionsstillingen skal være vandret inden for ± 10° med den strømførende ledning placeret nedad. Ældnings- og prøvningsstillinger skal være identiske. Hvis lygten ved en fejl betjenes i den forkerte retning, skal den ældes igen, før målingerne påbegyndes. Under ældning og måling må der ikke være elektrisk ledende genstande inden for en cylinder med en diameter på 32 mm og en længde på 60 mm koncentrisk med referenceaksen og symmetrisk med buen. Desuden skal tilfældige magnetfelter undgås.

4.   Ældning

Alle prøvninger udføres med lyskilder, som er blevet ældet i mindst 15 cyklusser med følgende tænd/slukcyklus: tændt i 45 minutter, slukket i 15 sekunder, tændt i 5 minutter, slukket i 10 minutter.

5.   Forsyningsspænding

Alle prøvningerne udføres ved den prøvespænding, der er angivet på det relevante datablad.

6.   Aktiveringsprøvning

Aktiveringsprøvningen finder anvendelse på lyskilder, som ikke er ældet og ikke har været anvendt i en periode på mindst 24 timer forud for prøvningen.

7.   Opstartsprøvning

Opstartsprøvningen finder anvendelse på lyskilder, som ikke har været anvendt i en periode på mindst 1 time forud for prøvningen.

8.   Prøvning af gentænding i varm tilstand

Lyskilden aktiveres og holdes i drift med ballasten ved prøvespændingen i en periode på 15 minutter. Derefter afbrydes forsyningsspændingen til ballasten i en slukningsperiode som angivet på det relevante datablad og tændes igen.

9.   Elektrisk og fotometrisk prøvning

Før alle målinger skal lyskilden stabiliseres i en periode på 15 minutter.

10.   Farve

Lyskildens farve måles i en integrationskugle ved hjælp af et målesystem, som viser CIE-kromaticitetskoordinater for det modtagne lys med en opløsning på ± 0,002. Figuren nedenfor viser farvetoleranceområdet for hvid og det begrænsede toleranceområde for gasudladningslyskilder D1R, D1S, D2R, D2S, D3R, D3S, D4R og D4S.

Image

---

BILAG 5

Optisk opstilling til måling af buens placering og form og elektrodernes placering (1)

Gasudladningslyskilden placeres som vist:

| | i figur 1 eller 2 på blad DxR/1 eller blad DxS/1 |
| --- | --- |

i figur 1 eller 2 på blad DxR/1 eller blad DxS/1

| | i figur 3 eller 4 på blad DxR/2 eller blad DxS/2 |
| --- | --- |

i figur 3 eller 4 på blad DxR/2 eller blad DxS/2

Image

Et optisk system skal projicere et reelt billede A' af buen A med en foretrukket forstørrelse på M = s′/s = 20 op på en skærm. Det optiske system skal være aplanatisk og akromatisk. I brændvidden f for det optiske system skal en afblænding d fremkalde en projicering af buen med næsten parallelle observationsretninger. For at sikre en vinkel for den halve divergens, som ikke er større end μ = 0,5°, må afblændingens diameter i forhold til det optiske systems brændvidde højst være d = 2f tan(μ). Det optiske systems aktive diameter må højst være:

D = (1 + 1/M)d + c + (b1 + b2)/2 (c, b1 og b2 er angivet på blad DxS/5, henholdsvis blad DxR/5).

Ved hjælp af en skala på skærmen skal elektrodernes placering kunne måles. Opstillingen kan med fordel kalibreres ved at anvende en separat projektor med en parallel stråle sammen med en lære, hvis skygge projiceres op på skærmen. Læren skal vise referenceaksen og planet parallelt med referenceplanet med afstanden »e« mm fra dette (e = 27,1 for D1R, D1S, D2R, D2S, D3R, D3S, D4R og D4S).

I skærmens plan skal der monteres en modtager, som kan bevæges i lodret retning på en linje svarende til planet i afstanden »e« fra referenceplanet for gasudladningslyskilden.

Modtageren skal have samme relative spektrale følsomhed som det menneskelige øje. Modtagerens størrelse må højst være 0,2 M mm i vandret og højst 0,025 M mm i lodret retning (M = forstørrelsen). Den målbare bevægelses længde skal være således, at der kan foretages måling af de påkrævede mål for buens bøjning r og buens spredning s.

---

(1)  Denne metode er et eksempel på en målemetode; der kan anvendes andre metoder, som har tilsvarende målenøjagtighed.

---

BILAG 6

Mindstekrav til fabrikantens kvalitetskontrolprocedurer

1.   GENERELT

Forskrifter vedrørende overensstemmelse betragtes som overholdt med hensyn til fotometriske (herunder uv-stråling), geometriske, visuelle og elektriske krav, hvis de tolerancer, der er angivet i de for seriefremstillede gasudladningslyskilder relevante datablade i bilag 1 og i de relevante datablade for sokler, overholdes.

2.   MINDSTEKRAV TIL FABRIKANTENS KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

For hver type gasudladningslyskilde skal fabrikanten eller indehaveren af godkendelsesmærkningen med passende mellemrum udføre prøvninger i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ.

2.1.   Prøvningernes art

Prøvningen af overensstemmelse med disse specifikationer skal omfatte de fotometriske, geometriske og optiske egenskaber.

2.2.   Prøvningsmetoder

| 2.2.1. | Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.1.

Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ.

| 2.2.2. | Anvendelse af punkt 2.2.1 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed. |
| --- | --- |

2.2.2.

Anvendelse af punkt 2.2.1 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed.

2.3.   Prøvetagningens art

Der udtages stikprøver af refleksanordninger fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt gasudladningslyskilder af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.

2.4.   Målte og registrerede egenskaber

Gasudladningslyskilder inspiceres, og prøvningsresultaterne registreres i overensstemmelse med opdelingen af egenskaber i bilag 7, tabel 1.

2.5.   Godkendelseskriterier

Det påhviler fabrikanten eller indehaveren af godkendelsen at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne med henblik på opfyldelse af forskrifterne for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 4.1 i dette regulativ.

Disse forskrifter betragtes som opfyldt, hvis det acceptable niveau for ikke-overensstemmelse for hver enkelt gruppe af egenskaber i tabel 1 i bilag 7 ikke overskrides. Dette betyder, at antallet af gasudladningslyskilder, der ikke overholder forskrifterne for en gruppe egenskaber for en type gasudladningslyskilde, ikke overstiger kvalifikationsgrænserne i de relevante tabeller (2, 3 eller 4) i bilag 7.

Bemærk: Hver enkelt forskrift for en gasudladningslyskilde skal betragtes som en egenskab.

---

BILAG 7

Prøveudtagning og overensstemmelsesniveauer i forbindelse med fabrikanternes prøvningsregistrering

Tabel 1

Egenskaber

| Gruppe egenskaber | Gruppe (1) af prøvningsresultater for forskellige typer gasudladningslyskilder | Mindste antal stikprøver pr. gruppe (1) i løbet af 12 måneder | Acceptabelt niveau for ikke-overensstemmelse pr. gruppe egenskaber (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Mærkning, læselighed og varighed | Alle typer med samme udvendige dimensioner | 315 | 1 |
| Pærens kvalitet | Alle typer med samme pære | 315 | 1 |
| Ydre dimensioner (uden sokkel) | Alle typer af samme kategori | 315 | 1 |
| Buens og stribernes placering og mål | Alle typer af samme kategori | 200 | 6,5 |
| Aktivering, opstart og gentænding i varm tilstand | Alle typer af samme kategori | 200 | 1 |
| Lygtespænding og -wattforbrug: | Alle typer af samme kategori | 200 | 1 |
| Lysstrøm, farve og
  uv-stråling | Alle typer af samme kategori | 200 | 1 |

Gruppe egenskaber

Gruppe (1) af prøvningsresultater for forskellige typer gasudladningslyskilder

Mindste antal stikprøver pr. gruppe (1) i løbet af 12 måneder

Acceptabelt niveau for ikke-overensstemmelse pr. gruppe egenskaber (%)

Mærkning, læselighed og varighed

Alle typer med samme udvendige dimensioner

315

1

Pærens kvalitet

Alle typer med samme pære

315

1

Ydre dimensioner (uden sokkel)

Alle typer af samme kategori

315

1

Buens og stribernes placering og mål

Alle typer af samme kategori

200

6,5

Aktivering, opstart og gentænding i varm tilstand

Alle typer af samme kategori

200

1

Lygtespænding og -wattforbrug:

Alle typer af samme kategori

200

1

Lysstrøm, farve og

uv-stråling

Alle typer af samme kategori

200

1

Kvalifikationsgrænser for overensstemmelse baseret på forskelligt antal prøvningsresultater for hver gruppe egenskaber opført i tabel 2 som maksimalt antal tilfælde af ikke-overensstemmelse. Grænserne er baseret på et acceptabelt niveau på 1 % ikke-overensstemmelse ud fra en godkendelsessandsynlighed på mindst 0,95.

Tabel 2

| Antal prøvningsresultater for hver egenskab | Kvalifikationsgrænser for overensstemmelse |
| --- | --- |
| - 200 | 5 |
| 201 - 260 | 6 |
| 261 - 315 | 7 |
| 316 - 370 | 8 |
| 371 - 435 | 9 |
| 436 - 500 | 10 |
| 501 - 570 | 11 |
| 571 - 645 | 12 |
| 646 - 720 | 13 |
| 721 - 800 | 14 |
| 801 - 860 | 15 |
| 861 - 920 | 16 |
| 921 - 990 | 17 |
| 991 - 1 060 | 18 |
| 1 061 - 1 125 | 19 |
| 1 126 - 1 190 | 20 |
| 1 191 - 1 249 | 21 |

Antal prøvningsresultater for hver egenskab

Kvalifikationsgrænser for overensstemmelse

- 200

5

201 - 260

6

261 - 315

7

316 - 370

8

371 - 435

9

436 - 500

10

501 - 570

11

571 - 645

12

646 - 720

13

721 - 800

14

801 - 860

15

861 - 920

16

921 - 990

17

991 - 1 060

18

1 061 - 1 125

19

1 126 - 1 190

20

1 191 - 1 249

21

Kvalifikationsgrænser for overensstemmelse baseret på forskelligt antal prøvningsresultater for hver gruppe egenskaber opført i tabel 3 som maksimalt antal tilfælde af ikke-overensstemmelse. Grænserne er baseret på et acceptabelt niveau på 6,5 % ikke-overensstemmelse ud fra en godkendelsessandsynlighed på mindst 0,95.

Tabel 3

| Antal registrerede lygter | Kvalifikationsgrænse |
| --- | --- |
| - 200 | 21 |
| 201 - 213 | 22 |
| 214 - 227 | 23 |
| 228 - 240 | 24 |
| 241 - 254 | 25 |
| 255 - 268 | 26 |
| 269 - 281 | 27 |
| 282 - 295 | 28 |
| 296 - 308 | 29 |
| 309 - 322 | 30 |
| 323 - 336 | 31 |
| 337 - 349 | 32 |
| 350 - 363 | 33 |
| 364 - 376 | 34 |
| 377 - 390 | 35 |
| 391 - 404 | 36 |
| 405 - 417 | 37 |
| 418 - 431 | 38 |
| 432 - 444 | 39 |
| 445 - 458 | 40 |
| 459 - 472 | 41 |
| 473 - 485 | 42 |
| 486 - 499 | 43 |
| 500 - 512 | 44 |
| 513 - 526 | 45 |
| 527 - 540 | 46 |
| 541 - 553 | 47 |
| 554 - 567 | 48 |
| 568 - 580 | 49 |
| 581 - 594 | 50 |
| 595 - 608 | 51 |
| 609 - 621 | 52 |
| 622 - 635 | 53 |
| 636 - 648 | 54 |
| 649 - 662 | 55 |
| 663 - 676 | 56 |
| 677 - 689 | 57 |
| 690 - 703 | 58 |
| 704 - 716 | 59 |
| 717 - 730 | 60 |
| 731 - 744 | 61 |
| 745 - 757 | 62 |
| 758 - 771 | 63 |
| 772 - 784 | 64 |
| 785 - 798 | 65 |
| 799 - 812 | 66 |
| 813 - 825 | 67 |
| 826 - 839 | 68 |
| 840 - 852 | 69 |
| 853 - 866 | 70 |
| 867 - 880 | 71 |
| 881 - 893 | 72 |
| 894 - 907 | 73 |
| 908 - 920 | 74 |
| 921 - 934 | 75 |
| 935 - 948 | 76 |
| 949 - 961 | 77 |
| 962 - 975 | 78 |
| 976 - 988 | 79 |
| 989 - 1 002 | 80 |
| 1 003 - 1 016 | 81 |
| 1 017 - 1 029 | 82 |
| 1 030 - 1 043 | 83 |
| 1 044 - 1 056 | 84 |
| 1 057 - 1 070 | 85 |
| 1 071 - 1 084 | 86 |
| 1 085 - 1 097 | 87 |
| 1 098 - 1 111 | 88 |
| 1 112 - 1 124 | 89 |
| 1 125 - 1 138 | 90 |
| 1 139 - 1 152 | 91 |
| 1 153 - 1 165 | 92 |
| 1 166 - 1 179 | 93 |
| 1 180 - 1 192 | 94 |
| 1 193 - 1 206 | 95 |
| 1 207 - 1 220 | 96 |
| 1 221 - 1 233 | 97 |
| 1 234 - 1 249 | 98 |

Antal registrerede lygter

Kvalifikationsgrænse

- 200

21

201 - 213

22

214 - 227

23

228 - 240

24

241 - 254

25

255 - 268

26

269 - 281

27

282 - 295

28

296 - 308

29

309 - 322

30

323 - 336

31

337 - 349

32

350 - 363

33

364 - 376

34

377 - 390

35

391 - 404

36

405 - 417

37

418 - 431

38

432 - 444

39

445 - 458

40

459 - 472

41

473 - 485

42

486 - 499

43

500 - 512

44

513 - 526

45

527 - 540

46

541 - 553

47

554 - 567

48

568 - 580

49

581 - 594

50

595 - 608

51

609 - 621

52

622 - 635

53

636 - 648

54

649 - 662

55

663 - 676

56

677 - 689

57

690 - 703

58

704 - 716

59

717 - 730

60

731 - 744

61

745 - 757

62

758 - 771

63

772 - 784

64

785 - 798

65

799 - 812

66

813 - 825

67

826 - 839

68

840 - 852

69

853 - 866

70

867 - 880

71

881 - 893

72

894 - 907

73

908 - 920

74

921 - 934

75

935 - 948

76

949 - 961

77

962 - 975

78

976 - 988

79

989 - 1 002

80

1 003 - 1 016

81

1 017 - 1 029

82

1 030 - 1 043

83

1 044 - 1 056

84

1 057 - 1 070

85

1 071 - 1 084

86

1 085 - 1 097

87

1 098 - 1 111

88

1 112 - 1 124

89

1 125 - 1 138

90

1 139 - 1 152

91

1 153 - 1 165

92

1 166 - 1 179

93

1 180 - 1 192

94

1 193 - 1 206

95

1 207 - 1 220

96

1 221 - 1 233

97

1 234 - 1 249

98

Kvalifikationsgrænserne for overensstemmelse baseret på forskelligt antal prøvningsresultater for hver gruppe egenskaber er anført i tabel 4 som procentdel af resultaterne, ud fra en godkendelsessandsynlighed på mindst 0,95.

Tabel 4

| Antal prøvningsresultater for hver egenskab | Kvalifikationsgrænser i % af resultaterne.
  Acceptabelt niveau for 1 % ikke-overensstemmelse | Kvalifikationsgrænser i % af resultaterne.
  Acceptabelt niveau for 6,5 % ikke-overensstemmelse |
| --- | --- | --- |
| 1 250 | 1,68 | 7,91 |
| 2 000 | 1,52 | 7,61 |
| 4 000 | 1,37 | 7,29 |
| 6 000 | 1,30 | 7,15 |
| 8 000 | 1,26 | 7,06 |
| 10 000 | 1,23 | 7,00 |
| 20 000 | 1,16 | 6,85 |
| 40 000 | 1,12 | 6,75 |
| 80 000 | 1,09 | 6,68 |
| 100 000 | 1,08 | 6,65 |
| 1 000 000 | 1,02 | 6,55 |

Antal prøvningsresultater for hver egenskab

Kvalifikationsgrænser i % af resultaterne.

Acceptabelt niveau for 1 % ikke-overensstemmelse

Kvalifikationsgrænser i % af resultaterne.

Acceptabelt niveau for 6,5 % ikke-overensstemmelse

1 250

1,68

7,91

2 000

1,52

7,61

4 000

1,37

7,29

6 000

1,30

7,15

8 000

1,26

7,06

10 000

1,23

7,00

20 000

1,16

6,85

40 000

1,12

6,75

80 000

1,09

6,68

100 000

1,08

6,65

1 000 000

1,02

6,55

---

(1)  Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproducerede gasudladningslyskilder fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog behandle resultaterne fra flere fabrikker vedrørende samme type som én gruppe, forudsat at fabrikkerne anvender samme kvalitetsstyringssystem.

---

BILAG 8

MINDSTEKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR

| 1. | Overensstemmelseskrav betragtes som overholdt med hensyn til fotometriske, geometriske, visuelle og elektriske krav, hvis de tolerancer, der er angivet i de for seriefremstillede gasudladningslyskilder relevante datablade i bilag 1 og i de relevante datablade for sokler, overholdes. |
| --- | --- |

1.

Overensstemmelseskrav betragtes som overholdt med hensyn til fotometriske, geometriske, visuelle og elektriske krav, hvis de tolerancer, der er angivet i de for seriefremstillede gasudladningslyskilder relevante datablade i bilag 1 og i de relevante datablade for sokler, overholdes.

| 2. | Massefremstillede gasudladningslyskilder betragtes som overensstemmende, hvis resultaterne er i overensstemmelse med punkt 5 i dette bilag. |
| --- | --- |

2.

Massefremstillede gasudladningslyskilder betragtes som overensstemmende, hvis resultaterne er i overensstemmelse med punkt 5 i dette bilag.

| 3. | Gasudladningslyskilderne anses for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne, hvis resultaterne ikke er i overensstemmelse med punkt 5 i dette bilag. |
| --- | --- |

3.

Gasudladningslyskilderne anses for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne, hvis resultaterne ikke er i overensstemmelse med punkt 5 i dette bilag.

| 4. | Hvis punkt 3 i dette bilag finder anvendelse, udtages der inden for to måneder endnu en prøve på 250 gasudladningslyskilder valgt fra en af de senere produktionsperioder. |
| --- | --- |

4.

Hvis punkt 3 i dette bilag finder anvendelse, udtages der inden for to måneder endnu en prøve på 250 gasudladningslyskilder valgt fra en af de senere produktionsperioder.

| 5. | Overensstemmelse godkendes eller nægtes ud fra værdierne i tabel 1. Gasudladningslyskilder godkendes eller nægtes godkendelse for hver gruppe egenskaber ud fra værdierne i tabel 1 (1).

  Tabel 1










  Prøver | 1 % (2) | 6,5 % (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Accept | Afvisning | Accept | Afvisning |
| Første stikprøvestørrelse: 125 | 2 | 5 | 11 | 16 |
| Hvis antallet af ikke-overensstemmende enheder er større end 2 (11) og mindre end 5 (16): udtag endnu en prøve på 125 og bedøm de 250 | 6 | 7 | 26 | 27 |

5.

Overensstemmelse godkendes eller nægtes ud fra værdierne i tabel 1. Gasudladningslyskilder godkendes eller nægtes godkendelse for hver gruppe egenskaber ud fra værdierne i tabel 1 (1).

Tabel 1

Prøver

1 % (2)

6,5 % (2)

Accept

Afvisning

Accept

Afvisning

Første stikprøvestørrelse: 125

2

5

11

16

Hvis antallet af ikke-overensstemmende enheder er større end 2 (11) og mindre end 5 (16): udtag endnu en prøve på 125 og bedøm de 250

6

7

26

27

---

(1)  Ordningen foreslås med henblik på bedømmelse af gasudladningslyskilder ud fra et godkendelsesniveau med en ikke-overensstemmelse på henholdsvis 1 % og 6,5 %, og den er baseret på Double Sampling Plan for Normal Inspection in IEC Publication 60410: Sampling Plans and Procedures for Inspection by Attributes

(2)  Gasudladningslyskilder inspiceres, og prøvningsresultaterne registreres i overensstemmelse med opdelingen af egenskaber i bilag 7, tabel 1.

---

| 30.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 164/181 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 164/181

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 116 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede tekniske forskrifter for tyverisikring af motorkøretøjer

omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 2 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 15. oktober 2008

INDHOLD

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner: Generelt |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Del I: GODKENDELSE AF KØRETØJER I KLASSE M1 OG N1 HVAD ANGÅR DERES TYVERISIKRINGSANORDNINGER |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Definitioner |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Særlige forskrifter |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Elektromekaniske og elektroniske tyverisikringsanordninger |
| --- | --- |

5.4.

| 6. | Del II: GODKENDELSE AF KØRETØJSALARMSYSTEMER |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Definitioner |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Særlige forskrifter |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Driftsparametre og prøvningsbetingelser |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Vejledning |
| --- | --- |

6.5.

| 7. | DEL III: GODKENDELSE AF ET KØRETØJ HVAD ANGÅR DETS ALARMSYSTEM |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Definitioner |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Særlige forskrifter |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Prøvningsbetingelser |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Vejledning |
| --- | --- |

7.5.

| 8. | DEL IV: GODKENDELSE AF STARTSPÆRRER OG AF ET KØRETØJ HVAD ANGÅR DETS STARTSPÆRRE |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Definitioner |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Særlige forskrifter |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Driftsparametre og prøvningsbetingelser |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Vejledning |
| --- | --- |

8.5.

| 9. | Ændring af type og udvidelse af godkendelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Procedurer i forbindelse med produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

13.

| 14. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

14.

BILAG

| Bilag 1 — | Oplysningsskema |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Del 1: | i henhold til det pågældende punkt 5, 7 og 8 i regulativ nr. 116 om ECE-typegodkendelse af et køretøj hvad angår anordninger til tyverisikring |
| --- | --- |

Del 1:

| Del 2: | i henhold til punkt 6 i regulativ nr. 116 om ECE-komponenttypegodkendelse af et alarmsystem |
| --- | --- |

Del 2:

| Del 3: | i henhold til punkt 8 af regulativ nr. 116 om ECE-komponenttypegodkendelse af startspærre |
| --- | --- |

Del 3:

| Bilag 2 — | Meddelelse vedrørende meddelelse af godkendelse, udvidelse, nægtelse, inddragelse af godkendelse, endeligt ophør af produktionen: |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Del 1: | for en køretøjstype, hvad angår dens anordninger til tyverisikring i henhold til regulativ nr. 116 |
| --- | --- |

Del 1:

| Del 2: | for en komponenttype som et alarmsystem i henhold til regulativ nr. 116 |
| --- | --- |

Del 2:

| Del 3: | for en komponenttype som startspærre i henhold til regulativ nr. 116 |
| --- | --- |

Del 3:

| Bilag 3 — | Udformning af godkendelsesmærkerne |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Del 1 | : | Fremgangsmåde ved afprøvning for slitagebestandighed af tyverisikringsanordninger virkende på styreapparatet |
| --- | --- | --- | --- |
| Del 2 | : | Fremgangsmåde ved prøvning af tyverisikringsanordninger virkende på styretøjet med anvendelse af en anordning til begrænsning af drejningsmomentet |

Bilag 4 —

Del 1

:

Fremgangsmåde ved afprøvning for slitagebestandighed af tyverisikringsanordninger virkende på styreapparatet

Del 2

:

Fremgangsmåde ved prøvning af tyverisikringsanordninger virkende på styretøjet med anvendelse af en anordning til begrænsning af drejningsmomentet

| Bilag 5 — | (Reserveret) |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Model for typeattest |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Model for monteringsattest |
| --- | --- |

Bilag 7 —

| Bilag 8 — | Prøvning af systemer til beskyttelse af passagerkabinen |
| --- | --- |

Bilag 8 —

| Bilag 9 — | Elektromagnetisk kompatibilitet |
| --- | --- |

Bilag 9 —

| Bilag 10 — | Forskrifter for mekaniske kontakter med nøgle |
| --- | --- |

Bilag 10 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på:

| 1.1. | Del I — Godkendelse af et køretøj af klasse M1 og N1 (1) hvad angår anordninger til tyverisikring. |
| --- | --- |

1.1.

Del I — Godkendelse af et køretøj af klasse M1 og N1 (1) hvad angår anordninger til tyverisikring.

| 1.2. | Del II — Godkendelse af køretøjsalarmsystemer til varig montering på køretøjer af klasse M1 samt på køretøjer af klasse N1 med tilladt totalmasse ikke over 2 tons (1). |
| --- | --- |

1.2.

Del II — Godkendelse af køretøjsalarmsystemer til varig montering på køretøjer af klasse M1 samt på køretøjer af klasse N1 med tilladt totalmasse ikke over 2 tons (1).

| 1.3. | Del III — Godkendelse af køretøjer af klasse M1 samt køretøjer af klasse N1 med tilladt totalmasse på ikke over 2 tons, hvad angår deres alarmsystem(er) (2). |
| --- | --- |

1.3.

Del III — Godkendelse af køretøjer af klasse M1 samt køretøjer af klasse N1 med tilladt totalmasse på ikke over 2 tons, hvad angår deres alarmsystem(er) (2).

| 1.4. | DEL IV — Godkendelse af startspærrer og køretøjer af klasse M1 samt køretøjer af klasse N1 med tilladt totalmasse på ikke over 2 tons, hvad angår startspærren (1)
   (2). |
| --- | --- |

1.4.

DEL IV — Godkendelse af startspærrer og køretøjer af klasse M1 samt køretøjer af klasse N1 med tilladt totalmasse på ikke over 2 tons, hvad angår startspærren (1)
   (2).

| 1.5. | Montering af de i del I foreskrevne anordninger på køretøjer af andre klasser er tilladt, men når sådanne anordninger er monteret, skal de opfylde alle de relevante bestemmelser i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.5.

Montering af de i del I foreskrevne anordninger på køretøjer af andre klasser er tilladt, men når sådanne anordninger er monteret, skal de opfylde alle de relevante bestemmelser i dette regulativ.

| 1.6. | Montering af de i del III og IV foreskrevne anordninger på køretøjer af andre klasser eller på køretøjer af klasse N1 med tilladt totalmasse på over 2 tons er tilladt, men når sådanne anordninger er monteret, skal de opfylde alle de relevante bestemmelser i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.6.

Montering af de i del III og IV foreskrevne anordninger på køretøjer af andre klasser eller på køretøjer af klasse N1 med tilladt totalmasse på over 2 tons er tilladt, men når sådanne anordninger er monteret, skal de opfylde alle de relevante bestemmelser i dette regulativ.

| 1.7. | På fabrikantens anmodning kan de kontraherende parter udstede godkendelser i henhold til del I til IV til køretøjer af andre klasser og for anordninger bestemt til montering på sådanne køretøjer. |
| --- | --- |

1.7.

På fabrikantens anmodning kan de kontraherende parter udstede godkendelser i henhold til del I til IV til køretøjer af andre klasser og for anordninger bestemt til montering på sådanne køretøjer.

| 1.8. | På tidspunktet for gennemførelse af dette regulativ skal de kontraherende parter erklære, hvilke dele af regulativet de agter at gennemføre på deres område for hver køretøjsklasse (3). |
| --- | --- |

1.8.

På tidspunktet for gennemførelse af dette regulativ skal de kontraherende parter erklære, hvilke dele af regulativet de agter at gennemføre på deres område for hver køretøjsklasse (3).

2.   DEFINITIONER: GENERELT

| 2.1. | »Fabrikant«: den person eller det organ, som er ansvarlig over den godkendende myndighed vedrørende alle aspekter af typegodkendelsesprocessen og vedrørende sikring af produktionens overensstemmelse. Det kræves ikke, at den pågældende person eller organisation er direkte inddraget i alle stadier af produktionen af det køretøj eller system, eller den komponent eller separate tekniske enhed, som er genstand for godkendelsesprocessen. |
| --- | --- |

2.1.

»Fabrikant«: den person eller det organ, som er ansvarlig over den godkendende myndighed vedrørende alle aspekter af typegodkendelsesprocessen og vedrørende sikring af produktionens overensstemmelse. Det kræves ikke, at den pågældende person eller organisation er direkte inddraget i alle stadier af produktionen af det køretøj eller system, eller den komponent eller separate tekniske enhed, som er genstand for godkendelsesprocessen.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om godkendelse af en type køretøj eller en type komponent hvad angår dette regulativ skal indgives af fabrikanten. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgning om godkendelse af en type køretøj eller en type komponent hvad angår dette regulativ skal indgives af fabrikanten.

| 3.2. | Ansøgningen skal ledsages af et oplysningsskema svarende til modellen i den pågældende del 1, 2 eller 3 af bilag 1. |
| --- | --- |

3.2.

Ansøgningen skal ledsages af et oplysningsskema svarende til modellen i den pågældende del 1, 2 eller 3 af bilag 1.

| 3.3. | Køretøj(er)/komponent(er), som er repræsentative for de(n) ansøgte type(r), skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen. |
| --- | --- |

3.3.

Køretøj(er)/komponent(er), som er repræsentative for de(n) ansøgte type(r), skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.

4.   GODKENDELSE

| 4.1. | Hvis den type, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i de(n) pågældende del(e) af dette regulativ, meddeles typegodkendelse. |
| --- | --- |

4.1.

Hvis den type, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i de(n) pågældende del(e) af dette regulativ, meddeles typegodkendelse.

| 4.2. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 00 svarende til regulativet i dettes oprindelige udformning) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste [væsentlige] tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type køretøj eller komponent, som er omhandlet i dette regulativ. |
| --- | --- |

4.2.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 00 svarende til regulativet i dettes oprindelige udformning) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste [væsentlige] tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type køretøj eller komponent, som er omhandlet i dette regulativ.

| 4.3. | Underretning om meddelelse af godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en type i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i den pågældende del 1, 2 eller 3 af bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.

Underretning om meddelelse af godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en type i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i den pågældende del 1, 2 eller 3 af bilag 2 til dette regulativ.

| 4.4. | Alle køretøjer og komponenter, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:






  4.4.1. | en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret for det land (4) der har foretaget godkendelsen |
| --- | --- | --- |

4.4.

Alle køretøjer og komponenter, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

4.4.1.

en cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret for det land (4) der har foretaget godkendelsen

| 4.4.2. | til højre for den i punkt 4.4.1. foreskrevne cirkel, nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og godkendelsesnummeret, og |
| --- | --- |

4.4.2.

til højre for den i punkt 4.4.1. foreskrevne cirkel, nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og godkendelsesnummeret, og

| 4.4.3. | et tillægssymbol:






  4.4.3.1. | »A« for et alarmsystem (del II) |
| --- | --- | --- |

4.4.3.

et tillægssymbol:

4.4.3.1.

»A« for et alarmsystem (del II)

| 4.4.3.2. | »I« for en startspærre (del IV) |
| --- | --- |

4.4.3.2.

»I« for en startspærre (del IV)

| 4.4.3.3. | »AI« for et alarmsystem kombineret med en startspærre |
| --- | --- |

4.4.3.3.

»AI« for et alarmsystem kombineret med en startspærre

| 4.4.3.4. | »L« for godkendelse af et køretøj hvad angår dets tyverisikringsanordninger (del I) |
| --- | --- |

4.4.3.4.

»L« for godkendelse af et køretøj hvad angår dets tyverisikringsanordninger (del I)

| 4.4.3.5. | »LA« for godkendelse af et køretøj hvad angår dets tyverisikringsanordninger (del I) kombineret med et alarmsystem |
| --- | --- |

4.4.3.5.

»LA« for godkendelse af et køretøj hvad angår dets tyverisikringsanordninger (del I) kombineret med et alarmsystem

| 4.4.3.6. | »LI« for godkendelse af et køretøj hvad angår dets tyverisikringsanordninger (del I) kombineret med en startspærre |
| --- | --- |

4.4.3.6.

