# Den Europæiske Unions L 177/2010

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2010.177.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 177 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 53. årgang10. juli 2010 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2010.177.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 177

Dansk udgave

Retsforskrifter

53. årgang10. juli 2010

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 1 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys og er udstyret med glødelamper af kategori R2 og/eller HS1 | 1 |
| | * | Regulativ nr. 6 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af retningsviserblinklygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil | 40 |
| | * | Regulativ nr. 8 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — ensartede bestemmelser for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys og er udstyret med halogenglødelamper (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 og/eller H11) | 71 |
| | * | Regulativ nr. 19 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af tågeforlygter til motordrevne køretøjer | 113 |
| | * | Regulativ nr. 20 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys og er udstyret med halogenglødelamper (H4 lamper) | 170 |
| | * | Regulativ nr. 46 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af anordninger til indirekte udsyn og af motorkøretøjer for så vidt angår monteringen af sådanne anordninger | 211 |
| | * | Regulativ nr. 118 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede tekniske forskrifter vedrørende brændbarheden af materialer, der benyttes ved den indvendige indretning af visse klasser af motorkøretøjer | 263 |
| | * | Regulativ nr. 121 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår placering og identificering af manuelle betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer | 290 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 1 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys og er udstyret med glødelamper af kategori R2 og/eller HS1

1

*

Regulativ nr. 6 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af retningsviserblinklygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

40

*

Regulativ nr. 8 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — ensartede bestemmelser for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys og er udstyret med halogenglødelamper (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 og/eller H11)

71

*

Regulativ nr. 19 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af tågeforlygter til motordrevne køretøjer

113

*

Regulativ nr. 20 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys og er udstyret med halogenglødelamper (H4 lamper)

170

*

Regulativ nr. 46 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af anordninger til indirekte udsyn og af motorkøretøjer for så vidt angår monteringen af sådanne anordninger

211

*

Regulativ nr. 118 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede tekniske forskrifter vedrørende brændbarheden af materialer, der benyttes ved den indvendige indretning af visse klasser af motorkøretøjer

263

*

Regulativ nr. 121 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår placering og identificering af manuelle betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer

290

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 10.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 177/1

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 1 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys og er udstyret med glødelamper af kategori R2 og/eller HS1

Omfattende al gældende tekst frem til:

ændringsserie 02 — ikrafttrædelsesdato: 8. september 2001

INDHOLD

REGULATIV

Anvendelsesområde

| 1. | Definitioner |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mærkning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lysafgivelse |
| --- | --- |

6.

| 7. | Måling af ulempe |
| --- | --- |

7.

| 8. | Standardforlygte |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ændring og udvidelse af godkendelsen af en type forlygte |
| --- | --- |

11.

| 12. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Navne og adresser på de tekniske tjenerester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

13.

| 14. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

14.

BILAG

| Bilag 1 — | Meddelelse vedrørende godkendelse, udvidelse, nægtelse eller tilbagekaldelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type forlygte i henhold til regulativ nr. 1 |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Særlige forlygter til landbrugs- og skovbrugstraktorer og andre langsomme køretøjer |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Prøvning for stabilitet af fotometriske præstationer af forlygter i brug |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Eksempler på udformning af godkendelsesmærker |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Måleskærme |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Forskrifter for lygter med lygteglas af plast - prøvning af lygteglas eller materialeprøver samt af komplette lygter |
| --- | --- |

Bilag 7 —

| Bilag 8 — | Mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør |
| --- | --- |

Bilag 8 —

ANVENDELSOMRÅDE (1)

Dette regulativ finder anvendelse på forlygter, som er bestemt til motordrevne køretøjer og kan være forsynet med lygteglas af glas eller plast.

1.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

1.1.   »lygteglas«, forlygtens yderste del, som afgiver lys gennem den lysende overflade

1.2.   »coating«, et eller flere vilkårlige produkter, som er påført i et eller flere lag på ydersiden af lygteglasset

forlygter af forskellig »type«, forlygter, som afviger på væsentlige punkter såsom:

1.3.1.   fabriks- eller varemærke

1.3.2.   egenskaberne af det optiske system

1.3.3.   hvorvidt de indeholder komponenter, som under funktion er i stand til at ændre de optiske virkninger ved reflektion, brydning, absorption og/eller deformation

1.3.4.   egnethed for højre- eller venstrekørsel eller for begge færdselsretninger

1.3.5.   evne til at afgive nærlys, fjernlys eller både nær- og fjernlys

1.3.6.   de materialer, som lygteglas og eventuel coating består af.

1.3.7.   Den fatning, som er bestemt til montering af glødelampe(r) af en af følgende kategorier: R2 og/eller HS1 (2).

2.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

2.1.   Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller firmamærket eller af dennes bemyndigede repræsentant. I ansøgningen skal angives: Om forlygten er bestemt til at afgive både fjernlys og nærlys eller kun fjernlys eller nærlys,

for forlygter til nærlys, om lygten er bestemt for både venstre- og højrekørsel eller kun venstre- eller højrekørsel,

for forlygter med indstillelig reflektor, forlygtens monteringsposition(er), angivet i forhold til vejbanen og til køretøjets midterplan i længderetningen.

For hver forlygtetype skal ansøgningen være ledsaget af følgende materiale:

2.2.1.   tegninger i tre eksemplarer, som er tilstrækkeligt detaljerede til, at typen kan identificeres, og som viser forlygten set forfra og eventuelle detaljer i form af ribning af lygteglasset, samt tværsnit; på tegningerne skal være angivet den plads, som er afsat til godkendelsesmærket;

såfremt forlygten er udstyret med indstillelig reflektor, forlygtens monteringsposition(er), angivet i forhold til vejbanen og til køretøjets midterplan i længderetningen, hvis forlygten er bestemt til anvendelse alene i de(n) pågældende position(er)

2.2.2.   kort teknisk specifikation

2.2.3.   to prøver af forlygtetypen.

Til afprøvning af det plastmateriale, som lygteglasset er fremstillet af:

tretten lygteglas

2.2.4.1.1.   seks af disse lygteglas kan erstattes af seks materialeprøver, som måler mindst 60 × 80 mm og har flad eller konveks ydre overflade og i midten et omtrent fladt areal (krumningsradius mindst 300 mm), som måler mindst 15 × 15 mm

2.2.4.1.2.   hver(t) sådan(t) lygteglas eller materialeprøve skal være fremstillet ved den metode, som skal anvendes til massefabrikation

2.2.4.2.   en reflektor, hvorpå lygteglassene kan monteres efter fabrikantens anvisninger.

2.3.   De materialer, som lygteglas og eventuel coating består af, skal være ledsaget af prøvningsrapporten over egenskaberne af de pågældende materialer og coatinger, såfremt de i forvejen er afprøvet.

2.4.   Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.

3.   MÆRKNING (3)

3.1.   Forlygter, som forelægges til godkendelse, skal være påført ansøgerens firmanavn eller mærke.

3.2.   På lygteglasset og lygtehuset (4) skal der være afsat tilstrækkeligt store pladser til godkendelsesmærket og til de ekstra symboler omhandlet i punkt 4; disse pladser skal være angivet på de i punkt 2.2.1.ovenfor omhandlede tegninger.

3.3.   Forlygter, som er konstrueret til at opfylde forskrifterne for både højre- og venstrekørsel, skal være påført mærker, som angiver de to indstillinger af den optiske enhed på køretøjet eller af glødelampen på reflektoren; disse mærker skal bestå henholdsvis af bogstaverne R og D, og L og G.

4.   GODKENDELSE

4.1.   Generelt

4.1.1.   Er dette regulativs forskrifter opfyldt af alle de i henhold til punkt 2 ovenfor indleverede prøveeksemplarer af en type forlygte, meddeles godkendelse.

4.1.2.   Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere end ét regulativ, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på den. Denne forskrift finder ikke anvendelse på forlygter, som er monteret med dobbelttrådspærer, når de er godkendt alene til enten nærlys eller fjernlys.

4.1.3.   Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden forlygtetype, som er omfattet af dette regulativ, bortset fra udvidelse af godkendelsen til en enhed, som afviger alene hvad angår farven af det udsendte lys.

4.1.4.   Anmeldelse af godkendelse, af udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller af endeligt ophør af produktionen af en type forlygte i henhold til dette regulativ skal gives parterne i 1958-aftalen om anvendelse af dette regulativ ved hjælp af en formular, som er i overensstemmelse med mønsteret i bilag 1 og indeholder angivelser svarende til punkt 2.2.1, såfremt forlygten er udstyret med indstillelig reflektor og kun er bestemt til anvendelse i positioner svarende til angivelserne i punkt 2.2.1, forpligtes ansøgeren gennem godkendelsen til på passende måde at oplyse brugeren om de(n) korrekte monteringsposition(er).

4.1.5.   Hver forlygte, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal ud over det i punkt 3.1 foreskrevne mærke påføres et godkendelsesmærke, som svarer til beskrivelsen i punkt 4.2 og 4.3 nedenfor, på de i punkt 3.2 ovenfor omhandlede arealer.

4.2.   Godkendelsesmærkets sammensætning

Godkendelsesmærket består af:

et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

4.2.1.1.   en cirkel, som omslutter bogstavet »E«; efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen (5)

4.2.1.2.   det i punkt 4.1.3 foreskrevne godkendelsesnummer.

følgende tillægssymbol(er):

4.2.2.1.   på forlygter, der kun opfylder forskrifterne for venstrekørsel, en vandret pil, der for en iagttager vendt mod forlygten peger mod højre, dvs. mod den side af vejen, hvor der køres

4.2.2.2.   på forlygter, der er konstrueret til at opfylde forskrifterne for begge færdselsretninger ved passende justering af den optiske enhed eller glødelampen, en vandret pil med hoved i begge ender, altså en pil, som peger både mod venstre og højre

4.2.2.3.   på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår nærlyset, bogstavet »C«

4.2.2.4.   på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår fjernlyset, bogstavet »R«

4.2.2.5.   på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter hvad angår både nær- og fjernlyset, bogstaverne »CR«

4.2.2.6.   på forlygter med lygteglas af plast, bogstavgruppen »PL«, som påføres nær de symboler, som foreskrives i punkt 4.2.2.3 til 4.2.2.5 ovenfor.

4.2.2.7.   I hvert tilfælde skal den pågældende arbejdsfunktion i henhold til punkt 1.1.1.1 i bilag 4 og de(n) tilladte spænding(er) i henhold til punkt 1.1.1.2 i bilag 4 være fastlagt på godkendelsesattesterne og på de anmeldelsesformularer, som fremsendes til de stater, som er parter i aftalen og anvender dette regulativ.

I de pågældende tilfælde skal anordningerne være mærket som følger:

På forlygter, som opfylder forskrifterne i dette regulativ og er konstrueret således, at nærlysets glødetråd ikke tænder samtidig med nogen anden lygtefunktion i hvilken den er gensidigt indbygget, anføres en skråstreg (/) bag nærlyslygtesymbolet i godkendelsesmærket.

På forlygter, som opfylder forskrifterne i bilag 4 til dette regulativ alene når de tilføres 6 V eller 12 V spænding, skal der nær glødelampens fatning være anført tallet 24, overstreget med et skævvinklet kryds (X).

4.2.2.8.   De to cifre i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som var i kraft på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, og, om nødvendigt, den nødvendige pil, kan være angivet nær ovenstående tillægssymboler.

4.2.2.9.   De i punkt 4.2.1 og 4.2.2 ovenfor omhandlede mærker og symboler skal være let læselige og uudslettelige, også når anordningen er monteret i køretøjet.

4.3.   Godkendelsesmærkets sammensætning

4.3.1.   Uafhængige lygter

Eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning med ovennævnte tillægssymboler findes i bilag 5, figur 1 til 9 i dette regulativ.

4.3.2.   Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:

4.3.2.1.1.   det er synligt efter at lygterne er monteret

4.3.2.1.2.   ingen del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.

Identifikationssymbolet skal for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, være påført:

4.3.2.2.1.   enten på den pågældende lysende overflade

4.3.2.2.2.   eller i en gruppe, på en sådan måde, at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres (fire mulige eksempler herpå er givet i bilag 5).

4.3.2.3.   Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som for det mindste af de enkelte mærker foreskrives i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er udstedt.

4.3.2.4.   Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som omfattes af dette regulativ.

4.3.2.5.   I figur 10 i bilag 5 til dette regulativ findes eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte tillægssymboler.

Lygter, hvis lygteglas anvendes til forskellige forlygtetyper, som kan være indbygget i hinanden eller sammenbygget med andre lygter

Bestemmelserne i punkt 4.3.2 ovenfor finder anvendelse.

4.3.3.1.   Når samme lygteglas anvendes, kan dette endvidere være påført forskellige godkendelsesmærker vedrørende de forskellige typer forlygter eller lygteenheder, forudsat at forlygtens hus, uanset at det ikke kan adskilles fra lygteglasset, desuden omfatter den i punkt 3.2 ovenfor beskrevne plads og er påført godkendelsesmærker for de faktiske funktioner. Anvendes samme lygtehus til forskellige forlygtetyper, kan de forskellige godkendelsesmærker være påført dette.

4.3.3.2.   I bilag 5, figur 11, i dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning i forbindelse med ovennævnte tilfælde.

5.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

5.1.   Hvert prøveeksemplar skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6 og 7 nedenfor.

5.2.   Forlygter skal være udført således, at de bevarer de foreskrevne fotometriske egenskaber og forbliver funktionsdygtige ved normal brug uanset de vibrationer, de kan blive udsat for.

5.3.   Forlygter skal være udstyret med en anordning, som bevirker, at de kan justeres således på køretøjerne, at de opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på dem. Dog behøver en sådan anordning ikke være monteret på komponenter, i hvilke reflektor og lygteglas ikke kan skilles fra hinanden, forudsat at anvendelse af sådanne lygteenheder begrænses til køretøjer, på hvilke justering af forlygterne kan finde sted på anden måde. Når en forlygte til fjernlys og en forlygte til nærlys hver har egen glødelampe og er samlet til en sammensat enhed, skal justeranordningen give mulighed for korrekt justering af hvert optisk system for sig.

Dog finder denne bestemmelse ikke anvendelse på forlygteenheder med udelelig reflektor. For en sådan type enhed finder forskrifterne i punkt 6 nedenfor anvendelse.

5.4.   De komponenter, hvormed glødelampen er fastgjort på reflektoren, skal være udført således, at glødelampen, heller ikke i mørke, kan monteres i nogen anden position end den korrekte. Glødelampens fatning skal overholde målangivelserne i følgende datablade i IEC Publication 61-2:

| Glødelampe | Fatning | Datablad |
| --- | --- | --- |
| R2 | P45t-41 | 7005-95-1 |
| H51 | PX43t | 7005-34-1 |

Glødelampe

Fatning

Datablad

R2

P45t-41

7005-95-1

H51

PX43t

7005-34-1

5.5.   Forlygter, som er konstrueret, så de opfylder forskrifterne for både højre- og venstrekørsel, kan tilpasses en given færdselsretning enten ved passende grundindstilling i forbindelse med montering af køretøjets udstyr eller ved valgfri indstilling foretaget af føreren. Sådan grundindstilling eller valgfri indstilling består f.eks. i, at den optiske enhed fastgøres i en given vinkel på køretøjet, eller at glødelampen fastgøres i en given vinkel i forhold til den optiske enhed. I alle tilfælde må der kun være mulighed for to nøje afgrænsede indstillinger, en for højre- og en for venstrekørsel, og konstruktionen skal forhindre utilsigtet ændring af indstillingen fra den ene færdselsretning til den anden eller indstilling i en mellemposition. Når der findes to forskellige indstillingsmuligheder for glødelampen, skal de komponenter, som fastgør glødelampen til reflektoren, være således konstrueret og udført, at glødelampen i hver af de to indstillinger vil blive fastholdt i stilling med den nøjagtighed, som foreskrives for forlygter bestemt til kun én færdselsretning.

5.6.   Der skal udføres supplerende prøvning efter forskrifterne i bilag 4 således at det sikres, at de fotometriske præstationer ikke ændres for meget under brug.

5.7.   Overensstemmelsen med forskrifterne i punkt 5.2 til 5.5 efterprøves ved visuel inspektion og, om nødvendigt, ved en prøvemontering.

5.8.   For lygteglas af plast skal afprøvning ske efter forskrifterne i bilag 7.

6.   BELYSNINGSSTYRKE

6.1.1.   Forlygter skal være udført således, at de med passende R2 og/eller HS1 glødelamper med nærlys giver tilstrækkeligt belysning uden at blænde og med fjernlys giver god belysning.

6.1.2.   Den af forlygten frembragte belysningsstyrke kontrolleres på en lodret skærm, som opstilles 25 m foran forlygten og vinkelret på dennes akse (se bilag 6).

6.1.3.   Forlygten kontrolleres med (en) standard (etalon) glødelampe(r), som er bestemt til en nominel spænding på 12 V, idet eventuelle selektivt gule filtre (6) er erstattet af ufarvede filtre, som er geometrisk identiske med disse og har en transmissionsfaktor på mindst 80 %. Under kontrol af forlygten skal spændingen over glødelampens klemmer være reguleret således, at man opnår følgende specifikationer:

| Glødelampens kategori | Omtrentlig forsyningsspænding (V) ved måling | Lysflux (lumen) |
| --- | --- | --- |
| fjernlysglødetråd | nærlysglødetråd |
| R2 | 12 | 700 | 450 |
| H51 | 12 | 700 | 450 |

Glødelampens kategori

Omtrentlig forsyningsspænding (V) ved måling

Lysflux (lumen)

fjernlysglødetråd

nærlysglødetråd

R2

12

700

450

H51

12

700

450

6.1.4.   De mål, som bestemmer positionen af glødetråden(e) og den indvendige skærm i standardglødelampen, er vist i det pågældende glødelampedatablad af regulativ nr. 37.

6.1.5.   Standardglødelampens pære skal have en sådan optisk udformning og kvalitet, at den ikke ved spejling eller brydning ændrer lysfordelingen i ugunstig retning. Overensstemmelsen med denne forskrift efterprøves ved måling af den lysfordeling, der afgives af en standardforlygte monteret med en standardglødelampe (etalon).

Nærlysets lysbundt skal være tilstrækkeligt skarpt afskåret til, at det kan benyttes til at udføre en tilfredsstillende justering. Afskæringen skal være en vandret, ret linje i siden modsat den færdselsretning, som forlygten er bestemt til; i den anden side skal den være vandret eller inden for en vinkel af 15° over vandret.

Forlygten skal være indstillet således:

6.2.1.   for forlygter bestemt til at opfylde kravene ved højrekørsel, at afskæringen på skærmens venstre halvdel (7) er vandret, og, for forlygter bestemt til at opfylde kravene ved venstrekørsel, at afskæringen på skærmens højre halvdel er vandret

6.2.2.   at denne vandrette del af afskæringen på skærmen er 25 cm under et vandret plan gennem forlygtens brændpunkt (se bilag 6 til dette regulativ)

6.2.3.   skærmen skal være i den i bilag 6 beskrevne position (8).