»LI« for godkendelse af et køretøj hvad angår dets tyverisikringsanordninger (del I) kombineret med en startspærre

| 4.4.3.7. | »LAI« for godkendelse af et køretøj hvad angår dets tyverisikringsanordninger (del I) kombineret med et alarmsystem og en startspærre. |
| --- | --- |

4.4.3.7.

»LAI« for godkendelse af et køretøj hvad angår dets tyverisikringsanordninger (del I) kombineret med et alarmsystem og en startspærre.

| 4.5. | Svarer typen til en type, som er godkendt i henhold til et eller flere af de andre regulativer, der udgør bilag til overenskomsten, i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i så fald skal det regulativ, efter hvilket godkendelse er meddelt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol. |
| --- | --- |

4.5.

Svarer typen til en type, som er godkendt i henhold til et eller flere af de andre regulativer, der udgør bilag til overenskomsten, i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i så fald skal det regulativ, efter hvilket godkendelse er meddelt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol.

| 4.6. | Godkendelsesmærket skal være let læseligt og uudsletteligt. |
| --- | --- |

4.6.

Godkendelsesmærket skal være let læseligt og uudsletteligt.

| 4.7. | For køretøjer skal godkendelsesmærket være påført i nærheden af eller på køretøjets fabrikationsplade. |
| --- | --- |

4.7.

For køretøjer skal godkendelsesmærket være påført i nærheden af eller på køretøjets fabrikationsplade.

| 4.8. | For komponenter, der er særskilt godkendt som alarmsystem og/eller startspærre, skal godkendelsesmærket af fabrikanten fastgøres til anordningens hovedelement(er). |
| --- | --- |

4.8.

For komponenter, der er særskilt godkendt som alarmsystem og/eller startspærre, skal godkendelsesmærket af fabrikanten fastgøres til anordningens hovedelement(er).

| 4.9. | I bilag 3 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets udformning. |
| --- | --- |

4.9.

I bilag 3 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets udformning.

| 4.10. | Som et alternativ til det i punkt 4.4 og ovenfor beskrevne godkendelsesmærke udstedes en typeattest for hvert køretøjsalarmsystem og hver startspærre, der udbydes til salg.
  I tilfælde, hvor fabrikanten af et køretøjsalarmsystem og/eller startspærre leverer et godkendt, umærket køretøjsalarmsystem og/eller startspærre til en køretøjsfabrikant med henblik på montering som originaludstyr på en køretøjsmodel eller en række køretøjsmodeller, skal fabrikanten af køretøjslarmsystemet og/eller startspærren levere det nødvendige antal kopier af typeattesten til køretøjets fabrikant, således at denne kan få godkendt køretøjet efter den pågældende del II, III og IV i dette regulativ.
  Består køretøjsalarmsystemet eller startspærren af særskilte komponenter, skal dens hovedkomponent(er) være påført et henvisningsmærke, og fortegnelse over sådanne henvisningsmærker skal være indeholdt i typeattesten.
  En model af typeattesten findes i dette regulativs tillæg 6. |
| --- | --- |

4.10.

Som et alternativ til det i punkt 4.4 og ovenfor beskrevne godkendelsesmærke udstedes en typeattest for hvert køretøjsalarmsystem og hver startspærre, der udbydes til salg.

I tilfælde, hvor fabrikanten af et køretøjsalarmsystem og/eller startspærre leverer et godkendt, umærket køretøjsalarmsystem og/eller startspærre til en køretøjsfabrikant med henblik på montering som originaludstyr på en køretøjsmodel eller en række køretøjsmodeller, skal fabrikanten af køretøjslarmsystemet og/eller startspærren levere det nødvendige antal kopier af typeattesten til køretøjets fabrikant, således at denne kan få godkendt køretøjet efter den pågældende del II, III og IV i dette regulativ.

Består køretøjsalarmsystemet eller startspærren af særskilte komponenter, skal dens hovedkomponent(er) være påført et henvisningsmærke, og fortegnelse over sådanne henvisningsmærker skal være indeholdt i typeattesten.

En model af typeattesten findes i dette regulativs tillæg 6.

5.   Del I: GODKENDELSE AF KØRETØJER I KLASSE M1 OG N1 HVAD ANGÅR DERES TYVERISIKRINGSANORDNINGER

5.1.   DEFINITIONER

I dette regulativs del I forstås ved:

5.1.1.   »Køretøjstype«: en klasse motorkøretøjer, som ikke udviser væsentlige indbyrdes forskelle, navnlig på følgende punkter:

5.1.2.   »Tyverisikringsanordning«: et system, der sikrer mod, at uvedkommende starter motoren på normal måde eller anvender nogen anden af køretøjets hovedenergikilder, og som er kombineret med mindst ét system, der muliggør:

Hvis der er tale om et system, der låser bremserne, må deaktivering af anordningen ikke medføre en automatisk deaktivering af bremserne i modstrid med førerens intentioner.

5.1.3.   »Styreapparat«: styretøjets betjeningsindretning, ratsøjlen og dens beklædningsdele, ratstammen, styreudvekslingen samt alle andre dele, som direkte har indvirkning på tyverisikringsanordningens effektivitet.

5.1.4.   »Kombination«: en særligt udviklet og konstrueret variationsmulighed i låsesystemet, der er udformet således, at den, når den aktiveres på korrekt måde, tillader låsesystemet at fungere.

5.1.5.   »Nøgle«: enhver anordning, der er konstrueret og produceret således, at den giver mulighed for betjening af et låsesystem, som er konstrueret og produceret således, at det kun kan betjenes ved hjælp af denne nøgle.

5.1.6.   »Rullende kode«: en elektronisk kode, som består af flere elementer, hvis sammensætning på tilfældig måde ændres, hver gang senderenheden har været i funktion.

5.2.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

| 5.2.1. | Tyverisikringsanordningen skal være konstrueret således, at det er nødvendigt at sætte den ud af funktion:






  5.2.1.1. | for at starte motoren på sædvanlig måde, og |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

Tyverisikringsanordningen skal være konstrueret således, at det er nødvendigt at sætte den ud af funktion:

5.2.1.1.

for at starte motoren på sædvanlig måde, og

| 5.2.1.2. | for at føre eller styre køretøjet eller bringe det til at bevæge sig fremad ved egen kraft. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

for at føre eller styre køretøjet eller bringe det til at bevæge sig fremad ved egen kraft.

| 5.2.1.3. | Kravet i punkt 5.2.1 kan opfyldes samtidig med eller inden de indgreb, der beskrives i punkt 5.2.1.1 og 5.2.1.2. |
| --- | --- |

5.2.1.3.

Kravet i punkt 5.2.1 kan opfyldes samtidig med eller inden de indgreb, der beskrives i punkt 5.2.1.1 og 5.2.1.2.

| 5.2.2. | Forskrifterne i punkt 5.2.1 skal kunne opfyldes ved brug af én enkelt nøgle. |
| --- | --- |

5.2.2.

Forskrifterne i punkt 5.2.1 skal kunne opfyldes ved brug af én enkelt nøgle.

| 5.2.3. | Med undtagelse af det i punkt 5.3.1.5 nævnte tilfælde skal systemer, som aktiveres ved isætning af en nøgle i en lås, være udformet således, at de hindrer udtagning af nøglen, før den i punkt 5.2.1 omhandlede anordning er trådt i funktion eller indstillet til at fungere. |
| --- | --- |

5.2.3.

Med undtagelse af det i punkt 5.3.1.5 nævnte tilfælde skal systemer, som aktiveres ved isætning af en nøgle i en lås, være udformet således, at de hindrer udtagning af nøglen, før den i punkt 5.2.1 omhandlede anordning er trådt i funktion eller indstillet til at fungere.

| 5.2.4. | Den i punkt 5.2.1 ovenfor omhandlede tyverisikringsanordning og de dele af køretøjet, den virker på, skal være udformet således, at anordningen ikke kan åbnes, gøres ineffektiv eller ødelægges hurtigt og upåfaldende, for eksempel ved brug af hjælpemidler, systemer eller værktøj, som er billigt, let at skjule og let at anskaffe. |
| --- | --- |

5.2.4.

Den i punkt 5.2.1 ovenfor omhandlede tyverisikringsanordning og de dele af køretøjet, den virker på, skal være udformet således, at anordningen ikke kan åbnes, gøres ineffektiv eller ødelægges hurtigt og upåfaldende, for eksempel ved brug af hjælpemidler, systemer eller værktøj, som er billigt, let at skjule og let at anskaffe.

| 5.2.5. | Tyverisikringsanordningen skal være monteret som originaludstyr (hvorved forstås, at den skal være monteret af fabrikanten inden førstegangs detailsalg af køretøjet). Den skal være monteret således, at den i låst position ikke kan demonteres uden brug af specialværktøj, selv efter fjernelse af huset, hvori den er fastgjort. Såfremt tyverisikringsanordningen kan gøres uvirksom ved fjernelse af visse skruer eller bolte, skal disse enten være umulige at fjerne eller dækket af anordningens dele, når denne er låst. |
| --- | --- |

5.2.5.

Tyverisikringsanordningen skal være monteret som originaludstyr (hvorved forstås, at den skal være monteret af fabrikanten inden førstegangs detailsalg af køretøjet). Den skal være monteret således, at den i låst position ikke kan demonteres uden brug af specialværktøj, selv efter fjernelse af huset, hvori den er fastgjort. Såfremt tyverisikringsanordningen kan gøres uvirksom ved fjernelse af visse skruer eller bolte, skal disse enten være umulige at fjerne eller dækket af anordningens dele, når denne er låst.

| 5.2.6. | For mekaniske låsesystemer skal antallet af kombinationer være mindst 1 000, eller lig antallet af årligt fremstillede køretøjer, hvis dette er under 1 000. På køretøjer af ens type skal hyppigheden af hver anvendt kombination være i størrelsesordenen 1:1 000. |
| --- | --- |

5.2.6.

For mekaniske låsesystemer skal antallet af kombinationer være mindst 1 000, eller lig antallet af årligt fremstillede køretøjer, hvis dette er under 1 000. På køretøjer af ens type skal hyppigheden af hver anvendt kombination være i størrelsesordenen 1:1 000.

| 5.2.7. | Elektriske og elektroniske låsesystemer, f.eks. systemer med fjernbetjening, skal have mindst 50 000 kombinationer, og skal have rullende kode og/eller kræve en gennemsøgningstid på mindst 10 dage, f.eks. højst 5 000 kombinationer pr. 24 timer, for et minimum på 50 000 kombinationer. |
| --- | --- |

5.2.7.

Elektriske og elektroniske låsesystemer, f.eks. systemer med fjernbetjening, skal have mindst 50 000 kombinationer, og skal have rullende kode og/eller kræve en gennemsøgningstid på mindst 10 dage, f.eks. højst 5 000 kombinationer pr. 24 timer, for et minimum på 50 000 kombinationer.

| 5.2.8. | Hvad angår tyverisikringsanordningens art finder punkt 5.2.6 eller 5.2.7 anvendelse. |
| --- | --- |

5.2.8.

Hvad angår tyverisikringsanordningens art finder punkt 5.2.6 eller 5.2.7 anvendelse.

| 5.2.9. | Koden til nøgle og lås må ikke være synlig. |
| --- | --- |

5.2.9.

Koden til nøgle og lås må ikke være synlig.

| 5.2.10. | Låsen skal være konstrueret, fremstillet og monteret således, at låsecylinderen i låst position ikke med et drejningsmoment mindre end 2,45 Nm lader sig dreje med nogen anden nøgle end den til låsen hørende, og






  5.2.10.1. | for låsecylindre med stifttilholdere således at højst to tilholdere er identiske, virker i samme retning og er placeret ved siden af hinanden, og højst 60 % af tilholderne i samme lås er identiske |
| --- | --- | --- |

5.2.10.

Låsen skal være konstrueret, fremstillet og monteret således, at låsecylinderen i låst position ikke med et drejningsmoment mindre end 2,45 Nm lader sig dreje med nogen anden nøgle end den til låsen hørende, og

5.2.10.1.

for låsecylindre med stifttilholdere således at højst to tilholdere er identiske, virker i samme retning og er placeret ved siden af hinanden, og højst 60 % af tilholderne i samme lås er identiske

| 5.2.10.2. | for låsecylindre med skivetilholdere således at højst to tilholdere er identiske, virker i samme retning og er placeret ved siden af hinanden, og højst 50 % af tilholderne i samme lås er identiske. |
| --- | --- |

5.2.10.2.

for låsecylindre med skivetilholdere således at højst to tilholdere er identiske, virker i samme retning og er placeret ved siden af hinanden, og højst 50 % af tilholderne i samme lås er identiske.

| 5.2.11. | Sikringsanordninger skal udelukke enhver risiko for utilsigtet spærring, når køretøjet er i fart, navnlig alle former for spærring, som kan medføre sikkerhedsrisiko.






  5.2.11.1. | Tyverisikringsanordninger må ikke kunne aktiveres, uden at man forinden bringer motorens betjeningsapparat i en position svarende til standsning af motoren og derefter foretager endnu et indgreb, som ikke er en uafbrudt fortsættelse af indgrebet til standsning af motoren, eller uden at man forinden bringer motorens betjeningsapparat i en position svarende til standsning af motoren, og køretøjet holder stille med parkeringsbremsen trukket an eller køretøjets fart ikke er over 4 km/h. |
| --- | --- | --- |

5.2.11.

Sikringsanordninger skal udelukke enhver risiko for utilsigtet spærring, når køretøjet er i fart, navnlig alle former for spærring, som kan medføre sikkerhedsrisiko.

5.2.11.1.

Tyverisikringsanordninger må ikke kunne aktiveres, uden at man forinden bringer motorens betjeningsapparat i en position svarende til standsning af motoren og derefter foretager endnu et indgreb, som ikke er en uafbrudt fortsættelse af indgrebet til standsning af motoren, eller uden at man forinden bringer motorens betjeningsapparat i en position svarende til standsning af motoren, og køretøjet holder stille med parkeringsbremsen trukket an eller køretøjets fart ikke er over 4 km/h.

| 5.2.11.2. | Tyverisikringsanordninger, som indstilles til at fungere ved udtagning af nøglen, må enten ikke kunne indstilles til at fungere, før nøglen er taget mindst 2 mm ud, eller skal være forsynet med en sikkerhedsanordning, der hindrer, at nøglen utilsigtet udtages helt eller delvis. |
| --- | --- |

5.2.11.2.

Tyverisikringsanordninger, som indstilles til at fungere ved udtagning af nøglen, må enten ikke kunne indstilles til at fungere, før nøglen er taget mindst 2 mm ud, eller skal være forsynet med en sikkerhedsanordning, der hindrer, at nøglen utilsigtet udtages helt eller delvis.

| 5.2.11.3. | Punkt 5.2.10, 5.2.10.1 eller 5.2.10.2 samt punkt 5.2.11.2 finder kun anvendelse på anordninger, som omfatter mekaniske nøgler. |
| --- | --- |

5.2.11.3.

Punkt 5.2.10, 5.2.10.1 eller 5.2.10.2 samt punkt 5.2.11.2 finder kun anvendelse på anordninger, som omfatter mekaniske nøgler.

| 5.2.12. | Udløsning af tyverisikringsanordningens låsning og/eller frastilling kan være servoassisteret. Anordningens funktionsstilling skal dog fastholdes med egnede midler, som ikke kræver servoassistance. |
| --- | --- |

5.2.12.

Udløsning af tyverisikringsanordningens låsning og/eller frastilling kan være servoassisteret. Anordningens funktionsstilling skal dog fastholdes med egnede midler, som ikke kræver servoassistance.

| 5.2.13. | Køretøjets motor må ikke kunne startes på normal måde, før tyverisikringsanordningen er deaktiveret. |
| --- | --- |

5.2.13.

Køretøjets motor må ikke kunne startes på normal måde, før tyverisikringsanordningen er deaktiveret.

| 5.2.14. | Tyverisikringsanordninger, der hindrer udløsning af køretøjets bremser, er kun tilladt, når bremsernes virksomme elementer fastholdes i bremsestilling af en rent mekanisk virkende anordning. I så fald finder forskrifterne i 5.2.13 ikke anvendelse. |
| --- | --- |

5.2.14.

Tyverisikringsanordninger, der hindrer udløsning af køretøjets bremser, er kun tilladt, når bremsernes virksomme elementer fastholdes i bremsestilling af en rent mekanisk virkende anordning. I så fald finder forskrifterne i 5.2.13 ikke anvendelse.

| 5.2.15. | Når tyverisikringsanordningen er udstyret med en anordning til påkaldelse af førerens opmærksomhed, skal denne anordning træde i funktion, når brugeren åbner førerdøren, medmindre sikringsanordningen er stillet til at fungere og nøglen udtaget. |
| --- | --- |

5.2.15.

Når tyverisikringsanordningen er udstyret med en anordning til påkaldelse af førerens opmærksomhed, skal denne anordning træde i funktion, når brugeren åbner førerdøren, medmindre sikringsanordningen er stillet til at fungere og nøglen udtaget.

5.3.   SÆRLIGE FORSKRIFTER

Ud over de generelle forskrifter i punkt 5.2 skal tyverisikringsanordningen opfylde nedenstående særlige betingelser.

5.3.1.   Tyverisikringsanordninger virkende på styreapparatet

| 5.3.1.1. | Sikringsanordninger virkende på styretøjet skal blokere dette. Motoren må ikke kunne startes, før den normale styreevne er genetableret. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Sikringsanordninger virkende på styretøjet skal blokere dette. Motoren må ikke kunne startes, før den normale styreevne er genetableret.

| 5.3.1.2. | Tyverisikringsanordningen må ikke kunne hindres i at virke, når den er indstillet til at fungere. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Tyverisikringsanordningen må ikke kunne hindres i at virke, når den er indstillet til at fungere.

| 5.3.1.3. | Tyverisikringsanordningen skal fortsat overholde kravene i punkt 5.2.11, 5.3.1.1, 5.3.1.2 og 5.3.1.4 efter at have været underkastet 2 500 ganges låsning i hver retning under den i dette regulativs bilag 4, del 1, beskrevne prøve for slitagebestandighed. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Tyverisikringsanordningen skal fortsat overholde kravene i punkt 5.2.11, 5.3.1.1, 5.3.1.2 og 5.3.1.4 efter at have været underkastet 2 500 ganges låsning i hver retning under den i dette regulativs bilag 4, del 1, beskrevne prøve for slitagebestandighed.

| 5.3.1.4. | Når tyverisikringsanordningen er aktiveret, skal den kunne opfylde ét af følgende krav:






  5.3.1.4.1. | anordningen skal kunne modstå påføring af et statisk drejningsmoment på 300 Nm omkring ratstammens akse i begge retninger, uden at styreapparatet derved påføres en beskadigelse, der kan true sikkerheden, eller |
| --- | --- | --- |

5.3.1.4.

Når tyverisikringsanordningen er aktiveret, skal den kunne opfylde ét af følgende krav:

5.3.1.4.1.

anordningen skal kunne modstå påføring af et statisk drejningsmoment på 300 Nm omkring ratstammens akse i begge retninger, uden at styreapparatet derved påføres en beskadigelse, der kan true sikkerheden, eller

| 5.3.1.4.2. | anordningen skal være forsynet med en mekanisme, der giver efter eller glider, således at systemet kan tåle enten uafbrudt eller intermitterende påføring af et drejningsmoment på mindst 100 Nm. Låsesystemet skal kunne modstå denne påvirkning også efter udførelse af prøvningen i del 2 af bilag 4 til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.3.1.4.2.

anordningen skal være forsynet med en mekanisme, der giver efter eller glider, således at systemet kan tåle enten uafbrudt eller intermitterende påføring af et drejningsmoment på mindst 100 Nm. Låsesystemet skal kunne modstå denne påvirkning også efter udførelse af prøvningen i del 2 af bilag 4 til dette regulativ.

| 5.3.1.4.3. | anordningen skal være forsynet med en mekanisme, der gør det muligt for rattet at dreje frit på den blokerede ratstamme. Blokeringsmekanismen skal være tilstrækkelig stærk til at modstå påføring af et statisk drejningsmoment på 200 Nm omkring ratstammens akse i begge retninger. |
| --- | --- |

5.3.1.4.3.

anordningen skal være forsynet med en mekanisme, der gør det muligt for rattet at dreje frit på den blokerede ratstamme. Blokeringsmekanismen skal være tilstrækkelig stærk til at modstå påføring af et statisk drejningsmoment på 200 Nm omkring ratstammens akse i begge retninger.

| 5.3.1.5. | Tyverisikringsanordninger, der gør det muligt at udtage nøglen, mens denne er i en anden position end den, der bevirker inaktivering af styreapparatet, skal være udformet således, at nøglen ikke utilsigtet kan anbringes i denne position. |
| --- | --- |

5.3.1.5.

Tyverisikringsanordninger, der gør det muligt at udtage nøglen, mens denne er i en anden position end den, der bevirker inaktivering af styreapparatet, skal være udformet således, at nøglen ikke utilsigtet kan anbringes i denne position.

| 5.3.1.6. | Hvis en af komponenterne svigter, således at de i punkt 5.3.1.4.1, 5.3.1.4.2 og 5.3.1.4.3 angivne krav til drejningsmomentpåvirkning ikke let kan opfyldes, men styresystemet dog forbliver blokeret, skal systemet anses for at opfylde kravene. |
| --- | --- |

5.3.1.6.

Hvis en af komponenterne svigter, således at de i punkt 5.3.1.4.1, 5.3.1.4.2 og 5.3.1.4.3 angivne krav til drejningsmomentpåvirkning ikke let kan opfyldes, men styresystemet dog forbliver blokeret, skal systemet anses for at opfylde kravene.

5.3.2.   Tyverisikringsanordninger, der virker på transmissionen eller bremserne

| 5.3.2.1. | Tyverisikringsanordninger virkende på transmissionen skal hindre drejning af køretøjets drivende hjul. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Tyverisikringsanordninger virkende på transmissionen skal hindre drejning af køretøjets drivende hjul.

| 5.3.2.2. | En tyverisikringsanordning, der virker på bremserne, skal bremse mindst ét hjul i hver ende af mindst én aksel. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

En tyverisikringsanordning, der virker på bremserne, skal bremse mindst ét hjul i hver ende af mindst én aksel.

| 5.3.2.3. | Tyverisikringsanordningen må ikke kunne hindres i at virke, når den er indstillet til at fungere. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Tyverisikringsanordningen må ikke kunne hindres i at virke, når den er indstillet til at fungere.

| 5.3.2.4. | Transmissionen eller bremserne må ikke utilsigtet kunne blokeres, når nøglen er sat i tyverisikringsanordningens lås, selv om spærreanordningen for start af motoren er i brug eller indstillet til at fungere. Denne bestemmelse finder dog ikke anvendelse, når forskrifterne i punkt 5.3.2 i dette regulativ er opfyldt af anordninger, der samtidigt har andre funktioner, og låsen under ovennævnte betingelser er nødvendig for en sådan yderligere funktion (f.eks. elektrisk parkeringsbremse). |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Transmissionen eller bremserne må ikke utilsigtet kunne blokeres, når nøglen er sat i tyverisikringsanordningens lås, selv om spærreanordningen for start af motoren er i brug eller indstillet til at fungere. Denne bestemmelse finder dog ikke anvendelse, når forskrifterne i punkt 5.3.2 i dette regulativ er opfyldt af anordninger, der samtidigt har andre funktioner, og låsen under ovennævnte betingelser er nødvendig for en sådan yderligere funktion (f.eks. elektrisk parkeringsbremse).

| 5.3.2.5. | Sikringsanordningen skal være konstrueret og fremstillet således, at den forbliver fuldt funktionel ved en slitagegrad hidrørende fra 2 500 ganges låsning i hver retning. Hvis der er tale om en beskyttelsesanordning, der virker på bremserne, vedrører dette alle den pågældende anordnings mekaniske og elektrisk dele. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Sikringsanordningen skal være konstrueret og fremstillet således, at den forbliver fuldt funktionel ved en slitagegrad hidrørende fra 2 500 ganges låsning i hver retning. Hvis der er tale om en beskyttelsesanordning, der virker på bremserne, vedrører dette alle den pågældende anordnings mekaniske og elektrisk dele.

| 5.3.2.6. | Tyverisikringsanordninger, der gør det muligt at udtage nøglen, mens denne er i en anden position end den, der bevirker blokering af transmissionen eller bremserne, skal være således udformet, at nøglen ikke utilsigtet kan anbringes i denne position og udtages. |
| --- | --- |

5.3.2.6.

Tyverisikringsanordninger, der gør det muligt at udtage nøglen, mens denne er i en anden position end den, der bevirker blokering af transmissionen eller bremserne, skal være således udformet, at nøglen ikke utilsigtet kan anbringes i denne position og udtages.

| 5.3.2.7. | Hvis der anvendes en beskyttelsesanordning, der virker på transmissionen, skal den - uden at der derved opstår skader, der kan true sikkerheden - kunne modstå statisk belastning i begge retninger med et drejningsmoment, der er 50 % større end det maksimale drejningsmoment, som normalt kan påføres transmissionen. Størrelsen af det i denne prøvning påførte drejningsmoment fastsættes på grundlag af det maksimale drejningsmoment, som kan overføres af kobling eller automatisk transmission, ikke på grundlag af motorens største drejningsmoment. |
| --- | --- |

5.3.2.7.

Hvis der anvendes en beskyttelsesanordning, der virker på transmissionen, skal den - uden at der derved opstår skader, der kan true sikkerheden - kunne modstå statisk belastning i begge retninger med et drejningsmoment, der er 50 % større end det maksimale drejningsmoment, som normalt kan påføres transmissionen. Størrelsen af det i denne prøvning påførte drejningsmoment fastsættes på grundlag af det maksimale drejningsmoment, som kan overføres af kobling eller automatisk transmission, ikke på grundlag af motorens største drejningsmoment.

| 5.3.2.8. | Hvis der er tale om et køretøj med en beskyttelsesanordning, der virker på bremserne, skal anordningen være i stand til holde køretøjet med last stationært på en hældning med 20 % stigning eller fald. |
| --- | --- |

5.3.2.8.

Hvis der er tale om et køretøj med en beskyttelsesanordning, der virker på bremserne, skal anordningen være i stand til holde køretøjet med last stationært på en hældning med 20 % stigning eller fald.

| 5.3.2.9. | Hvis der er tale om et køretøj med en beskyttelsesanordning, der virker på bremserne, må forskrifterne i dette regulativ ikke fortolkes som en fravigelse af forskrifterne i regulativ nr. 13 eller 13-H, heller ikke i tilfælde af svigt. |
| --- | --- |

5.3.2.9.

Hvis der er tale om et køretøj med en beskyttelsesanordning, der virker på bremserne, må forskrifterne i dette regulativ ikke fortolkes som en fravigelse af forskrifterne i regulativ nr. 13 eller 13-H, heller ikke i tilfælde af svigt.

5.3.3.   Tyverisikringsanordninger virkende på gearskiftets betjeningsapparat

| 5.3.3.1. | Tyverisikringsanordninger virkende på gearskiftets betjeningsapparat skal kunne hindre ethvert gearskift. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Tyverisikringsanordninger virkende på gearskiftets betjeningsapparat skal kunne hindre ethvert gearskift.

| 5.3.3.2. | På manuelle gearkasser skal gearskiftestangen kunne låses i bakgear; derudover er låsning i frigear tilladt. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

På manuelle gearkasser skal gearskiftestangen kunne låses i bakgear; derudover er låsning i frigear tilladt.

| 5.3.3.3. | På automatiske transmissioner med parkeringsstilling skal mekanismen kunne låses i denne position; derudover er låsning i frigear og/eller bakgear tilladt. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

På automatiske transmissioner med parkeringsstilling skal mekanismen kunne låses i denne position; derudover er låsning i frigear og/eller bakgear tilladt.

| 5.3.3.4. | På automatiske transmissioner uden parkeringsstilling skal mekanismen udelukkende kunne låses i følgende positioner: frigear og/eller bakgear. |
| --- | --- |

5.3.3.4.

På automatiske transmissioner uden parkeringsstilling skal mekanismen udelukkende kunne låses i følgende positioner: frigear og/eller bakgear.

| 5.3.3.5. | Sikringsanordningen skal være konstrueret og fremstillet således, at den forbliver fuldt funktionel ved en slitagegrad hidrørende fra 2 500 ganges låsning i hver retning. |
| --- | --- |

5.3.3.5.

Sikringsanordningen skal være konstrueret og fremstillet således, at den forbliver fuldt funktionel ved en slitagegrad hidrørende fra 2 500 ganges låsning i hver retning.

5.4.   ELEKTROMEKANISKE OG ELEKTRONISKE TYVERISIKRINGSANORDNINGER

Elektromekaniske og elektroniske tyverisikringsanordninger skal, hvis de forefindes, opfylde kravene i punkt 5.2 og 5.3 ovenfor og punkt 8.4. nedenfor på tilsvarende måde.

Er anordningens tekniske udførelse således, at punkt 5, 6 og 8.4 ikke finder anvendelse, skal det kontrolleres, at der er sørget for opretholdelse af køretøjets sikkerhed. Disse anordninger skal fungere således, at de er sikret mod enhver risiko for blokering eller fejlfunktion, som kan forringe køretøjets sikkerhed.

6.   Del II: GODKENDELSE AF KØRETØJSALARMSYSTEMER

6.1.   DEFINITIONER

I dette regulativs del II forstås ved:

| 6.1.2. | »Køretøjsalarmsystem«: et system, som er bestemt til montering i en eller flere køretøjstyper og tjener til angivelse af indbrud i køretøjet eller manipulation af dette; sådanne systemer kan give supplerende beskyttelse mod tyveri af køretøjet. |
| --- | --- |

6.1.2.

»Køretøjsalarmsystem«: et system, som er bestemt til montering i en eller flere køretøjstyper og tjener til angivelse af indbrud i køretøjet eller manipulation af dette; sådanne systemer kan give supplerende beskyttelse mod tyveri af køretøjet.

| 6.1.3. | »Føler«: en anordning, som registrerer en ændring, der kan skyldes indbrud i eller manipulation af køretøjet. |
| --- | --- |

6.1.3.

»Føler«: en anordning, som registrerer en ændring, der kan skyldes indbrud i eller manipulation af køretøjet.

| 6.1.4. | »Alarmsignalanordning«: en anordning, der angiver, at køretøjet har været udsat for indbrud eller manipulation. |
| --- | --- |

6.1.4.

»Alarmsignalanordning«: en anordning, der angiver, at køretøjet har været udsat for indbrud eller manipulation.

| 6.1.5. | »Kontroludstyr«: det udstyr, som er nødvendigt til at tilkoble, frakoble og teste køretøjsalarmsystemet og til at afgive signal om alarmtilstand til signalanordningerne. |
| --- | --- |

6.1.5.

»Kontroludstyr«: det udstyr, som er nødvendigt til at tilkoble, frakoble og teste køretøjsalarmsystemet og til at afgive signal om alarmtilstand til signalanordningerne.

| 6.1.6. | »Tilkoblet«: en tilstand, hvori køretøjsalarmsystemet kan afgive signal om alarmtilstand til signalanordningerne. |
| --- | --- |

6.1.6.

»Tilkoblet«: en tilstand, hvori køretøjsalarmsystemet kan afgive signal om alarmtilstand til signalanordningerne.

| 6.1.7. | »Frakoblet«: en tilstand, hvori køretøjsalarmsystemet ikke kan afgive signal om alarmtilstand til signalanordningerne. |
| --- | --- |

6.1.7.

»Frakoblet«: en tilstand, hvori køretøjsalarmsystemet ikke kan afgive signal om alarmtilstand til signalanordningerne.

| 6.1.8. | »Nøgle«: enhver anordning, der er konstrueret og produceret således, at den giver mulighed for betjening af et låsesystem, som er konstrueret og produceret således, at det kun kan betjenes ved hjælp af denne nøgle. |
| --- | --- |

6.1.8.

»Nøgle«: enhver anordning, der er konstrueret og produceret således, at den giver mulighed for betjening af et låsesystem, som er konstrueret og produceret således, at det kun kan betjenes ved hjælp af denne nøgle.

| 6.1.9. | »Type køretøjsalarmsystem«: systemer, der ikke udviser forskelle på væsentlige punkter såsom:






  a) | fabrikantens handelsnavn eller mærke |
| --- | --- | --- |

6.1.9.

»Type køretøjsalarmsystem«: systemer, der ikke udviser forskelle på væsentlige punkter såsom:

a)

fabrikantens handelsnavn eller mærke

| b) | følerens art |
| --- | --- |

b)

følerens art

| c) | signalanordningens art |
| --- | --- |

c)

signalanordningens art

| d) | kontroludstyrets art. |
| --- | --- |

d)

kontroludstyrets art.

| 6.1.10. | »Godkendelse af et køretøjsalarmsystem«, typegodkendelse af et køretøjsalarmsystem hvad angår forskrifterne i punkt 6.2, 6.3 og 6.4 nedenfor. |
| --- | --- |

6.1.10.

»Godkendelse af et køretøjsalarmsystem«, typegodkendelse af et køretøjsalarmsystem hvad angår forskrifterne i punkt 6.2, 6.3 og 6.4 nedenfor.

| 6.1.11. | »Startspærre«, en anordning, der er beregnet til at forhindre, at køretøjet kan køres væk fremdrevet ved egen kraft. |
| --- | --- |

6.1.11.

»Startspærre«, en anordning, der er beregnet til at forhindre, at køretøjet kan køres væk fremdrevet ved egen kraft.

| 6.1.12. | »Panikalarm«, en anordning, der ved hjælp af en på køretøjet monteret alarm giver mulighed for at tilkalde hjælp i nødsituationer. |
| --- | --- |

6.1.12.

»Panikalarm«, en anordning, der ved hjælp af en på køretøjet monteret alarm giver mulighed for at tilkalde hjælp i nødsituationer.

6.2.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

| 6.2.1. | Køretøjsalarmsystemet skal ved indbrud i eller manipulation af køretøjet afgive et alarmsignal. Alarmsignalet skal være akustisk; derudover kan det omfatte optiske alarmanordninger, radiobåren alarm eller en kombination af ovennævnte. |
| --- | --- |

6.2.1.

Køretøjsalarmsystemet skal ved indbrud i eller manipulation af køretøjet afgive et alarmsignal. Alarmsignalet skal være akustisk; derudover kan det omfatte optiske alarmanordninger, radiobåren alarm eller en kombination af ovennævnte.

| 6.2.2. | Køretøjsalarmsystemer skal være konstrueret, produceret og monteret på en sådan måde, at køretøjet, når det er udstyret dermed, stadig opfylder de relevante tekniske krav, navnlig hvad angår elektromagnetisk kompatibilitet. |
| --- | --- |

6.2.2.

Køretøjsalarmsystemer skal være konstrueret, produceret og monteret på en sådan måde, at køretøjet, når det er udstyret dermed, stadig opfylder de relevante tekniske krav, navnlig hvad angår elektromagnetisk kompatibilitet.

| 6.2.3. | Giver køretøjsalarmsystemet mulighed for udsendelse af radiosignaler, f.eks. til tilkobling eller frakobling af alarmen eller til afgivelse af alarm, skal det opfylde de relevante ETSI-normer (5), f.eks. EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) og EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (herunder alle vejledende bestemmelser). Frekvens og maksimal udstrålet effekt af radiotransmission til til- og frakobling af alarmsystemet skal være i overensstemmelse med CEPT/ERC (6) anbefaling 70-03 (17. februar 2000) om brug af kortrækkende enheder (7). |
| --- | --- |

6.2.3.

Giver køretøjsalarmsystemet mulighed for udsendelse af radiosignaler, f.eks. til tilkobling eller frakobling af alarmen eller til afgivelse af alarm, skal det opfylde de relevante ETSI-normer (5), f.eks. EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) og EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (herunder alle vejledende bestemmelser). Frekvens og maksimal udstrålet effekt af radiotransmission til til- og frakobling af alarmsystemet skal være i overensstemmelse med CEPT/ERC (6) anbefaling 70-03 (17. februar 2000) om brug af kortrækkende enheder (7).

| 6.2.4. | Montering af et køretøjsalarmsystem i et køretøj må ikke kunne påvirke køretøjets ydelse (i ikke tilkoblet tilstand) eller funktionssikkerhed. |
| --- | --- |

6.2.4.

Montering af et køretøjsalarmsystem i et køretøj må ikke kunne påvirke køretøjets ydelse (i ikke tilkoblet tilstand) eller funktionssikkerhed.

| 6.2.5. | Køretøjsalarmsystemet og dettes komponenter må ikke kunne aktiveres utilsigtet, navnlig ikke, når motoren er i gang. |
| --- | --- |

6.2.5.

Køretøjsalarmsystemet og dettes komponenter må ikke kunne aktiveres utilsigtet, navnlig ikke, når motoren er i gang.

| 6.2.6. | Svigt af køretøjsalarmsystemet eller dettes strømforsyning må ikke kunne påvirke køretøjets funktionssikkerhed. |
| --- | --- |

6.2.6.

Svigt af køretøjsalarmsystemet eller dettes strømforsyning må ikke kunne påvirke køretøjets funktionssikkerhed.

| 6.2.7. | Køretøjsalarmsystemet, dens komponenter og de dele, de kontrollerer, skal være konstrueret, produceret og monteret således, at de ikke kan sættes ud af funktion eller ødelægges hurtigt og upåfaldende, for eksempel ved brug af hjælpemidler, systemer eller værktøj, som er billigt, let at skjule og almindeligt udbredt. |
| --- | --- |

6.2.7.

Køretøjsalarmsystemet, dens komponenter og de dele, de kontrollerer, skal være konstrueret, produceret og monteret således, at de ikke kan sættes ud af funktion eller ødelægges hurtigt og upåfaldende, for eksempel ved brug af hjælpemidler, systemer eller værktøj, som er billigt, let at skjule og almindeligt udbredt.

| 6.2.8. | Den måde, hvorpå køretøjsalarmsystemet til- og frakobles, skal være udformet således, at den ikke ugyldiggør kravene i del I ovenfor. Elektriske tilslutninger til komponenter omfattet af del I af dette regulativ er tilladt. |
| --- | --- |

6.2.8.

Den måde, hvorpå køretøjsalarmsystemet til- og frakobles, skal være udformet således, at den ikke ugyldiggør kravene i del I ovenfor. Elektriske tilslutninger til komponenter omfattet af del I af dette regulativ er tilladt.

| 6.2.9. | Systemet skal være arrangeret således, at kortslutning af en vilkårlig alarmsignalkreds ikke bevirker, at nogen af alarmsystemets funktioner sættes ud af kraft, bortset fra den kortsluttede kreds. |
| --- | --- |

6.2.9.

Systemet skal være arrangeret således, at kortslutning af en vilkårlig alarmsignalkreds ikke bevirker, at nogen af alarmsystemets funktioner sættes ud af kraft, bortset fra den kortsluttede kreds.

| 6.2.10. | Køretøjsalarmsystemet kan være kombineret med et startspærresystem, der i så fald skal opfylde kravene i del IV i dette regulativ. |
| --- | --- |

6.2.10.

Køretøjsalarmsystemet kan være kombineret med et startspærresystem, der i så fald skal opfylde kravene i del IV i dette regulativ.

6.3.   SÆRLIGE FORSKRIFTER

6.3.1.   Sikringens omfang

6.3.1.1.   Særlige forskrifter

Køretøjsalarmsystemet skal som minimum detektere og signalere oplukning af enhver af køretøjets døre samt motorhjelm og bagagerumsklap. Svigt eller afbrydelse af lyskilder, f.eks. kabinebelysning, må ikke kunne indvirke på kontrolsystemets funktion.

Yderligere følere, hvis formål er at informere om eller angive f.eks.

| i) | indbrud i køretøjet (således følere til rumovervågning af kabinen, overvågning af ruder eller angivelse af brud på en vilkårlig glasflade) eller |
| --- | --- |

i)

indbrud i køretøjet (således følere til rumovervågning af kabinen, overvågning af ruder eller angivelse af brud på en vilkårlig glasflade) eller

| ii) | forsøg på tyveri af køretøjet, f.eks. hældningsføler |
| --- | --- |

ii)

forsøg på tyveri af køretøjet, f.eks. hældningsføler

er tilladt, når der tages hensyn til foranstaltninger til undgåelse af utilsigtet udløsning af alarmen (dvs. falsk alarm, jf. punkt 6.3.1.2. nedenfor).

Såfremt sådanne supplerende følere udløser et alarmsignal selv efter, at indbrud har fundet sted (f.eks. ved brud på en glasflade) eller under ydre påvirkning (f.eks. af vinden), må det af ovennævnte følere udvirkede alarmsignal ikke udløses flere end ti gange inden for samme aktiveringsperiode af tyverialarmen.

I så fald skal aktiveringsperioden begrænses ved retmæssig frakobling af systemet gennem indgreb fra køretøjets bruger.

Visse typer supplerende følere, f.eks. følere til rumovervågning af kabinen (ultralyd eller infrarødt lys) eller hældningsfølere, kan forsætligt deaktiveres. I så fald skal dette hver gang kræve et særskilt, overlagt indgreb, før alarmanordningen tilkobles. Det må ikke være muligt at deaktivere følerne, når alarmsystemet er tilkoblet.

6.3.1.2.   Sikkerhed mod falsk alarm

| 6.3.1.2.1. | Ved passende foranstaltninger, f.eks.






  i) | systemets mekaniske konstruktion og udformningen af det elektriske system i henhold til de særlige forhold, der gør sig gældende for motorkøretøjer |
| --- | --- | --- |

6.3.1.2.1.

Ved passende foranstaltninger, f.eks.

i)

systemets mekaniske konstruktion og udformningen af det elektriske system i henhold til de særlige forhold, der gør sig gældende for motorkøretøjer

| (ii) | valg og anvendelse af principper for betjening og kontrol af alarmsystemet og dets komponenter |
| --- | --- |

(ii)

valg og anvendelse af principper for betjening og kontrol af alarmsystemet og dets komponenter

skal det sikres, at køretøjsalarmsystemet, hverken når den er tilkoblet eller frakoblet, kan bevirke falsk alarm fra det akustiske alarmsignal i tilfælde af

| a) | stødpåvirkning af køretøjet: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.13 |
| --- | --- |

a)

stødpåvirkning af køretøjet: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.13

| b) | elektromagnetisk kompatibilitet: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.12 |
| --- | --- |

b)

elektromagnetisk kompatibilitet: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.12

| c) | nedsat batterispænding som følge af konstant afladning: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.14 |
| --- | --- |

c)

nedsat batterispænding som følge af konstant afladning: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.14

| d) | falsk alarm udløst af kabinens rumovervågning: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.15. |
| --- | --- |

d)

falsk alarm udløst af kabinens rumovervågning: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.15.

| 6.3.1.2.2. | Hvis ansøgeren, f.eks. med tekniske data, kan godtgøre, at der er tilstrækkelig sikkerhed mod falsk alarm, kan den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, afstå fra kravet om udførelse af en eller flere af ovennævnte prøvninger. |
| --- | --- |

6.3.1.2.2.

Hvis ansøgeren, f.eks. med tekniske data, kan godtgøre, at der er tilstrækkelig sikkerhed mod falsk alarm, kan den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, afstå fra kravet om udførelse af en eller flere af ovennævnte prøvninger.

6.3.2.   Akustisk alarm

6.3.2.1.   Generelt

Alarmsignalet skal være let hørligt og genkendeligt og afvige tydeligt fra andre akustiske signaler, der bruges i vejtrafik.

Ud over det originalmonterede lydsignalapparat kan der monteres en særskilt akustisk alarmsignalanordning i den del af køretøjet, der overvåges af tyverialarmen; den skal være således beskyttet, at man ikke let og hurtigt kan skaffe sig adgang til den.

Anvendes separat akustisk alarmsignalanordning svarende til punkt 6.3.2.3.1 nedenfor, kan det tillades, at tyverialarmen desuden aktiverer det originalmonterede lydsignalapparat, forudsat at manipulation af det originalmonterede lydsignalapparat (der sædvanligvis er lettere tilgængeligt) er uden indvirkning på den supplerende akustiske alarmsignalanordning.

6.3.2.2.   Varighed af det akustiske alarmsignal

| mindst | : | 25 s |
| --- | --- | --- |
| højst | : | 30 s |

mindst

:

25 s

højst

:

30 s

Akustisk alarmsignal må først atter afgives, hvis der igen manipuleres med køretøjet, dvs. efter ovennævnte tidsrum (vedrørende begrænsninger: se punkt 6.3.1.1 og 6.3.1.2 ovenfor).

Ved frakobling af alarmsystemet skal alarmsignalet øjeblikkelig ophøre.

6.3.2.3.   Forskrifter for akustisk alarmsignal

| 6.3.2.3.1. | For anordninger med konstant tone (konstant lydspektrum), f.eks. horn, skal de akustiske data m.v. være i overensstemmelse med ECE-regulativ nr. 28, del I.
  Intermitterende alarmsignal (til-fra signal):
  Trigger-frekvens... (2 ± 1) Hz
  Til-tid = fra-tid ± 10 % |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.

For anordninger med konstant tone (konstant lydspektrum), f.eks. horn, skal de akustiske data m.v. være i overensstemmelse med ECE-regulativ nr. 28, del I.

Intermitterende alarmsignal (til-fra signal):

Trigger-frekvens... (2 ± 1) Hz

Til-tid = fra-tid ± 10 %

| 6.3.2.3.2. | For akustisk alarmsignalanordning med frekvensmodulering: de akustiske data m.v. skal være i overensstemmelse med ECE-regulativ nr. 28, del I, dog med lige stort gennemløb i begge retninger af en væsentlig del af ovennævnte frekvensområde (1 800 til 3 550 Hz).
  Gennemløbsfrekvens... (2 ± 1) Hz |
| --- | --- |

6.3.2.3.2.

For akustisk alarmsignalanordning med frekvensmodulering: de akustiske data m.v. skal være i overensstemmelse med ECE-regulativ nr. 28, del I, dog med lige stort gennemløb i begge retninger af en væsentlig del af ovennævnte frekvensområde (1 800 til 3 550 Hz).

Gennemløbsfrekvens... (2 ± 1) Hz

| 6.3.2.3.3. | Lydstyrke
  Lydkilden skal være:






  i) | enten en akustisk signalanordning, som er godkendt i henhold til ECE-regulativ nr. 28, del I |
| --- | --- | --- |

6.3.2.3.3.

Lydstyrke

Lydkilden skal være:

i)

enten en akustisk signalanordning, som er godkendt i henhold til ECE-regulativ nr. 28, del I

| ii) | eller en anordning, som opfylder forskrifterne i ECE-regulativ nr. 28, del I, punkt 6.1 og 6.2. |
| --- | --- |

ii)

eller en anordning, som opfylder forskrifterne i ECE-regulativ nr. 28, del I, punkt 6.1 og 6.2.

Anvendes anden lydkilde end det originalmonterede lydsignalapparat, kan minimumlydstyrken dog nedsættes til 100 dB(A), målt ved de i ECE-regulativ nr. 28, del I, fastsatte betingelser.

6.3.3.   Eventuel optisk alarmsignalanordning

6.3.3.1.   Generelt

Ved indbrud i eller manipulation af køretøjet skal anordningen udløse et optisk alarmsignal som foreskrevet i punkt 6.3.3.2 og 6.3.3.3 nedenfor.

6.3.3.2.   Varighed af optisk alarmsignal

Det optiske alarmsignal skal have en varighed mellem 25 s og 5 min., efter at alarmen er udløst. Ved frakobling af alarmsystemet skal alarmsignalet øjeblikkelig ophøre.

6.3.3.3.   Det optiske signals art

Blinken af samtlige køretøjets retningsviserblinklygter og/eller dets kabinebelysning, herunder alle lygter i samme elektriske kreds.

Trigger-frekvens... (2 ± 1) Hz

I forhold til det akustiske signal tillades også asynkrone signaler.

Til-tid = fra-tid ± 10 %

6.3.4.   Eventuel radioalarm (kaldeanlæg)

Køretøjsalarmsystemet kan omfatte en facilitet til udløsning af radiotransmitteret alarmsignal.

6.3.5.   Spærring af alarmsystemets tilkobling

| 6.3.5.1. | Når motoren er i gang, må alarmsystemet ikke kunne tilkobles, hvad enten det sker tilsigtet eller utilsigtet. |
| --- | --- |

6.3.5.1.

Når motoren er i gang, må alarmsystemet ikke kunne tilkobles, hvad enten det sker tilsigtet eller utilsigtet.

6.3.6.   Tilkobling og frakobling af køretøjsalarmsystemet

6.3.6.1.   Tilkobling

Alle hensigtsmæssige tilkoblingsmåder for køretøjsalarmsystemet er tilladt, forudsat at de ikke utilsigtet giver anledning til falsk alarm.

6.3.6.2.   Frakobling

Frakobling af tyverialarmen skal opnås ved hjælp af en af følgende anordninger eller en kombination heraf (andre anordninger med tilsvarende ydelse er tilladt):

| 6.3.6.2.1. | En mekanisk nøgle (som opfylder kravene i dette regulativs tillæg 10), som kan kobles til et i køretøjet monteret centrallåsesystem, der omfatter mindst 1 000 variationer og betjenes udefra. |
| --- | --- |

6.3.6.2.1.

En mekanisk nøgle (som opfylder kravene i dette regulativs tillæg 10), som kan kobles til et i køretøjet monteret centrallåsesystem, der omfatter mindst 1 000 variationer og betjenes udefra.

| 6.3.6.2.2. | Elektriske og elektroniske anordninger, f.eks. systemer med fjernbetjening, skal have mindst 50 000 kombinationer, og skal have rullende kode og/eller kræve en gennemsøgningstid på mindst ti dage, f.eks. højst 5 000 kombinationer pr. 24 timer ved mindst 50 000 kombinationer. |
| --- | --- |

6.3.6.2.2.

Elektriske og elektroniske anordninger, f.eks. systemer med fjernbetjening, skal have mindst 50 000 kombinationer, og skal have rullende kode og/eller kræve en gennemsøgningstid på mindst ti dage, f.eks. højst 5 000 kombinationer pr. 24 timer ved mindst 50 000 kombinationer.

| 6.3.6.2.3. | En mekanisk nøgle eller elektrisk/elektronisk anordning, som er placeret i den beskyttede passagerkabine og virker med tidsforsinkelse ved ind- og udstigning. |
| --- | --- |

6.3.6.2.3.

En mekanisk nøgle eller elektrisk/elektronisk anordning, som er placeret i den beskyttede passagerkabine og virker med tidsforsinkelse ved ind- og udstigning.

6.3.7.   Forsinkelse ved udstigning fra køretøjet

Er anordningen for tilkobling af køretøjsalarmsystemet monteret i det beskyttede område, skal systemet bevirke en forsinkelse ved udstigning. Denne forsinkelse skal kunne indstilles til mellem 15 sekunder og 45 sekunder, efter at kontakten er aktiveret. Forsinkelsesperioden kan være regulerbar, så den kan tilpasses den enkelte brugers behov.

6.3.8.   Forsinkelse ved indstigning

Er anordningen for frakobling af køretøjsalarmsystemet monteret i det sikrede område, skal systemet bevirke en forsinkelse på mindst 5 sekunder og højst 15 sekunder, før de akustiske og optiske alarmsignaler udløses. Forsinkelsesperioden kan være regulerbar, så den kan tilpasses den enkelte brugers behov.

6.3.9.   Statusangivelse

| 6.3.9.1. | Til angivelse af køretøjsalarmsystemets status (tilkoblet/frakoblet, indstillingsperiode, alarm aktiveret) tillades optisk angivelse i og uden for passagerkabinen. Lysstyrken af optiske signaler monteret uden for passagerkabinen må ikke være over 0,5 candela. |
| --- | --- |

6.3.9.1.

Til angivelse af køretøjsalarmsystemets status (tilkoblet/frakoblet, indstillingsperiode, alarm aktiveret) tillades optisk angivelse i og uden for passagerkabinen. Lysstyrken af optiske signaler monteret uden for passagerkabinen må ikke være over 0,5 candela.

| 6.3.9.2. | Angiver anordningen kortvarige »dynamiske« processer, f.eks. overgang fra »tilkoblet« til »frakoblet« og omvendt, skal sådan angivelse ske ad optisk vej i overensstemmelse med punkt 6.3.9.1. Sådan optisk angivelse kan endvidere bestå i samtidig funktion af retningsviserblink og/eller kabinebelysningens lampe(r), dog må angivelsen med brug af retningsviserblinklygterne ikke vare over tre sekunder. |
| --- | --- |

6.3.9.2.

Angiver anordningen kortvarige »dynamiske« processer, f.eks. overgang fra »tilkoblet« til »frakoblet« og omvendt, skal sådan angivelse ske ad optisk vej i overensstemmelse med punkt 6.3.9.1. Sådan optisk angivelse kan endvidere bestå i samtidig funktion af retningsviserblink og/eller kabinebelysningens lampe(r), dog må angivelsen med brug af retningsviserblinklygterne ikke vare over tre sekunder.

6.3.10.   Strømforsyning

Strømforsyningen til køretøjsalarmsystemet skal enten være køretøjets batteri eller et genopladeligt batteri. Hvis systemet leveres med et ekstra genopladeligt eller ikke genopladeligt batteri, kan dette anvendes. Disse batterier må ikke på nogen måde levere energi til de øvrige dele af køretøjets elektriske system.

6.3.11.   Specifikationer for ikke påbudte funktioner

6.3.11.1.   Selvtest, automatisk fejlmelding

Når køretøjsalarmsystemet tilkobles, kan unormale situationer, f.eks. åbne døre m.v., detekteres af en selvtest-funktion (plausibilitetskontrol), og denne situation kan angives.

6.3.11.2.   Panikalarm

Det kan godkendes, at køretøjsalarmsystemet giver mulighed for afgivelse af et optisk og/eller akustisk og/eller radiotransmitteret nødsignal uafhængigt af tyverialarmens status (tilkoblet eller frakoblet) og/eller funktion. Sådant signal skal udløses fra indvendigt i køretøjet og må ikke påvirke køretøjsalarmsystemets tilstand (tilkoblet eller frakoblet). Endvidere skal brugeren af køretøjet have mulighed for at afbryde panikalarmen. Hvis der er tale om et akustisk alarmsignal må der ikke være nogen begrænsning af signalafgivelsens varighed for hver aktivering. Et udløst nødsignal må ikke spærre for start af motoren eller standse den, hvis den er i gang.

6.4.   DRIFTSPARAMETRE OG PRØVNINGSBETINGELSER (8)

6.4.1.   Driftsparametre

Alle køretøjsalarmsystemets komponenter skal fungere uden svigt under følgende betingelser:

6.4.1.1.   Klimatiske betingelser

Der fastlægges to kategorier, svarende til følgende temperaturintervaller:

| (a) | – 40 oC til + 85 oC for dele til montering i passagerkabine eller bagagerum |
| --- | --- |

(a)

– 40 oC til + 85 oC for dele til montering i passagerkabine eller bagagerum

| (b) | – 40 °C til + 125 °C for dele til montering i motorrummet, medmindre andet er angivet. |
| --- | --- |

(b)

– 40 °C til + 125 °C for dele til montering i motorrummet, medmindre andet er angivet.

6.4.1.2.   Beskyttelse af systemet

Systemets dele skal være beskyttet i henhold til nedenstående angivelser, der henviser til IEC Publikation 529-1989:

| i) | IP 40 for dele, der skal monteres i passagerkabinen |
| --- | --- |

i)

IP 40 for dele, der skal monteres i passagerkabinen

| ii) | IP 42 for dele, der skal monteres i passagerkabinen på åbne køretøjer, køretøjer af cabriolet-type eller køretøjer med aftageligt tag, såfremt monteringsstedet kræver bedre beskyttelse end IP 40 |
| --- | --- |

ii)

IP 42 for dele, der skal monteres i passagerkabinen på åbne køretøjer, køretøjer af cabriolet-type eller køretøjer med aftageligt tag, såfremt monteringsstedet kræver bedre beskyttelse end IP 40

| iii) | IP 54 for alle øvrige dele. |
| --- | --- |

iii)

IP 54 for alle øvrige dele.

Køretøjsalarmsystemets fabrikant skal i monteringsanvisningen angive, hvilke indskrænkninger, der måtte gælde for placeringen af nogen del af anlægget med hensyn til udsættelse for støv, vand og temperatur.

6.4.1.3.   Vejrbestandighed

7 dage i henhold til IEC 68-2-30-1980.

6.4.1.4.   Elektriske egenskaber

Nominel driftsspænding: 12 V

Driftsområde: fra 9 V til 15 V i det i punkt 6.4.1.1 angivne temperaturområde.

Tilladt periode med overspænding ved 23 oC:

U = 18 V, højst 1 h

U = 24 V, højst 1 min.

6.4.2.   Afprøvningsbetingelser

6.4.2.1.   Funktionsprøvning

| 6.4.2.1.1. | Tyverialarmens overensstemmelse med følgende specifikationer kontrolleres: | alarmens varighed i henhold til punkt 6.3.2.2 og 6.3.3.2 |
| --- | --- | --- |

6.4.2.1.1.

Tyverialarmens overensstemmelse med følgende specifikationer kontrolleres:

alarmens varighed i henhold til punkt 6.3.2.2 og 6.3.3.2

| | frekvens og til-fra rytme i henhold til punkt 6.3.3.3 og henholdsvis 6.3.2.3.1 eller 6.3.2.3.2 |
| --- | --- |

frekvens og til-fra rytme i henhold til punkt 6.3.3.3 og henholdsvis 6.3.2.3.1 eller 6.3.2.3.2

| | antal alarmcyklusser (i givet fald) i henhold til punkt 6.3.1.1 |
| --- | --- |

antal alarmcyklusser (i givet fald) i henhold til punkt 6.3.1.1

| | Kontrol af spærringen af alarmsystemets tilkobling i henhold til punkt 6.3.5. |
| --- | --- |

Kontrol af spærringen af alarmsystemets tilkobling i henhold til punkt 6.3.5.

| 6.4.2.1.2. | Standardprøvebetingelser
  Spænding U = (12 ± 0,2) V
  Temperatur ... T = (23 ± 5) °C |
| --- | --- |

6.4.2.1.2.

Standardprøvebetingelser

Spænding U = (12 ± 0,2) V

Temperatur ... T = (23 ± 5) °C

6.4.2.2.   Bestandighed mod temperatur- og spændingsændringer

Overensstemmelse med de i punkt 6.4.2.1.1 angivne specifikationer kontrolleres også under følgende betingelser:

| 6.4.2.2.1. | Prøvningstemperatur ... T (– 40 ± 2) °C
  Prøvningsspænding ... U = (9 ± 0,2) V
  Opbevaringstid ... 4 timer |
| --- | --- |

6.4.2.2.1.

Prøvningstemperatur ... T (– 40 ± 2) °C

Prøvningsspænding ... U = (9 ± 0,2) V

Opbevaringstid ... 4 timer

| 6.4.2.2.2. | For dele til montering i passagerkabine eller bagagerum: | Prøvningstemperatur ... T = (+ 85 ± 2) °C |
| --- | --- | --- |

6.4.2.2.2.

For dele til montering i passagerkabine eller bagagerum:

Prøvningstemperatur ... T = (+ 85 ± 2) °C

| | Prøvningsspænding ... U = (15 ± 0,2) V |
| --- | --- |

Prøvningsspænding ... U = (15 ± 0,2) V

| | Opbevaringstid ... 4 timer |
| --- | --- |

Opbevaringstid ... 4 timer

| 6.4.2.2.3. | For dele til montering i motorrummet, medmindre andet er angivet: | Prøvningstemperatur ... T = (+ 125 ± 2) °C |
| --- | --- | --- |

6.4.2.2.3.

For dele til montering i motorrummet, medmindre andet er angivet:

Prøvningstemperatur ... T = (+ 125 ± 2) °C

| | Prøvningsspænding ... U = (15 ± 0,2) V |
| --- | --- |

Prøvningsspænding ... U = (15 ± 0,2) V

| | Opbevaringstid ... 4 timer |
| --- | --- |

Opbevaringstid ... 4 timer

| 6.4.2.2.4. | Køretøjsalarmsystemet udsættes i både tilkoblet og frakoblet tilstand for en overspænding på 18 V ± 0,2 V i 1 time. |
| --- | --- |

6.4.2.2.4.

Køretøjsalarmsystemet udsættes i både tilkoblet og frakoblet tilstand for en overspænding på 18 V ± 0,2 V i 1 time.

| 6.4.2.2.5. | Køretøjsalarmsystemet udsættes i både tilkoblet og frakoblet tilstand for en overspænding på 24 V ± 0,2 V i 1 minut. |
| --- | --- |

6.4.2.2.5.

Køretøjsalarmsystemet udsættes i både tilkoblet og frakoblet tilstand for en overspænding på 24 V ± 0,2 V i 1 minut.

6.4.2.3.   Funktionssikkerhed efter udførelse af prøve for tæthed mod fremmedlegemer og vand

Efter udførelse af prøvning for tæthed mod indtrængen af fremmedlegemer og vand i henhold til IEC 529-1989 ved de i punkt 6.4.1.2 foreskrevne beskyttelsesgrader gentages funktionsprøvningen i punkt 6.4.2.1.

6.4.2.4.   Funktionssikkerhed efter udførelse af prøvning for kondensvand

Efter udførelse af fugtbestandighedsprøvningen i henhold til IEC 68-2-30 (1980) gentages funktionsprøvningen som foreskrevet i punkt 6.4.2.1.

6.4.2.5.   Prøvning for sikring mod polvending

Køretøjsalarmsystemet og dets komponenter skal uden at blive beskadiget kunne udsættes for omvendt polaritet med en spænding på indtil 13 V i 2 min. Efter denne prøvning gentages funktionsprøvningen i henhold til punkt 6.4.2.1, om nødvendigt efter udskiftning af sikringer.

6.4.2.6.   Prøvning for kortslutningssikring

Alle køretøjsalarmsystemets elektriske forbindelser skal være sikret mod kortslutning til stel ved en spænding på højst 13 V og/eller skal være forsynet med sikring. Efter denne prøvning gentages funktionsprøvningen i henhold til punkt 6.4.2.1, om nødvendigt efter udskiftning af sikringer.

6.4.2.7.   Energiforbrug i tilkoblet tilstand

Energiforbruget i tilkoblet tilstand under de i punkt 6.4.2.1.2 angivne betingelser må ikke overstige 20 mA i gennemsnit for det samlede alarmsystem, herunder statusindikator.

6.4.2.8.   Funktionssikkerhed efter vibrationsprøvning

| 6.4.2.8.1. | Til denne prøvning inddeles komponenterne i to grupper:







  Gruppe 1 | : | komponenter, der normalt er monteret på køretøjet. |
| --- | --- | --- | --- |
| Gruppe 2 | : | komponenter beregnet til fastgørelse til motoren. |

6.4.2.8.1.

Til denne prøvning inddeles komponenterne i to grupper:

Gruppe 1

:

komponenter, der normalt er monteret på køretøjet.

Gruppe 2

:

komponenter beregnet til fastgørelse til motoren.

| 6.4.2.8.2. | Komponenterne/køretøjsalarmsystemet underkastes en sinusformet vibration med følgende specifikationer:






  6.4.2.8.2.1. | For gruppe 1
  Frekvensen varieres fra 10 Hz til 500 Hz med maksimal amplitude ± 5 mm og maksimal acceleration 3 g (0-top). |
| --- | --- | --- |

6.4.2.8.2.