Efter at være indstillet således skal forlygten, hvis den er bestemt til at afgive både nærlys og fjernlys, opfylde forskrifterne i punkt 6.3 og 6.5 nedenfor. Er lygten bestemt til primært at afgive nærlys, behøver den kun opfylde de i punkt 6.3 omhandlede forskrifter (9).

Når en således indstillet forlygte ikke opfylder de i punkt 6.3 og 6.5 omhandlede forskrifter, kan dens indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse i skæringspunktet HV som angivet i bilag 6 til dette regulativ ikke forskydes mere end 1° (= 44 cm) sideværts mod højre eller venstre (10). For at lette indstilling ved hjælp af afskæringen kan forlygten delvis tildækkes for at gøre afskæringen skarpere.

Er forlygten bestemt til alene at afgive fjernlys, skal den være justeret således, at området med størst belysningsstyrke er centreret omkring skæringspunktet af linjerne hh og vv. En sådan forlygte behøver alene opfylde de i punkt 6.5 omhandlede forskrifter.

6.3.   Det lys, som nærlyset frembringer på skærmen, skal opfylde forskrifter i følgende tabel (11):

| Punkt på måleskærm | Foreskrevet belysningsstyrke, lux |
| --- | --- |
| Forlygte til højrekørsel | Forlygte til venstrekørsel |
| Punkt R 50 L | Punkt H 50 R | ≤ 0-4 |
| Punkt 75 R | Punkt 75 L | ≥ 6 |
| Punkt 50 R | Punkt 50 L | ≥ 6 |
| Punkt 25 L | Punkt 25 R | ≥ 1,5 |
| Punkt 25 R | Punkt 25 L | ≥ 1,5 |
| Et vilkårligt punkt i område III | ≤ 0,7 |
| Et vilkårligt punkt i område IV | ≥ 2 |
| Et vilkårligt punkt i område I | ≤ 20 |

Punkt på måleskærm

Foreskrevet belysningsstyrke, lux

Forlygte til højrekørsel

Forlygte til venstrekørsel

Punkt R 50 L

Punkt H 50 R

≤ 0-4

Punkt 75 R

Punkt 75 L

≥ 6

Punkt 50 R

Punkt 50 L

≥ 6

Punkt 25 L

Punkt 25 R

≥ 1,5

Punkt 25 R

Punkt 25 L

≥ 1,5

Et vilkårligt punkt i område III

≤ 0,7

Et vilkårligt punkt i område IV

≥ 2

Et vilkårligt punkt i område I

≤ 20

Det forudsættes, at når fluxen fra den til målingen anvendte standardglødelampe afviger fra 450 lumen, korrigeres de målte størrelser proportionalt med forholdet mellem fluxværdierne. I sideretningen må ikke være afvigelser, som forringer synligheden i noget af områderne I, II, III eller IV.

Forlygter, som er konstrueret til at opfylde kravene for både højre- og venstrekørsel, skal ved hver af de to indstillinger af den optiske enhed eller glødelampen opfylde ovenstående forskrifter for den pågældende færdselsretning.

6.4.   Belysningsstyrken i område »A« og »B« som angivet i figur P1C i bilag 6 kontrolleres ved måling af de fotometriske værdier af punkt 1 til 8 i denne figur; disse værdier skal være inden for følgende grænser:

1 + 2 + 3 ≥ 0,3 lux, og

4 + 5 + 6 ≥ 0,6 lux, og

0,7 lux ≥ 7 ≥ 0,1 lux og

0,7 lux ≥ 8 ≥ 0,2 lux

Disse nye værdier er ikke obligatoriske for forlygter, som er godkendt inden ikrafttrædelsesdatoen for supplement 3 til ændringsserie 01 til dette regulativ (2. december 1992) eller for udvidelser af sådanne godkendelser.

For forlygter med justerbar reflektor finder forskrifterne i punkt 6.2 til 6.4 anvendelse for hver monteringsposition, som er angivet i henhold til punkt 2.1. Til efterprøvning anvendes følgende metode:

6.5.1.   hver anvendt position bestemmes med prøvningsvinkelmåleren i forhold til en linje mellem centrum af lyskilden og punkt HV på indstillingsskærmen. Den justerbare reflektor stilles derefter i en position, som bevirker, at lysmønsteret på skærmen svarer til indstillingsforskrifterne i punkt 6.1, 6.2 og/eller 6.4

6.5.2.   når reflektoren indledende fastgøres i henhold til punkt 6.5.1, skal forlygten opfylde de pågældende fotometriske forskrifter i punkt 6.2, 6.3 og 6.4.

6.5.3.   Videre prøvninger foretages efter at reflektoren ved hjælp af forlygtens justeranordning fra udgangspositionen er flyttet lodret ± 2° eller i det mindste til maksimumpositionen, såfremt denne er mindre end 2°. Efter at hele forlygten (f.eks. ved hjælp af vinkelmåler) er indstillet i tilsvarende modsat retning, skal lysafgivelsen i følgende retninger kontrolleres og være inden for de foreskrevne grænser: Nærlys: Punkt HV og 75R (hhv. 75L); fjernlys: Punkt HV (procentdel af Emax).

6.5.4.   Har ansøgeren angivet flere end én monteringsposition, gentages proceduren i punkt 6.51.til 6.5.3 for alle de øvrige positioner

6.5.5.   Har ansøgeren ikke søgt om nogen speciel monteringsstilling, indstilles forlygten efter målene i punkt 6.2til 6.4med forlygtejusteranordningen i midterstilling. Den videre prøvning efter punkt 6.5.3 finder sted med reflektoren anbragt i yderstillingerne (i stedet for ± 2°) ved hjælp af forlygtens justeranordning.

6.6.   Måling af den belysningsstyrke, som frembringes på skærmen af fjernlyset, skal finde sted ved samme indstilling af forlygten som ved målingerne efter punkt 6.3 ovenfor, eller, for forlygter alene til fjernlys, i henhold til sidste afsnit i punkt 6.2.3. Anvendes flere end én lyskilde til frembringelse af fjernlyset, benyttes de kombinerede funktioner til bestemmelse af belysningsstyrkens maksimale værdi (Emax).

Den belysning, som fjernlyset frembringer på skærmen, skal opfylde følgende forskrifter:

Skæringspunktet HV for linjerne hh og vv skal ligge inden for isoluxkurven for 90 % af maksimal belysning.

Den maksimale belysning skal være mindst 32 lux.

Fra skæringspunktet HV vandret mod højre og venstre skal belysningsstyrken være mindst 16 lux indtil en afstand af 1,125 m og mindst 4 lux indtil en afstand af 2,25 m (hvis lysflux for den standardglødelampe, der bruges til måling, ikke er 700 lumen, skal de foretagne målinger korrigeres proportionelt i forhold til lysfluxværdierne).

6.7.   De i punkt 6.3 og 6.5 ovenfor angivne skærmbelysningsstyrker måles ved hjælp af en fotocelle, hvis effektive arbejdsflade skal være indeholdt i et kvadrat med sidelængde 65 mm.

7.   MÅLING AF ULEMPE

Den ulempe, som forlygternes nærlys volder, skal måles (12).

8.   STANDARDFORLYGTE

Som standardforlygter anses forlygter, som:

8.1.   opfylder ovennævnte godkendelsesforskrifter

8.2.   har en effektiv diameter på mindst 160 mm

med en standardglødelampe i de forskellige punkter og de forskellige områder, som er omhandlet i punkt 6.3 ovenfor, afgiver en belysningsstyrke lig med:

8.3.1.   højst 90 % af de maksimumsværdier, og

8.3.2.   mindst 120 % af de minimumsværdier, som foreskrives i tabellen i punkt 6.3.

9.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

9.1.   Forlygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6.

9.2.   Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 9.1 er opfyldt, skal foretages passende kontrol af produktionen.

Indehaveren af godkendelsen skal navnlig:

9.3.1.   sørge for procedurer til effektiv kontrol af produkternes kvalitet

9.3.2.   råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type

9.3.3.   drage omsorg for, at prøvningsdata registreres, og at de tilhørende dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der aftales med den administrative tjeneste

9.3.4.   analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktets karakteristika holdes konstante inden for den normale variation i en industriproduktion

9.3.5.   sikre, at der for hver produkttype mindst udføres udføres de i dette regulativs bilag 3 foreskrevne prøver

9.3.6.   sørge for, at enhver stikprøve, der udviser tegn på manglende overensstemmelse ved den pågældende type prøve, foranlediger udtagelse af endnu en stikprøve og endnu en kontrol. Der skal træffes alle nødvendige foranstaltninger til genoprettelse af overensstemmelsen af den pågældende produktion.

Den godkendende myndighed kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.

9.4.1.   Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

9.4.2.   Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

9.4.3.   Såfremt kvalitetsniveauet synes at være utilfredsstillende eller det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de tests, der er udført i henhold til punkt 9.4.2 ovenfor, udtager inspektøren stikprøver til kontrol hos den tekniske tjeneste, der har foretaget typegodkendelsesprøvningen, under anvendelse af kriterierne i bilag 8.

9.4.4.   Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. Sådan prøvning finder sted på stikprøver, som udtages på tilfældig måde, uden at det medfører forvridning af fabrikantens leveringsforpligtelser og i overensstemmelse med kriterierne i bilag 8.

9.4.5.   Den kompetente myndighed skal tilstræbe en inspektionshypighed på én gang hvert andet år. Dette er imidlertid op til den kompetente myndigheds skøn og dens tillid til de arrangementer, der skal sikre effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse. Fås der negative resultater, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til, at produktionens overensstemmelse snarest muligt genoprettes.

9.5.   Der ses bort fra forlygter med åbenbare fejl.

9.6.   Der ses bort fra referencemærket.

10.   SANKTIONER VED MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE AF PRODUKTIONEN

10.1.   Godkendelser, som er meddelt for en type forlygte i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt kravene ikke opfyldes, eller såfremt en forlygte, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

10.2.   Hvis en part i aftalen vedrørende dette regulativ inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i aftalen om dette regulativ herom ved hjælp af en anmeldelsesblanket, som er i overensstemmelse med mønsteret i bilag 1 til dette regulativ.

11.   ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN FOR EN FORLYGTETYPE

Enhver ændring af forlygtetypen skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt forlygtetypen. Den pågældende myndighed kan da enten:

11.1.1.   skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at forlygten stadig opfylder forskrifterne, eller

11.1.2.   rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.

11.2.   Underretning om nægtelse eller godkendelse skal med angivelse af ændringer gives efter proceduren i punkt 4.1.4 ovenfor til parterne i aftalen om dette regulativ.

11.3.   Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958-aftalen om dette regulativ herom gennem en anmeldelsesblanket svarende til mønsteret i bilag 1 til dette regulativ.

11.4.   Godkendelser, som er meddelt før den 18. marts 1986, er fortsat gyldige.

12.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTION

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en type forlygte, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige parter i 1958-aftalen vedrørende dette regulativ herom ved benyttelse af en anmeldelsesblanket svarende til mønsteret i bilag 1 til dette regulativ.

13.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE AFDELINGER

Parterne i 1958-aftalen om dette regulativ meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningen, og på de administrative enheder, som udsteder godkendelse, og til hvem de i andre stater udstedte skemaer med attestering af godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen skal fremsendes.

14.   OVERGANGSBESTEMMELSER

14.1.   Fra seks måneder efter ikrafttrædelsen af regulativ nr. 112 skal de kontraherende parter, der anvender nærværende regulativ, ophøre med at meddele ECE-godkendelser i henhold til nærværende regulativ.

14.2.   Kontraherende parter, der anvender nærværende regulativ, må ikke nægte at bevilge udvidelse af godkendelser til nærværende regulativ eller nogen forudgående ændringsserie til nærværende regulativ.

14.3.   Godkendelser meddelt i henhold til nærværende regulativ før datoen for ikrafttrædelse af regulativ nr. 112 og alle udvidelser af godkendelser, herunder udvidelser i henhold til forudgående ændringsserier til nærværende regulativ, forbliver gyldige i ubestemt tid.

14.4.   Kontraherende parter, der anvender nærværende regulativ, skal fortsat udstede godkendelser til forlygter på grundlag dette og eventuelle tidligere ændringsserier til regulativet, forudsat at der er tale om udskiftningsforlygter til montering på ibrugtagne køretøjer.

14.5.   Fra datoen for ikrafttrædelse af regulativ nr. 112 må ingen kontraherende part, der anvender nærværende regulativ forbyde monteringen af en forlygte, der er godkendt i henhold til regulativ nr. 112, på en ny køretøjstype.

14.6.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ skal fortsat tillade montering af en forlygte godkendt i henhold til nærværende regulativ på en køretøjstype eller et køretøj.

14.7.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat tillade montering eller brug af en forlygte godkendt i henhold til nærværende regulativ som ændret ved enhver tidligere ændringsserie, forudsat at forlygten er beregnet til udskiftning.

---

(1)  Der er i dette regulativ intet til hinder for, at en deltager i overenskomsten, som anvender dette regulativ, kan forbyde, at en forlygte med glas af et plastmateriale, der er godkendt i henhold til regulativet, kombineres med en mekanisk rudevasker (med visker).

(2)  Ansøgning om godkendelse af en glødelampe: se regulativ nr. 37. Udtrykket »glødelampetype« må ikke forveksles med udtrykket »glødelampekategori«. Dette regulativ vedrører forlygter til glødelamper af kategori R2 og/eller HS1. Forskellen mellem disse kategorier af glødelamper består først og fremmest i deres udformning, især soklen. De er ikke indbyrdes ombyttelige, men inden for en glødelampekategori er der normalt flere typer.

(3)  På forlygter, der er konstrueret til kun at opfylde kravene ved færdsel i den ene side af vejen (højre eller venstre), anbefales det desuden, at det område på lygteglasset, der kan tildækkes for at undgå gener for de øvrige trafikanter i lande, hvor færdslen foregår i den anden side af vejen, markeres blivende. Denne mærkning er dog overflødig, hvis det pågældende område klart fremgår af konstruktionen.

(4)  Hvis lygteglasset ikke kan skilles fra lygtehuset, er en plads på lygteglasset tilstrækkeligt.

(5)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (reserveret), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Rusland, 23 for Grækenland, 24 (reserveret), 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30-36 (reserveret) og 37 for Tyrkiet. De efterfølgende numre tildeles til de lande, der tiltræder Overenskomsten om indførelse af ensartede vilkår for godkendelse og gensidig anerkendelse af godkendelse af udstyr og dele til motorkøretøjer, i kronologisk orden, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

(6)  Til sådanne filtre medregnes alle de komponenter, inkl. lygteglasset, som tjener til at farve lyset.

(7)  Justeringsskærmen skal være tilstrækkelig bred til, at afskæringen kan kontrolleres over en vinkel på mindst 5o fra linjen vv.

(8)  Hvis det for en forlygte, der er konstrueret til alene at opfylde regulativets krav til nærlys, konstateres, at aksen gennem brændpunktet afviger kendeligt fra lysbundtets generelle retning, justeres der i vandret retning på en sådan måde, at kravene til belysning i punkt 75 og 50 opfyldes bedst muligt.

(9)  En nærlyslygte af denne art kan omfatte fjernlys, som ikke er underkastet forskrifter.

(10)  Grænsen på 1o for unøjagtighed til højre eller til venstre er ikke i modstrid med en unøjagtighed for lodret indstilling. Sidstnævnte er kun begrænset af de i punkt 6.5 fastsatte forskrifter.

(11)  Se bilag 2 om særlige forlygter til landbrugs- og skovbrugstraktorer og andre langsomme køretøjer.

(12)  Dette krav bliver udformet som en henstilling til administrationerne.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | udstedt af: | Myndighedens navn
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

udstedt af:

Myndighedens navn

...

...

...

| vedrørende (2): | MEDDELELSE AF GODKENDELSE
  UDVIDELSE AF GODKENDELSE
  NÆGTELSE AF GODKENDELSE
  INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
  ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTION |
| --- | --- |

vedrørende (2):

UDVIDELSE AF GODKENDELSE

NÆGTELSE AF GODKENDELSE

INDDRAGELSE AF GODKENDELSE

ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTION

for en type forlygte i henhold til regulativ nr. 1

Godkendelse nr. ... Udvidelse nr. ...

| 1. | Anordningens firmanavn eller mærke: ... |
| --- | --- |

1.

Anordningens firmanavn eller mærke: ...

| 2. | Fabrikantens navn for denne type anordning: ... |
| --- | --- |

2.

Fabrikantens navn for denne type anordning: ...

| 3. | Fabrikantens navn og adresse: ... |
| --- | --- |

3.

Fabrikantens navn og adresse: ...

| 4. | Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ... |
| --- | --- |

4.

Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...

| 5. | Godkendelse ansøgt den (dato): ... |
| --- | --- |

5.

Godkendelse ansøgt den (dato): ...

| 6. | Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen: ... |
| --- | --- |

6.

Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen: ...

| 7. | Prøverapportens dato: ... |
| --- | --- |

7.

Prøverapportens dato: ...

| 8. | Prøverapportens nummer: ... |
| --- | --- |

8.

Prøverapportens nummer: ...

| 9. | Kortfattet beskrivelse:
  Kategori som angivet ved den pågældende mærkning (3): ...
  Antal og kategori af glødelampe(r): ...
  Farve på det afgivne lys: hvidt/selektivt gult (2): ... |
| --- | --- |

9.

Kortfattet beskrivelse:

Kategori som angivet ved den pågældende mærkning (3): ...

Antal og kategori af glødelampe(r): ...

Farve på det afgivne lys: hvidt/selektivt gult (2): ...

| 10. | Godkendelsesmærkets anbringelsessted: ... |
| --- | --- |

10.

Godkendelsesmærkets anbringelsessted: ...

| 11. | Begrundelse(r) for eventuel udvidelse: ... |
| --- | --- |

11.

Begrundelse(r) for eventuel udvidelse: ...

| 12. | Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2): ... |
| --- | --- |

12.

Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2): ...

| 13. | Sted: ... |
| --- | --- |

13.

Sted: ...

| 14. | Dato: ... |
| --- | --- |

14.

Dato: ...

| 15. | Underskrift: ... |
| --- | --- |

15.

Underskrift: ...

| 16. | Fortegnelse over de dokumenter, som er indleveret til den administrative tjeneste, som har meddelt godkendelse, er vedføjet denne meddelelse og kan udleveres på begæring. |
| --- | --- |

16.

Fortegnelse over de dokumenter, som er indleveret til den administrative tjeneste, som har meddelt godkendelse, er vedføjet denne meddelelse og kan udleveres på begæring.

---

(1)  Kendingsnummer for det land, der har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget typegodkendelsen (se godkendelsesbestemmelserne i regulativet).

(2)  Det ikke gældende overstreges.