Komponenterne/køretøjsalarmsystemet underkastes en sinusformet vibration med følgende specifikationer:

6.4.2.8.2.1.

For gruppe 1

Frekvensen varieres fra 10 Hz til 500 Hz med maksimal amplitude ± 5 mm og maksimal acceleration 3 g (0-top).

| 6.4.2.8.2.2. | For gruppe 2
  Frekvensen varieres fra 20 Hz til 300 Hz med maksimal amplitude ± 2 mm og maksimal acceleration 15 g (0-top). |
| --- | --- |

6.4.2.8.2.2.

For gruppe 2

Frekvensen varieres fra 20 Hz til 300 Hz med maksimal amplitude ± 2 mm og maksimal acceleration 15 g (0-top).

| 6.4.2.8.2.3. | For både gruppe 1 og gruppe 2
  Frekvensen varieres med 1 oktav/min.
  Der udføres 10 testcyklusser, og prøvningen udføres i hver af de tre aksers retning.
  Ved lave frekvenser påføres vibrationerne med konstant maksimal amplitude, ved høje frekvenser med konstant maksimal acceleration. |
| --- | --- |

6.4.2.8.2.3.

For både gruppe 1 og gruppe 2

Frekvensen varieres med 1 oktav/min.

Der udføres 10 testcyklusser, og prøvningen udføres i hver af de tre aksers retning.

Ved lave frekvenser påføres vibrationerne med konstant maksimal amplitude, ved høje frekvenser med konstant maksimal acceleration.

| 6.4.2.8.3. | Under prøvningen skal tyverialarmen være elektrisk tilsluttet, idet kablet understøttes fra en afstand af 200 mm. |
| --- | --- |

6.4.2.8.3.

Under prøvningen skal tyverialarmen være elektrisk tilsluttet, idet kablet understøttes fra en afstand af 200 mm.

| 6.4.2.8.4. | Efter udførelse af vibrationsprøvningen gentages funktionsprøvningen som foreskrevet i punkt 6.4.2.1. |
| --- | --- |

6.4.2.8.4.

Efter udførelse af vibrationsprøvningen gentages funktionsprøvningen som foreskrevet i punkt 6.4.2.1.

6.4.2.9.   Holdbarhedsprøvning

Under de i punkt 6.4.2.1.2 angivne prøvningsbetingelser udløses 300 komplette alarmcyklusser (akustiske og/eller optiske) med en hviletid for den akustiske enhed på 5 min.

6.4.2.10.   Prøvninger for udvendig nøglekontakt (monteret uden på køretøjet)

Følgende prøvninger udføres kun, hvis det ikke er låsecylinderen i den originalmonterede dørlås, der anvendes.

| 6.4.2.10.1. | Nøglekontakten skal være konstrueret og fremstillet således, at den forbliver fuldt funktionel ved en slitagegrad hidrørende fra 2 500 ganges låsning i hver retning, efterfulgt af mindst 96 timers udsættelse for salttåge i henhold til IEC 68-2-11-1981 prøvning for korrosionsbestandighed. |
| --- | --- |

6.4.2.10.1.

Nøglekontakten skal være konstrueret og fremstillet således, at den forbliver fuldt funktionel ved en slitagegrad hidrørende fra 2 500 ganges låsning i hver retning, efterfulgt af mindst 96 timers udsættelse for salttåge i henhold til IEC 68-2-11-1981 prøvning for korrosionsbestandighed.

6.4.2.11.   Prøvning af systemer til beskyttelse af kabinen

Alarmen skal udløses, når en lodretstillet plade på 0,2 x 0,15 m føres 0,3 m (målt fra pladens midte) ind i passagerkabinen gennem en åbentstående rude i en fordør, fremad og parallelt med vejoverfladen med en hastighed på 0,4 m/s og i en vinkel på 45° med køretøjets langsgående midterplan. (Jf. tegninger i bilag 8 til dette regulativ).

6.4.2.12.   Elektromagnetisk kompatibilitet

Tyverialarmen skal underkastes de i bilag 9 beskrevne prøvninger.

6.4.2.13.   Sikkerhed mod falsk alarm udløst af stødpåvirkning af køretøjet

Det kontrolleres, at der ikke udløses falsk alarm ved et stød på indtil 4,5 joule udøvet af et halvkugleformet legeme, der har en diameter på 165 mm og en Shore A hårdhed på 70 ± 10 og anslår med den krumme overflade mod et vilkårligt punkt på køretøjets karrosseri eller glasoverflader.

6.4.2.14.   Sikkerhed mod falsk alarm udløst af spændingsfald

Det kontrolleres, at der ikke udløses falsk alarm ved et langsomt fald i hovedbatteriets spænding med en konstant afladning på 0,5 V i timen ned til 3 V.

Prøvningsbetingelser: Se punkt 6.4.2.1.2. ovenfor.

6.4.2.15.   Prøvning for sikkerhed mod falsk alarm udløst af overvågningen af passagerkabinen

De i punkt 6.3.1.1 ovenfor omhandlede systemer til beskyttelse af kabinen afprøves sammen med et køretøj under standardbetingelser (punkt 6.4.2.1.2).

Systemet, der er monteret i henhold til fabrikantens anvisninger, underkastes 5 gange med 0,5 s mellemrum den i punkt 6.4.2.13 ovenfor beskrevne prøvning; dette må ikke udløse alarm.

Tilstedeværelse af en person, der berører køretøjet eller bevæger sig rundt om det (vinduerne skal være lukket) må ikke udløse falsk alarm.

6.5.   VEJLEDNING

Hvert køretøjsalarmsystem skal være ledsaget af:

| 6.5.1. | Monteringsanvisning:






  6.5.1.1. | Fortegnelse over de køretøjer og køretøjsmodeller, som systemet er beregnet for. Denne fortegnelse kan være specifikt affattet eller generel, f.eks. »alle personbiler med benzinmotor og 12 V el-system med negativ steltilslutning«. |
| --- | --- | --- |

6.5.1.

Monteringsanvisning:

6.5.1.1.

Fortegnelse over de køretøjer og køretøjsmodeller, som systemet er beregnet for. Denne fortegnelse kan være specifikt affattet eller generel, f.eks. »alle personbiler med benzinmotor og 12 V el-system med negativ steltilslutning«.

| 6.5.1.2. | Fremgangsmåde ved montering, illustreret med fotografier og/eller meget tydelige tegninger. |
| --- | --- |

6.5.1.2.

Fremgangsmåde ved montering, illustreret med fotografier og/eller meget tydelige tegninger.

| 6.5.1.3. | For køretøjsalarmsystemer, der omfatter en startspærre, supplerende anvisninger på overholdelse af kravene i bilag IV til dette regulativ. |
| --- | --- |

6.5.1.3.

For køretøjsalarmsystemer, der omfatter en startspærre, supplerende anvisninger på overholdelse af kravene i bilag IV til dette regulativ.

| 6.5.2. | En blank monteringsattest; i bilag 7 findes et eksempel herpå. |
| --- | --- |

6.5.2.

En blank monteringsattest; i bilag 7 findes et eksempel herpå.

| 6.5.3. | En generel erklæring, der henleder køberens opmærksomhed på følgende: | at køretøjsalarmsystemet skal monteres i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger |
| --- | --- | --- |

6.5.3.

En generel erklæring, der henleder køberens opmærksomhed på følgende:

at køretøjsalarmsystemet skal monteres i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger

| | at det anbefales at lade monteringen udføre af fagfolk (og at egnede monteringsværksteder kan anvises ved henvendelse til fabrikanten af køretøjsalarmsystemet) |
| --- | --- |

at det anbefales at lade monteringen udføre af fagfolk (og at egnede monteringsværksteder kan anvises ved henvendelse til fabrikanten af køretøjsalarmsystemet)

| | at montøren skal udfylde den med køretøjsalarmsystemet følgende monteringsattest. |
| --- | --- |

at montøren skal udfylde den med køretøjsalarmsystemet følgende monteringsattest.

| 6.5.4. | Brugsanvisning |
| --- | --- |

6.5.4.

Brugsanvisning

| 6.5.5. | Vedligeholdelsesanvisning |
| --- | --- |

6.5.5.

Vedligeholdelsesanvisning

| 6.5.6. | En generel advarsel om det farlige ved at foretage ændringer eller tilføjelser til systemet; og om, at sådanne ændringer eller tilføjelser i givet fald vil ugyldiggøre monteringsattesten omhandlet i punkt 6.5.2 ovenfor. |
| --- | --- |

6.5.6.

En generel advarsel om det farlige ved at foretage ændringer eller tilføjelser til systemet; og om, at sådanne ændringer eller tilføjelser i givet fald vil ugyldiggøre monteringsattesten omhandlet i punkt 6.5.2 ovenfor.

| 6.5.7. | Angivelse af placeringen af det i punkt 4.4 i dette regulativ omhandlede godkendelsesmærke og/eller den i punkt 4.10 i dette regulativ omhandlede typeattest. |
| --- | --- |

6.5.7.

Angivelse af placeringen af det i punkt 4.4 i dette regulativ omhandlede godkendelsesmærke og/eller den i punkt 4.10 i dette regulativ omhandlede typeattest.

7.   DEL III: GODKENDELSE AF ET KØRETØJ HVAD ANGÅR DETS ALARMSYSTEM

Når et køretøjsalarmsystem, godkendt i henhold til del III af dette regulativ, er monteret i et køretøj, der søges godkendt i henhold til del IV af dette regulativ, kræves ikke gentagelse af de prøvninger, som tyverialarmen har bestået med henblik på godkendelse i henhold til del III af dette regulativ.

7.1.   DEFINITIONER

I dette regulativs del III forstås ved:

| 7.1.1. | »Alarmsystemer(er)«: en samling komponenter, der er monteret som originaludstyr i en køretøjstype og er beregnet til at angive indbrud i eller manipulation af køretøjet; sådanne systemer kan give supplerende beskyttelse mod tyveri af køretøjet. |
| --- | --- |

7.1.1.

»Alarmsystemer(er)«: en samling komponenter, der er monteret som originaludstyr i en køretøjstype og er beregnet til at angive indbrud i eller manipulation af køretøjet; sådanne systemer kan give supplerende beskyttelse mod tyveri af køretøjet.

| 7.1.2. | »Køretøjstype, hvad angår alarmsystem«: køretøjer, der ikke udviser forskelle på væsentlige punkter såsom:






  a) | fabrikantens handelsnavn eller mærke |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

»Køretøjstype, hvad angår alarmsystem«: køretøjer, der ikke udviser forskelle på væsentlige punkter såsom:

a)

fabrikantens handelsnavn eller mærke

| b) | de af køretøjets egenskaber, der har væsentlig betydning for alarmsystemets præstationer, |
| --- | --- |

b)

de af køretøjets egenskaber, der har væsentlig betydning for alarmsystemets præstationer,

| c) | tyverialarmens eller køretøjstyverialarmens type og konstruktion. |
| --- | --- |

c)

tyverialarmens eller køretøjstyverialarmens type og konstruktion.

| 7.1.3. | »Godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype hvad angår forskrifterne i punkt 7.2, 7.3 og 7.4 nedenfor. |
| --- | --- |

7.1.3.

»Godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype hvad angår forskrifterne i punkt 7.2, 7.3 og 7.4 nedenfor.

| 7.1.4. | Andre definitioner, som vedrører del III, er givet i punkt 6.1 i dette regulativ. |
| --- | --- |

7.1.4.

Andre definitioner, som vedrører del III, er givet i punkt 6.1 i dette regulativ.

7.2.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

| 7.2.1. | Alarmsystemer skal være således konstrueret og udført, at de ved indbrud i eller manipulation af køretøjet afgiver et alarmsignal, og de kan omfatte en startspærre.
  Alarmsignalet skal være akustisk og kan desuden omfatte optiske alarmanordninger, radiobåren alarm eller enhver kombination af ovenstående. |
| --- | --- |

7.2.1.

Alarmsystemer skal være således konstrueret og udført, at de ved indbrud i eller manipulation af køretøjet afgiver et alarmsignal, og de kan omfatte en startspærre.

Alarmsignalet skal være akustisk og kan desuden omfatte optiske alarmanordninger, radiobåren alarm eller enhver kombination af ovenstående.

| 7.2.2. | Køretøjer, der er udstyret med alarmsystemer, skal opfylde de relevante tekniske krav, navnlig hvad angår elektromagnetisk kompatibilitet. |
| --- | --- |

7.2.2.

Køretøjer, der er udstyret med alarmsystemer, skal opfylde de relevante tekniske krav, navnlig hvad angår elektromagnetisk kompatibilitet.

| 7.2.3. | Giver alarmsystemet mulighed for radiotransmission, f.eks. for at til- eller frakoble af alarmen eller transmission af alarmen, skal den opfylde de relevante ETSI-normer (se fodnote 5 til punkt 6.2.3), f.eks. EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) og EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (herunder alle vejledende bestemmelser). Frekvens og maksimal udstrålet effekt af radiotransmission med henblik på til- og frakobling af alarmsystemet skal være i overensstemmelse med CEPT/ERC (se fodnote 6 til punkt 6.2.3.) Anbefaling 70-03 (17. februar 2000) om brug af kortrækkende enheder (se fodnote 7 til punkt 6.2.3). |
| --- | --- |

7.2.3.

Giver alarmsystemet mulighed for radiotransmission, f.eks. for at til- eller frakoble af alarmen eller transmission af alarmen, skal den opfylde de relevante ETSI-normer (se fodnote 5 til punkt 6.2.3), f.eks. EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) og EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (herunder alle vejledende bestemmelser). Frekvens og maksimal udstrålet effekt af radiotransmission med henblik på til- og frakobling af alarmsystemet skal være i overensstemmelse med CEPT/ERC (se fodnote 6 til punkt 6.2.3.) Anbefaling 70-03 (17. februar 2000) om brug af kortrækkende enheder (se fodnote 7 til punkt 6.2.3).

| 7.2.4. | Alarmsystemet og dets komponenter må ikke kunne aktiveres utilsigtet, navnlig når motoren er i gang. |
| --- | --- |

7.2.4.

Alarmsystemet og dets komponenter må ikke kunne aktiveres utilsigtet, navnlig når motoren er i gang.

| 7.2.5. | Svigt af alarmsystemet eller dettes strømforsyning må ikke kunne påvirke køretøjets funktionssikkerhed. |
| --- | --- |

7.2.5.

Svigt af alarmsystemet eller dettes strømforsyning må ikke kunne påvirke køretøjets funktionssikkerhed.

| 7.2.6. | Alarmsystemet, dets komponenter og de dele, de kontrollerer, skal være monteret således, at de ikke kan sættes ud af funktion eller ødelægges hurtigt og upåfaldende, for eksempel ved brug af hjælpemidler, systemer eller værktøj, som er billigt, let at skjule og almindeligt udbredt. |
| --- | --- |

7.2.6.

Alarmsystemet, dets komponenter og de dele, de kontrollerer, skal være monteret således, at de ikke kan sættes ud af funktion eller ødelægges hurtigt og upåfaldende, for eksempel ved brug af hjælpemidler, systemer eller værktøj, som er billigt, let at skjule og almindeligt udbredt.

| 7.2.7. | Systemet skal være arrangeret således, at kortslutning af en vilkårlig alarmsignalkreds ikke bevirker, at nogen af alarmsystemets funktioner sættes ud af kraft, bortset fra den kortsluttede kreds. |
| --- | --- |

7.2.7.

Systemet skal være arrangeret således, at kortslutning af en vilkårlig alarmsignalkreds ikke bevirker, at nogen af alarmsystemets funktioner sættes ud af kraft, bortset fra den kortsluttede kreds.

7.3.   SÆRLIGE FORSKRIFTER

7.3.1.   Beskyttelsens omfang

7.3.1.1.   Særlige betingelser

Alarmsystemet skal i det mindste detektere og signalere oplukning af enhver af køretøjets døre samt motorhjelm og bagagerumsklap. Svigt eller afbrydelse af lyskilder, f.eks. kabinebelysning, må ikke kunne indvirke på kontrolsystemets funktion.

Montering af yderligere følere, hvis formål er at informere om eller angive f.eks.

| i) | indbrud i køretøjet (således følere til rumovervågning af kabinen, overvågning af ruder eller angivelse af brud på en vilkårlig glasflade) eller |
| --- | --- |

i)

indbrud i køretøjet (således følere til rumovervågning af kabinen, overvågning af ruder eller angivelse af brud på en vilkårlig glasflade) eller

| ii) | forsøg på tyveri af køretøjet, f.eks. hældningsføler |
| --- | --- |

ii)

forsøg på tyveri af køretøjet, f.eks. hældningsføler

er tilladt, når der tages hensyn til foranstaltninger til undgåelse af utilsigtet udløsning af alarmen (dvs. falsk alarm, jf. punkt 7.3.1.2. nedenfor).

Såfremt sådanne supplerende følere udløser et alarmsignal selv efter, at indbrud har fundet sted (f.eks. ved brud på en glasflade) eller under ydre påvirkning (f.eks. af vinden), må det af ovennævnte følere udvirkede alarmsignal ikke udløses flere end ti gange inden for samme aktiveringsperiode af alarmsystemet.

I så fald skal aktiveringsperioden begrænses ved retmæssig frakobling af systemet gennem indgreb fra køretøjets bruger.

Visse typer supplerende følere, f.eks. følere til rumovervågning af kabinen (ultralyd eller infrarødt lys) eller hældningsfølere, kan forsætligt deaktiveres. I så fald skal dette hver gang kræve et særskilt, overlagt indgreb, før alarmsystemet tilkobles. Det må ikke være muligt at deaktivere følerne, når alarmsystemet er tilkoblet.

7.3.1.2.   Sikkerhed mod falsk alarm

| 7.3.1.2.1. | Det skal sikres, at alarmsystemet, hverken når det er tilkoblet eller frakoblet, kan bevirke falsk alarm fra det akustiske alarmsignal i tilfælde af:






  a) | stødpåvirkning af køretøjet: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.13, |
| --- | --- | --- |

7.3.1.2.1.

Det skal sikres, at alarmsystemet, hverken når det er tilkoblet eller frakoblet, kan bevirke falsk alarm fra det akustiske alarmsignal i tilfælde af:

a)

stødpåvirkning af køretøjet: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.13,

| b) | elektromagnetisk kompatibilitet: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.12 |
| --- | --- |

b)

elektromagnetisk kompatibilitet: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.12

| c) | nedsat batterispænding som følge af konstant afladning: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.14 |
| --- | --- |

c)

nedsat batterispænding som følge af konstant afladning: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.14

| d) | falsk alarm udløst af kabinens rumovervågning: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.15. |
| --- | --- |

d)

falsk alarm udløst af kabinens rumovervågning: prøvning herfor er anvist i punkt 6.4.2.15.

| 7.3.1.2.2. | Hvis ansøgeren, f.eks. med tekniske data, kan godtgøre, at der er tilstrækkelig sikkerhed mod falsk alarm, kan den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, afstå fra kravet om udførelse af en eller flere af ovennævnte prøvninger. |
| --- | --- |

7.3.1.2.2.

Hvis ansøgeren, f.eks. med tekniske data, kan godtgøre, at der er tilstrækkelig sikkerhed mod falsk alarm, kan den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, afstå fra kravet om udførelse af en eller flere af ovennævnte prøvninger.

7.3.2.   Akustisk alarm

7.3.2.1.   Generelt

Alarmsignalet skal være let hørligt og genkendeligt og afvige tydeligt fra andre akustiske signaler, der bruges i vejtrafik.

Ud over det originalmonterede lydsignalapparat kan der monteres en særskilt akustisk alarmsignalanordning i den del af køretøjet, der overvåges af alarmsystemet; hvor den skal være således beskyttet, at man ikke let og hurtigt kan skaffe sig adgang til den.

Anvendes separat akustisk alarmsignalanordning svarende til punkt 7.3.2.2 nedenfor, kan det tillades, at også det originalmonterede lydsignalapparat aktiveres af alarmsystemet, forudsat at manipulation af det originalmonterede lydsignalapparat (der sædvanligvis er lettere tilgængeligt) er uden indvirkning på den supplerende akustiske alarmsignalanordning.

7.3.2.2.   Varighed af det akustiske alarmsignal

| mindst | : | 25 s |
| --- | --- | --- |
| højst | : | 30 s |

mindst

:

25 s

højst

:

30 s

Akustisk alarmsignal må først atter afgives, hvis der igen manipuleres med køretøjet, dvs. efter ovennævnte tidsrum. (Begrænsninger: se punkt 7.3.1.1 og 7.3.1.2 ovenfor).

Ved frakobling af alarmsystemet skal alarmsignalet øjeblikkelig ophøre.

7.3.2.3.   Forskrifter for akustisk alarmsignal

| 7.3.2.3.1. | For anordninger med konstant tone (konstant lydspektrum), f.eks. horn, skal de akustiske data m.v. være i overensstemmelse med ECE-regulativ nr. 28, del I.
  Intermitterende alarmsignal (til-fra signal):
  Trigger-frekvens ...(2 ± 1) Hz
  Til-tid = fra-tid ± 10 % |
| --- | --- |

7.3.2.3.1.

For anordninger med konstant tone (konstant lydspektrum), f.eks. horn, skal de akustiske data m.v. være i overensstemmelse med ECE-regulativ nr. 28, del I.

Intermitterende alarmsignal (til-fra signal):

Trigger-frekvens ...(2 ± 1) Hz

Til-tid = fra-tid ± 10 %

| 7.3.2.3.2. | For akustisk alarmsignalanordning med frekvensmodulering: de akustiske data m.v. skal være i overensstemmelse med ECE-regulativ nr. 28, del I, dog med lige stort gennemløb i begge retninger af en væsentlig del af ovennævnte frekvensområde (1 800 til 3 550 Hz).
  Gennemløbsfrekvens... (2 ± 1) Hz |
| --- | --- |

7.3.2.3.2.

For akustisk alarmsignalanordning med frekvensmodulering: de akustiske data m.v. skal være i overensstemmelse med ECE-regulativ nr. 28, del I, dog med lige stort gennemløb i begge retninger af en væsentlig del af ovennævnte frekvensområde (1 800 til 3 550 Hz).

Gennemløbsfrekvens... (2 ± 1) Hz

| 7.3.2.3.3. | Lydstyrke
  Lydstyrken skal være:






  i) | enten en akustisk signalanordning, som er godkendt i henhold til ECE-regulativ nr. 28, del I |
| --- | --- | --- |

7.3.2.3.3.

Lydstyrke

Lydstyrken skal være:

i)

enten en akustisk signalanordning, som er godkendt i henhold til ECE-regulativ nr. 28, del I

| ii) | eller en anordning, som opfylder forskrifterne i ECE-regulativ nr. 28, del I, punkt 6.1 og 6.2. |
| --- | --- |

ii)

eller en anordning, som opfylder forskrifterne i ECE-regulativ nr. 28, del I, punkt 6.1 og 6.2.

Anvendes anden lydkilde end det originalmonterede lydsignalapparat, kan minimumlydstyrken dog nedsættes til 100 dB(A), målt ved de i ECE-regulativ nr. 28, del I, fastsatte betingelser.

7.3.3.   Eventuel optisk alarmsignalanordning

7.3.3.1.   Generelt

I tilfælde af indbrud i eller manipulation af køretøjet skal anordningen udløse et optisk alarmsignal som foreskrevet i punkt 7.3.3.2 og 7.3.3.3 nedenfor.

7.3.3.2.   Varighed af optisk alarmsignal

Det optiske alarmsignal skal have en varighed mellem 25 s og 5 min., efter at alarmen er udløst. Ved frakobling af alarmsystemet skal alarmsignalet øjeblikkelig ophøre.

7.3.3.3.   Det optiske signals art

Blinken af samtlige køretøjets retningsviserblinklygter og/eller dets kabinebelysning, herunder alle lygter i samme elektriske kreds.

Trigger-frekvens ... (2 ± 1) Hz

I forhold til det akustiske signal tillades også asynkrone signaler.

Til-tid = fra-tid ± 10 %

7.3.4.   Eventuel radioalarm (kaldeanlæg)

Alarmsystemet kan endvidere give mulighed for afgivelse af et radiobåret alarmsignal.

7.3.5.   Spærring af alarmsystemets tilkobling

| 7.3.5.1. | Når motoren er i gang, må alarmsystemet ikke kunne tilkobles, hvad enten det sker tilsigtet eller utilsigtet. |
| --- | --- |

7.3.5.1.

Når motoren er i gang, må alarmsystemet ikke kunne tilkobles, hvad enten det sker tilsigtet eller utilsigtet.

7.3.6.   Tilkobling og frakobling af alarmsystemet

7.3.6.1.   Tilkobling

Alle hensigtsmæssige tilkoblingsmåder for alarmsystemet er tilladt, forudsat at de ikke utilsigtet giver anledning til falske alarmer.

7.3.6.2.   Frakobling

Frakobling af alarmsystemet skal opnås ved hjælp af en af følgende anordninger eller en kombination heraf: (Andre anordninger med tilsvarende ydelser er tilladt).

| 7.3.6.2.1. | En mekanisk nøgle (som opfylder kravene i bilag 10 til dette regulativ), som kan kobles til et i køretøjet monteret centrallåsesystem, der omfatter mindst 1 000 variationer og betjenes udefra. |
| --- | --- |

7.3.6.2.1.

En mekanisk nøgle (som opfylder kravene i bilag 10 til dette regulativ), som kan kobles til et i køretøjet monteret centrallåsesystem, der omfatter mindst 1 000 variationer og betjenes udefra.

| 7.3.6.2.2. | Elektriske og elektroniske anordninger, f.eks. systemer med fjernbetjening, skal have mindst 50 000 kombinationer, og skal have rullende kode og/eller kræve en gennemsøgningstid på mindst ti dage, f.eks. højst 5 000 kombinationer pr. 24 timer ved mindst 50 000 kombinationer. |
| --- | --- |

7.3.6.2.2.

Elektriske og elektroniske anordninger, f.eks. systemer med fjernbetjening, skal have mindst 50 000 kombinationer, og skal have rullende kode og/eller kræve en gennemsøgningstid på mindst ti dage, f.eks. højst 5 000 kombinationer pr. 24 timer ved mindst 50 000 kombinationer.

| 7.3.6.2.3. | En mekanisk nøgle eller elektrisk/elektronisk anordning, som er placeret i den beskyttede passagerkabine og virker med tidsforsinkelse ved ind- og udstigning. |
| --- | --- |

7.3.6.2.3.

En mekanisk nøgle eller elektrisk/elektronisk anordning, som er placeret i den beskyttede passagerkabine og virker med tidsforsinkelse ved ind- og udstigning.

7.3.7.   Forsinkelse ved udstigning fra køretøjet

Er anordningen for tilkobling af alarmsystemet monteret i det beskyttede område, skal systemet bevirke en forsinkelse ved udstigning. Denne forsinkelse skal kunne indstilles til mellem 15 sekunder og 45 sekunder, efter at kontakten er aktiveret. Forsinkelsesperioden kan være regulerbar, så den kan tilpasses den enkelte brugers behov.

7.3.8.   Forsinkelse ved indstigning

Er anordningen for frakobling af alarmsystemet monteret i det sikrede område, skal systemet bevirke en forsinkelse på mindst 5 sekunder og højst 15 sekunder, før de akustiske og optiske alarmsignaler udløses. Forsinkelsesperioden kan være regulerbar, så den kan tilpasses den enkelte brugers behov.

7.3.9.   Statusangivelse

| 7.3.9.1. | Til angivelse af alarmsystemets tilstand (tilkoblet/frakoblet, indstillingsperiode, alarm aktiveret) tillades montering af anordninger til optisk angivelse i og uden for passagerkabinen. Lysstyrken af optiske signaler monteret uden for passagerkabinen må ikke være over 0,5 candela. |
| --- | --- |

7.3.9.1.

Til angivelse af alarmsystemets tilstand (tilkoblet/frakoblet, indstillingsperiode, alarm aktiveret) tillades montering af anordninger til optisk angivelse i og uden for passagerkabinen. Lysstyrken af optiske signaler monteret uden for passagerkabinen må ikke være over 0,5 candela.

| 7.3.9.2. | Angiver anordningen kortvarige »dynamiske« processer, f.eks. overgang fra »tilkoblet« til »frakoblet« og omvendt, skal sådan angivelse ske ad optisk vej i overensstemmelse med punkt 7.3.10.1. Sådan optisk angivelse kan endvidere bestå i samtidig funktion af retningsviserblink og/eller kabinebelysningens lampe(r), dog må angivelsen med brug af retningsviserblinklygterne ikke vare over tre sekunder. |
| --- | --- |

7.3.9.2.

Angiver anordningen kortvarige »dynamiske« processer, f.eks. overgang fra »tilkoblet« til »frakoblet« og omvendt, skal sådan angivelse ske ad optisk vej i overensstemmelse med punkt 7.3.10.1. Sådan optisk angivelse kan endvidere bestå i samtidig funktion af retningsviserblink og/eller kabinebelysningens lampe(r), dog må angivelsen med brug af retningsviserblinklygterne ikke vare over tre sekunder.

7.3.10.   Strømforsyning

Strømforsyningen til alarmsystemet skal enten være køretøjets batteri eller et genopladeligt batteri. Hvis alarmen leveres med et ekstra genopladeligt eller ikke genopladeligt batteri, kan dette anvendes. Disse batterier må ikke på nogen måde levere energi til de øvrige dele af køretøjets elektriske system.

7.3.11.   Specifikationer for ikke påbudte funktioner

7.3.11.1.   Selvtest, automatisk fejlmelding

Når alarmsystemet tilkobles, kan unormale situationer, f.eks. åbne døre m.v., detekteres af en selvtest-funktion (plausibilitetskontrol), og denne situation kan angives.

7.3.11.2.   Panikalarm

Det tillades, at systemet giver mulighed for afgivelse af et optisk og/eller akustisk og/eller radiobåret nødsignal uafhængigt af alarmsystemets status (tilkoblet eller frakoblet) og/eller funktion. Sådant signal skal udløses indvendigt i køretøjet og må ikke påvirke alarmsystemets tilstand (tilkoblet eller frakoblet). Endvidere skal brugeren af køretøjet have mulighed for at afbryde panikalarmen. Hvis der er tale om et akustisk alarmsignal må der ikke være nogen begrænsning af signalafgivelsens varighed for hver aktivering. Et udløst nødsignal må ikke spærre for start af motoren eller standse den, hvis den er i gang.

7.4.   PRØVNINGSBETINGELSER

Alle komponenter i såvel køretøjsalarmsystemer eller alarmsystemer skal afprøves efter fremgangsmåden i punkt 6.4.

Dette krav vedrører ikke:

| 7.4.1. | komponenter, som er monteret og afprøvet som del af køretøjet, uanset om dette er forsynet med køretøjsalarmsystem/alarmsystem (f.eks. lygter), eller |
| --- | --- |

7.4.1.

komponenter, som er monteret og afprøvet som del af køretøjet, uanset om dette er forsynet med køretøjsalarmsystem/alarmsystem (f.eks. lygter), eller

| 7.4.2. | komponenter, der tidligere er afprøvet som del af køretøjet, og for hvilke dokumentation er fremlagt. |
| --- | --- |

7.4.2.

komponenter, der tidligere er afprøvet som del af køretøjet, og for hvilke dokumentation er fremlagt.

7.5.   VEJLEDNING

Hvert køretøj skal ledsages af:

| 7.5.1. | Brugsanvisning. |
| --- | --- |

7.5.1.

Brugsanvisning.

| 7.5.2. | Vedligeholdelsesanvisning. |
| --- | --- |

7.5.2.

Vedligeholdelsesanvisning.

| 7.5.3. | En generel advarsel om det farlige ved at foretage ændringer af eller tilføjelser til systemet. |
| --- | --- |

7.5.3.

En generel advarsel om det farlige ved at foretage ændringer af eller tilføjelser til systemet.

8.   DEL IV: GODKENDELSE AF STARTSPÆRRER OG AF ET KØRETØJ HVAD ANGÅR DETS STARTSPÆRRE

8.1.   DEFINITIONER

I dette regulativs del IV forstås ved:

8.1.1.   »Startspærre«: en anordning, der er beregnet til at forhindre, at køretøjet på normal vis kan køres væk ved egen kraft (tyverisikring).

8.1.2.   »Kontroludstyr«: det udstyr, der er nødvendigt for at tilkoble og/eller frakoble startspærren.

8.1.3.   »Statusindikator«: enhver anordning, der er beregnet til at angive startspærrens tilstand (tilkoblet/frakoblet/overgang fra tilkoblet til frakoblet og omvendt).

8.1.4.   »Tilkoblet tilstand«: den tilstand, hvori køretøjet ikke kan bringes til at køre ved egen kraft.

8.1.5.   »Frakoblet tilstand«: den tilstand, hvori køretøjet kan benyttes på sædvanlig måde.

8.1.6.   »Nøgle«: enhver anordning, der er konstrueret og produceret således, at den giver mulighed for betjening af et låsesystem, som er konstrueret og produceret således, at det kun kan betjenes ved hjælp af denne anordning.

8.1.7.   »Omgåelse«: en konstruktionsmæssig facilitet til fastlåsning af startspærren i frakoblet tilstand.

8.1.8.   »Rullende kode«: en elektronisk kode, som består af flere elementer, hvis sammensætning på tilfældig måde ændres, hver gang senderenheden har været i funktion.

8.1.9.   »Type startspærre«: systemer, der indbyrdes ikke afviger på væsentlige punkter såsom:

8.1.10.   »Køretøjstype, hvad angår startspærre«: køretøjer, der ikke udviser forskelle på væsentlige punkter såsom:

8.2.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

| 8.2.1. | Startspærren skal kunne til- og frakobles i overensstemmelse med disse krav. |
| --- | --- |

8.2.1.

Startspærren skal kunne til- og frakobles i overensstemmelse med disse krav.

| 8.2.2. | Giver startspærreanordningen mulighed for overførsel af radiosignaler, f.eks. for til- eller frakobling, skal den opfylde de relevante ETSI-normer (se fodnote 5 til punkt 6.2.3), f.eks. EN 300 220-1 V1.3.1 (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1 (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1 (2000-09) og EN 301 489-3 V1.2.1 (2000-08) (herunder alle vejledende bestemmelser). Frekvens og maksimal udstrålet effekt af radiotransmission med henblik på til- og frakobling af startspærreanordningen skal være i overensstemmelse med CEPT/ERC (se fodnote 6 til punkt 6.2.3) Anbefaling 70-03 (17. februar 2000) om brug af kortrækkende enheder (se fodnote 7 til punkt 6.2.3). |
| --- | --- |

8.2.2.

Giver startspærreanordningen mulighed for overførsel af radiosignaler, f.eks. for til- eller frakobling, skal den opfylde de relevante ETSI-normer (se fodnote 5 til punkt 6.2.3), f.eks. EN 300 220-1 V1.3.1 (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1 (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1 (2000-09) og EN 301 489-3 V1.2.1 (2000-08) (herunder alle vejledende bestemmelser). Frekvens og maksimal udstrålet effekt af radiotransmission med henblik på til- og frakobling af startspærreanordningen skal være i overensstemmelse med CEPT/ERC (se fodnote 6 til punkt 6.2.3) Anbefaling 70-03 (17. februar 2000) om brug af kortrækkende enheder (se fodnote 7 til punkt 6.2.3).

| 8.2.3. | Startspærrer skal være udformet og monteret således, at de tekniske krav til stadighed er opfyldt af ethvert køretøj, der er udstyret med anordningen. |
| --- | --- |

8.2.3.

Startspærrer skal være udformet og monteret således, at de tekniske krav til stadighed er opfyldt af ethvert køretøj, der er udstyret med anordningen.

| 8.2.4. | Startspærrer må ikke kunne tilkobles, når tændingsnøglen er i en position, svarende til at motoren er i gang, undtagen når:






  a) | køretøjet er udstyret til eller bestemt til at blive udstyret til ambulance-, brandbekæmpelses- eller politiformål; eller |
| --- | --- | --- |

8.2.4.

Startspærrer må ikke kunne tilkobles, når tændingsnøglen er i en position, svarende til at motoren er i gang, undtagen når:

a)

køretøjet er udstyret til eller bestemt til at blive udstyret til ambulance-, brandbekæmpelses- eller politiformål; eller

| b) | motoren har til opgave at:






  i) | trække udstyr, som er en del af eller er monteret på køretøjet til andre end rent kørselsmæssige formål, eller |
| --- | --- | --- |

b)

motoren har til opgave at:

i)

trække udstyr, som er en del af eller er monteret på køretøjet til andre end rent kørselsmæssige formål, eller

| ii) | holde køretøjets batterier opladet i et omfang, som er nødvendigt til at drive de pågældende maskiner eller apparater |
| --- | --- |

ii)

holde køretøjets batterier opladet i et omfang, som er nødvendigt til at drive de pågældende maskiner eller apparater

og køretøjet holder stille med antrukket parkeringsbremse. Når denne undtagelsesbestemmelse anvendes, skal det være angivet under punkt 2 i tillægget til meddelelsesformularen (bilag 2 til dette regulativ).

| 8.2.5. | Startspærrer må ikke kunne tilsidesættes permanent. |
| --- | --- |

8.2.5.

Startspærrer må ikke kunne tilsidesættes permanent.

| 8.2.6. | Startspærrer skal være udformet og produceret således, at de i monteret tilstand ikke har ugunstig virkning på køretøjets konstruktivt bestemte funktion og sikre betjening, selv når de fejlfungerer. |
| --- | --- |

8.2.6.

Startspærrer skal være udformet og produceret således, at de i monteret tilstand ikke har ugunstig virkning på køretøjets konstruktivt bestemte funktion og sikre betjening, selv når de fejlfungerer.

| 8.2.7. | Startspærrer skal være udformet og produceret således, at de efter korrekt montering på køretøjet efter fabrikantens anvisninger ikke kan sættes ud af funktion eller ødelægges hurtigt og upåfaldende, for eksempel ved brug af hjælpemidler, systemer eller værktøj, som er billigt, let at skjule og almindeligt udbredt. Det skal være vanskeligt og tillige tidskrævende at udskifte en hovedkomponent eller et hovedaggregat med det formål at omgå startspærringen. |
| --- | --- |

8.2.7.

Startspærrer skal være udformet og produceret således, at de efter korrekt montering på køretøjet efter fabrikantens anvisninger ikke kan sættes ud af funktion eller ødelægges hurtigt og upåfaldende, for eksempel ved brug af hjælpemidler, systemer eller værktøj, som er billigt, let at skjule og almindeligt udbredt. Det skal være vanskeligt og tillige tidskrævende at udskifte en hovedkomponent eller et hovedaggregat med det formål at omgå startspærringen.

| 8.2.8. | Startspærrer skal være udformet og produceret således, at de ved korrekt montering efter fabrikantens anvisninger er bestandige over for køretøjets indvendige miljø i en rimelig levetid (jf. punkt 8.4 vedrørende prøvning). Mere specielt må de elektriske egenskaber af køretøjets kredse ikke påvirkes ugunstigt ved montering af startspærreanordningen (ledningers tværsnitsareal, kontakters sikkerhed m.v.) |
| --- | --- |

8.2.8.

Startspærrer skal være udformet og produceret således, at de ved korrekt montering efter fabrikantens anvisninger er bestandige over for køretøjets indvendige miljø i en rimelig levetid (jf. punkt 8.4 vedrørende prøvning). Mere specielt må de elektriske egenskaber af køretøjets kredse ikke påvirkes ugunstigt ved montering af startspærreanordningen (ledningers tværsnitsareal, kontakters sikkerhed m.v.)

| 8.2.9. | Startspærrer kan kombineres med andre systemer i køretøjet eller indbygges i disse (f.eks. motorstyringssystemer og alarmsystemer). |
| --- | --- |

8.2.9.

Startspærrer kan kombineres med andre systemer i køretøjet eller indbygges i disse (f.eks. motorstyringssystemer og alarmsystemer).

| 8.2.10. | En startspærre må ikke kunne forhindre udløsningen af køretøjets bremser, bortset fra startspærrer, som forhindrer udløsning af pneumatisk udløste fjederbremser (9) og fungerer således, at de både under normal drift og ved svigt opfylder de tekniske forskrifter i regulativ nr. 13, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse i henhold til dette regulativ.
  Opfyldelse af denne bestemmelse fritager ikke en startspærre, som forhindrer udløsning af trykluftudløste fjederbremser, fra at skulle opfylde dette regulativs tekniske forskrifter. |
| --- | --- |

8.2.10.

En startspærre må ikke kunne forhindre udløsningen af køretøjets bremser, bortset fra startspærrer, som forhindrer udløsning af pneumatisk udløste fjederbremser (9) og fungerer således, at de både under normal drift og ved svigt opfylder de tekniske forskrifter i regulativ nr. 13, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse i henhold til dette regulativ.

Opfyldelse af denne bestemmelse fritager ikke en startspærre, som forhindrer udløsning af trykluftudløste fjederbremser, fra at skulle opfylde dette regulativs tekniske forskrifter.

| 8.2.11. | Det må ikke være muligt for en startspærre at virke på en sådan måde, at den aktiverer køretøjets bremser. |
| --- | --- |

8.2.11.

Det må ikke være muligt for en startspærre at virke på en sådan måde, at den aktiverer køretøjets bremser.

8.3.   SÆRLIGE FORSKRIFTER

8.3.1.   Spærringens omfang

| 8.3.1.1. | Startspærrer skal på mindst én af følgende måder forhindre, at køretøjet kan køre ved egen kraft:






  8.3.1.1.1. | for eftermonteringssystemer eller dieseldrevne køretøjer, ved deaktivering af mindst to separate kredse, der er nødvendige for køretøjets funktion (f.eks. startmotor, tænding, brændstoftilførsel, trykluftudløste fjederbremser m.v.) |
| --- | --- | --- |

8.3.1.1.

Startspærrer skal på mindst én af følgende måder forhindre, at køretøjet kan køre ved egen kraft:

8.3.1.1.1.

for eftermonteringssystemer eller dieseldrevne køretøjer, ved deaktivering af mindst to separate kredse, der er nødvendige for køretøjets funktion (f.eks. startmotor, tænding, brændstoftilførsel, trykluftudløste fjederbremser m.v.)

| 8.3.1.1.2. | ved med kode at gribe ind i funktionen af mindst én styreenhed, der er nødvendig for køretøjets funktion. |
| --- | --- |

8.3.1.1.2.

ved med kode at gribe ind i funktionen af mindst én styreenhed, der er nødvendig for køretøjets funktion.

| 8.3.1.2. | Startspærrer til montering på køretøjer med katalysator må ikke kunne medføre, at uforbrændt brændstof kommer ind i udstødningssystemet. |
| --- | --- |

8.3.1.2.

Startspærrer til montering på køretøjer med katalysator må ikke kunne medføre, at uforbrændt brændstof kommer ind i udstødningssystemet.

8.3.2.   Driftssikkerhed

Driftssikkerheden af startspærren skal være sikret gennem hensigtsmæssig konstruktion, der tager hensyn til miljøet i det pågældende køretøj (jf. punkt 8.2.8 og 8.4).

8.3.3.   Funktionssikkerhed

Det skal være sikret, at startspærren ikke skifter status (tilkoblet/frakoblet) som resultat af nogen af de i punkt 8.4 beskrevne prøvninger.

8.3.4.   Tilkobling af startspærren

| 8.3.4.1. | Startspærren skal koble til, uden at føreren foretager sig yderligere, på mindst én af følgende måder:






  a) | ved at tændingsnøglen drejes til stilling »0« og en af dørene betjenes; det tillades desuden, at startspærrer, der kobler fra umiddelbart før eller under den normale procedure for start af køretøjet, kobler til, når tændingen slås fra |
| --- | --- | --- |

8.3.4.1.

Startspærren skal koble til, uden at føreren foretager sig yderligere, på mindst én af følgende måder:

a)

ved at tændingsnøglen drejes til stilling »0« og en af dørene betjenes; det tillades desuden, at startspærrer, der kobler fra umiddelbart før eller under den normale procedure for start af køretøjet, kobler til, når tændingen slås fra

| b) | højst 1 minut efter udtagning af tændingsnøglen. |
| --- | --- |

b)

højst 1 minut efter udtagning af tændingsnøglen.

| 8.3.4.2. | Kan startspærren tilkobles, når tændingsnøglen er i en position, der svarer til, at motoren er i gang, jf. punkt 8.2.4, kan det også tillades, at startspærren tilkobles, ved at førerdøren åbnes, og/eller at den retmæssige bruger foretager et bevidst indgreb. |
| --- | --- |

8.3.4.2.

Kan startspærren tilkobles, når tændingsnøglen er i en position, der svarer til, at motoren er i gang, jf. punkt 8.2.4, kan det også tillades, at startspærren tilkobles, ved at førerdøren åbnes, og/eller at den retmæssige bruger foretager et bevidst indgreb.

8.3.5.   Frakobling

| 8.3.5.1. | Frakobling skal opnås ved hjælp af en af følgende anordninger eller en kombination heraf. Andre anordninger med tilsvarende sikkerhedsniveau og tilsvarende ydelse er tilladt. |
| --- | --- |

8.3.5.1.

Frakobling skal opnås ved hjælp af en af følgende anordninger eller en kombination heraf. Andre anordninger med tilsvarende sikkerhedsniveau og tilsvarende ydelse er tilladt.

| 8.3.5.1.1. | Et tastatur til indtastning af en individuel valgbar kode med mindst 10 000 kombinationer. |
| --- | --- |

8.3.5.1.1.

Et tastatur til indtastning af en individuel valgbar kode med mindst 10 000 kombinationer.

| 8.3.5.1.2. | Elektriske og elektroniske anordninger, f.eks. systemer med fjernbetjening, skal have mindst 50 000 kombinationer, og skal have rullende kode og/eller kræve en gennemsøgningstid på mindst ti dage, f.eks. højst 5 000 kombinationer pr. 24 timer ved mindst 50 000 kombinationer. |
| --- | --- |

8.3.5.1.2.

Elektriske og elektroniske anordninger, f.eks. systemer med fjernbetjening, skal have mindst 50 000 kombinationer, og skal have rullende kode og/eller kræve en gennemsøgningstid på mindst ti dage, f.eks. højst 5 000 kombinationer pr. 24 timer ved mindst 50 000 kombinationer.

| 8.3.5.1.3. | Kan frakobling ske med en fjernbetjeningsenhed, skal startspærren returnere til tilkoblet tilstand inden for 5 minutter efter at den er frakoblet, hvis der ikke er foretaget nogen supplerende betjening af starterkredsen. |
| --- | --- |

8.3.5.1.3.

Kan frakobling ske med en fjernbetjeningsenhed, skal startspærren returnere til tilkoblet tilstand inden for 5 minutter efter at den er frakoblet, hvis der ikke er foretaget nogen supplerende betjening af starterkredsen.

8.3.6.   Statusangivelse

| 8.3.6.1. | Til angivelse af startspærreanordningens status (tilkoblet/frakoblet, skift fra tilkoblet til frakoblet og omvendt) tillades optiske indikatorer i og uden for passagerkabinen. Lysstyrken af optiske signaler monteret uden for passagerkabinen må ikke være over 0,5 candela. |
| --- | --- |

8.3.6.1.

Til angivelse af startspærreanordningens status (tilkoblet/frakoblet, skift fra tilkoblet til frakoblet og omvendt) tillades optiske indikatorer i og uden for passagerkabinen. Lysstyrken af optiske signaler monteret uden for passagerkabinen må ikke være over 0,5 candela.

| 8.3.6.2. | Angiver anordningen kortvarige »dynamiske« processer, f.eks. overgang fra »tilkoblet« til »frakoblet« og omvendt, skal sådan angivelse ske ad optisk vej i overensstemmelse med punkt 8.3.6.1. Sådan optisk angivelse kan endvidere bestå i samtidig funktion af retningsviserblink og/eller kabinebelysningens lampe(r), dog må angivelsen med brug af retningsviserblinklygterne ikke vare over tre sekunder. |
| --- | --- |

8.3.6.2.

Angiver anordningen kortvarige »dynamiske« processer, f.eks. overgang fra »tilkoblet« til »frakoblet« og omvendt, skal sådan angivelse ske ad optisk vej i overensstemmelse med punkt 8.3.6.1. Sådan optisk angivelse kan endvidere bestå i samtidig funktion af retningsviserblink og/eller kabinebelysningens lampe(r), dog må angivelsen med brug af retningsviserblinklygterne ikke vare over tre sekunder.

8.4.   DRIFTSPARAMETRE OG PRØVNINGSBETINGELSER

8.4.1.   Driftsparametre

Alle startspærrens komponenter skal opfylde forskrifterne i punkt 6.4 i dette regulativ.

Dette krav vedrører ikke:

| i) | komponenter, som er monteret og afprøvet som del af køretøjet, uanset om der er monteret en startspærre (f.eks. lygter), og |
| --- | --- |

i)

komponenter, som er monteret og afprøvet som del af køretøjet, uanset om der er monteret en startspærre (f.eks. lygter), og

| ii) | komponenter, der tidligere er afprøvet som del af køretøjet, og for hvilke dokumentation er forelagt. |
| --- | --- |

ii)

komponenter, der tidligere er afprøvet som del af køretøjet, og for hvilke dokumentation er forelagt.

8.4.2.   Prøvningsbetingelser

Alle prøvninger skal udføres i rækkefølge på en enkelt startspærre. Dog kan der efter prøvningsmyndighedens skøn benyttes andre prøveeksemplarer, hvis dette ikke anses for at påvirke resultaterne af de øvrige prøvninger.

8.4.3.   Funktionsprøvning

Efter udførelse af alle de nedenfor beskrevne prøvninger afprøves startspærren under standardbetingelserne fastlagt i punkt 6.4.2.1.2 for at sikre at den stadig fungerer normalt. Om nødvendigt kan der udskiftes elektriske sikringer før prøvningen.

Alle startspærrens komponenter skal opfylde forskrifterne i punkt 6.4.2.2 til 6.4.2.8 og 6.4.2.12. i dette regulativ.

8.5.   VEJLEDNING

(punkt 8.5.1 til 8.5.3 vedrører kun eftermontering).

Hver startspærre skal ledsages af:

| 8.5.1. | Monteringsanvisninger.






  8.5.1.1. | Fortegnelse over de køretøjer og køretøjsmodeller, som systemet er beregnet for. Denne fortegnelse kan være specifikt affattet eller generel, f.eks. »alle personbiler med benzinmotor og 12 V el-system med negativ steltilslutning«. |
| --- | --- | --- |

8.5.1.

Monteringsanvisninger.

8.5.1.1.

Fortegnelse over de køretøjer og køretøjsmodeller, som systemet er beregnet for. Denne fortegnelse kan være specifikt affattet eller generel, f.eks. »alle personbiler med benzinmotor og 12 V el-system med negativ steltilslutning«.

| 8.5.1.2. | Fremgangsmåde ved montering, illustreret med fotografier og/eller meget tydelige tegninger. |
| --- | --- |

8.5.1.2.

Fremgangsmåde ved montering, illustreret med fotografier og/eller meget tydelige tegninger.

| 8.5.1.3. | De af fabrikanten udleverede detaljerede monteringsanvisninger skal, når de følges korrekt af en kompetent montør, sikre, at køretøjets sikkerhed og driftssikkerhed ikke påvirkes. |
| --- | --- |

8.5.1.3.

De af fabrikanten udleverede detaljerede monteringsanvisninger skal, når de følges korrekt af en kompetent montør, sikre, at køretøjets sikkerhed og driftssikkerhed ikke påvirkes.

| 8.5.1.4. | De udleverede monteringsanvisninger skal indeholde oplysning om startspærrens elektriske effektforbrug og, hvis det er relevant, tilråde montering af et større batteri. |
| --- | --- |

8.5.1.4.

De udleverede monteringsanvisninger skal indeholde oplysning om startspærrens elektriske effektforbrug og, hvis det er relevant, tilråde montering af et større batteri.

| 8.5.1.5. | Leverandøren skal angive fremgangsmåde ved kontrol af køretøjet efter montering. Navnlig skal opmærksomheden henledes på sikkerhedsrelaterede egenskaber. |
| --- | --- |

8.5.1.5.

Leverandøren skal angive fremgangsmåde ved kontrol af køretøjet efter montering. Navnlig skal opmærksomheden henledes på sikkerhedsrelaterede egenskaber.

| 8.5.2. | En blank monteringsattest; i bilag 7 findes et eksempel herpå. |
| --- | --- |

8.5.2.

En blank monteringsattest; i bilag 7 findes et eksempel herpå.

| 8.5.3. | En generel erklæring, der henleder køberens opmærksomhed på følgende punkter:






  8.5.3.1. | at startspærren skal monteres i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger |
| --- | --- | --- |

8.5.3.

En generel erklæring, der henleder køberens opmærksomhed på følgende punkter:

8.5.3.1.

at startspærren skal monteres i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger

| 8.5.3.2. | det anbefales at lade monteringen udføre af fagfolk (og egnede monteringsværksteder kan anvises ved henvendelse til fabrikanten af startspærren) |
| --- | --- |

8.5.3.2.

det anbefales at lade monteringen udføre af fagfolk (og egnede monteringsværksteder kan anvises ved henvendelse til fabrikanten af startspærren)

| 8.5.3.3. | montøren skal udfylde den med startspærren følgende monteringsattest. |
| --- | --- |

8.5.3.3.

montøren skal udfylde den med startspærren følgende monteringsattest.

| 8.5.4. | Brugsanvisning |
| --- | --- |

8.5.4.

Brugsanvisning

| 8.5.5. | Vedligeholdelsesanvisning |
| --- | --- |

8.5.5.

Vedligeholdelsesanvisning

| 8.5.6. | En generel advarsel om det farlige i at foretage ændringer eller tilføjelser til startspærreanordningen og om, at sådanne ændringer eller tilføjelser i givet fald vil ugyldiggøre monteringsattesten omhandlet i punkt 8.5.2 ovenfor. |
| --- | --- |

8.5.6.

En generel advarsel om det farlige i at foretage ændringer eller tilføjelser til startspærreanordningen og om, at sådanne ændringer eller tilføjelser i givet fald vil ugyldiggøre monteringsattesten omhandlet i punkt 8.5.2 ovenfor.

9.   ÆNDRING AF TYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE

| 9.1. | Hvis der på en køretøjs- eller komponenttype foretages ændringer, som vedrører dette regulativ, skal ændringerne anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt køretøjs- eller komponenttypen. Den pågældende myndighed kan da enten:






  9.1.1. | Skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at komponenten eller køretøjet stadig opfylder forskrifterne, eller |
| --- | --- | --- |

9.1.

Hvis der på en køretøjs- eller komponenttype foretages ændringer, som vedrører dette regulativ, skal ændringerne anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt køretøjs- eller komponenttypen. Den pågældende myndighed kan da enten:

9.1.1.

Skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at komponenten eller køretøjet stadig opfylder forskrifterne, eller

| 9.1.2. | rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen. |
| --- | --- |

9.1.2.

rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.

| 9.2. | De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.3 ovenfor. |
| --- | --- |

9.2.

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.3 ovenfor.

| 9.3. | Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesblanket, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse. |
| --- | --- |

9.3.

Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesblanket, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.

10.   PROCEDURER I FORBINDELSE MED PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:

| 10.1. | Køretøjer/komponenter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i de(n) pågældende del(e) af dette regulativ. |
| --- | --- |

10.1.

Køretøjer/komponenter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i de(n) pågældende del(e) af dette regulativ.

| 10.2. | For hver type køretøj eller komponent skal de prøvninger, som foreskrives i de(n) pågældende del(e) af dette regulativ, udføres stikprøvevis på statistisk kontrolleret grundlag i overensstemmelse med en af de rutinemæssige kvalitetssikringsprocedurer. |
| --- | --- |

10.2.

For hver type køretøj eller komponent skal de prøvninger, som foreskrives i de(n) pågældende del(e) af dette regulativ, udføres stikprøvevis på statistisk kontrolleret grundlag i overensstemmelse med en af de rutinemæssige kvalitetssikringsprocedurer.

| 10.3. | Den godkendende myndighed kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år. |
| --- | --- |

10.3.

Den godkendende myndighed kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år.

11.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 11.1. | Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj/komponent i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 10 ovenfor ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

11.1.

Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj/komponent i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 10 ovenfor ikke er opfyldt.

| 11.2. | Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har meddelt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular, svarende til modellen i del 1, 2 eller 3 af bilag 2. |
| --- | --- |

11.2.

Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har meddelt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular, svarende til modellen i del 1, 2 eller 3 af bilag 2.

12.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en type køretøj/komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i den pågældende del 1, 2 eller 3 i bilag 2 til dette regulativ.

13.   OVERGANGSBESTEMMELSER

De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, kan ikke afvise eksisterende godkendelser eller udvidelser heraf, som er meddelt i henhold til regulativ nr. 18 og 97, medmindre dette sker efter de overgangsbestemmelser, der er fastlagt i de nævnte regulativer.

13.1.   Typegodkendelse af en startspærre

| 13.1.1. | Fra 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 1 til den oprindelige version af regulativet må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den komponenttype eller separate tekniske enhed, som søges godkendt, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 1 til den oprindelige version af regulativet. |
| --- | --- |

13.1.1.

Fra 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 1 til den oprindelige version af regulativet må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den komponenttype eller separate tekniske enhed, som søges godkendt, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 1 til den oprindelige version af regulativet.

| 13.1.2. | Kontraherende parter, som anvender dette regulativ, skal fortsat meddele godkendelse for de komponenttyper eller separate tekniske enheder, som opfylder forskrifterne i den oprindelige udgave af dette regulativ, forudsat at komponenten eller den separate tekniske enhed er beregnet som udskiftningsdel til montering i ibrugtagne køretøjer, og at det ikke ville være teknisk muligt at montere en komponent eller separat teknisk enhed, som opfylder forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved supplement 1 til den oprindelige udgave af dette regulativ. |
| --- | --- |

13.1.2.

Kontraherende parter, som anvender dette regulativ, skal fortsat meddele godkendelse for de komponenttyper eller separate tekniske enheder, som opfylder forskrifterne i den oprindelige udgave af dette regulativ, forudsat at komponenten eller den separate tekniske enhed er beregnet som udskiftningsdel til montering i ibrugtagne køretøjer, og at det ikke ville være teknisk muligt at montere en komponent eller separat teknisk enhed, som opfylder forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved supplement 1 til den oprindelige udgave af dette regulativ.

13.2.   Godkendelse af en køretøjstype

Fra 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 1 til den oprindelige version af regulativet må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som søges godkendt, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 1 den oprindelige version af regulativet.

14.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  As defined in the Consolidated Resolution on the Construction of Vehicles (R.E.3), Annex 7 (document TRANS/WP.29/78/Rev.1, as amended).

(2)  Only vehicles with 12 volts electrical systems are considered.

(3)  Det anbefales, at aftaleparterne anvender del I og IV på godkendelse af køretøjer af klasse M1, og del I alene på godkendelse af køretøjer af klasse N1, idet de øvrige bestemmelser er frivillige. Del II, III og IV bør anvendes, når sådant udstyr monteres på de køretøjsklasser, der er angivet i punkt 1.3. til 1.5.

(4)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien og Montenegro, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddelt af de enkelte medlemsstater, der anvender deres egne ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta og 51 for Republikken Korea. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

(5)  ETSI: Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation. Hvis disse standarder ikke foreligger, når regulativet træder i kraft, finder de relevante nationale forskrifter anvendelse.

(6)  CEPT: De europæiske post- og telekommunikationsvæseners konference.

ERC: European Radiocommunications Committee (Den Europæiske Radiokommunikationskomité)

(7)  Aftaleparterne kan forbyde den pågældende frekvens og/eller effekt og kan tillade brug af en anden frekvens og/eller effekt.

(8)  Lygter, der anvendes som del af de optiske alarmanordninger og hører med til køretøjets standardlygter, behøver ikke overholde de i punkt 6.4.1 angivne værdier af driftsparametre eller underkastes de i punkt 6.4.2 anførte prøvninger.

(9)  Jf. definitionen i bilag 8 til ECE-regulativ nr. 13 som ændret.

---

BILAG 1

Del 1

(største format: A4 (210 mm × 297 mm))

OPLYSNINGSSKEMA

i henhold til det pågældende punkt 5, 7 og 8 i regulativ nr. 116 om ECE-typegodkendelse af en køretøjstype hvad angår anordninger til tyverisikring

uden/med alarmsystem (1)

uden/med startspærre (1)

1.   GENERELT

1.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse):

1.2.   Type:

1.3.   Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på anordningen (2)
  :

1.3.1.   Mærkets anbringelsessted:

1.4.   Køretøjets klasse (3):

1.5.   Fabrikantens navn og adresse:

1.6.   ECE-godkendelsesmærkets anbringelsessted:

1.7.   Adresse(r) på samlefabrik(ker):

2.   KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER

2.1.   Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:

2.2.   Venstrekørsel/ højrekørsel (1)

3.   FORSKELLIGT

3.1.   Tyverisikringsanordninger

3.1.1.   Beskyttelsesanordning:

3.1.1.1.   Detaljeret beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til indretning og udformning af det betjeningsorgan eller den enhed, som beskyttelsesanordningen virker på:

3.1.1.2.   Tegninger af beskyttelsesanordningen og dens montering i køretøjet:

3.1.1.3.   Teknisk beskrivelse af anordningen:

3.1.1.4.   Enkeltheder vedrørende de benyttede låsekombinationer:

3.1.2.   Startspærre:

3.1.2.1.   eventuelt typegodkendelsesnummer:

3.1.2.2.   For endnu ikke godkendte startspærrer

| 3.1.2.2.1. | Detaljeret teknisk beskrivelse af startspærren og foranstaltninger mod utilsigtet aktivering: |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Detaljeret teknisk beskrivelse af startspærren og foranstaltninger mod utilsigtet aktivering:

| 3.1.2.2.2. | System(er), som startspærreanordningen virker på: |
| --- | --- |

3.1.2.2.2.

System(er), som startspærreanordningen virker på:

| 3.1.2.2.3. | Antal eventuelle virksomme udskiftelige koder: |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Antal eventuelle virksomme udskiftelige koder:

3.1.3.   Eventuelt alarmsystem:

3.1.3.1.   eventuelt typegodkendelsesnummer:

3.1.3.2.   For endnu ikke godkendte alarmsystemer

| 3.1.3.2.1. | Detaljeret beskrivelse af alarmsystemet og af de dele af køretøjet, der er forbundet med det monterede alarmsystem: |
| --- | --- |

3.1.3.2.1.

Detaljeret beskrivelse af alarmsystemet og af de dele af køretøjet, der er forbundet med det monterede alarmsystem:

| 3.1.3.2.2. | Fortegnelse over alarmsystemets hovedkomponenter: |
| --- | --- |

3.1.3.2.2.