(3)  Den korrekte mærkning vælges fra listen nedenfor:

Image 2

HC,

HC,

HC,

HR,

HR PL,

HCR,

HCR,

HCR,

HC/R,

HC/R,

HC/R,

HC/,

HC/,

HC/,

HC PL,

HC PL,

HC PL,

HCR PL,

HCR PL,

HCR PL,

HC/R PL,

HC/R PL,

HC/R PL,

HC/PL,

HC/PL,

HC/PL

---

BILAG 2

Særlige forlygter til landbrugs- og skovbrugstraktorer og andre langsomme køretøjer

Bestemmelserne i dette regulativ finder ligeledes anvendelse på særlige forlygter til landbrugs- og skovbrugstraktorer og andre langsomme køretøjer, idet sådanne forlygter er bestemt til at afgive både fjernlys og nærlys og har en diameter D på under 160 mm (1), med følgende modifikationer:

| a) | De i punkt 6.3 angivne mindstekrav til belysningsstyrke nedsættes i forholdet



  med følgende absolutte undergrænser:
  3 lux enten i punkt 75 R eller punkt 75 L
  5 lux enten i punkt 50 R eller punkt 50 L
  1,5 lux i zone IV |
| --- | --- |

a)

De i punkt 6.3 angivne mindstekrav til belysningsstyrke nedsættes i forholdet

med følgende absolutte undergrænser:

3 lux enten i punkt 75 R eller punkt 75 L

5 lux enten i punkt 50 R eller punkt 50 L

1,5 lux i zone IV

| b) | I stedet for det i regulativets punkt 4.2.2.5 foreskrevne symbol CR skal forlygten være mærket med bogstavet M i en nedadvendt trekant. |
| --- | --- |

b)

I stedet for det i regulativets punkt 4.2.2.5 foreskrevne symbol CR skal forlygten være mærket med bogstavet M i en nedadvendt trekant.

| c) | I meddelelsen om godkendelse skal punkt 9 i bilag 1 affattes som følger: »Forlygte bestemt alene til langsomme køretøjer«. |
| --- | --- |

c)

I meddelelsen om godkendelse skal punkt 9 i bilag 1 affattes som følger: »Forlygte bestemt alene til langsomme køretøjer«.

---

(1)  Hvis reflektorens synlige overflade ikke er cirkelformet, forstås ved diameter diameteren af en cirkel med samme areal som reflektorens udnyttede synlige overflade.

---

BILAG 3

Mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse

1.   ALMINDELIGE FORHOLD

1.1.   Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i mekanisk og geometrisk henseende, såfremt forskellene ikke overstiger de uundgåelige fremstillingsvariationer inden for dette regulativs forskrifter.

Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt, ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte, som er udstyret med standardglødelampe:

1.2.1.   ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. For værdierne B 50 L (eller R) og zone III kan den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis:

| B 50 L (eller R): | 0,2 lx, svarende til 20 % |
| --- | --- |
| | 0,3 lx, svarende til 30 % |
| Zone III | 0,3 lx, svarende til 20 % |
| | 0,45 lx, svarende til 30 % |

B 50 L (eller R):

0,2 lx, svarende til 20 %

0,3 lx, svarende til 30 %

Zone III

0,3 lx, svarende til 20 %

0,45 lx, svarende til 30 %

eller, såfremt

1.2.2.1.   for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på +0,2 lx) og, knyttet til denne indstilling, i mindst ét punkt i hvert område, som på måleskærmen (i en afstand af 25 m) begrænses af en cirkel med radius 15 cm omkring punkterne B 50 L (eller R) (1) (med en tolerance på +0,1 lx), 75 R (eller L), 25 R, 25 L, samt i hele den del af område IV, som højst er 22,5 cm over linje 25 R og 25 L;

1.2.2.2.   og såfremt der for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Emax, er overholdt en tolerance på +20 % for maksimalværdierne og –20 % for minimumværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.6 i dette regulativ.

1.2.3.   Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 1° til højre eller venstre (2).

1.2.4.   Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøverne med en anden standardglødelampe.

1.3.   Til efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:

En af de udtagne forlygter afprøves med den i bilag 4, punkt 2.1 beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus.

Forlygten anses for acceptabel, såfremt Δr ikke er over 1,5 mrad.

Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, afprøves endnu et prøveeksemplar, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad.

1.4.   Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt.

De fotometriske præstationer af en forlygte, som afgiver selektivt gult lys, skal være lig værdierne i dette regulativ multipliceret med 0,84.

2.   MINDSTEKRAV TIL DEN AF FABRIKANTEN FORETAGNE KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

For hver type forlygte skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne skal udføres i overensstemmelse med de i dette regulativ fastlagte metoder.

Såfremt der ved nogen prøvetagning konstateres manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages flere prøveeksemplarer, som afprøves. Fabrikanten skal træffe foranstaltninger til sikring af overensstemmelsen af den pågældende produktion.

2.1.   Prøvningernes art

Prøvning for overensstemmelse med dette regulativ skal omfatte fotometriske egenskaber og efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme.

2.2.   Metoder, som anvendes ved prøvningen

2.2.1.   Prøvningerne skal i almindelighed udføres i overensstemmelse med de i dette regulativ fastlagte metoder.

2.2.2.   I enhver overensstemmelsesprøvning, som udføres af fabrikanten, kan tilsvarende metoder anvendes med samtykke fra den kompetente myndighed, som forestår godkendelsesprøvningen. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ.

2.2.3.   Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed.

2.2.4.   I alle tilfælde skal anvendes samme referencemetoder som i dette regulativ, navnlig til administrativ kontrol og prøveudtagning.

2.3.   Prøvetagningens art

Der udtages på tilfældig måde prøver af forlygter fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt forlygter af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.

Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog behandle resultaterne fra flere fabrikker vedrørende samme type som én gruppe, forudsat at fabrikkerne anvender samme kvalitetsstyringssystem.

2.4.   Målte og registrerede fotometriske egenskaber

Der foretages fotometrisk måling på de udtagne forlygteprøver i de i regulativet fastlagte punkter, idet aflæsningen begrænses til punkterne Emax, HV (3), HL, HR (4) for fjernlys, og til punkterne B 50 L (eller R), HV, 75 R (eller L) og 25 L (eller R) for nærlys (se figuren i bilag 6).

2.5.   Acceptkriterier

Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge acceptkriterier for produkterne med henblik på opfyldelse af forskrifterne for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 9.1 i dette regulativ.

Acceptkriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for, at stikprøven består i overensstemmelse med bilag 8 (første prøveudtagning).

---

(1)  Bogstaverne i parentes gælder for forlygter til venstrekørsel.

(2)  Grænsen på 1o for unøjagtighed til højre eller til venstre er ikke i modstrid med en unøjagtighed for lodret indstilling. Sidstnævnte er kun begrænset af de i punkt 6.5 fastsatte forskrifter.

(3)  Hvis fjernlyslygte og nærlyslygte er indbygget i hinanden, skal HV for fjernlys være samme målepunkt som for nærlys.

(4)  HL og HR: punkterne »hh« henholdsvis 1,125 m til venstre og til højre for punktet HV.

---

BILAG 4

Prøvning for stabilitet af fotometriske præstationer af forlygter i brug

Efter at de fotometriske værdier er målt i henhold til dette regulativs forskrifter i punktet svarende til Emax for fjernlys og i punkterne HV, 50 R, B 50 L for nærlys (eller, for forlygter bestemt til venstrekørsel, HV, 50 L, B 50 R), skal et komplet prøveeksemplar af en forlygte afprøves for stabilitet af fotometriske præstationer under brug. Ved »komplet forlygte« forstås selve den komplette lygte, herunder sådanne omgivende karrosseridele og lygter, som kan påvirke dens varmeafledning.

1.   PRØVNING FOR STABILITET AF FOTOMETRISKE PRÆSTATIONER

Prøvningen finder sted i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C med den komplette forlygte fastgjort på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet.

1.1.   Ren forlygte

Forlygten bringes til at fungere i 12 timer som beskrevet i punkt 1.1.1 og kontrolleres som beskrevet i punkt 1.1.2.

1.1.1.   Prøvningsmetode

Forlygten bringes til at fungere i det foreskrevne tidsrum, således at:

1.1.1.1.

| a) | i tilfælde, hvor kun én lygtefunktion (fjernlys eller nærlys) skal godkendes, er den tilsvarende glødetråd tændt i den foreskrevne tid (1) |
| --- | --- |

a)

i tilfælde, hvor kun én lygtefunktion (fjernlys eller nærlys) skal godkendes, er den tilsvarende glødetråd tændt i den foreskrevne tid (1)

| b) | i tilfælde af i hinanden indbyggede fjernlys- og nærlyslygter (dobbeltrådslampe eller to glødelamper):
  Såfremt ansøgeren erklærer, at forlygten er bestemt til anvendelse med en enkelt glødetråd tændt (2) ad gangen, gennemføres prøven i overensstemmelse hermed, således at hver af de specificerede funktioner successivt bringes til at fungere i halvdelen af den i punkt 1.1 foreskrevne tid.
  I alle andre tilfælde underkastes forlygten følgende cyklus, indtil det foreskrevne tidspunkt er nået:
  15 minutter med nærlysets glødetråd tændt
  5 minutter med alle glødetråde tændt |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af i hinanden indbyggede fjernlys- og nærlyslygter (dobbeltrådslampe eller to glødelamper):

Såfremt ansøgeren erklærer, at forlygten er bestemt til anvendelse med en enkelt glødetråd tændt (2) ad gangen, gennemføres prøven i overensstemmelse hermed, således at hver af de specificerede funktioner successivt bringes til at fungere i halvdelen af den i punkt 1.1 foreskrevne tid.

I alle andre tilfælde underkastes forlygten følgende cyklus, indtil det foreskrevne tidspunkt er nået:

15 minutter med nærlysets glødetråd tændt

5 minutter med alle glødetråde tændt

| c) | ved sammenbyggede lygtefunktioner skal alle enkeltfunktioner være tændt samtidig i den tid, der foreskrives for de enkelte lygtefunktioner






  a) | idet der også tages hensyn til brugen af i hinanden indbyggede lygtefunktioner |
| --- | --- | --- |

c)

ved sammenbyggede lygtefunktioner skal alle enkeltfunktioner være tændt samtidig i den tid, der foreskrives for de enkelte lygtefunktioner

a)

idet der også tages hensyn til brugen af i hinanden indbyggede lygtefunktioner

| b) | i henhold til fabrikantens forskrifter. |
| --- | --- |

b)

i henhold til fabrikantens forskrifter.

1.1.1.2.   Prøvespænding

Spændingen indstilles således, at der opnås et wattforbrug 15 % over det nominelle wattforbrug, som foreskrives i regulativet om glødelamper (regulativ nr. 37) ved en nominel spænding på 6 V eller 12 V, og 26 % over det nominelle wattforbrug for 24 V glødelamper.

Den tilførte effekt i watt skal i alle tilfælde være i overensstemmelse med den tilsvarende værdi for en glødelampe til 12 V mærkespænding, medmindre ansøgeren foreskriver, at forlygten kan anvendes ved en anden spænding. I sidstnævnte tilfælde skal prøven udføres med den glødelampe, hvis wattforbrug er det højeste, som kan anvendes.

1.1.2.   Prøvningsresultater

1.1.2.1.   Besigtigelse

Når forlygten er stabiliseret ved rumtemperatur, skal forlygtens lygteglas og et eventuelt udvendigt glas rengøres med en ren, fugtig bomuldsklud. Lygten inspiceres derefter visuelt; synlig skævhed, deformation, revnedannelse eller farveændring må hverken findes i lygteglasset eller i et eventuelt udvendigt glas.

1.1.2.2.   Fotometrisk prøvning

For at efterkomme dette regulativs forskrifter skal de fotometriske værdier efterprøves i følgende punkter:

Nærlys:

50 R - B 50 L - HV for forlygter bestemt til højrekørsel

50 L - B 50 R - HV for forlygter bestemt til venstrekørsel.

Fjernlys:

Emax-punktet

Der kan foretages endnu en indstilling til korrektion for eventuel varmeforårsaget deformation af forlygtens sokkel (ændringen i afskæringslinjens position er omhandlet i punkt 2 i dette bilag). Mellem de fotometriske egenskaber og værdierne målt inden prøvningen kan tillades en afvigelse på 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode.

1.2.   Tilsmudset forlygte

Efter at være afprøvet som foreskrevet i punkt 1.1 ovenfor bringes forlygten til at fungere i én time som beskrevet i punkt 1.1.1 efter at være forberedt som beskrevet i punkt 1.2.1 og kontrolleret som beskrevet i punkt 1.1.2.

1.2.1.   Forberedelse af forlygten

1.2.1.1.   Prøveblanding

1.2.1.1.1.   Til forlygter med udvendigt lygteglas af glas:

består blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, af:

9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm

1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm

0,2 vægtdel NaCMC (3), og

en passende mængde destilleret vand med specifik ledningsevne ≤ 1 mS/m.

Blandingen må højst være 14 dage gammel.

1.2.1.1.2.   For forlygter med udvendigt lygteglas i plastmateriale:

består blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten af:

9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm

1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm

0,2 vægtdel NaCMC (3)

13 vægtdele destilleret vand med specifik ledningsevne ≤ 1 mS/m, og

2 ± 1 vægtdel overfladeaktivt stof (4).

Blandingen må højst være 14 dage gammel.

1.2.1.2.   Påføring af prøveblandingen på forlygten

Prøveblandingen påføres jævnt på hele forlygtens lysende overflade, hvorefter man lader den tørre. Denne procedure gentages, indtil lysstyrken er faldet til 15-20 % af de værdier, som er målt for hvert af følgende punkter under de i dette bilag beskrevne betingelser:

Emax-punkt ved fotometrisk fordeling svarende til fjernlys for en fjernlys-/nærlyslygte.

Emax-punkt ved fotometrisk fordeling svarende til en lygte, som alene afgiver fjernlys. 50 R og 50 V (5) for en lygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til højrekørsel.

50 L og 50 V for en lygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til venstrekørsel.

1.2.1.3.   Måleudstyr

Det anvendte måleudstyr skal svare til det, som anvendes til godkendelsesprøvning af forlygter. Til fotometrisk efterprøvning anvendes en standardglødelampe (referenceglødelampe).

2.   PRØVE FOR ÆNDRING I AFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE BELIGGENHED UNDER VARMEINDVIRKNING

Denne prøve består i at kontrollere, at afskæringslinjens lodrette flytning under indvirkning af varme ikke overstiger en foreskreven værdi for en nærlyslygte i brug.

Efter at forlygten er afprøvet i henhold til punkt 1. i dette bilag, underkastes lygten den i punkt 2.1 i dette bilag beskrevne prøve uden at fjernes fra eller flyttes i forhold til prøveopspændingen.

2.1.   Prøvning

Prøvningen udføres i tør og stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C.

Ved hjælp af en masseproduceret glødelampe, som er ældet i mindst én time, bringes forlygten til at fungere med nærlys uden at fjernes fra eller efterjusteres i forhold til prøveopspændingen. (Til denne prøve indstilles spændingen som foreskrevet i punkt 1.1.1.2 i dette bilag). Positionen af afskæringslinjens vandrette del (mellem vv og en lodret linje gennem punktet B 50 L for højrekørsel hhv. B 50 R for venstrekørsel) kontrolleres hhv. 3 minutter (r3) og 60 minutter (r60) efter at lygten har været i funktion.

Måling af ændringen i afskæringslinjens position som beskrevet ovenfor kan udføres med enhver metode, som giver acceptabel nøjagtighed og reproducerbare resultater.

2.2.   Prøvningsresultater

2.2.1.   Resultatet, målt i milliradianer (mrad) anses for acceptabelt, når den numeriske værdi Δ rI = r3 – r60 målt på forlygten, ikke er over 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad).

2.2.2.   Er denne størrelse imidlertid over 1,0 mrad, men ikke over 1,5 mrad (1,0 mrad < Δ rI ≤ 1,5 mrad), afprøves endnu en forlygte som beskrevet i punkt 2.1 i dette bilag efter tre på hinanden følgende gange at have været underkastet den nedenfor beskrevne cyklus for at stabilisere positionen af forlygtens mekaniske dele på et underlag, som er repræsentativt for korrekt montering på køretøjet:

Nærlyset bringes til at fungere i én time (spændingen indstilles som foreskrevet i punkt 1.1.1.2 ovenfor).

Én times pause.

Forlygtetypen anses for acceptabel, såfremt gennemsnitsværdien af den numeriske værdi Δ rI målt på første prøve, og Δ rII, målt på den anden prøve, ikke er over 1,0 mrad.

Formula

---

(1)  Hvis den undersøgte forlygte er sammenbygget med lygter til signalgivning, eller hvis de er indbygget i hinanden, skal lygterne til signalgivning være tændt under prøvningen. Er der tale om retningsviserblinklygter skal de være tændt med blink og have et tændt/slukket-forhold på ca. 1.

(2)  Hvis to eller flere glødetråde er tændt samtidig ved blink med forlygterne, skal dette ikke anses for normal brug af glødetrådene samtidig.

(3)  NaCMC står for natriumsaltet af carboxymethylcellulose, også betegnet CMC. Den NaCMC, der indgår i smudsblandingen, skal have en substitutionsgrad (DS) på 0,6-0,7 og en viskositet på 200-300 cP i en 2 % opløsning ved 20 °C.

(4)  Tolerancen på mængdeangivelsen er nødvendig for, at smudsblandingen spreder sig korrekt over hele lygteglasset.

(5)  50 V er beliggende 375 mm under HV på den lodrette linje v-v paa måleskærmen, der befinder sig i en afstand af 25 m.

---

BILAG 5

EKSEMPLER PÅ UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER

(Se Punkt 4 i dette Regulativ)

Figur 1

a = 12 mm min.

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder dette regulativs forskrifter for både fjern- og nærlys og er bestemt alene til højrekørsel.

Bemærkning:

Godkendelsesnummeret og tillægssymbol(er) dertil skal være placeret tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til højre eller til venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej.

Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.

| Figur 2 | Figur 3a |
| --- | --- |

Figur 2

Image 4

Figur 3a

Image 5

Figur 3b

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder dette regulativs forskrifter for både nær- og fjernlys og er bestemt:

| Alene til venstekørsel | Til begge færdselsretninger, ved omstilling af lygtens optiske system. |
| --- | --- |

Alene til venstekørsel

Til begge færdselsretninger, ved omstilling af lygtens optiske system.

| Figur 4 | Figur 5 |
| --- | --- |

Figur 4

Image 7

Figur 5

Image 8

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, har lygteglas af plast, opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår nærlys, og er bestemt:

| Til begge færdselsretninger. | Alene til højrekørsel. |
| --- | --- |

Til begge færdselsretninger.

Alene til højrekørsel.

| Figur 6 | Figur 7 |
| --- | --- |

Figur 6

Image 9

Figur 7

Image 10

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder dette regulativs forskrifter:

| Alene hvad angår nærlys, og er bestemt alene til venstrekørsel | Alene hvad angår fjernlys. |
| --- | --- |

Alene hvad angår nærlys, og er bestemt alene til venstrekørsel

Alene hvad angår fjernlys.

| Figur 8 | Figur 9 |
| --- | --- |

Figur 8

Image 11

Figur 9

Image 12

Identifikation af forlygter, som har lygteglas af plast og opfylder forskrifterne i regulativ nr. 1:

| Hvad angår både nærlys og fjernlys, og er bestemt alene til højrekørsel. | Alene hvad angår nærlys, og er bestemt alene til venstrekørsel. |
| --- | --- |

Hvad angår både nærlys og fjernlys, og er bestemt alene til højrekørsel.

Alene hvad angår nærlys, og er bestemt alene til venstrekørsel.

Nærlysglødetråden må ikke tændes samtidig med fjernlysglødetråden og/eller med nogen anden forlygte, som den er indbygget i.