Fortegnelse over alarmsystemets hovedkomponenter:

Del 2

(største format: A4 (210 mm × 297 mm))

OPLYSNINGSSKEMA

i henhold til punkt 6 i regulativ nr.116 om ECE-komponenttypegodkendelse af et alarmsystem

1.   GENERELT

1.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse):

1.2.   Type:

1.3.   Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på anordningen (4):

1.3.1.   Mærkets anbringelsessted:

1.4.   Fabrikantens navn og adresse:

1.5.   ECE-godkendelsesmærkets anbringelsessted:

1.6.   Adresse(r) på samlefabrik(ker):

2.   BESKRIVELSE AF ANORDNINGEN

2.1.   Detaljeret beskrivelse af alarmsystemet og af de dele af køretøjet, der er forbundet med det monterede alarmsystem:

2.1.1.   Fortegnelse over alarmsystemets hovedkomponenter:

2.1.2.   Foranstaltninger mod falsk alarm:

2.2.   Beskyttelse, som ydes af anordningen:

2.3.   Måden, hvorpå anordningen tilkobles/frakobles:

2.4.   Antal eventuelle virksomme udskiftelige koder:

2.5.   Fortegnelse over anordningens hovedkomponenter og disses eventuelle henvisningsmærker:

3.   TEGNINGER

3.1.   Tegninger af anordningens hovedkomponenter (på tegningerne skal den påtænkte placering af ECE-typegodkendelsesmærket eller i givet fald referencemærke være angivet):

4.   VEJLEDNING

4.1.   Fortegnelse over køretøjer, som anordningen er beregnet til montering på:

4.2.   Beskrivelse af monteringsmåde, illustreret med fotografier og/eller tegninger:

4.3.   Brugsanvisning:

4.4.   Eventuelle vedligeholdelsesanvisninger:

Del 3

(største format: A4 (210 mm × 297 mm))

OPLYSNINGSSKEMA

i henhold til punkt 8 i regulativ nr.116 om ECE-komponenttypegodkendelse af startspærre

1.   GENERELT

1.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse):

1.2.   Type:

1.3.   Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på anordningen (5):

1.3.1.   Mærkets anbringelsessted:

1.4.   Fabrikantens navn og adresse:

1.5.   ECE-godkendelsesmærkets anbringelsessted:

1.6.   Adresse(r) på samlefabrik(ker):

2.   BESKRIVELSE AF ANORDNINGEN

2.1.   Detaljeret teknisk beskrivelse af startspærren og foranstaltninger mod utilsigtet aktivering:

2.2.   Køretøjssystem(er), som startspærren virker på:

2.3.   Måden, hvorpå anordningen tilkobles/frakobles:

2.4.   Antal eventuelle virksomme udskiftelige koder:

2.5.   Fortegnelse over anordningens hovedkomponenter og disses eventuelle henvisningsmærker:

3.   TEGNINGER

3.1.   Tegninger af anordningens hovedkomponenter (på tegningerne skal den påtænkte placering af ECE-typegodkendelsesmærket være angivet):

4.   VEJLEDNING

4.1.   Fortegnelse over køretøjer, som anordningen er beregnet til montering på:

4.2.   Beskrivelse af monteringsmåde, illustreret med fotografier og/eller tegninger:

4.3.   Brugsanvisning:

4.4.   Eventuelle vedligeholdelsesanvisninger:

---

(1)  Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder er gældende).

(2)  Hvis typeidentifikationsmærkerne består af tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøjer, separate tekniske enheder eller komponenter, der er omfattet af dette oplysningsskema, skal disse tegn i følgedokumenterne markeres med symbolet »?« (f.eks. ABC??123??).

(3)  Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1, som ændret).

(4)  Hvis typeidentifikationsmærkerne består af tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøjer, separate tekniske enheder eller komponenter, der er omfattet af dette oplysningsskema, skal disse tegn i følgedokumenterne markeres med symbolet »?« (f.eks. ABC??123??).

(5)  Hvis typeidentifikationsmærkerne består af tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøjer, separate tekniske enheder eller komponenter, der er omfattet af dette oplysningsskema, skal disse tegn i følgedokumenterne markeres med symbolet »?« (f.eks. ABC??123??).

---

BILAG 2

Del 1

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Tillæg

til ECE-typegodkendelsesattest nr. ...

vedrørende typegodkendelse af et køretøj i henhold til regulativ nr. 116

| 1. | Yderligere oplysninger:






  1.1. | Kortfattet beskrivelse af tyverisikringsanordningen (-erne) og de dele af køretøjet, de(n) virker på: |
| --- | --- | --- |

1.

Yderligere oplysninger:

1.1.

Kortfattet beskrivelse af tyverisikringsanordningen (-erne) og de dele af køretøjet, de(n) virker på:

| 1.2. | Kortfattet beskrivelse af startspærren: |
| --- | --- |

1.2.

Kortfattet beskrivelse af startspærren:

| 1.3. | Kort beskrivelse af alarmsystemet, hvis relevant, herunder mærkespænding (1): |
| --- | --- |

1.3.

Kort beskrivelse af alarmsystemet, hvis relevant, herunder mærkespænding (1):

| 2. | Bemærkninger: |
| --- | --- |

2.

Bemærkninger:

Del 2

Del 2

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Tillæg

til ECE-typegodkendelsesattest nr. ...

vedrørende typegodkendelse af et køretøjsalarmsystem i henhold til regulativ nr. 116

| 1. | Yderligere oplysninger:






  1.1. | Kort beskrivelse af alarmsystemet, hvis relevant, herunder mærkespænding (2): |
| --- | --- | --- |

1.

Yderligere oplysninger:

1.1.

Kort beskrivelse af alarmsystemet, hvis relevant, herunder mærkespænding (2):

| 1.2. | Fortegnelse over køretøjer, på hvilke alarmsystemet er beregnet til montering: |
| --- | --- |

1.2.

Fortegnelse over køretøjer, på hvilke alarmsystemet er beregnet til montering:

| 1.3. | Køretøjstyper, på hvilke alarmsystemet er testet |
| --- | --- |

1.3.

Køretøjstyper, på hvilke alarmsystemet er testet

| 1.4. | Fortegnelse over alarmsystemets hovedkomponenter, tydeligt identificeret: |
| --- | --- |

1.4.

Fortegnelse over alarmsystemets hovedkomponenter, tydeligt identificeret:

| 2. | Bemærkninger: |
| --- | --- |

2.

Bemærkninger:

Del 3

Del 3

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Tillæg

til ECE-typegodkendelsesattest nr....

vedrørende typegodkendelse af en startspærre i henhold til regulativ nr. 116

| 1. | Yderligere oplysninger:






  1.1. | Kortfattet beskrivelse af startspærren: |
| --- | --- | --- |

1.

Yderligere oplysninger:

1.1.

Kortfattet beskrivelse af startspærren:

| 1.2. | Fortegnelse over køretøjer, på hvilke startspærren er beregnet til montering: |
| --- | --- |

1.2.

Fortegnelse over køretøjer, på hvilke startspærren er beregnet til montering:

| 1.3. | Køretøjstyper, på hvilke startspærren er testet: |
| --- | --- |

1.3.

Køretøjstyper, på hvilke startspærren er testet:

| 1.4. | Fortegnelse over startspærrens hovedkomponenter, tydeligt identificeret: |
| --- | --- |

1.4.

Fortegnelse over startspærrens hovedkomponenter, tydeligt identificeret:

| 2. | Bemærkninger: |
| --- | --- |

2.

Bemærkninger:

---

(1)  Kræves kun anført for køretøjsalarmsystemer med anden nominel systemspænding end 12 volt.

1

(2)  Kræves kun anført for køretøjsalarmsystemer med anden nominel systemspænding end 12 volt.

2

---

BILAG 3

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKERNE

MODEL A

(se punkt 4.4 i dette regulativ)

Figur 1

(se punkt 4.4.3.4 i dette regulativ)

Image

Figur 2

(se punkt 4.4.3.1 i dette regulativ)

Image

Figur 3

(se punkt 4.4.3.2 i dette regulativ)

Image

Figur 4

(se punkt 4.4.3.5 i dette regulativ)

Image

Figur 5

(se punkt 4.4.3.6 i dette regulativ)

Image

Figur 6

(se punkt 4.4.3.7 i dette regulativ)

Image

MODEL B

(se punkt 4.5 i dette regulativ)

Figur 7

(eksempel)

Image

---

BILAG 4

Del I

FREMGANGSMÅDE VED AFPRØVNING FOR SLITAGEBESTANDIGHED AF TYVERISIKRINGSANORDNINGER, DER VIRKER PÅ STYREAPPARATET

1.   Prøvningsudstyr

Prøvningsudstyret består af:

| 1.1. | en opstilling, egnet til montering af prøveeksemplaret af styreapparatet, komplet med tyverisikringsanordning, som angivet i punkt 5.1.2 i dette regulativ, |
| --- | --- |

1.1.

en opstilling, egnet til montering af prøveeksemplaret af styreapparatet, komplet med tyverisikringsanordning, som angivet i punkt 5.1.2 i dette regulativ,

| 1.2. | et middel, hvormed man kan aktivere og deaktivere tyverisikringsanordninger, og som omfatter brug af nøgle, |
| --- | --- |

1.2.

et middel, hvormed man kan aktivere og deaktivere tyverisikringsanordninger, og som omfatter brug af nøgle,

| 1.3. | en anordning, med hvilken ratsøjlen kan drejes i forhold til tyverisikringsanordningen. |
| --- | --- |

1.3.

en anordning, med hvilken ratsøjlen kan drejes i forhold til tyverisikringsanordningen.

2.   Prøvningsmetode

| 2.1. | Et eksemplar af styreapparatet, komplet med tyverisikringsanordning, fastgøres i den i punkt 1.1 ovenfor nævnte opstilling. |
| --- | --- |

2.1.

Et eksemplar af styreapparatet, komplet med tyverisikringsanordning, fastgøres i den i punkt 1.1 ovenfor nævnte opstilling.

| 2.2. | En afprøvningscyklus omfatter følgende operationer:






  2.2.1. | Udgangsstilling. Tyverisikringsanordningen deaktiveres, og ratsøjlen bringes i en position, som hindrer aktivering af tyverisikringsanordningen, medmindre denne er af en type, som kan låses i alle styreapparatets positioner. |
| --- | --- | --- |

2.2.

En afprøvningscyklus omfatter følgende operationer:

2.2.1.

Udgangsstilling. Tyverisikringsanordningen deaktiveres, og ratsøjlen bringes i en position, som hindrer aktivering af tyverisikringsanordningen, medmindre denne er af en type, som kan låses i alle styreapparatets positioner.

| 2.2.2. | Stillet til at aktiveres. Tyverisikringsanordningen føres fra deaktiveret til aktiveret stilling ved hjælp af nøglen. |
| --- | --- |

2.2.2.

Stillet til at aktiveres. Tyverisikringsanordningen føres fra deaktiveret til aktiveret stilling ved hjælp af nøglen.

| 2.2.3. (1) | Aktiveret. Ratsøjlen drejes således, at den påføres et moment på 40 Nm ± 2 Nm i det øjeblik, hvor tyverisikringsanordningen går i indgreb. |
| --- | --- |

2.2.3. (1)

Aktiveret. Ratsøjlen drejes således, at den påføres et moment på 40 Nm ± 2 Nm i det øjeblik, hvor tyverisikringsanordningen går i indgreb.

| 2.2.4. | Deaktiveret. Sikringsanordningen deaktiveres med sædvanlige midler, idet det påførte moment nedsættes til nul for at lette anordningens frakobling. |
| --- | --- |

2.2.4.

Deaktiveret. Sikringsanordningen deaktiveres med sædvanlige midler, idet det påførte moment nedsættes til nul for at lette anordningens frakobling.

| 2.2.5. (1) | Retur. Ratsøjlen drejes til en position, som forhindrer, at tyverisikringsanordningen går i indgreb. |
| --- | --- |

2.2.5. (1)

Retur. Ratsøjlen drejes til en position, som forhindrer, at tyverisikringsanordningen går i indgreb.

| 2.2.6. | Modsat rettet drejning. De i punkt 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 og 2.2.5 anførte operationer gentages, men ratsøjlen drejes i modsat retning. |
| --- | --- |

2.2.6.

Modsat rettet drejning. De i punkt 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 og 2.2.5 anførte operationer gentages, men ratsøjlen drejes i modsat retning.

| 2.2.7. | Tidsrummet mellem at anordningen går i indgreb i to på hinanden følgende gange skal være mindst 10 sekunder. |
| --- | --- |

2.2.7.

Tidsrummet mellem at anordningen går i indgreb i to på hinanden følgende gange skal være mindst 10 sekunder.

| 2.3. | Denne afprøvningscyklus gentages det i punkt 5.3.1.3 i dette regulativ foreskrevne antal gange. |
| --- | --- |

2.3.

Denne afprøvningscyklus gentages det i punkt 5.3.1.3 i dette regulativ foreskrevne antal gange.

Del 2

FREMGANGSMÅDE VED PRØVNING AF TYVERISIKRINGSANORDNINGER VIRKENDE PÅ STYRETØJET MED ANVENDELSE AF EN ANORDNING TIL BEGRÆNSNING AF DREJNINGSMOMENTET

1.   Prøvningsudstyr

Prøvningsudstyret består af:

| 1.1. | en fastspændingsanordning til at fastholde de pågældende dele af styreapparatet, eller, hvis prøvningen udføres på et komplet køretøj, et løftesystem, der er i stand til at løfte alle styrende hjul fri af gulvet, og |
| --- | --- |

1.1.

en fastspændingsanordning til at fastholde de pågældende dele af styreapparatet, eller, hvis prøvningen udføres på et komplet køretøj, et løftesystem, der er i stand til at løfte alle styrende hjul fri af gulvet, og

| 1.2. | en eller flere anordninger, der er i stand til at påføre og måle det i punkt 2.3 foreskrevne drejningsmoment på styreapparatets betjeningsanordning. Drejningsmomentet skal måles med en nøjagtighed på mindst 2 %. |
| --- | --- |

1.2.

en eller flere anordninger, der er i stand til at påføre og måle det i punkt 2.3 foreskrevne drejningsmoment på styreapparatets betjeningsanordning. Drejningsmomentet skal måles med en nøjagtighed på mindst 2 %.

2.   Fremgangsmåde ved prøvningens udførelse

| 2.1. | Udføres prøvningen på et komplet køretøj, skal alle køretøjets styrende hjul være løftet fri af gulvet. |
| --- | --- |

2.1.

Udføres prøvningen på et komplet køretøj, skal alle køretøjets styrende hjul være løftet fri af gulvet.

| 2.2. | Styretøjets lås skal være aktiveret, således at styringen er låst. |
| --- | --- |

2.2.

Styretøjets lås skal være aktiveret, således at styringen er låst.

| 2.3. | Der skal påføres et drejningsmoment på styreapparatets betjeningsanordning, således at denne drejes. |
| --- | --- |

2.3.

Der skal påføres et drejningsmoment på styreapparatets betjeningsanordning, således at denne drejes.

| 2.4. | Hver testcyklus består af en 90° drejning af rattet, efterfulgt af 180° drejning i modsat retning, samt endnu en drejning på 90° i den oprindelige retning (jf. diagrammet);
  1 cyklus = + 90° / - 180° / + 90° med en tolerance på ± 10 %. |
| --- | --- |

2.4.

Hver testcyklus består af en 90° drejning af rattet, efterfulgt af 180° drejning i modsat retning, samt endnu en drejning på 90° i den oprindelige retning (jf. diagrammet);

1 cyklus = + 90° / - 180° / + 90° med en tolerance på ± 10 %.

Image

| 2.5. | Varigheden af en testcyklus er 20 s ± 2 s. |
| --- | --- |

2.5.

Varigheden af en testcyklus er 20 s ± 2 s.

| 2.6. | Der udføres fem testcyklusser. |
| --- | --- |

2.6.

Der udføres fem testcyklusser.

| 2.7. | I hver testcyklus skal det laveste målte drejningsmoment være større end det i punkt 5.3.1.4.2 i dette regulativ angivne. |
| --- | --- |

2.7.

I hver testcyklus skal det laveste målte drejningsmoment være større end det i punkt 5.3.1.4.2 i dette regulativ angivne.

---

(1)  Hvis tyverisikringen tillader låsning i enhver af styretøjets positioner, udelades de i punkt 2.2.3 og 2.2.5 beskrevne procedurer.

---

BILAG 5

(Reserveret)

---

BILAG 6

MODEL FOR TYPEATTEST

Image

---

BILAG 7

MODEL FOR MONTERINGSATTEST

Image

---

BILAG 8

Punkt 6.4.2.11 og 7.4

PRØVNING AF SYSTEMER TIL BESKYTTELSE AF PASSAGERKABINEN

Image

---

BILAG 9

ELEKTROMAGNETISK KOMPATIBILITET

Bemærk: Prøvning af elektromagnetisk kompatibilitet udføres enten i henhold til punkt 1 eller punkt 2, afhængigt af prøvningsfaciliteterne.

1.   ISO-Metoden

Immunitet over for ledningsbårne forstyrrelser

Testimpulserne 1, 2, 3a, 3b, 4 og 5 efter International Standard ISO 76371:1990 påføres forsyningsledningerne og de øvrige tilslutninger til køretøjsalarmsystemer/alarmsystemer, som kan være operationelt tilsluttet forsyningsledningerne.

Køretøjsalarmsystem/alarmsystem i frakoblet tilstand

Prøveimpulserne 1 til 5 skal påføres med sværhedsgrad III. Den krævede funktionstilstand for alle påførte prøveimpulser skal være A.

Køretøjsalarmsystem/alarmsystem i tilkoblet tilstand

Der påføres prøveimpuls 1 til 5. Den krævede funktionstilstand for alle påførte prøveimpulser er givet i tabel 1.

Tabel 1

Sværhedsgrad/funktionstilstand (for forsyningsledninger)

| Prøveimpuls nr. | Prøveniveau | Funktionstilstand |
| --- | --- | --- |
| 1 | III | C |
| 2 | III | A |
| 3a | III | C |
| 3b | III | A |
| 4 | III | B |
| 4 | I | A |
| 5 | III | A |

Prøveimpuls nr.

Prøveniveau

Funktionstilstand

1

III

C

2

III

A

3a

III

C

3b

III

A

4

III

B

4

I

A

5

III

A

Immunitet mod støj koblet til signalledningerne

Ledninger, der ikke er tilkoblet forsyningsledningerne (f.eks. særlige signalledninger), prøves efter international standard ISO7637-3:1995 (og Corr.1). Den krævede funktionstilstand for alle påførte prøveimpulser er givet i tabel 2.

Tabel 2

Testniveau/funktionstilstand (for signalledninger)

| Prøveimpuls nr. | Prøveniveau | Funktionstilstand |
| --- | --- | --- |
| 3a | III | C |
| 3b | III | A |

Prøveimpuls nr.

Prøveniveau

Funktionstilstand

3a

III

C

3b

III

A

Immunitet mod udstrålet højfrekvent støj

Prøvning af immuniteten af et køretøjsalarmsystem/alarmsystem i et køretøj kan udføres i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 10, ændringsserie 2, og i henhold til prøvningsmetoderne beskrevet i bilag 6 for køretøjer og bilag 9 for separate tekniske enheder.

Elektrisk støj fra elektrostatiske udladninger

Immunitet mod elektrisk støj skal prøves i henhold til teknisk rapport ISO/TR 10605-1993.

Udstrålede emissioner

Prøvning udføres i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 10, ændringsserie 2, og i henhold til prøvningsmetoder beskrevet i bilag 4 og 5 for køretøjer og bilag 7 og 8 for separate tekniske enheder.

2.   IEC-Metoden

Elektromagnetisk felt

Tyverialarmen skal underkastes den grundlæggende prøvning. Den underkastes prøvning for elektromagnetisk feltstyrke som beskrevet i IEC publikation 839-1-3-1998 test A-13 med et frekvensområde, der går fra 20 til 1 000 MHz, og for et feltstyrkeniveau på 30 V/m.

Køretøjsalarmsystemet/alarmsystemet underkastes desuden de prøvninger for ledningsbårne og koblede elektriske transienter, som er beskrevet i den internationale standard ISO 7637, del 1:1990, 2:1990 eller 3:1995.

Elektrisk støj fra elektrostatiske udladninger

Køretøjsalarmsystemet/alarmsystemet skal underkastes den grundlæggende prøvning. Den skal efter fabrikantens valg underkastes prøve for elektrostatiske udladninger som beskrevet i enten EN 61000-4-2 eller ISO/TR 10605-1993.

Udstrålede emissioner

Køretøjsalarmsystemet/alarmsystemet skal prøves for dæmpning af støj på radiofrekvenser i overensstemmelse med de prøvninger, der er fastlagt i regulativ nr. 10, ændringsserie 2, og i overensstemmelse med de prøvningsmetoder, der er beskrevet i bilag 4 og 5, for køretøjer og bilag 7 og 8 for separate tekniske enheder.

---

BILAG 10

FORSKRIFTER FOR MEKANISKE KONTAKTER MED NØGLE

| 1. | Kontaktens låsecylinder må ikke rage mere end 1 mm ud fra huset, og den udragende del skal være konisk. |
| --- | --- |

1.

Kontaktens låsecylinder må ikke rage mere end 1 mm ud fra huset, og den udragende del skal være konisk.

| 2. | Samlingen mellem låsecylinderens kerne og cylinderens hus skal kunne modstå en trækkraft på 600 N og et drejningsmoment på 25 Nm. |
| --- | --- |

2.

Samlingen mellem låsecylinderens kerne og cylinderens hus skal kunne modstå en trækkraft på 600 N og et drejningsmoment på 25 Nm.

| 3. | Kontakten skal være forsynet med en cylinder-udboringsspærre. |
| --- | --- |

3.

Kontakten skal være forsynet med en cylinder-udboringsspærre.

| 4. | Nøglens profil skal have mindst 1 000 virksomme permutationer. |
| --- | --- |

4.

Nøglens profil skal have mindst 1 000 virksomme permutationer.

| 5. | Kontakten må ikke kunne betjenes med en nøgle, der kun afviger med en enkelt permutation fra den til låsen hørende nøgle. |
| --- | --- |

5.

Kontakten må ikke kunne betjenes med en nøgle, der kun afviger med en enkelt permutation fra den til låsen hørende nøgle.

| 6. | På udvendige kontakter skal nøglehullet have afdækning eller anden beskyttelse mod indtrængen af snavs og vand. |
| --- | --- |

6.

På udvendige kontakter skal nøglehullet have afdækning eller anden beskyttelse mod indtrængen af snavs og vand.

---

| 30.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 164/231 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 164/231

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 122 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede tekniske forskrifter for godkendelse af køretøjer af klasse M, N og O hvad angår varmeanlægget

Omfattende al gældende tekst frem til:

| | Korrigendum 2 til den oprindelige udgave af regulativet i henhold til »Depositary Notification C.N.283.2006.TREATIES-2« af 13. december 2006 |
| --- | --- |

Korrigendum 2 til den oprindelige udgave af regulativet i henhold til »Depositary Notification C.N.283.2006.TREATIES-2« af 13. december 2006

| | Supplement 1 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 22. juli 2009 |
| --- | --- |

Supplement 1 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 22. juli 2009

INDHOLD

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner: Generelt |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Del I: Godkendelse af en køretøjstype hvad angår opvarmningsanlægget |
| --- | --- |

5.

| 6. | Del II: Godkendelse af et opvarmningsanlæg hvad angår dets driftssikkerhed |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændring og udvidelse af godkendelsen af en køretøjs- eller komponenttype |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, der forestår godkendelsesprøvningen, og på de administrative afdelinger |
| --- | --- |

11.

BILAG

| Bilag 1 — | Oplysningsskemaer og anmeldelsesblanketter |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Udformning af godkendelsesmærkerne |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Krav til anlæg til opvarmning ved udnyttelse af spildvarme LUFT |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Prøvning af luftkvalitet |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Temperaturprøvning |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Prøvning af udstødningsemission fra anlæg til opvarmning ved forbrænding |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Supplerende krav til anlæg til opvarmning ved forbrænding |
| --- | --- |

Bilag 7 —

| Bilag 8 — | Sikkerhedskrav til anlæg til opvarmning ved forbrænding af LPG |
| --- | --- |

Bilag 8 —

| Bilag 9 — | Supplerende bestemmelser, som finder anvendelse på visse køretøjer som foreskrevet i ADR |
| --- | --- |

Bilag 9 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

| 1.1. | Dette regulativ finder anvendelse på alle køretøjer i klasse M, N og O (1), som er monteret med opvarmningsanlæg.
  Typegodkendelser meddeles i overensstemmelse med:






  1.2. | Del I — Godkendelse af en køretøjstype hvad angår opvarmningsanlægget. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Dette regulativ finder anvendelse på alle køretøjer i klasse M, N og O (1), som er monteret med opvarmningsanlæg.

Typegodkendelser meddeles i overensstemmelse med:

1.2.

Del I — Godkendelse af en køretøjstype hvad angår opvarmningsanlægget.

| 1.3. | Del II — Godkendelse af et opvarmningsanlæg hvad angår dets driftssikkerhed. |
| --- | --- |

1.3.

Del II — Godkendelse af et opvarmningsanlæg hvad angår dets driftssikkerhed.

2.   DEFINITIONER: GENERELT

I denne forordning forstås ved:

2.1.   »Køretøj«: køretøjer af klasse M, N eller O (1), som er monteret med opvarmningsanlæg.

2.2.   »Fabrikant«: den person eller det organ, som er ansvarlig over den godkendende myndighed vedrørende alle aspekter af typegodkendelsesprocessen og vedrørende sikring af produktionens overensstemmelse. Vedkommende person eller organ behøver ikke være direkte inddraget i alle stadier af produktionen af det køretøj eller den komponent som er genstand for godkendelsesprocessen.

2.3.   »Køretøjets indre«: de lukkede dele af et køretøj, som benyttes til anbringelse af passagerer og/eller last.

2.4.   »Anlæg til opvarmning af passagerrummet«: enhver type anordning, der er bestemt til at øge temperaturen i passagerrummet.

2.5.   »Anlæg til opvarmning af varerummet«: enhver type anordning, der er bestemt til at øge temperaturen i varerummet.

2.6.   »Varerum«: den indvendige del af et køretøj, der anvendes til anden last end passagerer.

2.7.   »Passagerrum«: den del af køretøjets kabine, hvor føreren og eventuelle passagerer opholder sig.

2.8.   »Gasformigt brændstof«: brændstoffer, der er gasformige under normale temperatur- og trykforhold (288,2 K og 101,33 kPa), således flaskegas (LPG) og komprimeret naturgas (CNG).

2.9.   »Overophedning«: de betingelser, der foreligger, når luftindtaget for opvarmningsluften til anlægget til opvarmning ved forbrænding er fuldstændig spærret.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN KØRETØJSTYPE HVAD ANGÅR OPVARMNINGSANLÆGGET

| 3.1.1. | Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår opvarmningsanlægget skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes befuldmægtigede repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.1.

Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår opvarmningsanlægget skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes befuldmægtigede repræsentant.

| 3.1.2. | Ansøgningen skal ledsages af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer og med følgende angivelser:






  3.1.2.1. | detaljeret beskrivelse af køretøjstypen hvad angår opbygning, dimensioner, udformning og anvendte materialer |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

Ansøgningen skal ledsages af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer og med følgende angivelser:

3.1.2.1.

detaljeret beskrivelse af køretøjstypen hvad angår opbygning, dimensioner, udformning og anvendte materialer

| 3.1.2.2. | tegninger af opvarmningsanlægget og dettes overordnede udformning |
| --- | --- |

3.1.2.2.

tegninger af opvarmningsanlægget og dettes overordnede udformning

| 3.1.3. | Bilag 1, del 1, tillæg 1, indeholder en model for oplysningsskemaet. |
| --- | --- |

3.1.3.

Bilag 1, del 1, tillæg 1, indeholder en model for oplysningsskemaet.

| 3.1.4. | Et køretøj, repræsentativt for den ansøgte type, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår typegodkendelsesprøvningen. |
| --- | --- |

3.1.4.

Et køretøj, repræsentativt for den ansøgte type, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår typegodkendelsesprøvningen.

| 3.1.5. | Hvis det køretøj, der søges godkendt, er udstyret med varmeapparat med ECE-typegodkendelse, skal typegodkendelsesnummeret og fabrikantens typebetegnelser på den pågældende type varmeapparat være indeholdt i ansøgningen om typegodkendelse af køretøjet. |
| --- | --- |

3.1.5.

Hvis det køretøj, der søges godkendt, er udstyret med varmeapparat med ECE-typegodkendelse, skal typegodkendelsesnummeret og fabrikantens typebetegnelser på den pågældende type varmeapparat være indeholdt i ansøgningen om typegodkendelse af køretøjet.

| 3.1.6. | Hvis det køretøj, der søges godkendt, er udstyret med varmeapparat uden ECE-typegodkendelse, skal et prøveeksemplar, der er repræsentativt for den type, der søges godkendt, indleveres til den tekniske tjeneste. |
| --- | --- |

3.1.6.

Hvis det køretøj, der søges godkendt, er udstyret med varmeapparat uden ECE-typegodkendelse, skal et prøveeksemplar, der er repræsentativt for den type, der søges godkendt, indleveres til den tekniske tjeneste.

3.2.   ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN TYPE OPVARMNINGSANLÆG

| 3.2.1. | Ansøgning om typegodkendelse af et opvarmningsanlæg indgives af anlæggets fabrikant. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ansøgning om typegodkendelse af et opvarmningsanlæg indgives af anlæggets fabrikant.

| 3.2.2. | Ansøgningen skal ledsages af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer og med følgende angivelser:






  3.2.2.1. | detaljeret beskrivelse af den pågældende type opvarmningsanlæg hvad angår dets opbygning, dimensioner, udformning og anvendte materialer |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Ansøgningen skal ledsages af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer og med følgende angivelser:

3.2.2.1.

detaljeret beskrivelse af den pågældende type opvarmningsanlæg hvad angår dets opbygning, dimensioner, udformning og anvendte materialer

| 3.2.2.2. | tegninger af opvarmningsanlægget og dettes overordnede udformning. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

tegninger af opvarmningsanlægget og dettes overordnede udformning.

| 3.2.3. | Bilag 1, del 1, tillæg 2, indeholder en model for oplysningsskemaet. |
| --- | --- |

3.2.3.

Bilag 1, del 1, tillæg 2, indeholder en model for oplysningsskemaet.

| 3.2.4. | Et varmeanlæg, repræsentativt for den ansøgte type, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen. |
| --- | --- |

3.2.4.

Et varmeanlæg, repræsentativt for den ansøgte type, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.

| 3.2.5. | Prøveeksemplaret skal på tydelig og uudslettelig måde være mærket med ansøgerens handelsnavn eller mærke samt typebetegnelsen. |
| --- | --- |

3.2.5.

Prøveeksemplaret skal på tydelig og uudslettelig måde være mærket med ansøgerens handelsnavn eller mærke samt typebetegnelsen.

4.   GODKENDELSE

| 4.1. | Hvis den type, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i de(n) pågældende del(e) af dette regulativ, meddeles typegodkendelse. |
| --- | --- |

4.1.

Hvis den type, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i de(n) pågældende del(e) af dette regulativ, meddeles typegodkendelse.

| 4.2. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 00 svarende til regulativet i dette oprindelige udformning) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme overenskomstpart må ikke tildele samme nummer til en anden type køretøj eller opvarmningsanlæg som defineret i dette regulativ. |
| --- | --- |

4.2.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 00 svarende til regulativet i dette oprindelige udformning) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme overenskomstpart må ikke tildele samme nummer til en anden type køretøj eller opvarmningsanlæg som defineret i dette regulativ.

| 4.3. | Underretning om godkendelse eller udvidelse af godkendelse i henhold til dette regulativ skal gives de overenskomstparter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en blanket svarende til de respektive modeller i bilag 1, del 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.

Underretning om godkendelse eller udvidelse af godkendelse i henhold til dette regulativ skal gives de overenskomstparter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en blanket svarende til de respektive modeller i bilag 1, del 2 til dette regulativ.

| 4.4. | Alle køretøjer, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, og alle separat leverede komponenter, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, som er angivet på godkendelsesattesten, være påført en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelse. (2) |
| --- | --- |

4.4.

Alle køretøjer, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, og alle separat leverede komponenter, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, som er angivet på godkendelsesattesten, være påført en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelse. (2)

| 4.5. | For komponenttypegodkendelser, nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret i henhold til punkt 4.2. |
| --- | --- |

4.5.

For komponenttypegodkendelser, nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret i henhold til punkt 4.2.

| 4.6. | Er typen i overensstemmelse med en type, som efter et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i den stat, der har meddelt godkendelsen efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.2. foreskrevne symbol ikke gentages; i så fald skal de(t) regulativ(er), efter hvilke(t) der er udstedt typegodkendelse i den stat, som har meddelt godkendelse i medfør af dette regulativ, anføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.2. ovenfor foreskrevne symbol. |
| --- | --- |

4.6.