Forenklet mærkning of sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

Figur 10

(De lodrette og vandrette linjer angiver lygtens form skematisk og hører ikke med til godkendelsesmærket).

MODEL A

MODEL B

MODEL C

MODEL D

Bemærkning: De fire ovenstående eksempler svarer til en lygte, som er påført godkendelsesmærke angående:

En forreste positionslyslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7

En forlygte med nærlys, som er bestemt til højre- og venstrekørsel, og fjernlys, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 1 og forsynet med lygteglas af plast

En tågeforlygte, som er godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 19 og er forsynet med lygteglas af plast

En forreste retningsviserblinklygte af kategori 1a, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 6.

Figur 11

Lygte og forlygte indbygget i hinanden

Eksempel 1

Ovenstående eksempel svarer til mærkningen af et lygteglas, som er af plast og er bestemt til anvendelse i forskellige typer forlygter, nemlig:

enten: en forlygte, som tilhører klasse A, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 86 250 og 101 250 candela, og som er godkendt i Tyskland (E1) efter forskrifterne i regulativ nr. 20 som ændret ved ændringsserie 02

som er gensidigt indbygget i

en forreste positionslyslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7

eller: en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og er godkendt i Tyskland (E1) efter forskrifterne i regulativ nr. 1 som ændret ved ændringsserie 01

som er gensidigt indbygget i samme forreste positionslyslygte som ovenfor

eller endog: en af ovennævnte forlygter, godkendt som enkeltlygte.

Forlygtehuset skal være påført det eneste gyldige godkendelsesnummer, f.eks.:

or

or

or

Eksempel 2

Ovenstående eksempel svarer til mærkningen af et lygteglas af plast, som anvendes i en enhed, som omfatter to forlygter og er godkendt i Frankrig (E2), og som består af en forlygte, som afgiver nærlys bestemt til begge færdselsretninger samt fjernlys med en maksimal lysstyrke mellem x og y candela, og som opfylder forskrifterne i regulativ nr. 1 som ændret ved ændringsserie 01, samt af en forlygte, som afgiver fjernlys med en maksimal lysstyrke mellem w og z candela og opfylder forskrifterne i regulativ nr. 20 som ændret ved ændringsserie 02, idet den maksimale lysstyrke af alle fjernlys er mellem 86 250 and 101 250 candela.

---

BILAG 6

MÅLESKÆRME

A.   Forlygte til højrekørsel

(alle mål i mm)

Vejens akse

ZONE III

ZONE II

ZONE IV

ZONE I

Europæisk standardlys

| h-h: horisontalplan | gennem forlygtes brændpunkt |
| --- | --- |
| v-v: vertikalplan |

h-h: horisontalplan

gennem forlygtes brændpunkt

v-v: vertikalplan

B.   Forlygte til venstrekørsel

(alle mål i mm)

ZONE III

ZONE II

ZONE IV

ZONE I

Vejens akse

Europæisk standardlys

| h-h: horisontalplan | gennem forlygtens brændpunkt |
| --- | --- |
| v-v: vertikalplan |

h-h: horisontalplan

gennem forlygtens brændpunkt

v-v: vertikalplan

C.   Målepunkter for lysstyrke

Zone A

Zone B

Bemærkning: Figuren viser målepunkter for højrekørsel. Til venstrekørsel skal punkt 7 og 8 flyttes til den tilsvarende placering i højre side af billedet.

---

BILAG 7

Forskrifter for lygter med lygteglas af plast — prøvning af lygteglas eller materialeprøver samt af komplette lygter

1.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

1.1.   Prøver, som indleveres i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ, skal opfylde forskrifterne i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor.

1.2.   De to prøver af komplette forlygter (indleveret i henhold til punkt 2.2.3 i dette regulativ, og som omfatter lygteglas af plast, skal, hvad angår lygteglassets materiale, opfylde forskrifterne i punkt 2.6 nedenfor.

1.3.   Prøverne af lygteglas af plast eller materialeprøverne skal, med den eventuelle reflektor, som de er bestemt til anvendelse sammen med, underkastes godkendelsesprøvning i den kronologiske rækkefølge, som er angivet i tabel A i tillæg 1 til dette bilag.

1.4.   Kan lygtefabrikanten imidlertid godtgøre, at produktet allerede har bestået de i punkt 2.1-2.5 nedenfor foreskrevne prøver eller tilsvarende prøver i henhold til et andet regulativ, behøver de pågældende prøver ikke gentages; kun de i tillæg 1, tabel B, foreskrevne prøver er påbudt.

2.   PRØVNINGER

2.1.   Bestandighed mod temperaturændringer

2.1.1.   Prøvning

Tre nye prøver (lygteglas) gennemgår fem cykliske forløb af temperatur- og fugtighedsændringer (RH = relativ fugtighed) i henhold til følgende program:

3 timer ved 40 °C ± 2 °C og 85-95 % RH

1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH

15 timer ved – 30 °C ± 2 °C

1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH

3 timer ved 80 °C ± 2 °C

1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH.

Inden denne prøvning skal prøverne opbevares ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH i mindst fire timer.

Bemærkning: Perioderne på én time ved 23 °C ± 5 °C skal indbefatte de overgangsperioder fra den ene temperatur til den anden, som er nødvendige for at undgå temperaturchok.

2.1.2.   Fotometriske målinger

2.1.2.1.   Metode

Der foretages fotometriske målinger på prøverne før og efter prøvningen.

Disse målinger finder sted med brug af en standardlampe (étalon) i følgende punkter:

B 50 L og 50 R for nærlyset fra en nærlyslygte eller en nærlys/fjernlyslygte (B 50 R og 50 L for forlygter bestemt til venstrekørsel)

Emax for fjernlyset fra fjernlyslygte eller fra nærlys-/fjernlyslygte;

2.1.2.2.   Resultater

Afvigelsen mellem de fotometriske værdier, målt på hver prøve før og efter prøvning, må ikke være over 10 %, heri medregnet tolerancerne på den fotometriske metode.

2.2.   Bestandighed mod stoffer i atmosfæren og kemiske stoffer

2.2.1.   Bestandighed mod stoffer i atmosfæren

Tre nye prøver (lygteglas eller materialeprøver) udsættes for bestråling fra en kilde med spektral energifordeling svarende til et sort legeme med en temperatur mellem 5 500 K og 6 000 K. Mellem kilden og prøverne anbringes passende filtre, som giver størst mulig reduktion af stråling med bølgelængde under 295 nm og over 2 500 nm. Prøverne udsættes for en belysningseffekt på 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 i et tidsrum, som bevirker, at de modtager en lysenergi på 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Inden for afdækningen skal temperaturen, målt på det sorte panel, som er anbragt i niveau med prøverne, være 50 °C ± 5 °C. For at sikre ensartet udsættelse skal prøverne rotere omkring strålingskilden med en omdrejningshastighed på mellem 1 and 5 1/min. Prøverne overbruses med destilleret vand med specifik ledningsevne mindre end 1 mS/m ved en temperatur på 23 °C ± 5 °C, i henhold til følgende cyklus:

| overbrusning | : | 5 minutter |
| --- | --- | --- |
| tørring | : | 25 minutter |

overbrusning

:

5 minutter

tørring

:

25 minutter

2.2.2.   Bestandighed mod kemiske stoffer

Efter udførelse af den i punkt 2.2.1 ovenfor beskrevne prøvning og den i punkt 2.2.3.1 nedenfor beskrevne måling behandles den ydre overflade af de tre nævnte prøver som beskrevet i punkt 2.2.2.2 med den i punkt 2.2.2.1 nedenfor foreskrevne blanding.

2.2.2.1.   Prøveblanding

Prøveblandingen består af 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % tetrachlorethan, 12,5 % trichlorethen and 6 % xylen (% v/v).

2.2.2.2.   Påføring af prøveblandingen

Et stykke bomuldsklud (ifølge ISO 105) gennemvædes til mætning med den i punkt 2.2.2.1 ovenfor angivne blanding og påføres efter højst 10 sekunder på prøvens ydre overflade i et tidsrum af 10 minutter med et tryk på 50 N/cm2, svarende til en kraft på 100 N på et prøveareal på 14 × 14 mm.

Inden for denne 10 minutters periode gennemvædes stofpuden igen med blandingen, således at sammensætningen af den påførte væske til stadighed er identisk med den foreskrevne prøveblanding.

I påføringsperioden er det tilladt at kompensere for tryk, der påføres prøven, for at forebygge revnedannelse.

2.2.2.3.   Rengøring

Efter afslutning af påføringen af prøveblandingen tørres prøverne i fri luft og vaskes derefter med den i punkt 2.3 beskrevne opløsning. (Bestandighed mod rengøringsmidler ved 23 °C ± 5 °C.

Derefter skylles prøverne grundigt med destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,2 % ved 23 °C ± 5 °C og aftørres derefter med en blød klud.

2.2.3.   Resultater

2.2.3.1.   Efter prøvning for bestandighed mod stoffer i atmosfæren skal prøvernes ydre overflade være uden revner, ridser, skår og deformation, og middelafvigelsen i transmission
  Formula
  , målt på de tre prøver efter metoden beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, må ikke være over 0,020 (Δ tm ≤ 0,020).

2.2.3.2.   Efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer må prøverne ikke frembyde spor af kemisk misfarvning, som kan forventes at ville påvirke fluxspredningen, af hvilken middelafvigelsen
  Formula
  , målt på de tre prøver efter den i tillæg 2 til dette bilag beskrevne metode, ikke må være over 0,020 (Δ dm ≤ 0,020).

2.3.   Bestandighed mod rengøringsmidler og carbonhydrider

2.3.1.   Bestandighed mod rengøringsmidler

Den ydre overflade af de tre prøver (lygteglas eller materialeprøver) opvarmes til 50 °C ± 5 °C og nedsænkes derefter i fem minutter i en blanding, hvis temperatur holdes på 23 °C ± 5 °C, og som består af 99 dele destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,02 %, og én del alkylarylsulfonat.

Efter udførelse af prøvningen tørres prøverne ved 50 °C ± 5 °C. Prøvernes overflade rengøres med en fugtig klud.

2.3.2.   Bestandighed mod carbonhydrider

Den ydre overflade af disse tre prøver indgnides derefter let i ét minut med en bomuldsklud gennemvædet med en blanding af 70 % n-heptan og 30 % toluen (% v/v) og tørrer derefter i fri luft.

2.3.3.   Resultater

Efter successiv udførelse af ovenstående to prøvninger må den gennemsnitlige afvigelse i transmissionen
  Formula
  , målt på de tre prøver efter den i tillæg 2 til dette bilag beskrevne metode, ikke være over 0,010 (Δ tm ≤ 0,010).

2.4.   Bestandighed mod mekanisk nedbrydning

2.4.1.   Metode til mekanisk nedbrydning

Ydersiden af de tre nye prøver (lygteglas) udsættes for ensartet mekanisk nedbrydning med den i tillæg 3 til dette bilag beskrevne metode.

2.4.2.   Resultater

Efter denne prøvning måles afvigelserne:

i transmission:
  Formula

og i spredning:
  Formula

med den i tillæg 2 beskrevne metode i det område, der foreskrives i punkt 2.2.4 ovenfor. Gennemsnitsværdien for de tre prøveeksemplarer skal være således, at: (Δ tm ≤ 0,100); (Δ dm ≤ 0,050).

2.5.   Prøvning for vedhæftning af eventuel coating

2.5.1.   Klargøring af prøven

I et areal på 20 mm × 20 mm af lygteglassets coatede overflade indridses med barberblad eller nål en inddeling bestående af kvadrater på ca. 2 mm × 2 mm. Trykket på barberblad eller nål skal være tilstrækkeligt til i det mindste at gennemskære coatingen.

2.5.2.   Beskrivelse af prøvningen

Der benyttes klæbebånd med en vedhæftningsstyrke på 2 N/(cm bredde) ± 20 %, målt under de standardbetingelser, der foreskrives i tillæg 4 til dette bilag. Klæbebåndet, hvis bredde er mindst 25 mm, trykkes i mindst fem minutter mod den overflade, der er forberedt som foreskrevet i punkt 2.5.1.

Derefter belastes enden af klæbebåndet på en sådan måde, at vedhæftningskraften til overfladen afbalanceres af en kraft vinkelret på denne overflade. I denne fase skal tapen afrives med en konstant hastighed af 1,5 m/s ±0,2 m/s.

2.5.3.   Resultater

Der må ikke være væsentlig beskadigelse af det inddelte areal. Der tillades beskadigelse af skæringspunkterne mellem kvadraterne eller ved kanterne af udskæringen, forudsat at det beskadigede område ikke udgør mere end 15 % af det inddelte område.

2.6.   Prøvning af komplet lygte med lygteglas af plast

2.6.1.   Bestandighed mod mekanisk nedbrydning af lygteglassets overflade

2.6.1.1.   Prøvning

Lygteglasset i lygteprøve nr. 1 underkastes den i punkt 2.4.1 ovenfor beskrevne prøve.

2.6.1.2.   Resultater

Efter prøvningen må resultaterne af de fotometriske målinger, som er udført på forlygten i overensstemmelse med dette regulativ, højst være 30 % over de maksimalværdier, der foreskrives for punkterne B 50 L og HV, og højst 10 % under de mindsteværdier, der foreskrives for punkt 75 R (for forlygter bestemt til venstrekørsel tages punkterne B 50 R, HV og 75 L i betragtning).

2.6.2.   Prøvning for vedhæftning af eventuel coating

Lygteglasset i lygteprøve nr. 2 underkastes den i punkt 2.5 ovenfor beskrevne prøvning.

3.   KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Hvad angår de til lygteglassene anvendte materialer anses lygterne i en serie for at opfylde forskrifterne i dette regulativ, såfremt:

3.1.1.   prøvernes yderside efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer og prøvning for bestandighed mod rengøringsmidler og carbonhydrider ikke frembyder revner, skår eller deformation, som kan ses med det blotte øje (se punkt 2.2.2, 2.3.1 og 2.3.2)

3.1.2.   de fotometriske værdier i de i punkt 2.6.1.2 beskrevne målepunkter efter udførelse af prøvningen i punkt 2.6.1.1 er inden for de i dette regulativ foreskrevne grænser for produktionens overensstemmelse.

3.2.   Opfylder prøvningsresultaterne ikke forskrifterne, gentages prøvningen på endnu en prøve af forlygter, udtaget på tilfældig måde.

TILLÆG 1

KRONOLOGISK RÆKKEFØLGE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN

A.   Prøvning af plastmaterialer (lygteglas eller materialeprøver, som er indleveret i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ).

| Prøveemner | Lygteglas eller materialeprøver | Lygteglas |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Begrænset fotometri (punkt 2.1.2) |

Prøveemner

Lygteglas eller materialeprøver

Lygteglas

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1.

Begrænset fotometri (punkt 2.1.2)

x

x

x

| 1.1.1. | Temperaturændring (punkt 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1.

Temperaturændring (punkt 2.1.1)

x

x

x

| 1.1.2. | Begrænset fotometri (punkt 2.1.2) |
| --- | --- |

1.1.2.

Begrænset fotometri (punkt 2.1.2)

x

x

x

| 1.2.1. | Transmissionsmåling |
| --- | --- |

1.2.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2. | Spredningsmåling |
| --- | --- |

1.2.2.

Spredningsmåling

x

x

x

x

x

x

| 1.3. | Atmosfæriske stoffer (punkt 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosfæriske stoffer (punkt 2.2.1)

x

x

x

| 1.3.1. | Transmissionsmåling |
| --- | --- |

1.3.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

| 1.4. | Kemiske stoffer (punkt 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4.

Kemiske stoffer (punkt 2.2.2)

x

x

x

| 1.4.1. | Spredningsmåling |
| --- | --- |

1.4.1.

Spredningsmåling

x

x

x

| 1.5. | Rengøringsmidler (punkt 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5.

Rengøringsmidler (punkt 2.3.1)

x

x

x

| 1.6. | Carbonhydrider (punkt 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6.

Carbonhydrider (punkt 2.3.2)

x

x

x

| 1.6.1. | Transmissionsmåling |
| --- | --- |

1.6.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

| 1.7. | Ældning (punkt 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7.

Ældning (punkt 2.4.1)

x

x

x

| 1.7.1. | Transmissionsmåling |
| --- | --- |

1.7.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

| 1.7.2. | Spredningsmåling |
| --- | --- |

1.7.2.

Spredningsmåling

x

x

x

| 1.8. | Vedhæftning (punkt 2.5) |
| --- | --- |

1.8.

Vedhæftning (punkt 2.5)

x

B.   Prøvning af komplette forlygter (indleveret i henhold til punkt 2.2.3.i dette regulativ).

| Prøvning | Komplet lygte |
| --- | --- |
| Prøveeksemplar nr. |
| | 1 | 2 |
| 2.1. | Ældning (punkt 2.6.1.1) |

Prøvning

Komplet lygte

Prøveeksemplar nr.

1

2

2.1.

Ældning (punkt 2.6.1.1)

x

| 2.2. | Fotometri (punkt 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometri (punkt 2.6.1.2)

x

| 2.3. | Vedhæftning (punkt 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3.

Vedhæftning (punkt 2.6.2)

x

TILLÆG 2

Metode til måling af lysspredning og -transmission

1.   APPARATUR (se illustration)

Lysstrålen fra en kollimator K, hvis halve divergens
  Formula
  begrænses af en blænder DT med en åbning på 6 mm, op mod hvilken prøveholderen anbringes.

En konvergent akromatisk linse L2, korrigeret for sfærisk aberration, forbinder blænderen DT med modtageren R; diameteren af linsen L2 skal være således, at den ikke afblænder det fra prøven spredte lys inden for en kegle, hvis halve topvinkel er
  Formula
  .

En ringblænde DD med vinkler
  Formula
  og
  Formula
  anbringes i et billedbrændpunkt af linsen L2.

Den uigennemsigtige centrale del af blænderen er nødvendig for at eliminere lys, som kommer direkte fra lyskilden. Blænderens centrale del skal kunne fjernes fra lysstrålen på en sådan måde, at den kan føres nøjagtigt tilbage i udgangsstillingen.

Afstanden L2 DT og brændvidden F2 (1) af linsen L2 skal være valgt således, at billedet af DT fuldstændig dækker modtageren R.

Sættes den initiale indfaldende flux til 1 000 enheder, skal den absolutte præcision af hver aflæsning være bedre end 1 enhed.

2.   MÅLINGER

Der foretages følgende aflæsninger:

| Aflæsning | Med prøve | Med midterpart af DD | Repræsenteret størrelse |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nej | nej | Indfaldende flux i første aflæsning |
| T2 | ja
  (før prøvning) | nej | Flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24 °C |
| T3 | ja
  (efter prøvning) | nej | Flux afgivet af det afprøvede materiale i et felt på 24 °C |
| T4 | ja
  (før prøvning) | ja | Flux, som er spredt af det nye materiale |
| T5 | ja
  (efter prøvning) | ja | Flux, som er spredt af det afprøvede materiale |

Aflæsning

Med prøve

Med midterpart af DD

Repræsenteret størrelse

T1

nej

nej

Indfaldende flux i første aflæsning

T2

ja

(før prøvning)

nej

Flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24 °C

T3

ja

(efter prøvning)

nej

Flux afgivet af det afprøvede materiale i et felt på 24 °C

T4

ja

(før prøvning)

ja

Flux, som er spredt af det nye materiale

T5

ja

(efter prøvning)

ja

Flux, som er spredt af det afprøvede materiale

---

(1)  Der anbefales en brændvidde på ca. 80 mm for L2.