Er typen i overensstemmelse med en type, som efter et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i den stat, der har meddelt godkendelsen efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.2. foreskrevne symbol ikke gentages; i så fald skal de(t) regulativ(er), efter hvilke(t) der er udstedt typegodkendelse i den stat, som har meddelt godkendelse i medfør af dette regulativ, anføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.2. ovenfor foreskrevne symbol.

| 4.7. | Godkendelsesmærket skal være let læseligt og uudsletteligt. |
| --- | --- |

4.7.

Godkendelsesmærket skal være let læseligt og uudsletteligt.

| 4.8. | For køretøjer skal godkendelsesmærket være påført i nærheden af eller køretøjets fabrikationsplade. |
| --- | --- |

4.8.

For køretøjer skal godkendelsesmærket være påført i nærheden af eller køretøjets fabrikationsplade.

| 4.9. | Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på udformningen af godkendelsesmærker. |
| --- | --- |

4.9.

Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på udformningen af godkendelsesmærker.

5.   Del I — GODKENDELSE AF EN KØRETØJSTYPE HVAD ANGÅR OPVARMNINGSANLÆGGET

5.1.   Definition

I dette regulativs del I forstås ved:

| 5.1.1. | »Køretøjstype hvad angår opvarmningsanlægget«, køretøjer, som indbyrdes ikke afviger på væsentlige punkter såsom opvarmningsanlæggets arbejdsprincip. |
| --- | --- |

5.1.1.

»Køretøjstype hvad angår opvarmningsanlægget«, køretøjer, som indbyrdes ikke afviger på væsentlige punkter såsom opvarmningsanlæggets arbejdsprincip.

5.2.   Specifikationer

| 5.2.1. | Passagerrummet på ethvert køretøj skal være udstyret med opvarmningsanlæg. Har køretøjet anlæg til opvarmning af varerummet, skal dette være i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ. |
| --- | --- |

5.2.1.

Passagerrummet på ethvert køretøj skal være udstyret med opvarmningsanlæg. Har køretøjet anlæg til opvarmning af varerummet, skal dette være i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ.

| 5.2.2. | Opvarmningsanlægget i det køretøj, der søges typegodkendt, skal opfylde de tekniske forskrifter i del II af dette regulativ. |
| --- | --- |

5.2.2.

Opvarmningsanlægget i det køretøj, der søges typegodkendt, skal opfylde de tekniske forskrifter i del II af dette regulativ.

5.3.   Krav til montering i køretøjet for anlæg til opvarmning ved forbrænding

5.3.1.   Anvendelsesområde

| 5.3.1.1. | Med forbehold af bestemmelserne i punkt 5.3.1.2 skal anlæg til opvarmning ved forbrænding være monteret efter kravene i punkt 5.3. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Med forbehold af bestemmelserne i punkt 5.3.1.2 skal anlæg til opvarmning ved forbrænding være monteret efter kravene i punkt 5.3.

| 5.3.1.2. | Køretøjer af klasse O med opvarmningsanlæg, der anvender flydende brændstof, anses for at opfylde kravene i punkt 5.3. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Køretøjer af klasse O med opvarmningsanlæg, der anvender flydende brændstof, anses for at opfylde kravene i punkt 5.3.

5.3.2.   Placeringen af anlæg til opvarmning ved forbrænding

| 5.3.2.1. | Karrosseridele og andre komponenter i nærheden af opvarmningsanlægget skal være beskyttet mod stærk varme og mod tilsmudsning med brændstof eller olie. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Karrosseridele og andre komponenter i nærheden af opvarmningsanlægget skal være beskyttet mod stærk varme og mod tilsmudsning med brændstof eller olie.

| 5.3.2.2. | Anlæg til opvarmning ved forbrænding må ikke udgøre en brandrisiko, selv når de bliver overophedet. Dette krav anses for opfyldt, når anlægget er monteret med tilstrækkelig afstand til alle dele og med passende udluftning, og der er anvendt brandbestandige materialer eller varmeskjold. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Anlæg til opvarmning ved forbrænding må ikke udgøre en brandrisiko, selv når de bliver overophedet. Dette krav anses for opfyldt, når anlægget er monteret med tilstrækkelig afstand til alle dele og med passende udluftning, og der er anvendt brandbestandige materialer eller varmeskjold.

| 5.3.2.3. | På køretøjer M2 og M3 må anlæg til opvarmning ved forbrænding ikke være placeret i passagerrummet. Dog kan det godkendes, at anlægget er monteret i en effektivt tætnet indeslutning, der desuden opfylder kravene i punkt 5.3.2.2. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

På køretøjer M2 og M3 må anlæg til opvarmning ved forbrænding ikke være placeret i passagerrummet. Dog kan det godkendes, at anlægget er monteret i en effektivt tætnet indeslutning, der desuden opfylder kravene i punkt 5.3.2.2.

| 5.3.2.4. | Den i bilag 7, punkt 4, omhandlede fabrikationsplade eller en kopi deraf skal være placeret, så den er let læselig, når opvarmningsanlægget er monteret i køretøjet. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Den i bilag 7, punkt 4, omhandlede fabrikationsplade eller en kopi deraf skal være placeret, så den er let læselig, når opvarmningsanlægget er monteret i køretøjet.

| 5.3.2.5. | Ved valg af opvarmningsanlæggets placering skal træffes alle rimelige foranstaltninger til minimering af risikoen for skade på personer og deres ejendele. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Ved valg af opvarmningsanlæggets placering skal træffes alle rimelige foranstaltninger til minimering af risikoen for skade på personer og deres ejendele.

5.3.3.   Brændstoftilførsel

| 5.3.3.1. | Brændstofpåfyldningsrøret må ikke være placeret i passagerrummet og skal være forsynet med et dæksel, der effektivt forhindrer spild af brændstof. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Brændstofpåfyldningsrøret må ikke være placeret i passagerrummet og skal være forsynet med et dæksel, der effektivt forhindrer spild af brændstof.

| 5.3.3.2. | For anlæg til opvarmning med flydende brændstof, på hvilke brændstoftilførslen er separat fra køretøjets, skal brændstoftype og -påfyldningssted være tydeligt markeret. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

For anlæg til opvarmning med flydende brændstof, på hvilke brændstoftilførslen er separat fra køretøjets, skal brændstoftype og -påfyldningssted være tydeligt markeret.

| 5.3.3.3. | En anvisning om, at opvarmningsanlægget skal afbrydes inden påfyldning af brændstof, skal være påført ved påfyldningsstedet. Endvidere skal en passende anvisning herom være indeholdt i fabrikantens brugerhåndbog. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

En anvisning om, at opvarmningsanlægget skal afbrydes inden påfyldning af brændstof, skal være påført ved påfyldningsstedet. Endvidere skal en passende anvisning herom være indeholdt i fabrikantens brugerhåndbog.

5.3.4.   Udstødningssystem

| 5.3.4.1. | Udstødningsåbningen skal så vidt muligt være placeret, så emissionen ikke kan trænge ind i køretøjet gennem friskluftindtag, varmluftindtag eller oplukkelige vinduer. |
| --- | --- |

5.3.4.1.

Udstødningsåbningen skal så vidt muligt være placeret, så emissionen ikke kan trænge ind i køretøjet gennem friskluftindtag, varmluftindtag eller oplukkelige vinduer.

5.3.5.   Tilførsel af forbrændingsluft

| 5.3.5.1. | Luften til opvarmningsanlæggets brændkammer må ikke tilføres fra køretøjets passagerrum. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

Luften til opvarmningsanlæggets brændkammer må ikke tilføres fra køretøjets passagerrum.

| 5.3.5.2. | Luftindtaget skal være således placeret eller afskærmet, at det ikke er udsat for at blive spærret af affald eller bagage. |
| --- | --- |

5.3.5.2.

Luftindtaget skal være således placeret eller afskærmet, at det ikke er udsat for at blive spærret af affald eller bagage.

5.3.6.   Tilførsel af luft til opvarmning

| 5.3.6.1. | Den tilførte opvarmningsluft kan være udeluft eller recirkuleret luft og skal tages fra et rent område, der ikke er udsat for forurening med udstødningsgas fra køretøjets fremdrivningsmotor, anlæg til opvarmning ved forbrænding mv. |
| --- | --- |

5.3.6.1.

Den tilførte opvarmningsluft kan være udeluft eller recirkuleret luft og skal tages fra et rent område, der ikke er udsat for forurening med udstødningsgas fra køretøjets fremdrivningsmotor, anlæg til opvarmning ved forbrænding mv.

| 5.3.6.2. | Luftindtagsrøret skal være beskyttet ved hjælp af trådvæv eller på anden hensigtsmæssig måde. |
| --- | --- |

5.3.6.2.

Luftindtagsrøret skal være beskyttet ved hjælp af trådvæv eller på anden hensigtsmæssig måde.

5.3.7.   Varmluftudtag

| 5.3.7.1. | Rør, der anvendes til at føre varm luft gennem køretøjet, skal være således anbragt eller afskærmet, at de ikke volder skade, hvis personer eller ting kommer i berøring med dem. |
| --- | --- |

5.3.7.1.

Rør, der anvendes til at føre varm luft gennem køretøjet, skal være således anbragt eller afskærmet, at de ikke volder skade, hvis personer eller ting kommer i berøring med dem.

| 5.3.7.2. | Luftudtaget skal være således placeret eller afskærmet, at det ikke er udsat for at blive spærret af affald eller bagage. |
| --- | --- |

5.3.7.2.

Luftudtaget skal være således placeret eller afskærmet, at det ikke er udsat for at blive spærret af affald eller bagage.

5.3.8.   Automatisk kontrol af opvarmningsanlæg

| 5.3.8.1. | Opvarmningsanlægget skal afbrydes automatisk og brændstoftilførslen ophøre senest fem sekunder efter at køretøjets motor er standset. Såfremt en manuel anordning allerede er aktiveret, kan opvarmningsanlægget forblive i drift. |
| --- | --- |

5.3.8.1.

Opvarmningsanlægget skal afbrydes automatisk og brændstoftilførslen ophøre senest fem sekunder efter at køretøjets motor er standset. Såfremt en manuel anordning allerede er aktiveret, kan opvarmningsanlægget forblive i drift.

6.   Del II — GODKENDELSE AF ET OPVARMNINGSANLÆG, HVAD ANGÅR DETS DRIFTSSIKKERHED

6.1.   Definitioner

I dette regulativs del II forstås ved:

| 6.1.1. | »Opvarmningsanlæg«: en type anordning, der anvendes til at hæve temperaturen i køretøjets indre, herunder et eventuelt varerum. |
| --- | --- |

6.1.1.

»Opvarmningsanlæg«: en type anordning, der anvendes til at hæve temperaturen i køretøjets indre, herunder et eventuelt varerum.

| 6.1.2. | »Anlæg til opvarmning ved forbrænding«: en anordning, der direkte anvender flydende eller gasformigt brændstof, i modsætning til anlæg, der udnytter spildvarmen fra køretøjets fremdrivningsmotor. |
| --- | --- |

6.1.2.

»Anlæg til opvarmning ved forbrænding«: en anordning, der direkte anvender flydende eller gasformigt brændstof, i modsætning til anlæg, der udnytter spildvarmen fra køretøjets fremdrivningsmotor.

| 6.1.3. | »Type anlæg til opvarmning ved forbrænding«: anordninger, der indbyrdes ikke afviger på væsentlige punkter som:






  — | brændstoftype (f.eks. flydende eller gasformig) |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

»Type anlæg til opvarmning ved forbrænding«: anordninger, der indbyrdes ikke afviger på væsentlige punkter som:

—

brændstoftype (f.eks. flydende eller gasformig)

| — | varmeoverførende medium (f.eks. luft eller vand) |
| --- | --- |

—

varmeoverførende medium (f.eks. luft eller vand)

| — | placering i køretøjet (f.eks. passagerrummet eller varerummet). |
| --- | --- |

—

placering i køretøjet (f.eks. passagerrummet eller varerummet).

| 6.1.4. | »Anlæg til opvarmning ved udnyttelse af spildvarme«: en type anordning, der udnytter spildvarme fra køretøjets fremdrivningsmotor til at hæve temperaturen i køretøjets indre med vand, olie eller luft som varmeoverførende medium. |
| --- | --- |

6.1.4.

»Anlæg til opvarmning ved udnyttelse af spildvarme«: en type anordning, der udnytter spildvarme fra køretøjets fremdrivningsmotor til at hæve temperaturen i køretøjets indre med vand, olie eller luft som varmeoverførende medium.

6.2.   Almindelige krav: Generelt

De almindelige krav til opvarmningsanlæg er følgende:

| — | den opvarmede luft, der tilføres passagerrummet, må ikke være mere forurenet end luften ved køretøjets luftindtag, |
| --- | --- |

—

den opvarmede luft, der tilføres passagerrummet, må ikke være mere forurenet end luften ved køretøjets luftindtag,

| — | føreren og passagererne må under kørslen ikke kunne komme i berøring med køretøjsdele eller varm luft, som kan medføre forbrændinger, |
| --- | --- |

—

føreren og passagererne må under kørslen ikke kunne komme i berøring med køretøjsdele eller varm luft, som kan medføre forbrændinger,

| — | udstødningsemissionen fra anlæg til opvarmning ved forbrænding skal være inden for acceptable grænser. |
| --- | --- |

—

udstødningsemissionen fra anlæg til opvarmning ved forbrænding skal være inden for acceptable grænser.

Metoder til prøvning for hvert af disse krav er indeholdt i bilag 4, 5 og 6.

| 6.2.1. | I nedenstående tabel er angivet, hvilke bilag der finder anvendelse for det pågældende opvarmningsanlæg i den pågældende køretøjsklasse:










  Opvarmningsanlæg | Køretøjets klasse | Bilag 4
  Luftkvalitet | Bilag 5
  Temperatur | Bilag 6
  Udstødning | Bilag 8
  LPG-sikkerhed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Motorens spildvarme — vand | M | | | | |
| N | | | | |
| O | | | | |
| Motorens spildvarme — luft
  Se bemærkning 1 | M | Ja | Ja | | |
| N | Ja | Ja | | |
| O | | | | |
| Motorens spildvarme — olie | M | Ja | Ja | | |
| N | Ja | Ja | | |
| O | | | | |
| Varmeanlæg til gasformigt brændstof —
  Se bemærkning 2 | M | Ja | Ja | Ja | Ja |
| N | Ja | Ja | Ja | Ja |
| O | Ja | Ja | Ja | Ja |
| Varmeanlæg til flydende brændstof
  Se bemærkning 2 | M | Ja | Ja | Ja | |
| N | Ja | Ja | Ja | |
| O | Ja | Ja | Ja | |
| Bemærkning 1: | Varmeanlæg, der opfylder kravene i bilag 3, er undtaget fra disse prøvningskrav. |

6.2.1.

I nedenstående tabel er angivet, hvilke bilag der finder anvendelse for det pågældende opvarmningsanlæg i den pågældende køretøjsklasse:

Opvarmningsanlæg

Køretøjets klasse

Bilag 4

Luftkvalitet

Bilag 5

Temperatur

Bilag 6

Udstødning

Bilag 8

LPG-sikkerhed

Motorens spildvarme — vand

M

N

O

Motorens spildvarme — luft

Se bemærkning 1

M

Ja

Ja

N

Ja

Ja

O

Motorens spildvarme — olie

M

Ja

Ja

N

Ja

Ja

O

Varmeanlæg til gasformigt brændstof —

Se bemærkning 2

M

Ja

Ja

Ja

Ja

N

Ja

Ja

Ja

Ja

O

Ja

Ja

Ja

Ja

Varmeanlæg til flydende brændstof

Se bemærkning 2

M

Ja

Ja

Ja

N

Ja

Ja

Ja

O

Ja

Ja

Ja

Bemærkning 1:

Varmeanlæg, der opfylder kravene i bilag 3, er undtaget fra disse prøvningskrav.

| Bemærkning 2: | Anlæg til opvarmning ved forbrænding, som er placeret uden for passagerrummet og anvender vand som varmeoverførende medium, anses for at opfylde kravene i bilag 4 og 5. |
| --- | --- |

Bemærkning 2:

Anlæg til opvarmning ved forbrænding, som er placeret uden for passagerrummet og anvender vand som varmeoverførende medium, anses for at opfylde kravene i bilag 4 og 5.

6.3.   Almindelige krav: Anlæg til opvarmning ved forbrænding

Supplerende krav til anlæg til opvarmning ved forbrænding er fastlagt i bilag 7.

7.   ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN KØRETØJS- ELLER KOMPONENTTYPE

| 7.1. | Enhver ændring af typen skal anmeldes til den administrative instans, som har meddelt typegodkendelsen. Denne myndighed kan da enten:






  7.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at komponenten eller køretøjet stadig opfylder forskrifterne eller |
| --- | --- | --- |

7.1.

Enhver ændring af typen skal anmeldes til den administrative instans, som har meddelt typegodkendelsen. Denne myndighed kan da enten:

7.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at komponenten eller køretøjet stadig opfylder forskrifterne eller

| 7.1.2. | rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen. |
| --- | --- |

7.1.2.

rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.

| 7.2. | De overenskomstparter, der anvender dette regulativ, skal underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.3. |
| --- | --- |

7.2.

De overenskomstparter, der anvender dette regulativ, skal underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.3.

| 7.3. | Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, svarende til modellen i det pågældende tillæg 1 eller tillæg 2 til del 2 af bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

7.3.

Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, svarende til modellen i det pågældende tillæg 1 eller tillæg 2 til del 2 af bilag 1 til dette regulativ.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE.

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:

| 8.1. | Køretøjer og komponenter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor. |
| --- | --- |

8.1.

Køretøjer og komponenter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor.

| 8.2. | Den kompetente myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år. |
| --- | --- |

8.2.

Den kompetente myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 9.1. | Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj/komponent i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 5 og 6 ovenfor ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

9.1.

Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj/komponent i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 5 og 6 ovenfor ikke er opfyldt.

| 9.2. | Hvis en af de overenskomstparter, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige overenskomstparter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1, del 2, tillæg 1 eller 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

9.2.

Hvis en af de overenskomstparter, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige overenskomstparter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1, del 2, tillæg 1 eller 2 til dette regulativ.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig ophører med at fremstille en køretøjs- eller komponenttype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1, del 2, tillæg 1 eller 2 til dette regulativ.

11.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De overenskomstparter, som anvender dette regulativ, meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem blanketter med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er meddelt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, senest ændret ved Amend. 4).

(2)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien og Montenegro, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddelt af de enkelte medlemsstater, der anvender deres egne ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta og 51 for Republikken Korea. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

---

BILAG 1

DEL 1

Tillæg 1

MODEL FOR OPLYSNINGSSKEMA

(for en køretøjstype i henhold til punkt 4.3.i regulativet om ECE-typegodkendelse af opvarmningsanlæg og af et køretøj hvad angår opvarmningsanlægget)

Hvis opvarmningsanlægget eller dets komponenter har elektronisk styring, skal der gives oplysninger om deres funktion

0.   GENERELT

| 0.1. | Fabriksmærke (firmabetegnelse): ... |
| --- | --- |

0.1.

Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...

| 0.2. | Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ... |
| --- | --- |

0.2.

Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...

| 0.3. | Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på køretøjet: ... |
| --- | --- |

0.3.

Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på køretøjet: ...

| 0.4. | Mærkets anbringelsessted: ... |
| --- | --- |

0.4.

Mærkets anbringelsessted: ...

| 0.5. | Køretøjsklasse: (1): ... |
| --- | --- |

0.5.

Køretøjsklasse: (1): ...

| 0.6. | Fabrikantens navn og adresse: ... |
| --- | --- |

0.6.

Fabrikantens navn og adresse: ...

| 0.7. | Adresse(r) på samlefabrik(ker): ... |
| --- | --- |

0.7.

Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...

1.   KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER

| 1.1. | Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: |
| --- | --- |

1.1.

Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:

2.   MOTORINSTALLATION

| 2.1. | Fabrikantens motorkode: ... (som markeret på motoren, eller andet identifikationsmiddel) |
| --- | --- |

2.1.

Fabrikantens motorkode: ... (som markeret på motoren, eller andet identifikationsmiddel)

| 2.2. | Funktionsprincip: styret tænding/kompressionstænding, firetakt/totakt (2) |
| --- | --- |

2.2.

Funktionsprincip: styret tænding/kompressionstænding, firetakt/totakt (2)

| 2.3. | Antal og arrangement af cylindre: ... |
| --- | --- |

2.3.

Antal og arrangement af cylindre: ...

| 2.4. | Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min-1 (opgivet af fabrikanten) |
| --- | --- |

2.4.

Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min-1 (opgivet af fabrikanten)

| 2.5. | Køling (væske/luft) (2) |
| --- | --- |

2.5.

Køling (væske/luft) (2)

| 2.6. | Nominel indstilling af motortemperaturstyringsmekanisme: ... |
| --- | --- |

2.6.

Nominel indstilling af motortemperaturstyringsmekanisme: ...

| 2.7. | Tryklader: Ja/nej (2) |
| --- | --- |

2.7.

Tryklader: Ja/nej (2)

| 2.7.1. | Type(r) ... |
| --- | --- |

2.7.1.

Type(r) ...

| 2.7.2. | Beskrivelse af systemet (f.eks. største ladetryk: ... kPa, ladetrykventil, hvis relevant) |
| --- | --- |

2.7.2.

Beskrivelse af systemet (f.eks. største ladetryk: ... kPa, ladetrykventil, hvis relevant)

3.   KAROSSERI

| 3.1. | Kort beskrivelse af køretøjet med hensyn til opvarmningsanlægget, hvis opvarmningsanlægget anvender varmen i motorkølevæsken ... |
| --- | --- |

3.1.

Kort beskrivelse af køretøjet med hensyn til opvarmningsanlægget, hvis opvarmningsanlægget anvender varmen i motorkølevæsken ...

| 3.2. | Kort beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til opvarmningsanlægget, hvis køleluft eller udstødningsgas fra motoren anvendes som varmekilde, herunder: ... |
| --- | --- |

3.2.

Kort beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til opvarmningsanlægget, hvis køleluft eller udstødningsgas fra motoren anvendes som varmekilde, herunder: ...

| 3.2.1. | Oversigtsplan af opvarmningsanlægget, der viser dets placering i køretøjet: ... |
| --- | --- |

3.2.1.

Oversigtsplan af opvarmningsanlægget, der viser dets placering i køretøjet: ...

| 3.2.2. | For opvarmningsanlæg, der anvender udstødningsgas til opvarmning, skitsetegning af varmeveksleren eller af de dele, hvor varmevekslingen finder sted (for opvarmning, der anvender køleluft fra motoren til opvarmning): ... |
| --- | --- |

3.2.2.

For opvarmningsanlæg, der anvender udstødningsgas til opvarmning, skitsetegning af varmeveksleren eller af de dele, hvor varmevekslingen finder sted (for opvarmning, der anvender køleluft fra motoren til opvarmning): ...

| 3.2.3. | Snittegning af henholdsvis varmeveksleren eller de dele, hvor varmevekslingen finder sted, med angivelse af godstykkelse, anvendte materialer og overfladens beskaffenhed: ... |
| --- | --- |

3.2.3.

Snittegning af henholdsvis varmeveksleren eller de dele, hvor varmevekslingen finder sted, med angivelse af godstykkelse, anvendte materialer og overfladens beskaffenhed: ...

| 3.2.4. | Specifikationer for andre større komponenter i opvarmningsanlægget, f.eks. blæseren, hvad angår udførelse og tekniske data ... |
| --- | --- |

3.2.4.

Specifikationer for andre større komponenter i opvarmningsanlægget, f.eks. blæseren, hvad angår udførelse og tekniske data ...

| 3.3. | En kort beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til anlægget til opvarmning ved forbrænding og dets automatiske styring: |
| --- | --- |

3.3.

En kort beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til anlægget til opvarmning ved forbrænding og dets automatiske styring:

| 3.3.1. | Skitsetegning over anlægget til opvarmning ved forbrænding, luftindsugningssystemet, udstødningssystemet, brændstoftanken, brændstoftilførselssystemet (herunder ventiler) og de elektriske tilslutninger, hvoraf disses placering i køretøjet fremgår. |
| --- | --- |

3.3.1.

Skitsetegning over anlægget til opvarmning ved forbrænding, luftindsugningssystemet, udstødningssystemet, brændstoftanken, brændstoftilførselssystemet (herunder ventiler) og de elektriske tilslutninger, hvoraf disses placering i køretøjet fremgår.

| 3.4. | Største elforbrug: ... kW |
| --- | --- |

3.4.

Største elforbrug: ... kW

Tillæg 2

MODEL FOR OPLYSNINGSSKEMA

(for en type opvarmningsanlæg i henhold til punkt 4.3 i regulativet om ECE-typegodkendelse af opvarmningsanlæg hvad angår driftssikkerhed)

Hvis opvarmningsanlægget eller dets komponenter har elektronisk styring, skal der gives oplysninger om deres funktion

1.   GENERELT

| 1.1. | Fabriksmærke (firmabetegnelse): ... |
| --- | --- |

1.1.

Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...

| 1.2. | Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ... |
| --- | --- |

1.2.

Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...

| 1.3. | Fabrikantens navn og adresse: ... |
| --- | --- |

1.3.

Fabrikantens navn og adresse: ...

| 1.4. | For komponenter og separate tekniske enheder, ECE-godkendelsesmærkets anbringelsessted og fastgørelsesmåde: ... |
| --- | --- |

1.4.

For komponenter og separate tekniske enheder, ECE-godkendelsesmærkets anbringelsessted og fastgørelsesmåde: ...

| 1.5. | Adresse(r) på samlefabrik(ker): ... |
| --- | --- |

1.5.

Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...

2.   ANLÆG TIL OPVARMNING VED FORBRÆNDING (HVIS FOREFINDES)

| 2.1. | Fabriksmærke (firmabetegnelse): ... |
| --- | --- |

2.1.

Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...

| 2.2. | Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ... |
| --- | --- |

2.2.

Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...

| 2.3. | Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på opvarmningsanlægget: ... |
| --- | --- |

2.3.

Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på opvarmningsanlægget: ...

| 2.4. | Mærkets anbringelsessted: ... |
| --- | --- |

2.4.

Mærkets anbringelsessted: ...

| 2.5. | Fabrikantens navn og adresse: ... |
| --- | --- |

2.5.

Fabrikantens navn og adresse: ...

| 2.6. | Adresse(r) på samlefabrik(ker): ... |
| --- | --- |

2.6.

Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...

| 2.7. | Prøvningstryk (for anlæg til opvarmning ved forbrænding, der anvender LPG eller lignende brændstof, trykket ved varmeanlæggets gasindtag): ... |
| --- | --- |

2.7.

Prøvningstryk (for anlæg til opvarmning ved forbrænding, der anvender LPG eller lignende brændstof, trykket ved varmeanlæggets gasindtag): ...

| 2.8. | Detaljeret beskrivelse, skitsetegninger og monteringsvejledning for anlægget til opvarmning ved forbrænding og alle dettes komponenter: ... |
| --- | --- |

2.8.

Detaljeret beskrivelse, skitsetegninger og monteringsvejledning for anlægget til opvarmning ved forbrænding og alle dettes komponenter: ...

DEL 2

DEL 2

Tillæg 1

(største format: A4 (210 mm × 297 mm))

MEDDELELSE

Image

Tillæg 2

(største format: A4 (210 mm × 297 mm))

MEDDELELSE

Image

---

(1)  Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, som ændret ved Amend.4).

1

(2)  Det ikke gældende overstreges.

2

---

BILAG 2

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKERNE

MODEL A

(Se punkt 4.5 i dette regulativ)

Image

MODEL B

(Se punkt 4.4 i dette regulativ)

Image

MODEL C

(Se punkt 4.6 i dette regulativ)

Image

---

(1)  Dette nummer er kun givet som eksempel.

---

BILAG 3

KRAV TIL ANLÆG TIL OPVARMNING VED UDNYTTELSE AF SPILDVARME — LUFT

| 1. | For opvarmningsanlæg med varmeveksler, hvis primærkreds gennemstrømmes af udstødningsgas eller forurenet luft, anses kravene i punkt 6.2, for opfyldt, når følgende betingelser er overholdt: |
| --- | --- |

1.

For opvarmningsanlæg med varmeveksler, hvis primærkreds gennemstrømmes af udstødningsgas eller forurenet luft, anses kravene i punkt 6.2, for opfyldt, når følgende betingelser er overholdt:

| 2. | varmevekslerens primærkreds skal være tæt ved tryk til og med 2 bar; |
| --- | --- |

2.

varmevekslerens primærkreds skal være tæt ved tryk til og med 2 bar;

| 3. | væggene i varmevekslerens primærkreds må ikke indeholde aftagelige komponenter; |
| --- | --- |

3.

væggene i varmevekslerens primærkreds må ikke indeholde aftagelige komponenter;

| 4. | er den varmeoverførende del af varmeveksleren fremstillet i ulegeret stål, skal vægtykkelsen være mindst 2 mm;






  4.1. | anvendes andre materialer (herunder kompositmaterialer og overtrukne materialer), skal vægtykkelsen være tilstrækkelig til at sikre, at varmeveksleren har samme levetid som den i punkt 4 beskrevne; |
| --- | --- | --- |

4.

er den varmeoverførende del af varmeveksleren fremstillet i ulegeret stål, skal vægtykkelsen være mindst 2 mm;

4.1.

anvendes andre materialer (herunder kompositmaterialer og overtrukne materialer), skal vægtykkelsen være tilstrækkelig til at sikre, at varmeveksleren har samme levetid som den i punkt 4 beskrevne;

| 4.2. | er den varmeoverførende del af varmeveksleren emaljeret, skal den væg, hvor dette lag er påført, være mindst 1 mm tyk, og emaljelaget skal være holdbart, tæt og uden porer; |
| --- | --- |

4.2.

er den varmeoverførende del af varmeveksleren emaljeret, skal den væg, hvor dette lag er påført, være mindst 1 mm tyk, og emaljelaget skal være holdbart, tæt og uden porer;

| 5. | det udstødningsgasførende rør skal have en mindst 30 mm lang kontrolzone for korrosion; denne zone skal være placeret umiddelbart efter varmevekslerens afgang og være utildækket og let tilgængelig;






  5.1. | i denne kontrolzone må vægtykkelsen ikke være større end vægtykkelsen af varmevekslerens indvendige udstødningsgasførende rør, og materialer og overfladeegenskaber skal svare til disse rør; |
| --- | --- | --- |

5.

det udstødningsgasførende rør skal have en mindst 30 mm lang kontrolzone for korrosion; denne zone skal være placeret umiddelbart efter varmevekslerens afgang og være utildækket og let tilgængelig;

5.1.

i denne kontrolzone må vægtykkelsen ikke være større end vægtykkelsen af varmevekslerens indvendige udstødningsgasførende rør, og materialer og overfladeegenskaber skal svare til disse rør;

| 5.2. | hvis varmeveksleren og køretøjets lydpotte udgør en samlet enhed, betragtes lydpottens ydervæg som den zone, hvor eventuel korrosion vil opstå, og skal således være i overensstemmelse med punkt 5.1. |
| --- | --- |

5.2.

hvis varmeveksleren og køretøjets lydpotte udgør en samlet enhed, betragtes lydpottens ydervæg som den zone, hvor eventuel korrosion vil opstå, og skal således være i overensstemmelse med punkt 5.1.

| 6. | For opvarmningsanlæg, der udnytter motorens køleluft som opvarmningsluft, anses kravene i punkt 6.2 i dette regulativ for opfyldt uden brug af varmeveksler, forudsat at følgende betingelser er overholdt:






  6.1. | den køleluft, der anvendes som opvarmningsluft må kun komme i berøring med de af motorens overflader hvor der ikke indgår aftagelige komponenter, og |
| --- | --- | --- |

6.