TILLÆG 3

METODE TIL PRØVNING VED PÅSPRØJTNING

1.   PRØVNINGSUDSTYR

1.1.   Sprøjtepistol

Den anvendte sprøjtepistol skal være udstyret med en dyse Ø 1,3 mm, som giver mulighed for en væskestrømningshastighed på 0,24 ±0,02 l/min. og et arbejdstryk på 6,0 bar - 0, +0,5 bar.

Under disse arbejdsbetingelser skal der på den overflade, der udsættes for nedbrydning, fremkomme et blæsemønster med en diameter på 170 mm ± 50 mm i en afstand af 380 mm ± 10 mm fra dysen.

1.2.   Prøveblanding

Prøveblandingens sammensætning er følgende:

Kvartssand med hårdhed 7 på Mohr-skalaen og kornstørrelse mellem 0 og 0,2 mm samt tilnærmelsesvis normal fordeling med skarpkantethedsfaktor 1,8 til 2

Vand med hårdhed ikke over 205 g/m3 til en blanding bestående af 25 g sand pr. liter vand.

2.   PRØVNING

Lygteglassets ydre overflade udsættes én eller flere gange for den sandstråle, der frembringes som ovenfor beskrevet. Sandstrålen rettes omtrent vinkelret mod den overflade, som skal afprøves.

Nedbrydningen kontrolleres ved hjælp af en eller flere glasprøver, der anbringes som reference tæt ved de afprøvede lygteglas. Blandingen påsprøjtes, indtil ændringen i lysspredning på prøven (prøverne), målt ved den i tillæg 2 beskrevne metode, er sådan, at:

Formula

Der kan anvendes flere referenceprøver til kontrol af, at hele den afprøvede overflade er ensartet nedbrudt.

TILLÆG 4

PRØVNING AF KLÆBEBÅNDETS VEDHÆFTNING

1.   FORMÅL

Med metoden bestemmes den lineære vedhæftningskraft af et klæbebånd til en glasplade under standardbetingelser.

2.   PRINCIP

Måling af den kraft, det kræver at løsrive et klæbebånd fra en glasplade i en vinkel på 90o.

3.   FORESKREVNE ATMOSFÆREBETINGELSER

Den omgivende luft skal have en temperatur på 23 °C ± 5 °C og 65 ± 15 % relativ fugtighed (RH).

4.   PRØVEEMNER

Inden prøven skal prøverullen af klæbebånd konditioneres i 24 timer i den foreskrevne atmosfære (se punkt 3 ovenfor).

Fra hver rulle afprøves fem prøveobjekter, hver med længde 400 mm. Før prøveobjekterne aftages, kasseres de tre første vindinger på rullen.

5.   FREMGANGSMÅDE

Prøvning finder sted under de i punkt 3 foreskrevne betingelser.

De fem prøveobjekter udtages ved, at klæbebåndet udrulles radialt med en hastighed på ca. 300 mm/s, hvorefter de inden for 15 sekunder påføres på følgende måde:

Klæbebåndet anbringes gradvis på glasset, idet det påføres med en langsgående let gnidende bevægelse af fingeren uden overdrevent tryk, således at der ikke efterlades luftbobler mellem klæbebåndet og glaspladen.

Prøven henligger i 10 minutter under de foreskrevne atmosfæriske betingelser.

Træk ca. 25 mm af prøveobjektet fri af pladen i et plan vinkelret på prøveobjektets akse. Fastgør pladen og fold den frie ende af klæbebåndet tilbage i en vinkel på 90o. Påfør en sådan kraft, at skillelinjen mellem klæbebånd og plade er vinkelret på denne kraft og vinkelret på pladen.

Træk, så klæbebåndet løsnes med en hastighed på 300 mm/s ± 30 mm/s, og registrer den kraft, som kræves dertil.

6.   RESULTATER

De fem målte værdier ordnes i rækkefølge, og medianværdien tages som måleresultat. Denne værdi udtrykkes i Newton pr. cm bredde af klæbebåndet.

---

BILAG 8

MINDSTEKRAV TIL PRØVETAGNING VED EN INSPEKTØR

1.   ALMINDELIGE FORHOLD

1.1.   Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende i henhold til eventuelle forskrifter i dette regulativ, såfremt forskellene ikke overstiger uundgåelige fremstillingsvariationer.

Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte, som er er udstyret med standardglødelampe

1.2.1.   ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. For værdierne B 50 L (eller R) og Zone III kan den maksimale afvigelse være henholdsvis:

| B 50 L (eller R): | 0,2 lx, svarende til 20 % |
| --- | --- |
| | 0,3 lx, svarende til 30 % |
| Zone III | 0,3 lx, svarende til 20 % |
| | 0,45 lx, svarende til 30 % |

B 50 L (eller R):

0,2 lx, svarende til 20 %

0,3 lx, svarende til 30 %

Zone III

0,3 lx, svarende til 20 %

0,45 lx, svarende til 30 %

eller, såfremt

1.2.2.1.   for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på 0,2 lx) og, knyttet til denne indstilling, i mindst ét punkt i hvert område, som på måleskærmen (i en afstand af 25 m) afgrænses af en cirkel med radius 15 cm omkring punkterne B 50 L (eller R) (med en tolerance på 0,1 lx), 75 R (eller L), 25 R, 25 L, samt i hele den del af område IV, som højst er 22,5 cm over linje 25 R og 25 L

1.2.2.2.   og såfremt der for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Emax, er overholdt en tolerance på +20 % for maksimalværdierne og –20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.6. i dette regulativ. Der ses bort fra referencemærket.

1.2.3.   Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøve ikke opfylder forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 1° til højre eller venstre.

1.2.4.   Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardglødelampe.

1.2.5.   Der ses bort fra forlygter med åbenbare fejl.

1.2.6.   Der ses bort fra referencemærket.

1.3.   Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt.

De fotometriske præstationer af en forlygte, som afgiver selektivt gult lys, skal være lig værdierne i dette regulativ multipliceret med 0,84.

2.   FØRSTE PRØVEUDTAGNING

Ved den første prøveudtagning udtages fire forlygter på tilfældig måde. Den første prøve på to eksemplarer mærkes A, den anden prøve på to eksemplarer mærkes B.

2.1.   Produktionen ikke uoverensstemmende

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne i ugunstig retning er:

2.1.1.1.   for prøve A

| A1 | én forlygte | 0 % |
| --- | --- | --- |
| | én forlygte: ikke over | 20 % |
| A2 | begge forlygter: over | 0 % |
| | men ikke over | 20 % |
| | gå til prøve B | |

A1

én forlygte

0 %

én forlygte: ikke over

20 %

A2

begge forlygter: over

0 %

men ikke over

20 %

gå til prøve B

2.1.1.2.   for prøve B

| B1 | Begge forlygter | 0 % |
| --- | --- | --- |

B1

Begge forlygter

0 %

2.1.2.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt.

2.2.   Manglende overensstemmelse

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende og anmodes fabrikanten om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (lygteindstilling), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

2.2.1.1.   for prøve A

| A3 | én forlygte: ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- |
| | én forlygte: over | 20 % |
| | Men ikke over | 30 % |

A3

én forlygte: ikke over

20 %

én forlygte: over

20 %

Men ikke over

30 %

2.2.1.2.   for prøve B

| B2 | i tilfælde A2 | |
| --- | --- | --- |
| | én forlygte: over | 0 % |
| | Men ikke over | 20 % |
| | én forlygte: ikke over | 20 % |
| B3 | i tilfælde A2 | |
| | én forlygte | 0 % |
| | én forlygte: over | 20 % |
| | Men ikke over | 30 % |

B2

i tilfælde A2

én forlygte: over

0 %

Men ikke over

20 %

én forlygte: ikke over

20 %

B3

i tilfælde A2

én forlygte

0 %

én forlygte: over

20 %

Men ikke over

30 %

2.2.2.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A ikke er opfyldt.

2.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende og vil punkt 10 blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

2.3.1.   for prøve A

| A4 | én forlygte: ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- |
| | én forlygte: over | 30 % |
| A5 | begge forlygter: over | 20 % |

A4

én forlygte: ikke over

20 %

én forlygte: over

30 %

A5

begge forlygter: over

20 %

2.3.2.   for prøve B

| B4 | I tilfælde A2 | |
| --- | --- | --- |
| | én forlygte: ikke over | 0 % |
| | men ikke over | 20 % |
| | én forlygte: over | 20 % |
| B5 | i tilfælde A2 | |
| | begge forlygter: over | 20 % |
| B6 | i tilfælde A2 | |
| | én forlygte | 0 % |
| | én forlygte: over | 30 % |

B4

I tilfælde A2

én forlygte: ikke over

0 %

men ikke over

20 %

én forlygte: over

20 %

B5

i tilfælde A2

begge forlygter: over

20 %

B6

i tilfælde A2

én forlygte

0 %

én forlygte: over

30 %

2.3.3.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2. for prøve A og B ikke er opfyldt.

3.   GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING

I tilfælde A3, B2 og B3 skal der senest to måneder efter anmeldelsen udtages en tredje prøve C bestående af to forlygter og en fjerde prøve D bestående af to forlygter, fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.

3.1.   Produktionen ikke uoverensstemmende

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

3.1.1.1.   for prøve C

| C1 | én forlygte | 0 % |
| --- | --- | --- |
| | én forlygte: ikke over | 20 % |
| C2 | begge forlygter: over | 0 % |
| | men ikke over | 20 % |
| | gå til prøve D | |

C1

én forlygte

0 %

én forlygte: ikke over

20 %

C2

begge forlygter: over

0 %

men ikke over

20 %

gå til prøve D

3.1.1.2.   for prøve D

| D1 | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- |
| | begge forlygter | 0 % |

D1

i tilfælde C2

begge forlygter

0 %

3.1.2.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2. for prøve C er opfyldt.

3.2.   Manglende overensstemmelse

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende og anmodes fabrikanten om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

3.2.1.1.   for prøve D

| D2 | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- |
| | én forlygte: over | 0 % |
| | men ikke over | 20 % |
| | én forlygte: ikke over | 20 % |

D2

i tilfælde C2

én forlygte: over

0 %

men ikke over

20 %

én forlygte: ikke over

20 %

3.2.1.2.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt:

3.3.   Godkendelse inddraget

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende og vil punkt 10 blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

3.3.1.   for prøve C

| C3 | én forlygte: ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- |
| | én forlygte: over | 20 % |
| C4 | begge forlygter: over | 20 % |

C3

én forlygte: ikke over

20 %

én forlygte: over

20 %

C4

begge forlygter: over

20 %

3.3.2.   for prøve D

| D3 | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- |
| | én forlygte: 0 eller over | 0 % |
| | én forlygte: over | 20 % |

D3

i tilfælde C2

én forlygte: 0 eller over

0 %

én forlygte: over

20 %

3.3.3.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C og D ikke er opfyldt.

4.   ÆNDRING I AFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE POSITION

Til efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:

Efter udtagning af prøver som angivet i figur 1 i dette bilag afprøves en af forlygterne i prøve A med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2, beskrevne cyklus.

Forlygten anses for acceptabel, såfremt Δ r ikke er over 1,5 mrad.

Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, skal den anden forlygte i prøve A underkastes prøvning, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier, som er bestemt for de to prøver, ikke må være over 1,5 mrad.

Er værdien 1,5 mrad for prøve A imidlertid ikke overholdt, underkastes begge forlygter i prøve B samme procedure, og for hver af disse må værdien af Δ r ikke være over 1,5 mrad.

Figur 1

2 anord.

Første prøveudtagning

4 tilfœldigt udvalgte anord. inddeles i prøve A&B

2 anord.

SLUT

gå til prøve B

SLUT

Justering

Fabrikanten pålœgges at bringe produkterne i overensstemmelse med forskrifterne

2 anord.

Gentagelse af prøveudtagning

4 tilfœldigt udvalgte anord. inddeles i prøve C&D

2 anord.

Mulige resultater for prøve A

Mulige resultater for prøve C

SLUT

gå til prøve D

SLUT

gå til justering

Mulige resultater for prøve D

Mulige resultater for prøve B

Inddragelse af godkendelse

Største afvigelse [%] i ugunstig retning fra grænseværdierne

---

| 10.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 177/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 177/40

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 6 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af retningsviserblinklygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 18 til ændringsserie 01 — Trådt i kraft: 24. oktober 2009.

Korrigendum 1 til supplement 18 — Trådt i kraft: 11. november 2009

Supplement 19 til ændringsserie 01 — Trådt i kraft: 19. august 2010

INDHOLD

REGULATIV

| 0. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

0.

| 1. | Definitioner |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mærkning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lysstyrke |
| --- | --- |

6.

| 7. | Prøvningsforskrifter |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lysets farve |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ændringer af en type retningsviserblinklygte til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil |
| --- | --- |

9.

| 10. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

13.

| 14. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

14.

BILAG

| Bilag 1 — | Kategorier af retningsviserblinklygter: Påkrævede minimumsvinkler for den rumlige lysfordeling for disse kategorier af retningsviserblinklygter |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type retningsviserblinklygte i henhold til regulativ nr. 6 |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Godkendelsesmærkets udformning |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Fotometriske målinger |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Farve på gule lygter — Kromacitetskoordinater |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Mindstekrav til prøveudtagning ved en inspektør |
| --- | --- |

Bilag 7 —

0.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på retningsviserblinklygter til køretøjer i klasse L, M, N, O og T (1).

1.   DEFINITIONER

I denne forordning forstås ved:

1.1.   »Retningsviserblinklygte«, en anordning, som er monteret på et motordrevet køretøj eller et påhængskøretøj, og som betjenes af føreren for at tilkendegive en hensigt om at ændre køretøjets kørselsretning. Dette regulativ finder alene anvendelse på fast monterede anordninger med blinkende lys, hvis blinken opnås gennem diskontinuerlig strømtilførsel til lygten.

1.2.   De definitioner i regulativ nr. 48 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, gælder også for dette regulativ.

1.3.   »Retningsviserblinklygter af afvigende typer«, baklygter, som afviger med hensyn til væsentlige aspekter såsom:

| a) | fabriks- eller varemærke |
| --- | --- |

a)

fabriks- eller varemærke

| b) | karakteristika ved det optiske system (lysstyrkeniveauer, lysfordelingsvinkler, type glødelampe, lyskildemodul osv.) |
| --- | --- |

b)

karakteristika ved det optiske system (lysstyrkeniveauer, lysfordelingsvinkler, type glødelampe, lyskildemodul osv.)

| c) | retningsviserblinklygtens kategori |
| --- | --- |

c)

retningsviserblinklygtens kategori

| d) | eventuel variabel lysstyrkeregulering. |
| --- | --- |

d)

eventuel variabel lysstyrkeregulering.

En ændring af en glødelampes farve eller af et filters farve udgør ikke en ændring af typen.

1.4.   Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og til regulativ nr. 37 læses som henvisninger til regulativ nr. 37 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.

2.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

2.1.   Ansøgning om godkendelse af en type retningsviserblinklygte indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes bemyndigede repræsentant. Ansøgningen skal indeholde oplysning om, hvilken af kategorierne 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 eller 6 i bilag 1, retningsviserblinklygten tilhører, og, hvis den tilhører kategori 2, hvorvidt den har en konstant lysstyrke (kategori 2a) eller variabel lysstyrke (kategori 2b), og hvorvidt retningsblinklygten også kan anvendes i et aggregat bestående af to lygter af samme kategori. Efter ansøgerens valg kan det i ansøgningen også specificeres, at anordningen kan monteres på køretøjet med forskellige hældninger for referenceaksen i forhold til køretøjets referenceplaner og jorden, eller at den kan roteres om sin egen referenceakse; disse forskellige monteringsbetingelser angives i meddelelsesformularen.

For hver type retningsviserblinklygte skal ansøgningen ledsages af:

2.2.1.   Tilstrækkeligt detaljerede tegninger (i tre eksemplarer) til at retningsviserblinklygtens type kan identificeres og med geometrisk angivelse af dens mulige placering(er) på køretøjet; den observationsakse, der ved prøvning skal tages som referenceakse (horisontalvinkel H = 0°, vertikalvinkel V = 0°); og det punkt, der ved disse prøvninger skal anvendes som referencecentrum. Tegningerne skal vise, hvor godkendelsesnummer og tillægssymbol tænkes anbragt i forhold til godkendelsesmærkets cirkel.

2.2.2.   En kort teknisk beskrivelse, som, med mindre der er tale om lygter med ikke udskiftelig lyskilde, indeholder en angivelse af:

| a) | den foreskrevne kategori af glødelampe(r); denne glødelampekategori skal være en af dem, som er angivet i regulativ 37 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen og/eller |
| --- | --- |

a)

den foreskrevne kategori af glødelampe(r); denne glødelampekategori skal være en af dem, som er angivet i regulativ 37 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen og/eller

| b) | den særlige identifikationskode for lyskildemodulet. |
| --- | --- |

b)

den særlige identifikationskode for lyskildemodulet.

2.2.3.   For retningsviserblinklygter i kategori 2b, en kortfattet beskrivelse af den variable lysstyrkeregulering, et oversigtsdiagram og specifikationer for det system, som sikrer de to lysstyrker.

2.2.4.   For retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b, oplysninger vedrørende signalet, jf. punkt 6.2.2 nedenfor.

2.2.5.   To prøveeksemplarer; er anordningerne ikke identiske, men symmetriske og egnede til montering således, at den ene placeres i venstre, den anden i højre side af køretøjet, kan de to indleverede prøver være identiske og egnede til montering alene i højre eller alene i venstre side af køretøjet.

For retningsviserblinklygter i kategori 2b skal ansøgningen også ledsages af den variable lysstyrkeregulering eller af en generator, der giver de(t) samme signal(er).

3.   MÆRKNING

For anordninger, der indleveres til godkendelse gælder følgende:

3.1.   De skal være forsynet med ansøgerens fabriks- eller varemærke; dette skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.

3.2.   Med undtagelse af lygter med ikke udskiftelige lyskilder, skal anordningen være forsynet med let læselig og ikke sletbar mærkning, der angiver

| a) | den foreskrevne kategori af glødelampe(r), og/eller |
| --- | --- |

a)

den foreskrevne kategori af glødelampe(r), og/eller

| b) | den særlige identifikationskode for lyskildemodulet. |
| --- | --- |

b)

den særlige identifikationskode for lyskildemodulet.

3.3.   Den skal omfatte et areal af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket og de i punkt 4.2 nedenfor foreskrevne tillægssymboler; dette areal skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger.

3.4.   Hvis der er tale om lygter med en elektronisk lyskilderegulering eller variabel lysstyrkeregulering og/eller ikke udskiftelige lyskilder og/eller lyskildemodul(er), skal de være mærket med nominel spænding eller nominelt spændingsområde og nominelt maksimalt wattforbrug.

Hvis der er tale om lygter med lyskildemodul(er), skal lyskildemodulet/modulerne være forsynet med:

3.5.1.   ansøgerens fabriks- eller varemærke; dette skal være let læseligt og ikke sletbart

3.5.2.   modulets særlige identifikationskode; denne skal være let læseligt og ikke sletbar; den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODUL«, efterfulgt af godkendelsesmærket uden den i punkt 4.2.1.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af tillægssymboler eller tegn; denne særlige identifikationskode skal være angivet i de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger

godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger

3.5.3.   mærkning med nominel spænding eller nominelt spændingsområde og nominelt maksimalt wattforbrug.

3.6.   En elektronisk lyskilderegulering eller en variabel lysstyrkeregulering, der er en del af lygten, men ikke indbygget i lygtehuset, skal være mærket med fabrikantens navn og dens identifikationsnummer.

4.   GODKENDELSE

4.1.   Generelt

4.1.1.   Såfremt de to anordninger, som er indleveret til godkendelse i henhold til punkt 2.2.4 ovenfor, opfylder dette regulativs forskrifter, meddeles godkendelse.

4.1.2.   Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere af de regulativer, som er vedføjet 1958-overenskomsten, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat at de pågældende lygter ikke er sammenbygget eller kombineret med eller gensidigt indbygget i (en) lygte(r), som ikke opfylder et af disse regulativer.

4.1.3.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De to første cifre i godkendelsesnummeret (i øjeblikket 01 svarende til ændringsserie 01, der trådte i kraft den 27. juni 1987) angiver den ændringsserie, der omfatter de seneste tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for meddelelsen af godkendelsen. Samme aftalepart må ikke tildele samme nummer til en anden type anordning, som omfattes af dette regulativ. Retningsviserblinklygter af forskellige kategorier kan mærkes med ét enkelt godkendelsesnummer, når de udgør en samlet enhed.

4.1.4.   Godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type anordning i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ.

4.1.5.   Hver anordning, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal på det i punkt 3.3 ovenfor omhandlede areal ud over de i punkt 3.1 hhv. 3.2 eller 3.4 foreskrevne mærker påføres et godkendelsesmærke svarende til beskrivelsen i punkt 4.2 og 4.3 nedenfor.

4.2.   Godkendelsesmærke

Godkendelsesmærket består af:

et internationalt godkendelsesmærke, bestående af:

4.2.1.1.   en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)

4.2.1.2.   Det i punkt 4.1.3 ovenfor foreskrevne godkendelsesnummer.

Følgende tillægssymbol(er):

4.2.2.1.   Et eller flere af tallene: 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 eller 6, afhængigt af om anordningen tilhører en eller flere af kategorierne 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 eller 6, som søges godkendt i henhold til punkt 2.1.

4.2.2.2.   For anordninger, som ikke kan monteres vilkårligt på køretøjets højre eller venstre side, en vandret pil som angiver monteringsretningen (pilen skal vende mod køretøjets yderside ved anordninger i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b og mod køretøjets forende ved anordninger i kategori 3, 4, 5 og 6); for anordninger i kategori 6, desuden angivelsen »R« eller »L« for henholdsvis højre og venstre side af køretøjet.

4.2.2.3.   På anordninger, der kan anvendes som del af et aggregat bestående af to lygter, desuden bogstavet »D« til højre for det i punkt 4.2.2.1 omhandlede symbol.

4.2.2.4.   På anordninger med reduceret lysfordeling, jf. punkt 2.1.3 i bilag 4 til dette regulativ, påføres en lodret pil, der udgår fra en vandret streg og peger nedad.

4.2.2.5.   De to cifre i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som var i kraft på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, og, om nødvendigt, den påkrævede pil, kan være påført nær ovenstående tillægssymboler.

4.2.2.6.   De i punkt 4.2.1 og 4.2.2 ovenfor omhandlede mærker og symboler skal være let læselige og ikke sletbare, også når anordningen er monteret i køretøjet.

4.3.   Godkendelsesmærkets udformning

4.3.1.   Uafhængige lygter

Et eksempel på godkendelsesmærkets udformning med ovennævnte tillægssymboler findes i bilag 3, figur 1, i dette regulativ.

Hvis forskellige typer lygter, der er i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, har samme ydre lygteglas med samme eller forskellig farve, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan placeres hvor som helst på lygten, forudsat at følgende overholdes:

4.3.1.1.   Mærket skal være synligt, efter at lygterne er monteret.

4.3.1.2.   Identifikationssymbolet for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af det pågældende regulativ på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, skal være påført.

4.3.1.3.   Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den minimumsstørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt.

4.3.1.4.   Lygtens hoveddel skal omfatte det areal, der er omhandlet i punkt 3.3 ovenfor, og skal være forsynet med godkendelsesmærket for den eller de faktiske funktioner.

4.3.1.5.   Eksempler på et godkendelsesmærke med ovennævnte tillægssymboler findes i figur 4 i bilag 3 til dette regulativ.

4.3.2.   Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:

4.3.2.1.1.   det er synligt efter montering af lygterne, og

4.3.2.1.2.   ingen del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.

Et identifikationssymbol for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, skal være påført:

4.3.2.2.1.   enten på den pågældende lysemitterende overflade

4.3.2.2.2.   eller i en gruppe, på en sådan måde, at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres.

4.3.2.3.   Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt.

4.3.2.4.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som omfattes af dette regulativ.

4.3.2.5.   I bilag 3, figur 2, til dette regulativ findes eksempler på udformning af godkendelsesmærket til sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte tillægssymboler.

4.3.3.   Lygter, som er gensidigt indbygget i eller sammenbygget med andre lygter, hvis lygteglas kan anvendes til andre typer forlygter

Bestemmelserne i punkt 4.3.2 ovenfor finder anvendelse.

4.3.3.1.   Når samme lygteglas anvendes, kan dette endvidere være påført forskellige godkendelsesmærker vedrørende de forskellige typer forlygter eller lygteenheder, forudsat at forlygtens hus, uanset at det ikke kan adskilles fra lygteglasset, desuden omfatter det i punkt 3.3 ovenfor beskrevne areal og er påført godkendelsesmærker for de faktiske funktioner.

Anvendes samme lygtehus til forskellige forlygtetyper, kan de forskellige godkendelsesmærker være påført dette.

4.3.3.2.   Bilag 3, figur 3, til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærker til lygter, som er gensidigt indbygget i en forlygte.

4.4.   Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og ikke sletbart. Det kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af anordningen, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af anordningen, som udsender lyset. Under alle omstændigheder skal mærkningen være synlig, når anordningen er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del som f.eks. kølerhjelmen, bagagerumsklappen eller en dør åbnes.

5.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

5.1.   Hvert af de indleverede prøveeksemplarer skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6 og 8 nedenfor.

5.2.   Anordningerne skal være konstrueret og fremstillet således, at de ved normal brug og til trods for de rystelser, de derved kan blive udsat for, forbliver funktionssikre og bevarer de i dette regulativ påbudte kendetegn.

Ved lyskildemoduler kontrolleres følgende:

5.3.1.   Lyskildemodulet skal være konstrueret således, at:

| a) | hvert lyskildemodul kun kan monteres i den angivne og korrekte position og kun kan fjernes med brug af værktøj |
| --- | --- |

a)

hvert lyskildemodul kun kan monteres i den angivne og korrekte position og kun kan fjernes med brug af værktøj

| b) | hvis der anvendes mere end ét lyskildemodul i lygtehuset for anordningen, må der i det samme lygtehus ikke kunne byttes om på lyskildemoduler med forskellige egenskaber. |
| --- | --- |

b)

hvis der anvendes mere end ét lyskildemodul i lygtehuset for anordningen, må der i det samme lygtehus ikke kunne byttes om på lyskildemoduler med forskellige egenskaber.

5.3.2.   Der må ikke kunne manipuleres med lyskildemodulet/-modulerne.

5.4.   Ved svigt i den variable lysstyrkeregulering af en retningsviserblinklygte i kategori 2b, der afgiver en lysstyrke, der er større end den højeste værdi for kategori 2a, skal forskrifterne for konstant lysstyrke for kategori 2a automatisk opfyldes.

For så vidt angår udskiftelige glødelamper:

5.5.1.   Der kan anvendes en hvilken som helst kategori af glødelamper, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37, forudsat der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger i nævnte regulativ og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse.

5.5.2.   Anordningen skal være konstrueret således, at glødelampen kun kan placeres i den korrekte position.

5.5.3.   Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC publikation 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte kategori glødelampe finder anvendelse.

6.   LYSSTYRKE

Hvert af de to prøveeksemplarers lysstyrke skal — for retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a, eller 2b i referenceaksen, for retningsviserblinklygter i kategori 5 eller 6 i retningen A i henhold til bilag 1 — være mindst lig med minimum og højst lig maksimum som fastlagt nedenfor:

| Kategorier af retningsviserblinklygte | Min. lysstyrke i cd | Maks. lysstyrke i cd ved anvendelse som |
| --- | --- | --- |
| Enkeltlygte | Lygte (enkelt) mærket »D« (jf. punkt 4.2.2.3) |
| 1 | 175 | 1 000 | 500 |
| 1a | 250 | 1 200 | 600 |
| 1b | 400 | 1 200 | 600 |
| 2a (konstant) | 50 | 500 | 250 |
| 2b (variabel) | 50 | 1 000 | 500 |
| 5 | 0.6 | 280 | 140 |
| 6 | 50 | 280 | 140 |

Kategorier af retningsviserblinklygte

Min. lysstyrke i cd

Maks. lysstyrke i cd ved anvendelse som

Enkeltlygte

Lygte (enkelt) mærket »D« (jf. punkt 4.2.2.3)

1

175

1 000

500

1a

250

1 200

600

1b

400

1 200

600

2a (konstant)

50

500

250

2b (variabel)

50

1 000

500

5

0.6

280

140

6

50

280

140

6.1.1.   Ved aggregater bestående af to eller flere retningsvejviserbliklygter må den samlede lysstyrke ikke overskride den maksimale værdi.

6.1.2.   Når et aggregat bestående af to eller flere lygter med samme funktion anses for at være en enkeltlygte, skal den overholde forskrifterne for:

| a) | maksimal lysstyrke, hvis alle lygterne er tændt samtidigt (tabellens sidste kolonne) |
| --- | --- |

a)

maksimal lysstyrke, hvis alle lygterne er tændt samtidigt (tabellens sidste kolonne)

| b) | minimal lysstyrke, hvis en af lygterne svigter. |
| --- | --- |

b)

minimal lysstyrke, hvis en af lygterne svigter.

Ved svigt af en enkeltlygte med mere end én lyskilde finder følgende bestemmelser anvendelse:

6.2.1.   En gruppe af lyskilder, der er forbundet således, at et svigt i én af dem betyder, at de alle ophører ved at udsende lys, skal anses for at være én lyskilde.

6.2.2.   Der skal frembringes et signal til aktivering af den kontrollampe, som foreskrives i punkt 6.5.8 i regulativ nr. 48, hvis

| a) | der optræder svigt i en af lyskilderne, eller |
| --- | --- |

a)

der optræder svigt i en af lyskilderne, eller

| b) | lysstyrken i referenceaksen ved lamper, som kun er konstrueret til to glødelampekilder, er mindre end 50 % af den mindste lysstyrke eller |
| --- | --- |

b)

lysstyrken i referenceaksen ved lamper, som kun er konstrueret til to glødelampekilder, er mindre end 50 % af den mindste lysstyrke eller

| c) | lysstyrken i en af følgende retninger, jf. bilag 4 til dette regulativ, som følge af svigt i en eller flere lyskilder, er mindre end det foreskrevne minimum:






  i) | H = 0°, V =0 ° |
| --- | --- | --- |

c)

lysstyrken i en af følgende retninger, jf. bilag 4 til dette regulativ, som følge af svigt i en eller flere lyskilder, er mindre end det foreskrevne minimum:

i)

H = 0°, V =0 °

| ii) | H = 20° mod køretøjet yderside, V = + 5° |
| --- | --- |

ii)

H = 20° mod køretøjet yderside, V = + 5°

| iii) | H = 10° mod køretøjets inderside, V = 0°. |
| --- | --- |

iii)

H = 10° mod køretøjets inderside, V = 0°.

6.3.   Når alle lyskilder er tændt, kan den maksimale lysstyrke fastsat for en enkeltlygte overskrides, forudsat at enkeltlygten ikke er mærket »D«, og den maksimale lysstyrke fastsat for en enhed af to eller flere lygter ikke overskrides.

Uden for referenceaksen og inden for de felter, der er angivet i oversigtsdiagrammerne i bilag 1 til dette regulativ, skal lysstyrken for hvert af de to prøveeksemplarer:

I hver retning svarende til numrene i den pågældende tabel over lysfordelingen, som er gengivet i bilag 4 til dette regulativ, være mindst lig med det minimum, der er angivet i punkt 6.1 ovenfor, ganget med den procent, som i nævnte tabel er angivet for den pågældende retning

6.4.1.1.   uagtet punkt 6.4 og 6.4.1 gælder dog for bageste retningsviserblinklygter i kategori 5 en mindsteværdi på 0,6 cd i alle de i bilag 1 angivne områder.

6.4.2.   I ingen retning i det område, hvorfra lyset fra blinklygten kan iagttages, overskride det i pkt. 6.1 ovenfor angivne maksimum.

Endvidere gælder følgende:

6.4.3.1.   I hele det i diagrammerne i bilag 1 fastlagte område må lysstyrken for anordninger i kategori 1b ikke være under 0,7 cd; for anordninger i kategori 1, 1a, 2a, 2b og anordninger i kategori 2b ved dag må den ikke være under 0,3 cd; for anordninger i kategori 2b må den ikke være under 0,07 cd ved nat

6.4.3.2.   Forskrifterne i pkt. 2.2 i bilag 4 til dette regulativ vedrørende lokale styrkevariationer skal være overholdt.

6.5.   Generelt måles lysstyrken med lyskilden/lyskilderne tændt konstant.

Afhængigt af anordningens konstruktion, f.eks. anvendelse af lysdioder (LED) eller nødvendigheden af forholdsregler mod overophedning, tillades det imidlertid at måle lygterne i blinkende tilstand.

Dette skal opnås ved at skifte med en frekvens på f = 1,5 ±0,5 Hz med en pulsbredde på over 0,3 s, målt ved 95 % af den maksimale lysstyrke.

Ved udskiftelige glødelamper, skal glødelamperne drives ved referencelysstrøm, når de er tændt. I alle andre tilfælde skiftes den i punkt 7.1.1 påkrævede spænding med en stigningstid og faldningstid på mindre en 0,01s; der tillades ingen overskridelse.

Ved målinger foretaget i blinkende tilstand skal den registrerede lysstyrke repræsenteres ved den maksimale styrke.

6.6.   Hvis der er tale om anordninger i kategori 2b, skal den tid, der går fra lyskilden/lyskilderne sættes under strøm, og indtil det lys, der måles på referenceaksen, når op på 90 % af den værdi, der er målt i henhold til punkt 6.3 ovenfor, måles for de ekstreme lysstyrkeniveauer, som frembringes af blinklygten. Den tid, der måles for at opnå den laveste lysstyrke, må ikke overskride den tid, der måles for at opnå den højeste lysstyrke.

Den variable lysstyrkeregulering må ikke frembringe signaler, der resulterer i lysstyrker:

6.7.1.   der ligger uden for det område, der er fastsat i punkt 6.1 ovenfor, og

6.7.2.   overskrider den maksimale lysstyrke for 2a, som fastsat i punkt 6.1:

| a) | for systemer, der kun styres af, om der er dagslysbetingelser eller natbetingelser: under natbetingelser |
| --- | --- |

a)

for systemer, der kun styres af, om der er dagslysbetingelser eller natbetingelser: under natbetingelser

| b) | for andre systemer: på referencebetingelser som påvist af fabrikanten (3). |
| --- | --- |

b)

for andre systemer: på referencebetingelser som påvist af fabrikanten (3).

6.8.   I bilag 4, hvortil der henvises i punkt. 6.2.1 ovenfor, er nærmere angivet, hvilke målemetoder der skal anvendes.

7.   PRØVNINGSFORSKRIFTER

Alle målinger, både fotometriske og kolorimetriske, foretages:

7.1.1.   Hvis der er tale om en lygte med udskiftelig lyskilde, hvis denne ikke forsynes med strøm fra en elektronisk lyskilderegulering eller en variabel lysstyrkeregulering, med en ufarvet eller farvet standardglødelampe i den kategori, der er foreskrevet for anordningen, tilført den spænding, der er nødvendig for at frembringe den påkrævede referencelysstrøm for den pågældende glødelampekategori.

7.1.2.   Hvis der er tale om en lygte med ikke udskiftelige lyskilder (glødelamper og andre) ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V.

7.1.3.   Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering eller en variabel lysstyrkeregulering, der er en del af lygten (4), ved ved lygtens indgangsklemme at tilføre den spænding, der er angivet af fabrikanten, eller hvis sådan spænding ikke er angivet, henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V.

7.1.4.   Hvis der er tale om et system, der anvender elektronisk lyskilderegulering eller en variabel lysstyrkeregulering, der ikke er en del af lygten, tilføres den spænding, der er angivet af fabrikanten, ved lygtens indgangsklemmer.

7.2.   Hvis der er tale om en retningsviserblinklygte i kategori 2b, der drives af en variabel lysstyrkeregulering for at opnå variabel lysstyrke, udføres fotometriske målinger imidlertid efter ansøgerens beskrivelse.

7.3.   Fabrikanten skal til prøvelaboratoriet levere den elektroniske lyskilderegulering eller variable lysstyrkeregulering, der er nødvendig for forsyning af lyskilden og de relevante funktioner.

7.4.   Den spænding, lygten skal tilføres, noteres in meddelelsesformularen i bilag 2 til dette regulativ.

7.5.   Afgrænsningen af den synlige overflade bestemmes i referenceaksens retning for en retningsviserblinklygte. Ved blinklygter i kategori 5 eller 6 skal afgrænsningen af den lysemitterende overflade imidlertid bestemmes.

8.   LYSETS FARVE

Farven af det lys, der udsendes inden for området af det lysfordelingsgitter, der er defineret i punkt 2 i bilag 4, skal være gul. Med hensyn til prøvning henvises til bilag 5 til dette regulativ. Uden for dette område må der ikke kunne observeres nogen skarp farvevariation. Disse forskrifter finder også anvendelse inden for det område af variabel lysstyrke, der frembringes af retningsviserblinklygter i kategori 2b.

9.   ÆNDRINGER AF EN TYPE RETNINGSVISERBLINKLYGTE TIL MOTORDREVNE KØRETØJER OG PÅHÆNGSKØRETØJER DERTIL, OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE

Enhver ændring af en type retningsviserblinklygte skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt typen. Den pågældende myndighed kan da enten:

9.1.1.   skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at anordningen stadig opfylder forskrifterne eller

9.1.2.   kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

9.2.   Underretning om nægtelse eller godkendelse skal med angivelse af ændringer gives efter proceduren i punkt 4.1.4 ovenfor til de parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ.

9.3.   Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af godkendelse, forsyner enhver sådan udvidelse med et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular, der svarer til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

10.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

10.1.   Retningsviserlygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6 og 8 ovenfor.

10.2.   De i bilag 6 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.

10.3.   De mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 7 til dette regulativ, skal være overholdt.

10.4.   Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år.