For opvarmningsanlæg, der udnytter motorens køleluft som opvarmningsluft, anses kravene i punkt 6.2 i dette regulativ for opfyldt uden brug af varmeveksler, forudsat at følgende betingelser er overholdt:

6.1.

den køleluft, der anvendes som opvarmningsluft må kun komme i berøring med de af motorens overflader hvor der ikke indgår aftagelige komponenter, og

| 6.2. | forbindelserne mellem væggene af denne køleluftkreds og de varmeoverførende overflader skal være gastætte og oliebestandige.
  Disse betingelser vil være opfyldt, når for eksempel:






  — | en kappe omkring hvert tændrør leder eventuel udsivende gas bort fra opvarmningsluftkredsen |
| --- | --- | --- |

6.2.

forbindelserne mellem væggene af denne køleluftkreds og de varmeoverførende overflader skal være gastætte og oliebestandige.

Disse betingelser vil være opfyldt, når for eksempel:

—

en kappe omkring hvert tændrør leder eventuel udsivende gas bort fra opvarmningsluftkredsen

| — | samlingen mellem topstykke og udstødningsmanifold er beliggende uden for opvarmningsluftkredsen |
| --- | --- |

—

samlingen mellem topstykke og udstødningsmanifold er beliggende uden for opvarmningsluftkredsen

| — | der er dobbelt tætning mellem topstykke og cylinder, og eventuel udsivende gas fra den første tætning ledes uden for opvarmningsluftkredsen, eller tætningen mellem topstykke og cylinder stadig er effektiv, når topboltene ved kold motor er tilspændt med en tredjedel af det nominelle tilspændingsmoment foreskrevet af fabrikanten, eller |
| --- | --- |

—

der er dobbelt tætning mellem topstykke og cylinder, og eventuel udsivende gas fra den første tætning ledes uden for opvarmningsluftkredsen, eller tætningen mellem topstykke og cylinder stadig er effektiv, når topboltene ved kold motor er tilspændt med en tredjedel af det nominelle tilspændingsmoment foreskrevet af fabrikanten, eller

| — | samlingen mellem topstykke og cylinder er beliggende uden for opvarmningsluftkredsen. |
| --- | --- |

—

samlingen mellem topstykke og cylinder er beliggende uden for opvarmningsluftkredsen.

---

BILAG 4

PRØVNING AF LUFTKVALITET

| 1. | For komplette køretøjer sker typegodkendelsesprøvningen på følgende måde:






  1.1. | Opvarmningsanlægget bringes til at fungere med maksimal ydelse i én time i stille vejr (vindhastighed ≤ 2 m/s); alle vinduer skal være lukket, og for køretøjer med anlæg til opvarmning ved forbrænding skal køretøjets fremdrivningsmotor være standset. Såfremt opvarmningsanlægget efter at være bragt til at fungere med maksimal ydelse automatisk afbryder inden en time, kan målingerne dog foretages inden afbrydelsen. |
| --- | --- | --- |

1.

For komplette køretøjer sker typegodkendelsesprøvningen på følgende måde:

1.1.

Opvarmningsanlægget bringes til at fungere med maksimal ydelse i én time i stille vejr (vindhastighed ≤ 2 m/s); alle vinduer skal være lukket, og for køretøjer med anlæg til opvarmning ved forbrænding skal køretøjets fremdrivningsmotor være standset. Såfremt opvarmningsanlægget efter at være bragt til at fungere med maksimal ydelse automatisk afbryder inden en time, kan målingerne dog foretages inden afbrydelsen.

| 1.2. | CO-indholdet i den omgivende luft måles ved udtagning af prøver fra:






  1.2.1. | a) et punkt uden for køretøjet så tæt som muligt på varmeanlæggets luftindtag, og |
| --- | --- | --- |

1.2.

CO-indholdet i den omgivende luft måles ved udtagning af prøver fra:

1.2.1.

a) et punkt uden for køretøjet så tæt som muligt på varmeanlæggets luftindtag, og

| 1.2.2. | b) et punkt inde i køretøjet mindre end 1 m fra det punkt, hvor opvarmningsluften tilføres. |
| --- | --- |

1.2.2.

b) et punkt inde i køretøjet mindre end 1 m fra det punkt, hvor opvarmningsluften tilføres.

| 1.3. | Der måles i en repræsentativ periode på 10 minutter. |
| --- | --- |

1.3.

Der måles i en repræsentativ periode på 10 minutter.

| 1.4. | I positionen beskrevet i punkt 1.2.1 må den målte koncentration højst være 20 ppm CO højere end i positionen beskrevet i punkt 1.2.1. |
| --- | --- |

1.4.

I positionen beskrevet i punkt 1.2.1 må den målte koncentration højst være 20 ppm CO højere end i positionen beskrevet i punkt 1.2.1.

| 2. | Ved typegodkendelse af varmeanlæg som komponenter skal følgende prøve udføres efter udførelse af prøverne i bilag 5 og 6 og punkt 1.3 i bilag 7.






  2.1. | Varmevekslerens primærkreds underkastes en tæthedsprøve for at sikre, at der ikke kan blive blandet forurenet luft i den opvarmningsluft, der tilføres passagerrummet. |
| --- | --- | --- |

2.

Ved typegodkendelse af varmeanlæg som komponenter skal følgende prøve udføres efter udførelse af prøverne i bilag 5 og 6 og punkt 1.3 i bilag 7.

2.1.

Varmevekslerens primærkreds underkastes en tæthedsprøve for at sikre, at der ikke kan blive blandet forurenet luft i den opvarmningsluft, der tilføres passagerrummet.

| 2.2. | Dette krav anses for opfyldt, hvis udsivningen fra varmeveksleren ved et overtryk på 0,5 hPa er højst 30 dm3/h. |
| --- | --- |

2.2.

Dette krav anses for opfyldt, hvis udsivningen fra varmeveksleren ved et overtryk på 0,5 hPa er højst 30 dm3/h.

---

BILAG 5

TEMPERATURPRØVNING

| 1. | Opvarmningsanlægget bringes til at fungere med maksimal ydelse i én time i stille vejr (vindhastighed ≤ 2 m/s); alle vinduer skal være lukket. Såfremt opvarmningsanlægget efter at være bragt til at fungere med maksimal ydelse automatisk afbryder efter kortere tid end en time, kan målingerne dog foretages tidligere. Hvis anlæggets luftindtag findes udvendigt på køretøjet, skal prøven udføres ved en udetemperatur på mindst 15 °C. |
| --- | --- |

1.

Opvarmningsanlægget bringes til at fungere med maksimal ydelse i én time i stille vejr (vindhastighed ≤ 2 m/s); alle vinduer skal være lukket. Såfremt opvarmningsanlægget efter at være bragt til at fungere med maksimal ydelse automatisk afbryder efter kortere tid end en time, kan målingerne dog foretages tidligere. Hvis anlæggets luftindtag findes udvendigt på køretøjet, skal prøven udføres ved en udetemperatur på mindst 15 °C.

| 2. | Med et kontakttermometer måles overfladetemperaturen af alle de dele af opvarmningsanlægget, som kan komme i berøring med føreren under normal kørsel. På sådanne dele må temperaturen ikke overstige 70 °C for metal uden belægning eller 80 °C for andre materialer. |
| --- | --- |

2.

Med et kontakttermometer måles overfladetemperaturen af alle de dele af opvarmningsanlægget, som kan komme i berøring med føreren under normal kørsel. På sådanne dele må temperaturen ikke overstige 70 °C for metal uden belægning eller 80 °C for andre materialer.

| 2.1. | For dele af varmeanlægget, som er beliggende bag førersædet, og i tilfælde af overophedning af anlægget, må denne temperatur ikke være over 110 °C. |
| --- | --- |

2.1.

For dele af varmeanlægget, som er beliggende bag førersædet, og i tilfælde af overophedning af anlægget, må denne temperatur ikke være over 110 °C.

| 2.2. | For køretøjer af klasse M1 og N må temperaturen ikke overstige 110 °C på de dele af systemet, som kan forventes at komme i berøring med siddende passagerer under normal kørsel, undtagen tilførselsåbningens gitter. |
| --- | --- |

2.2.

For køretøjer af klasse M1 og N må temperaturen ikke overstige 110 °C på de dele af systemet, som kan forventes at komme i berøring med siddende passagerer under normal kørsel, undtagen tilførselsåbningens gitter.

| 2.3. | For køretøjer af klasse M2 og M3 må temperaturen ikke overstige 70 °C for metal uden belægning eller 80 °C for andre materialer på de dele af systemet, som kan forventes at komme i berøring med passagerer under normal kørsel. |
| --- | --- |

2.3.

For køretøjer af klasse M2 og M3 må temperaturen ikke overstige 70 °C for metal uden belægning eller 80 °C for andre materialer på de dele af systemet, som kan forventes at komme i berøring med passagerer under normal kørsel.

| 3. | For dele af varmeanlægget, som er fritliggende uden for passagerrummet, og såfremt anlægget bliver overophedet, må denne temperatur ikke være over 110 °C.
  Temperaturen af den opvarmningsluft, der tilføres passagerrummet, må ikke være over 150 °C, målt i midten af afgangsåbningen. |
| --- | --- |

3.

For dele af varmeanlægget, som er fritliggende uden for passagerrummet, og såfremt anlægget bliver overophedet, må denne temperatur ikke være over 110 °C.

Temperaturen af den opvarmningsluft, der tilføres passagerrummet, må ikke være over 150 °C, målt i midten af afgangsåbningen.

---

BILAG 6

PRØVNING AF UDSTØDNINGSEMISSION FRA ANLÆG TIL OPVARMNING VED FORBRÆNDING

| 1. | Opvarmningsanlægget bringes til at arbejde med maksimal ydelse i én time i stille vejr (vindhastighed ≤ 2 m/s) ved en udetemperatur på 20 ± 10 °C. Såfremt opvarmningsanlægget efter at være bragt til at fungere med maksimal ydelse automatisk afbryder efter kortere tid end en time, kan målingerne dog foretages inden afbrydelsen. |
| --- | --- |

1.

Opvarmningsanlægget bringes til at arbejde med maksimal ydelse i én time i stille vejr (vindhastighed ≤ 2 m/s) ved en udetemperatur på 20 ± 10 °C. Såfremt opvarmningsanlægget efter at være bragt til at fungere med maksimal ydelse automatisk afbryder efter kortere tid end en time, kan målingerne dog foretages inden afbrydelsen.

| 2. | Den tørre koncentration af forurenende stoffer i den ufortyndede emission må ikke overstige følgende grænseværdier, målt med passende apparatur:







  Parameter | Opvarmningsanlæg som anvender gasformigt brændstof | Opvarmningsanlæg som anvender flydende brændstof |
| --- | --- | --- | --- |
| CO | 0,1 % v/v | 0,1 % v/v |
| NOx | 200 ppm | 200 ppm |
| HC | 100 ppm | 100 ppm |
| Bacharach referenceenhed (1) | 1 | 4 |

2.

Den tørre koncentration af forurenende stoffer i den ufortyndede emission må ikke overstige følgende grænseværdier, målt med passende apparatur:

Parameter

Opvarmningsanlæg som anvender gasformigt brændstof

Opvarmningsanlæg som anvender flydende brændstof

CO

0,1 % v/v

0,1 % v/v

NOx

200 ppm

200 ppm

HC

100 ppm

100 ppm

Bacharach referenceenhed (1)

1

4

| 3. | Prøven gentages under forhold svarende til en kørehastighed på 100 km/h (eller køretøjets konstruktivt bestemt maksimalhastighed i tilfælde, hvor denne er under 100 km/h). Herunder må CO-indholdet ikke overstige 0,2 % v/v. Har prøvningen været udført på et opvarmningsanlæg som komponent, behøver prøvningen ikke gentages for den køretøjstype, hvori anlægget er monteret. |
| --- | --- |

3.

Prøven gentages under forhold svarende til en kørehastighed på 100 km/h (eller køretøjets konstruktivt bestemt maksimalhastighed i tilfælde, hvor denne er under 100 km/h). Herunder må CO-indholdet ikke overstige 0,2 % v/v. Har prøvningen været udført på et opvarmningsanlæg som komponent, behøver prøvningen ikke gentages for den køretøjstype, hvori anlægget er monteret.

---

(1)  Referenceenhed »Bacharach« ASTM D 2156 anvendes.

---

BILAG 7

SUPPLERENDE KRAV TIL ANLÆG TIL OPVARMNING VED FORBRÆNDING

| 1. | Med hvert varmeanlæg skal følge brugs- og vedligeholdelsesanvisning og, for varmeanlæg til eftermontering, desuden anvisninger for montering. |
| --- | --- |

1.

Med hvert varmeanlæg skal følge brugs- og vedligeholdelsesanvisning og, for varmeanlæg til eftermontering, desuden anvisninger for montering.

| 2. | Der skal forefindes en sikkerhedsanordning (enten som del af forbrændingsvarmeanlægget eller som del af køretøjet), som styrer varmeanlæggets funktion i nødsituationer. Sikkerhedsanordningen skal være konstrueret således, at, hvis brændstoffet enten ikke antændes ved opstart, eller flammen går ud under driften, vil brændstofforsyningens antændings- og tilslutningstid højst blive overskredet med fire minutter for anlæg med flydende brændstof og, for anlæg med gasformigt brændstof, med et minut, hvis der er tale om termoelektrisk flammekontrolanordning, eller med 10 sekunder, hvis der er tale om automatisk flammekontrolanordning. |
| --- | --- |

2.

Der skal forefindes en sikkerhedsanordning (enten som del af forbrændingsvarmeanlægget eller som del af køretøjet), som styrer varmeanlæggets funktion i nødsituationer. Sikkerhedsanordningen skal være konstrueret således, at, hvis brændstoffet enten ikke antændes ved opstart, eller flammen går ud under driften, vil brændstofforsyningens antændings- og tilslutningstid højst blive overskredet med fire minutter for anlæg med flydende brændstof og, for anlæg med gasformigt brændstof, med et minut, hvis der er tale om termoelektrisk flammekontrolanordning, eller med 10 sekunder, hvis der er tale om automatisk flammekontrolanordning.

| 3. | Forbrændingskammeret og varmeveksleren i opvarmningsanlæg, der anvender vand som varmeoverførende medium, skal kunne tåle et tryk på det dobbelte af det normale arbejdstryk, dog mindst 2 bar (overtryk). Prøvetrykket skal være angivet i oplysningsskemaet. |
| --- | --- |

3.

Forbrændingskammeret og varmeveksleren i opvarmningsanlæg, der anvender vand som varmeoverførende medium, skal kunne tåle et tryk på det dobbelte af det normale arbejdstryk, dog mindst 2 bar (overtryk). Prøvetrykket skal være angivet i oplysningsskemaet.

| 4. | Opvarmningsanlægget skal være forsynet med en fabrikationsplade med angivelse af fabrikantens navn, modelnummeret og typen samt mærkeeffekten i kW. Desuden skal angives brændstoftype og, hvor relevant, arbejdsspænding og gastryk. |
| --- | --- |

4.

Opvarmningsanlægget skal være forsynet med en fabrikationsplade med angivelse af fabrikantens navn, modelnummeret og typen samt mærkeeffekten i kW. Desuden skal angives brændstoftype og, hvor relevant, arbejdsspænding og gastryk.

| 5. | Blæsere med slukningsforsinkelse






  5.1. | Er anlægget udstyret med blæser, skal denne fungere med slukningsforsinkelse, også i tilfælde af overophedning eller afbrydelse af brændstoftilførslen. |
| --- | --- | --- |

5.

Blæsere med slukningsforsinkelse

5.1.

Er anlægget udstyret med blæser, skal denne fungere med slukningsforsinkelse, også i tilfælde af overophedning eller afbrydelse af brændstoftilførslen.

| 5.2. | Andre foranstaltninger til forebyggelse af deflagrations- eller korrosionsskader kan anvendes, hvis fabrikanten over for den godkendende myndighed godtgør, at de har tilsvarende virkning. |
| --- | --- |

5.2.

Andre foranstaltninger til forebyggelse af deflagrations- eller korrosionsskader kan anvendes, hvis fabrikanten over for den godkendende myndighed godtgør, at de har tilsvarende virkning.

| 6. | Krav til elektrisk strømforsyning






  6.1. | Alle tekniske krav, der påvirkes af spændingen, skal opfyldes inden for et spændingsinterval på ± 16 % af arbejdsspændingen. Hvis der forefindes underspændings- og/eller overspændingsbeskyttelse, skal kravene dog være opfyldt ved nominel spænding og i umiddelbar nærhed af afskæringspunkterne. |
| --- | --- | --- |

6.

Krav til elektrisk strømforsyning

6.1.

Alle tekniske krav, der påvirkes af spændingen, skal opfyldes inden for et spændingsinterval på ± 16 % af arbejdsspændingen. Hvis der forefindes underspændings- og/eller overspændingsbeskyttelse, skal kravene dog være opfyldt ved nominel spænding og i umiddelbar nærhed af afskæringspunkterne.

| 7. | Kontrollampe






  7.1. | En klart synlig kontrollampe i førerens synsfelt skal informere om, hvornår opvarmningsanlægget er tændt eller slukket. |
| --- | --- | --- |

7.

Kontrollampe

7.1.

En klart synlig kontrollampe i førerens synsfelt skal informere om, hvornår opvarmningsanlægget er tændt eller slukket.

---

BILAG 8

Sikkerhedskrav til opvarmning ved forbrænding af autogas (LPG)

1.   LPG-OPVARMNINGSANLÆG TIL BRUG I KØRETØJER UNDER KØRSEL

| 1.1. | Hvis et LPG-opvarmningsanlæg i et motorkøretøj også kan anvendes, når køretøjet er i bevægelse, skal LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding og dettes tilførselssystem opfylde følgende krav:






  1.1.1. | LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding skal opfylde kravene i den harmoniserede standard for flaskegasapperater — Rumforseglede flaskegas-opvarmningsapparater til installering i køretøjer og både (EN 624:2000). |
| --- | --- | --- |

1.1.

Hvis et LPG-opvarmningsanlæg i et motorkøretøj også kan anvendes, når køretøjet er i bevægelse, skal LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding og dettes tilførselssystem opfylde følgende krav:

1.1.1.

LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding skal opfylde kravene i den harmoniserede standard for flaskegasapperater — Rumforseglede flaskegas-opvarmningsapparater til installering i køretøjer og både (EN 624:2000).

| 1.1.2. | Hvis der er tale om en permanent monteret LPG-tank, skal alle de af anlæggets komponenter, der er i kontakt med LPG i den flydende fase (alle komponenter fra påfyldningsenheden til fordamper/trykregulator), og den tilhørende installation for den flydende fase opfylde de tekniske forskrifter i FN/ECE-regulativ nr. 67, del I og II, samt bilag 3 til 10, 13 og 15 til 17. |
| --- | --- |

1.1.2.

Hvis der er tale om en permanent monteret LPG-tank, skal alle de af anlæggets komponenter, der er i kontakt med LPG i den flydende fase (alle komponenter fra påfyldningsenheden til fordamper/trykregulator), og den tilhørende installation for den flydende fase opfylde de tekniske forskrifter i FN/ECE-regulativ nr. 67, del I og II, samt bilag 3 til 10, 13 og 15 til 17.

| 1.1.3. | LPG-anlæggets luftfase-installation skal opfylde kravene i den harmoniserede standard for montering af LPG-systemer til beboelsesformål i campingvogne og andre køretøjer (EN 1949:2002) (1). |
| --- | --- |

1.1.3.

LPG-anlæggets luftfase-installation skal opfylde kravene i den harmoniserede standard for montering af LPG-systemer til beboelsesformål i campingvogne og andre køretøjer (EN 1949:2002) (1).

| 1.1.4. | LPG-tilførselssystemet skal være konstrueret således, at LPG tilføres med det påkrævede tryk og i den korrekte fase til det monterede LPG-anlæg til opvarmning ved forbrænding. Det er tilladt at tappe LPG fra den permanent monterede LPG-tank i enten den luftformige fase eller den flydende fase. |
| --- | --- |

1.1.4.

LPG-tilførselssystemet skal være konstrueret således, at LPG tilføres med det påkrævede tryk og i den korrekte fase til det monterede LPG-anlæg til opvarmning ved forbrænding. Det er tilladt at tappe LPG fra den permanent monterede LPG-tank i enten den luftformige fase eller den flydende fase.

| 1.1.5. | Den permanent monterede LPG-tanks væskeudgang for tilførsel af LPG til opvarmningsanlægget skal forsynes med en fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil, som foreskrevet i punkt 17.6.1.1 i FN/ECE-regulativ nr. 67. Den fjernbetjente serviceventil med overstrømsventil skal fungere således, at den uanset tændingskontaktens stilling lukkes inden for fem sekunder efter at motoren standses. Hvis opvarmningsanlægget eller LPG-tilførselssystemets tændingskontakt aktiveres inden for disse fem sekunder, kan opvarmningsanlægget forblive i funktion. Opvarmningen kan altid startes igen. |
| --- | --- |

1.1.5.

Den permanent monterede LPG-tanks væskeudgang for tilførsel af LPG til opvarmningsanlægget skal forsynes med en fjernbetjent serviceventil med overstrømsventil, som foreskrevet i punkt 17.6.1.1 i FN/ECE-regulativ nr. 67. Den fjernbetjente serviceventil med overstrømsventil skal fungere således, at den uanset tændingskontaktens stilling lukkes inden for fem sekunder efter at motoren standses. Hvis opvarmningsanlægget eller LPG-tilførselssystemets tændingskontakt aktiveres inden for disse fem sekunder, kan opvarmningsanlægget forblive i funktion. Opvarmningen kan altid startes igen.

| 1.1.6. | Hvis LPG tilføres i den luftformige fase fra den permanent monterede LPG-tank eller en eller flere separate LPG-gasflasker, skal der træffes passende foranstaltninger til at sikre:






  1.1.6.1. | at LPG i væskefasen ikke kan trænge ind i trykregulatoren eller LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding. Der kan anvendes en udskiller, og |
| --- | --- | --- |

1.1.6.

Hvis LPG tilføres i den luftformige fase fra den permanent monterede LPG-tank eller en eller flere separate LPG-gasflasker, skal der træffes passende foranstaltninger til at sikre:

1.1.6.1.

at LPG i væskefasen ikke kan trænge ind i trykregulatoren eller LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding. Der kan anvendes en udskiller, og

| 1.1.6.2. | at der ikke kan finde en ukontrolleret frigivelse sted som følge af en frakobling ved et uheld. Der skal sikres en mulighed for at stoppe LPG-strømmen ved at installere en anordning direkte efter en regulator monteret på gasflaske eller -beholder eller, hvis regulatoren ikke er monteret i umiddelbar nærhed af gasflasken eller -tanken, ved at installere en anordning direkte før slangen fra gasflasken eller -tanken samt yderligere en anordning efter regulatoren. |
| --- | --- |

1.1.6.2.

at der ikke kan finde en ukontrolleret frigivelse sted som følge af en frakobling ved et uheld. Der skal sikres en mulighed for at stoppe LPG-strømmen ved at installere en anordning direkte efter en regulator monteret på gasflaske eller -beholder eller, hvis regulatoren ikke er monteret i umiddelbar nærhed af gasflasken eller -tanken, ved at installere en anordning direkte før slangen fra gasflasken eller -tanken samt yderligere en anordning efter regulatoren.

| 1.1.7. | Hvis LPG tilføres i den flydende fase, skal fordamperen og trykregulatorenheden opvarmes i fornødent omfang ved hjælp af en egnet varmekilde. |
| --- | --- |

1.1.7.

Hvis LPG tilføres i den flydende fase, skal fordamperen og trykregulatorenheden opvarmes i fornødent omfang ved hjælp af en egnet varmekilde.

| 1.1.8. | I motorkøretøjer, der anvender LPG i deres fremdrivningssystem, kan LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding tilsluttes samme permanent monterede LPG-tank, som tilfører LPG til motoren, forudsat at sikkerhedsforskrifterne for fremdrivningssystemet er opfyldt. Hvis der anvendes en separat LPG-tank til opvarmning, skal denne tank være forsynet med egen påfyldningsenhed. |
| --- | --- |

1.1.8.

I motorkøretøjer, der anvender LPG i deres fremdrivningssystem, kan LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding tilsluttes samme permanent monterede LPG-tank, som tilfører LPG til motoren, forudsat at sikkerhedsforskrifterne for fremdrivningssystemet er opfyldt. Hvis der anvendes en separat LPG-tank til opvarmning, skal denne tank være forsynet med egen påfyldningsenhed.

2.   LPG-OPVARMNINGSANLÆG UDELUKKENDE TIL STATIONÆR BRUG I MOTORKØRETØJER OG PÅHÆNGSKØRETØJER HERTIL

| 2.1. | Hvis et LPG-opvarmningsanlæg i et motorkøretøj kun er beregnet til at blive anvendt, når køretøjet ikke er i bevægelse, skal LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding og dettes tilførselssystem opfylde følgende krav:






  2.1.1. | Der skal fastgøres permanente mærkninger på det »rum«, hvor LPG-gasflaskerne opbevares, samt i nærheden af opvarmningsanlæggets kontrolanordning med instruktioner om, at LPG-opvarmningsanlægget ikke må være i drift, og at ventilen på LPG-gasflasken skal være lukket, når køretøjet er i bevægelse. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Hvis et LPG-opvarmningsanlæg i et motorkøretøj kun er beregnet til at blive anvendt, når køretøjet ikke er i bevægelse, skal LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding og dettes tilførselssystem opfylde følgende krav:

2.1.1.

Der skal fastgøres permanente mærkninger på det »rum«, hvor LPG-gasflaskerne opbevares, samt i nærheden af opvarmningsanlæggets kontrolanordning med instruktioner om, at LPG-opvarmningsanlægget ikke må være i drift, og at ventilen på LPG-gasflasken skal være lukket, når køretøjet er i bevægelse.

| 2.1.2. | LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 1.1.1. |
| --- | --- |

2.1.2.

LPG-anlægget til opvarmning ved forbrænding skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 1.1.1.

| 2.1.3. | LPG-anlæggets luftfase-installation skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 1.1.3. |
| --- | --- |

2.1.3.

LPG-anlæggets luftfase-installation skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 1.1.3.

---

(1)  Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN). (http://www.cenorm.be/CENORM/index.htm).

---

BILAG 9

Supplerende bestemmelser, som finder anvendelse på visse køretøjer som foreskrevet i ADR

1.   Anvendelsesområde

Dette bilag finder anvendelse på visse køretøjer for hvilke den europæiske konvention om international transport af farligt gods ad vej (ADR) indeholder særlige krav om anlæg til opvarmning ved forbrænding og montering heraf.

2.   Definitioner

I dette bilag anvendes køretøjsbetegnelserne EX/II, EX/III, AT, FL, OX og MEMU som defineret i kapitel 9.1 i ADR

Køretøjer, der er godkendt som værende i overensstemmelse med forskrifterne for EX/III-køretøjer i dette bilag, anses for at være i overenssstemmelse med forskrifterne for MEMU-køretøjer.

3.   Tekniske bestemmelser

3.1.   Almindelige bestemmelser (køretøjerne EX/II, EX/III, AT, FL, OX og MEMU)

| 3.1.1. (1) | Anlæg til opvarmning ved forbrænding og føringen af anlæggets udstødningsgas skal være således konstrueret, placeret, beskyttet eller tildækket, at det udelukker enhver uacceptabel risiko for opvarmning eller antænding af lasten. Dette krav anses for opfyldt, hvis anlæggets brændstoftank og udstødningssystem opfylder følgende bestemmelser:






  — | Enhver brændstoftank, der forsyner anlægget, skal opfylde følgende krav:






  a) | I tilfælde af utæthed skal brændstoffet løbe ud på jorden uden at komme i kontakt med varme dele af køretøjet eller med lasten. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1. (1)

Anlæg til opvarmning ved forbrænding og føringen af anlæggets udstødningsgas skal være således konstrueret, placeret, beskyttet eller tildækket, at det udelukker enhver uacceptabel risiko for opvarmning eller antænding af lasten. Dette krav anses for opfyldt, hvis anlæggets brændstoftank og udstødningssystem opfylder følgende bestemmelser:

—

Enhver brændstoftank, der forsyner anlægget, skal opfylde følgende krav:

a)

I tilfælde af utæthed skal brændstoffet løbe ud på jorden uden at komme i kontakt med varme dele af køretøjet eller med lasten.

| b) | Brændstoftanke som indeholder benzin, skal ved påfyldningsåbningen have en effektiv flammespærre eller en lukning, med hvilken åbningen kan holdes hermetisk lukket. |
| --- | --- |

b)

Brændstoftanke som indeholder benzin, skal ved påfyldningsåbningen have en effektiv flammespærre eller en lukning, med hvilken åbningen kan holdes hermetisk lukket.

| — | Udstødningssystem såvel som udstødningsrør skal være ført eller beskyttet således, at de ikke gennem opvarmning eller antændelse kan være til fare for lasten. Dele af udstødningssystemet, der er beliggende direkte under brændstoftanken (diesel) skal have en fri afstand på mindst 100 mm eller være beskyttet af et varmeskjold. |
| --- | --- |

—

Udstødningssystem såvel som udstødningsrør skal være ført eller beskyttet således, at de ikke gennem opvarmning eller antændelse kan være til fare for lasten. Dele af udstødningssystemet, der er beliggende direkte under brændstoftanken (diesel) skal have en fri afstand på mindst 100 mm eller være beskyttet af et varmeskjold.

| 3.1.2. | Anlæg til opvarmning ved forbrænding skal tilkobles manuelt. Programmeringsanordninger er forbudt. |
| --- | --- |

3.1.2.

Anlæg til opvarmning ved forbrænding skal tilkobles manuelt. Programmeringsanordninger er forbudt.

3.2.   Køretøjerne EX/II, EX/III og MEMU

Anlæg til opvarmning ved forbrænding, som anvender gasformigt brændstof, er ikke tilladt.

3.3.   Køretøjer FL

| 3.3.1. | Anlæg til opvarmning ved forbrænding skal blive bragt ud af funktion med mindst en af følgende metoder:






  a) | Forsætlig manuel afbrydelse fra førerhuset |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Anlæg til opvarmning ved forbrænding skal blive bragt ud af funktion med mindst en af følgende metoder:

a)

Forsætlig manuel afbrydelse fra førerhuset

| b) | Standsning af køretøjets motor. I dette tilfælde må opvarmningsanordningen gerne kunne genstartes manuelt af føreren |
| --- | --- |

b)

Standsning af køretøjets motor. I dette tilfælde må opvarmningsanordningen gerne kunne genstartes manuelt af føreren

| c) | Opstart af en fødepumpe for det farlige gods på motorkøretøjet. |
| --- | --- |

c)

Opstart af en fødepumpe for det farlige gods på motorkøretøjet.

| 3.3.2. | Efterløb er tilladt, efter at anlægget til opvarmning ved forbrænding er bragt ud af funktion. Til metoderne i punkt 3.3.1 b) og c) skal tilførslen af forbrændingsluft afbrydes ved passende foranstaltninger efter en efterløbscyklus på højst 40 sekunder. Der må kun anvendes varmeanlæg, for hvilke det er godtgjort, at varmeveksleren i hele den normale driftslevetid er bestandig over for den reducerede efterløbsperiode på 40 sekunder. |
| --- | --- |

3.3.2.

Efterløb er tilladt, efter at anlægget til opvarmning ved forbrænding er bragt ud af funktion. Til metoderne i punkt 3.3.1 b) og c) skal tilførslen af forbrændingsluft afbrydes ved passende foranstaltninger efter en efterløbscyklus på højst 40 sekunder. Der må kun anvendes varmeanlæg, for hvilke det er godtgjort, at varmeveksleren i hele den normale driftslevetid er bestandig over for den reducerede efterløbsperiode på 40 sekunder.

---

(1)  Overensstemmelsen med dette punkt efterprøves på det færdigopbyggede køretøj.

---