11.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

11.1.   Den godkendelse, som er meddelt for en anordning i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis ovenstående forskrifter ikke er opfyldt.

11.2.   Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en anmeldelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 til dette regulativ.

12.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt indstiller produktionen af en anordning, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

13.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse, skal sendes.

14.   OVERGANGSBESTEMMELSER

14.1.   Efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 til ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at udstede ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 8 til ændringsserie 01.

14.2.   Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele ECE-godkendelse, hvis den type retningsviserblinklygte, som skal godkendes, opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 8 til ændringsserie 01.

14.3.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser til den forudgående ændringsserie til dette regulativ.

14.4.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat meddele godkendelse for de typer retningsviserblinklygter, som opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved de forudgående ændringsserier i en periode på 12 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8 til ændringsserie 01.

14.5.   ECE-godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ tidligere end 12 måneder efter ikrafttrædelsen, og enhver udvidelse af godkendelser, herunder udvidelser af en forudgående ændringsserie til dette regulativ, som er meddelt efterfølgende, forbliver gyldige på ubestemt tid. Når en type retningsviserblinklygte, der er godkendt i henhold til den forudgående ændringsserie, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 8 til ændringsserie 01, skal den kontraherende part, der meddelte godkendelsen, underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, derom.

14.6.   Ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, kan nægte at godkende en type retningsviserblinklygte, der er godkendt efter supplement 8 til ændringsserie 01 til dette regulativ.

14.7.   I 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 til ændringsserie 01 til dette regulativ kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at udstede national typegodkendelse for en type retningsviserblinklygte, som er godkendt i henhold til den forudgående ændringsserie til dette regulativ.

14.8.   36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 til ændringsserie 01 til dette regulativ, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte salg af en type retningsviserblinklygte, som ikke opfylder forskrifterne i supplement 8 til ændringsserie 01 til dette regulativ, medmindre der er tale om en retningsviserblinklygte som udskiftningsdel til montering på ibrugtagne køretøjer.

14.9.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat udstede godkendelser til retningsviserblinklygter på grundlag af eventuelle tidligere ændringsserier, forudsat at der er tale om en retningsviserblinklygte som udskiftningsdel til montering på ibrugtagne køretøjer.

14.10.   Fra og med den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 8 til ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke forbyde montering på et køretøj af en retningsviserblinklygte, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 8 til ændringsserie 01.

14.11.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat tillade montering på et køretøj af en retningsviserblinklygte, som er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved den forudgående ændringsserie i en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8 til ændringsserie 01.

14.12.   Ved udløbet af en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 til ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde montering af en retningsviserblinklygte, som ikke opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 8 til ændringsserie 01, på et nyt køretøj, for hvilket der er meddelt national typegodkendelse eller individuel godkendelse mere end 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 til ændringsserie 01 til dette regulativ.

14.13.   Efter udløbet af en periode på 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde montering af en retningsviserblinklygte, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved supplement 8 til ændringsserie 01, på et nyt køretøj, som blev indregistreret første gang mere end 60 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8 til ændringsserie 01 dette regulativ.

14.14.   Eksisterende godkendelser af retningsviserblinklygter i kategori 3 og 4, som er godkendt i henhold til nærværende regulativ før tilføjelsen af supplement 16 til ændringsserie 01, forbliver gyldige på ubestemt tid.

---

(1)  Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senest ændret ved Amend. 4).

(2)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro, 57 (ubenyttet) og 58 for Tunesien. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

(3)  God sigt (meteorologisk optisk rækkevidde MOR > 2 000 m som defineret i WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, Sixth Edition, ISBN: 92-63-16008-2, pp 1.9.1/1.9.11, Geneve 1996.) og rent lygteglas.

(4)  For så vidt angår dette regulativ forstås ved »der er en del af lygten«, at den rent fysisk er indbygget i lygtehuset eller, at den er ekstern, uanset om den er adskilt fra lygtehuset, men leveres af lygtefabrikanten som en del af lygtesystemet.

---

BILAG 1

Kategorier af retningsviserblinklygter:foreskrevne minimumsvinkler for den rumlige lysfordeling fordisse kategorier af retningsviserblinklygter (1)

I alle tilfælde er minimumsvinklerne for retningsviserblinklygters rumlige fordeling af lyset 15° over og 15° under vandret bortset fra:

| a) | retningsviserblinklygter med en monteringshøjde lig med eller mindre end 750 mm over jordhøjde, hvor vinklerne er 15° over og 5° under vandret |
| --- | --- |

a)

retningsviserblinklygter med en monteringshøjde lig med eller mindre end 750 mm over jordhøjde, hvor vinklerne er 15° over og 5° under vandret

| b) | retningsviserblinklygter i kategori 6, hvor vinklerne er 30° over og 5° under vandret. |
| --- | --- |

b)

retningsviserblinklygter i kategori 6, hvor vinklerne er 30° over og 5° under vandret.

Minimumsvinkler i det vandrette plan

Retningsviserblinklygter til køretøjets forende:

| Kategori 1 | : | Til brug i en afstand af mindst 40 mm fra forlygten |
| --- | --- | --- |
| Kategori 1a | : | Til brug i en afstand af over 20 mm, men under 40 mm fra forlygten |
| Kategori 1b | : | Til brug i en afstand under 20 mm fra forlygten. |

Kategori 1

:

Til brug i en afstand af mindst 40 mm fra forlygten

Kategori 1a

:

Til brug i en afstand af over 20 mm, men under 40 mm fra forlygten

Kategori 1b

:

Til brug i en afstand under 20 mm fra forlygten.

I eller over H-planet for alle lygter. Under H-planet for lygter beregnet til køretøjer i klasse M2, M3, N2 eller N3

Referenceakse

Kørselsretning

Køretøj

Under H-planet for køretøjer i klasse M1 og N1

Referenceakse

Kørselsretning

Køretøj

H-plan: »vandret plan, der går gennem lygtens referencecentrum«

| Kategori 2a og 2b | : | Retningsviserblinklygter til køretøjets bagende |
| --- | --- | --- |
| Kategori 2a | : | bageste retningsviserblinklygte med konstant lysstyrke |
| Kategori 2b | : | bageste retningsviserblinklygte med variabel lysstyrke |

Kategori 2a og 2b

:

Retningsviserblinklygter til køretøjets bagende

Kategori 2a

:

bageste retningsviserblinklygte med konstant lysstyrke

Kategori 2b

:

bageste retningsviserblinklygte med variabel lysstyrke

Køretøj

Kørselsretning

Referenceakse

| Kategori 5 og 6 | : | Supplerende sideblinklygter til brug på køretøjer, der desuden er monteret med retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a eller 1b og 2a eller 2b. |
| --- | --- | --- |

Kategori 5 og 6

:

Supplerende sideblinklygter til brug på køretøjer, der desuden er monteret med retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a eller 1b og 2a eller 2b.

Referenceakse

Kørselsretning

Køretøj

Retning A

---

(1)  De i disse opstillinger angivne vinkler er korrekte for anordninger til montering i køretøjets højre side. Pilene i diagrammerne viser mod køretøjets forende.

---

BILAG 2

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | udstedt af: | Myndighedens navn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 29

udstedt af:

Myndighedens navn:

...

...

...

| vedrørende (2): | MEDDELELSE AF GODKENDELSE
  UDVIDELSE AF GODKENDELSE
  NÆGTELSE AF GODKENDELSE
  INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
  ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN |
| --- | --- |

vedrørende (2):

UDVIDELSE AF GODKENDELSE

NÆGTELSE AF GODKENDELSE

INDDRAGELSE AF GODKENDELSE

ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

for en type retningsviserblinklygte i henhold til regulativ nr. 6

Godkendelse nr.: ... Udvidelse nr.: ...

| 1. | Anordningens fabriks- eller varemærke: ... |
| --- | --- |

1.

Anordningens fabriks- eller varemærke: ...

| 2. | Fabrikantens navn for denne type anordning: ... |
| --- | --- |

2.

Fabrikantens navn for denne type anordning: ...

| 3. | Fabrikantens navn og adresse: ... |
| --- | --- |

3.

Fabrikantens navn og adresse: ...

| 4. | Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ... |
| --- | --- |

4.

Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...

| 5. | Indleveret til godkendelse den: ... |
| --- | --- |

5.

Indleveret til godkendelse den: ...

| 6. | Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvning: ... |
| --- | --- |

6.

Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvning: ...

| 7. | Dato på prøvningsrapport udstedt af denne tjeneste: ... |
| --- | --- |

7.

Dato på prøvningsrapport udstedt af denne tjeneste: ...

| 8. | Nummer på prøvningsrapport udstedt af denne tjeneste: ... |
| --- | --- |

8.

Nummer på prøvningsrapport udstedt af denne tjeneste: ...

| 9. | Kortfattet beskrivelse:
  Kategori: 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5, 6 (2) (3)

  Antal, kategori og art af lyskilde(r): ...
  Spænding og wattforbrug: ...
  Den særlige identifikationskode for lyskildemodulet: ...
  Kun til montering i køretøjer i klasse M1 og/eller N1: ja/nej (2)

  Kun til en begrænset monteringshøjde lig med eller mindre end 750 mm over jordhøjde: ja/nej (2)

  Eventuelle geometriske monteringsbetingelser og variationer i forbindelse hermed: ...
  Anvendelse af elektronisk lyskilderegulering/variabel lysstyrkeregulering:






  a) | som er en del af lygten: ja/nej (2) |
| --- | --- | --- |

9.

Kortfattet beskrivelse:

Kategori: 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5, 6 (2) (3)

Antal, kategori og art af lyskilde(r): ...

Spænding og wattforbrug: ...

Den særlige identifikationskode for lyskildemodulet: ...

Kun til montering i køretøjer i klasse M1 og/eller N1: ja/nej (2)

Kun til en begrænset monteringshøjde lig med eller mindre end 750 mm over jordhøjde: ja/nej (2)

Eventuelle geometriske monteringsbetingelser og variationer i forbindelse hermed: ...

Anvendelse af elektronisk lyskilderegulering/variabel lysstyrkeregulering:

a)

som er en del af lygten: ja/nej (2)

| b) | som ikke er en del af lygten: ja/nej (2) |
| --- | --- |

b)

som ikke er en del af lygten: ja/nej (2)

Indgangsspænding(er) fra en elektronisk lyskilderegulering/variabel lysstyrkeregulering:

Fabrikant og identifikationsnummer for elektronisk lyskilderegulering/variabel lysstyrkeregulering (når lyskildereguleringen er en del af lampen men ikke indbygget i lygtehuset): ...

Variabel lysstyrke: ja/nej (2)

| 10. | Godkendelsesmærkets placering: ... |
| --- | --- |

10.

Godkendelsesmærkets placering: ...

| 11. | Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: ... |
| --- | --- |

11.

Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: ...

| 12. | Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2): |
| --- | --- |

12.

Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2):

| 13. | Sted: ... |
| --- | --- |

13.

Sted: ...

| 14. | Dato: ... |
| --- | --- |

14.

Dato: ...

| 15. | Underskrift: ... |
| --- | --- |

15.

Underskrift: ...

| 16. | Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den administrative tjeneste, som har meddelt godkendelse, er vedføjet denne meddelelse og kan udleveres på begæring. |
| --- | --- |

16.

Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den administrative tjeneste, som har meddelt godkendelse, er vedføjet denne meddelelse og kan udleveres på begæring.

---

(1)  Kendingsnummer for det land, der har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelsen (se godkendelsesbestemmelserne i regulativet).

(2)  Det ikke gældende overstreges.

(3)  For retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b, oplysninger vedrørende signalet, jf. punkt 6.2.2.

---

BILAG 3

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET

Anordningen med ovenstående godkendelsesmærke er en anordning i kategori 4 (for-/sideblinklygte), som er godkendt i Italien (E3) under nr. 216 og også kan anvendes i en enhed bestående af to lygter. Den vandrette pil angiver monteringsretningen for denne anordning, som ikke kan monteres vilkårligt på køretøjets højre eller venstre side. Pilen viser mod køretøjets forende. Den lodrette pil, der udgår fra en vandret streg og peger nedad, angiver en tilladt monteringshøjde for anordningen på 750 mm eller derunder over jordhøjde.

Tallet tæt ved symbolet »4D« angiver, at godkendelse blev meddelt i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 6 som ændret ved ændringsserie 01.

Nedenfor er for hver kategori af anordninger angivet, i hvilken retning pilen i godkendelsesmærket peger:

Kategori 5 og 6

kategori

1, 1a

og 1 b

kategori

2a og 2b

Bemærk: Godkendelsesnummeret og tillægssymboler dertil skal være placeret tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til højre eller til venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.

Figur 2

Forenklet mærkning af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, når to eller flere lygter indgår i samme aggregat

De lodrette og vandrette linjer angiver lyssignalanordningens form skematisk. De hører ikke med til godkendelsesmærket.

MODEL A

MODEL B

MODEL C

Bemærk: De tre ovenstående eksempler på godkendelsesmærker (model A, B og C) repræsenterer tre mulige varianter af mærkningen på en lygte, når to eller flere lygter indgår som del af samme aggregat bestående af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter.

De angiver, at anordningen er godkendt i Nederlandene (E4) under nr. 3333 og omfatter:

en bageste retningsviserblinklygte med variabel lysstyrke (kategori 2b), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6

en rød (side)baglygte med variabel lysstyrke (R2), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7

en tågebaglygte med variabel lysstyrke (F2), godkendt i henhold til regulativ nr. 38 i dettes oprindelige version

en baklygte (AR), godkendt i henhold til regulativ nr. 23 i dettes oprindelige version

en stoplygte med variabel stoplygte (S2), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7.

Bemærk: Ovenstående tre eksempler svarer til en lygte, som er påført godkendelsesmærke angående:

en forreste positionslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7

en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 86 250 og 101 250 candela, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 20

en tågeforlygte, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 19

en forreste retningsviserblinklygte i kategori 1a, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6.

Figur 3

I hinanden indbygget lygte og forlygte

Ovenstående eksempel svarer til mærkning af et lygteglas, der er bestemt til brug i en af følgende typer forlygter:

| enten | : | en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 86 250 og 101 250 candela, godkendt i Tyskland (E1) i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 8 som ændret ved ændringsserie 04, som gensidigt indbygget i en forreste retningsviserblinklygte godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6 |
| --- | --- | --- |
| eller | : | en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys, og som er godkendt i Tyskland (E1) efter forskrifterne i regulativ nr. 1 som ændret ved ændringsserie 01 og er gensidigt indbygget i samme forblinklygte som ovennævnte |
| eller blot | : | en af ovennævnte forlygter, godkendt som enkeltlygte. |

enten

:

en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 86 250 og 101 250 candela, godkendt i Tyskland (E1) i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 8 som ændret ved ændringsserie 04, som gensidigt indbygget i en forreste retningsviserblinklygte godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6

eller

:

en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys, og som er godkendt i Tyskland (E1) efter forskrifterne i regulativ nr. 1 som ændret ved ændringsserie 01 og er gensidigt indbygget i samme forblinklygte som ovennævnte

eller blot

:

en af ovennævnte forlygter, godkendt som enkeltlygte.

Forlygtehuset skal være påført det eneste gyldige godkendelsesnummer, f.eks.:

Figur 4

Mærkning af uafhængige lygter

Ovenstående eksempel svarer til mærkning af et lygteglas, der er bestemt til brug i forskellige typer lygter: De viste EF-godkendelsesmærker angiver, at anordningen er godkendt i Spanien (E9) under godkendelsesnummer 1432 og omfatter:

en tågebaglygte (F), godkendt i henhold til regulativ nr. 38 i dettes oprindelige version

en bageste retningsviserblinklygte i kategori 2a, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6

en baklygte (AR), godkendt i henhold til regulativ nr. 23 i dettes oprindelige version

en rød (side)baglygte (R), godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 7

en stoplygte med én lysstyrke (S1), godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 7.

Lyskildemoduler

Lyskildemodulet, forsynet med den ovenfor viste identifikationskode, er blevet godkendt sammen med en lygte, som er godkendt i Italien (E 3) med godkendelsesnummer 17325.

---

BILAG 4

FOTOMETRISKE MÅLINGER

1.   Målemetoder

1.1.   Ved fotometriske målinger skal forstyrrende tilbagekastninger undgås ved en passende blænding.

Såfremt måleresultaterne anfægtes, udføres målinger, som opfylder følgende forskrifter:

1.2.1.   måleafstanden skal være således, at loven om omvendt proportionalitet med kvadratet på afstanden kan anvendes

1.2.2.   måleudstyret skal være således, at modtagerens vinkelåbning set fra signallysets referencecentrum er mellem 10' og 1 grad

1.2.3.   kravet om styrke anses for opfyldt for en given observationsretning, når dette krav er opfyldt i en retning, der højst afviger en fjerdedel grad fra observationsretningen.

1.3.   Hvis anordningen kan monteres på køretøjet i mere end én position eller inden for et område af forskellige positioner, skal de fotometriske målinger gentages for hver position eller for yderpositionerne i referenceaksens område som nærmere angivet af fabrikanten.

2.   Tabel over den rumlige standardfordeling af lys fra retningsviserblinklygter i kategori 1, 1a, 1b, 2a og 2b.

For retningsviserblinklygter i kategori 6

(køretøjets yderside)

Retningen H = 0° og V = 0° svarer til referenceaksen. (På køretøjet er denne vandret og parallel med køretøjets vandrette midterplan og orienteret i det påbudte synsfelts retning). Den går igennem referencecentret. De anførte værdier i tabellerne angiver for de forskellige måleretninger minimumlysstyrken i procent af den foreskrevne minimumlysstyrke i tabellen i punkt 6.1:

2.1.1.   i retningen H = 0° og V = 0° for kategorierne 1, 1a, 1b, 2a, 2b og for kategori 5 i vinkelområdet i retning A som foreskrevet i bilag 1

2.1.2.   i retningen H = 5° og V = 0° for kategori 6.

2.1.3.   Hvis anordningen imidlertid er beregnet til montering i en højde på eller under 750 mm over jorden, kontrolleres den fotometriske styrke kun op til en nedadgående vinkel på 5°.

2.2.   Inden for det i punkt 2 omhandlede lysfordelingsområde, der er vist skematisk som et gitter, skal lyset i det væsentlige være ensartet, dvs. for så vidt lysstyrken i hver retning i en del af det område, der dannes af gitterlinjerne, modsvarer i det mindste den laveste minimumsværdi, som er angivet på gitterlinjerne omkring den pågældende retning som procentdel.

3.   Fotometriske målinger på lygter

Den fotometriske ydelse kontrolleres:

3.1.   For ikke udskiftelige lyskilder (glødelamper og andre):

med de lyskilder, som forefindes i lygten, i overensstemmelse med det relevante underpunkt i punkt 7.1 i dette regulativ.

3.2.   For udskiftelige glødelamper:

ved glødelamper på 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V korrigeres de frembragte lysstyrkeværdier. Korrektionsfaktoren er forholdet mellem referencelysstrømmen og den gennemsnitlige lysstrøm målt ved den anvendte spænding (6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V). Den faktiske lysstrøm fra hver glødelampe må ikke afvige mere end ±5 % fra gennemsnitsværdien. I stedet kan der i hver enkelt position efter tur anvendes en standardglødelampe, der arbejder ved sin referencelysstrøm, idet de enkelte målinger i hver position sammenlægges.

3.3.   For enhver retningsviserblinklygte, bortset fra anordninger med glødelampe(r), gælder, at lysstyrken, målt efter et minuts og efter 30 minutters drift i blinketilstand (f = 1,5 Hz, relativ driftstid 50 %) skal opfylde mindste- og maksimumskravene. Lysstyrkefordelingen efter et minuts drift kan beregnes ved, at man i hvert prøvningspunkt anvender lysstyrkeforholdet, målt i HV efter et minuts og efter 30 minutters drift som beskrevet ovenfor.

---

BILAG 5

FARVE PÅ GULE LYGTER: KROMACITETSKOORDINATER

Til kontrol af de kolorimetriske specifikationer anvendes den prøvningsmetode, der er beskrevet i punkt 7 i dette regulativ.

For lygter udstyret med ikke udskiftelig lyskilde (glødelamper og andre) skal de kolorimetriske egenskaber dog kontrolleres med de lyskilder, der forefindes i lygten, i overensstemmelse med det relevante underpunkt i punkt 7.1 i dette regulativ.

---

BILAG 6

Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse

1.   GENERELT

1.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede lygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver lygte, der på tilfældig måde er blevet udtaget i overensstemmelse med punkt 7 i dette regulativ:

1.2.1.   ingen af de målte værdier udviser negative afvigelser på mere end 20 % fra de værdier, som er foreskrevet i dette regulativ.

1.2.2.   Såfremt, for retningsviserblinklygter med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af blinklygterne med en anden standardglødelampe.

1.3.   Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt ved prøvning under betingelserne i punkt 7 i dette regulativ.

2.   MINDSTEKRAV TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE VED FABRIKANTEN

For hver type retningsviserblinklygte skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller: Prøvningerne skal udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ.

Konstateres der ved nogen prøvetagning manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages flere prøveeksemplarer, som afprøves. Fabrikanten træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produktionen bringes i overensstemmelse.

2.1.   Prøvningernes art

Overensstemmelsesprøvningen i dette regulativ skal omfatte fotometriske og kolorimetriske egenskaber.

2.2.   Prøvningsmetoder

2.2.1.   Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ.

2.2.2.   Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ.

2.2.3.   Anvendelsen af punkt 2.2.1 og 2.2.2 kræver regelmæssig kalibrering af prøvningsapparaturet, og målingerne skal sammenholdes med de målinger, der udføres af en kompetent myndighed.

2.2.4.   I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning.

2.3.   Prøvetagningens art

Der udtages på tilfældig måde prøver af retningsviserblinklygter fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt retningsviserblinklygter af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.

Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog behandle resultaterne fra flere fabrikker vedrørende samme type som én gruppe, forudsat at fabrikkerne anvender samme kvalitetsstyringssystem.

2.4.   Målte og registrerede fotometriske egenskaber

Den udtagne lygte underkastes fotometrisk efterprøvning af minimumværdierne i de i bilag 4 angivne punkter og af de foreskrevne kromaticitetskoordinater.

2.5.   Godkendelseskriterier

Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge acceptkriterier for produkterne med henblik på opfyldelse af forskrifterne for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 10.1 i dette regulativ.

Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå kontrollen i overensstemmelse med bilag 7 (første prøveudtagning).

---

BILAG 7

MINDSTEKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR

1.   GENERELT

1.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede lygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver lygte, der på tilfældig måde er blevet udtaget i overensstemmelse med punkt 7 i dette regulativ:

1.2.1.   ingen af de målte værdier udviser negative afvigelser på mere end 20 % fra de værdier, som er foreskrevet i dette regulativ.

1.2.2.   Såfremt, for retningsviserblinklygter med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af blinklygterne med en anden standardglødelampe.

1.2.3.   Der ses bort fra retningsviserblinklygter med åbenbare fejl.

1.3.   Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt ved prøvning under betingelserne i punkt 7 i dette regulativ.

2.   FØRSTE PRØVEUDTAGNING

Ved første prøveudtagning udtages fire blinklygter på tilfældig måde. Den første prøve på to eksemplarer mærkes A, den anden prøve på to eksemplarer mærkes B.

2.1.   Produktionen anses ikke for uoverensstemmende

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede retningsviserblinklygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for blinklygterne i ugunstig retning er:

2.1.1.1.   prøve A

| A1: | én retningsviserblinklygte | 0 % |
| --- | --- | --- |
| | én retningsviserblinklygte ikke mere end | 20 % |
| A2: | begge retningsviserblinklygter mere end | 0 % |
| | men ikke mere end | 20 % |
| | gå til prøve B | |

A1:

én retningsviserblinklygte

0 %

én retningsviserblinklygte ikke mere end

20 %

A2:

begge retningsviserblinklygter mere end

0 %

men ikke mere end

20 %

gå til prøve B

2.1.1.2.   prøve B

| B1: | begge retningsviserblinklygter | 0 % |
| --- | --- | --- |

B1:

begge retningsviserblinklygter

0 %

2.1.2.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt.

2.2.   Produktionen anses for uoverensstemmende

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede retningsviserblinklygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for blinklygterne er:

2.2.1.1.   prøve A

| A3: | én retningsviserblinklygte ikke mere end | 20 % |
| --- | --- | --- |
| | én retningsviserblinklygte mere end | 20 % |
| | men ikke mere end | 30 % |

A3:

én retningsviserblinklygte ikke mere end

20 %

én retningsviserblinklygte mere end

20 %

men ikke mere end

30 %

2.2.1.2.   prøve B

| B2: | i tilfælde af A2 | |
| --- | --- | --- |
| | én retningsviserblinklygte mere end | 0 % |
| | men ikke mere end | 20 % |
| | én retningsviserblinklygte ikke mere end | 20 % |
| B3: | i tilfælde af A2 | |
| | én retningsviserblinklygte | 0 % |
| | én retningsviserblinklygte mere end | 20 % |
| | men ikke mere end | 30 % |

B2:

i tilfælde af A2

én retningsviserblinklygte mere end

0 %

men ikke mere end

20 %

én retningsviserblinklygte ikke mere end

20 %

B3:

i tilfælde af A2

én retningsviserblinklygte

0 %

én retningsviserblinklygte mere end

20 %

men ikke mere end

30 %

2.2.2.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A ikke er opfyldt.

2.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 11 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for retningsviserblinklygterne er:

2.3.1.   prøve A

| A4: | én retningsviserblinklygte ikke mere end | 20 % |
| --- | --- | --- |
| | én retningsviserblinklygte mere end | 30 % |
| A5: | begge retningsviserblinklygter mere end | 20 % |

A4:

én retningsviserblinklygte ikke mere end

20 %

én retningsviserblinklygte mere end

30 %

A5:

begge retningsviserblinklygter mere end

20 %

2.3.2.   prøve B

| B4: | i tilfælde af A2 | |
| --- | --- | --- |
| | én retningsviserblinklygte mere end | 0 % |
| | men ikke mere end | 20 % |
| | én retningsviserblinklygte mere end | 20 % |
| B5: | i tilfælde af A2 | |
| | begge retningsviserblinklygter mere end | 20 % |
| B6: | i tilfælde af A2 | |
| | én retningsviserblinklygte | 0 % |
| | én retningsviserblinklygte mere end | 30 % |

B4:

i tilfælde af A2

én retningsviserblinklygte mere end

0 %

men ikke mere end

20 %

én retningsviserblinklygte mere end

20 %

B5:

i tilfælde af A2

begge retningsviserblinklygter mere end

20 %

B6:

i tilfælde af A2

én retningsviserblinklygte

0 %

én retningsviserblinklygte mere end

30 %

2.3.3.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A og B ikke er opfyldt.

3.   GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING

I tilfælde A3, B2 og B3 skal der senest to måneder efter anmeldelsen udtages en tredje prøve C bestående af to retningsviserblinklygter og en fjerde prøve D bestående af to retningsviserblinklygter fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.

3.1.   Produktionen anses ikke for uoverensstemmende

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede retningsviserblinklygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for blinklygterne er:

3.1.1.1.   prøve C

| C1: | én retningsviserblinklygte | 0 % |
| --- | --- | --- |
| | én retningsviserblinklygte ikke mere end | 20 % |
| C2: | begge retningsviserblinklygter mere end | 0 % |
| | men ikke mere end | 20 % |
| | gå til prøve D | |

C1:

én retningsviserblinklygte

0 %

én retningsviserblinklygte ikke mere end

20 %

C2:

begge retningsviserblinklygter mere end

0 %

men ikke mere end

20 %

gå til prøve D

3.1.1.2.   prøve D

| D1: | i tilfælde af C2 | |
| --- | --- | --- |
| | begge retningsviserblinklygter | 0 % |

D1:

i tilfælde af C2

begge retningsviserblinklygter

0 %

3.1.2.   eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C er opfyldt.

3.2.   Produktionen anses for uoverensstemmende

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede retningsviserblinklygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for blinklygterne er:

3.2.1.1.   prøve D

| D2: | i tilfælde af C2 | |
| --- | --- | --- |
| | én retningsviserblinklygte mere end | 0 % |
| | men ikke mere end | 20 % |
| | én retningsviserblinklygte ikke mere end | 20 % |

D2:

i tilfælde af C2

én retningsviserblinklygte mere end

0 %

men ikke mere end

20 %

én retningsviserblinklygte ikke mere end

20 %

3.2.1.2.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt.

3.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 11 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for retningsviserblinklygterne er:

3.3.1.   prøve C

| C3: | én retningsviserblinklygte ikke mere end | 20 % |
| --- | --- | --- |
| | én retningsviserblinklygte mere end | 20 % |
| C4: | begge retningsviserblinklygter mere end | 20 % |

C3:

én retningsviserblinklygte ikke mere end

20 %

én retningsviserblinklygte mere end

20 %

C4:

begge retningsviserblinklygter mere end

20 %

3.3.2.   prøve D

| D3: | i tilfælde af C2 | |
| --- | --- | --- |
| | én retningsviserblinklygte 0 eller mere end | 0 % |
| | én retningsviserblinklygte mere end | 20 % |

D3:

i tilfælde af C2

én retningsviserblinklygte 0 eller mere end

0 %

én retningsviserblinklygte mere end

20 %

3.3.3.   eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C og D ikke er opfyldt.

Figur 1

2 anord.

Første prøveudtagning

4 tilfœldigt udvalgte anord. inddeles i prøve A&B

2 anord.

SLUT

gå til prøve B

SLUT

Justering

Fabrikanten pålœgges at bringe produkterne i overensstemmelse med forskrifterne

2 anord.

Gentagelse af prøveudtagning

4 tilfœldigt udvalgte anord. inddeles i prøve C&D

2 anord.

Mulige resultater for prøve A

Mulige resultater for prøve C

SLUT

gå til prøve D

SLUT

gå til justering

Mulige resultater for prøve D

Mulige resultater for prøve B

Inddragelse af godkendelse

Største afvigelse [%] i ugunstig retning fra grænseværdierne

---

| 10.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 177/71 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 177/71

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 8 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — ensartede bestemmelser for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys og er udstyret med halogenglødelamper (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 og/eller H11)

Revision 4

Omfattende al gældende tekst frem til:

Ændringsserie 05 — Trådt i kraft: 8. september 2001

Korrigendum 1 til revision 4 af regulativet — Trådt i kraft: 12. marts 2003

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

A.   ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

| 0. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

0.

| 1. | Definitioner |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ansøgning om godkendelse af en forlygte |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mærkning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

B.   TEKNISKE FORSKRIFTER FOR FORLYGTER

| 5. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Belysningsstyrke |
| --- | --- |

6.

| 7. | Forskrifter vedrørende farvede lygteglas og filtre |
| --- | --- |

7.

| 8. | Måling af ulempe |
| --- | --- |

8.

| 9. | Standardforlygte |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bemærkning vedrørende farve |
| --- | --- |

10.

C.   YDERLIGERE ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

| 11. | Ændring og udvidelse af godkendelsen for en forlygtetype |
| --- | --- |

11.

| 12. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

13.

| 14. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

14.

| 15. | Navne og adresser på tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvning, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

15.

| 16. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

16.

BILAG

| Bilag 1 — | Meddelelse |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Kontrol af produktionens overensstemmelse for forlygter monteret med glødelamper H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 og/eller H11 |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Eksempler på udformning af godkendelsesmærker |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Måleskærme |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Prøvning for stabilitet af fotometriske præstationer af forlygter i brug |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Forskrifter for lygter med lygteglas af plast - prøvning af lygteglas eller materialeprøver samt af komplette lygter |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør |
| --- | --- |

Bilag 7 —

A.   ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

0.   ANVENDELSESOMRÅDE (1)

Dette regulativ finder anvendelse på forlygter, som er bestemt til motordrevne køretøjer og kan være forsynet med lygteglas af glas eller plast.

1.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

1.1.   »lygteglas«: forlygtens (enhedens) yderste del, som afgiver lys gennem den lysende overflade

1.2.   »coating«: et eller flere vilkårlige produkter, som er påført i et eller flere lag på ydersiden af lygteglasset

»forlygter af forskellig type«: forlygter, som afviger på væsentlige punkter såsom:

1.3.1.   fabriks- eller varemærke

1.3.2.   egenskaberne af det optiske system

1.3.3.   hvorvidt de indeholder komponenter, som under funktion er i stand til at ændre de optiske virkninger ved reflektion, brydning, absorption og/eller deformation; dog anses som en typeændring ikke montering eller fjernelse af filtre, som udelukkende er bestemt til at ændre lysbundtets farve og ikke dets lysfordeling

1.3.4.   egnethed for højre- eller venstrekørsel eller for begge færdselsretninger

1.3.5.   det frembragte lys (nærlys, fjernlys eller både nær- og fjernlys)

1.3.6.   den fatning, som er bestemt til isætning af glødelampen (-lamperne) af en af kategorierne H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 og/eller H11 (2) (3)

1.3.7.   de materialer, som lygteglas og eventuel coating består af.

2.   ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN FORLYGTE (4)

Ansøgning om godkendelse af en forlygte skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes bemyndigede repræsentant. I ansøgningen skal angives:

2.1.1.   om forlygten er bestemt til at afgive både nærlys og fjernlys eller kun nærlys eller fjernlys

såfremt forlygten er bestemt til at afgive nærlys, om den er bestemt for både venstre- og højrekørsel eller kun venstre- eller højrekørsel

2.1.2.1.   såfremt forlygten er udstyret med indstillelig reflektor, forlygtens monteringsposition(er), angivet i forhold til vejbanen og til køretøjets midterplan i længderetningen

2.1.3.   farven af det af forlygten afgivne lys.

Hver ansøgning om godkendelse skal være ledsaget af:

tegninger i tre eksemplarer, som er tilstrækkeligt detaljerede til, at typen kan identificeres, og som viser forlygten set forfra og eventuelle detaljer i form af ribning af lygteglasset, samt tværsnit; på tegningerne skal være angivet det areal, som er afsat til godkendelsesmærket

2.2.1.1.   såfremt forlygten har indstillelig reflektor, forlygtens monteringsposition(er), angivet i forhold til vejbanen og til køretøjets midterplan i længderetningen, hvis forlygten er bestemt til anvendelse alene i de(n) pågældende position(er)

2.2.2.   kort teknisk specifikation

2.2.3.   to prøver af forlygtetypen

til afprøvning af det plastmateriale, som lygteglasset er fremstillet af:

tretten lygteglas

2.2.4.1.1.   seks af disse lygteglas kan erstattes af seks materialeprøver, som måler mindst 60 × 80 mm og har flad eller konveks ydre overflade og i midten et omtrent fladt areal (krumningsradius mindst 300 mm), som måler mindst 15 × 15 mm

2.2.4.1.2.   hver(t) sådan(t) lygteglas eller materialeprøve skal være produceret ved den metode, som skal anvendes i massefabrikation

2.2.4.2.   en reflektor, hvorpå lygteglassene kan monteres efter fabrikantens anvisninger.

2.3.   De materialer, som lygteglas og eventuel coating består af, skal være ledsaget af prøvningsrapporten over egenskaberne af de pågældende materialer og coatinger, såfremt de i forvejen er afprøvet.

2.4.   Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.

3.   MÆRKNING (5)

3.1.   Forlygter, som forelægges til godkendelse, skal være påført ansøgerens firmanavn eller mærke.

3.2.   På linsen og på lygtehuset skal lygterne omfatte (6) arealer af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket og til de i punkt 4 omhandlede tillægssymboler; disse arealer skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger.

3.3.   Forlygter, som er konstrueret til at opfylde forskrifterne for både højre- og venstrekørsel, skal være påført mærker, som angiver de to indstillinger af den optiske enhed på køretøjet eller af glødelampen på reflektoren; disse mærker består af bogstaverne »R/D« for positionen svarende til højrekørsel og bogstaverne »L/G« for positionen svarende til venstrekørsel.

4.   GODKENDELSE

4.1.   Generelt

4.1.1.   Opfylder alle de i henhold til punkt 2 ovenfor indleverede prøveeksemplarer af en type forlygte forskrifterne i dette regulativ, meddeles godkendelse.

4.1.2.   Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere end ét regulativ, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på den.

Denne forskrift finder ikke anvendelse på forlygter, som er monteret med dobbelttrådspærer, når de er godkendt alene til enten nærlys eller fjernlys.

4.1.3.   Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 04) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden forlygtetype, som er omfattet af dette regulativ, bortset fra udvidelse af godkendelsen til en anordning, som alene afviger fra den godkendte type hvad angår farven af det udsendte lys.

4.1.4.   Anmeldelse af godkendelse, af udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller af endeligt ophør af produktionen af en type forlygte i henhold til dette regulativ skal gives parterne i 1958-aftalen om anvendelse af dette regulativ ved hjælp af en blanket, som er i overensstemmelse med mønsteret i bilag 1 og indeholder angivelser svarende til punkt 2.2.1.1.

4.1.5.   Hver forlygte, som er i overensstemmelse med en i henhold til dette regulativ godkendt type, skal ud over det i punkt 3.1 foreskrevne mærke påføres et godkendelsesmærke svarende til beskrivelsen i punkt 4.2 og 4.3 nedenfor, på de i punkt 3.2 ovenfor omhandlede arealer.

4.2.   Godkendelsesmærkets sammensætning

Godkendelsesmærket består af:

et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

4.2.1.1.   en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (7)

4.2.1.2.   det i punkt 4.1.3 ovenfor foreskrevne godkendelsesnummer.

Følgende tillægssymbol(er):

4.2.2.1.   på forlygter, der alene opfylder forskrifterne for venstrekørsel, en vandret pil, der for en iagttager vendt mod forlygten peger mod højre, dvs. mod den side af vejen, hvor der køres

4.2.2.2.   på forlygter, der er konstrueret til at opfylde forskrifterne for begge færdselsretninger ved passende justering af den optiske enhed eller glødelampen, en vandret pil med hoved i begge ender, altså en pil som peger både mod venstre og højre

4.2.2.3.   på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår nærlyset, bogstaverne »HC«

4.2.2.4.   på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår fjernlyset, bogstaverne »HR«

4.2.2.5.   på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter hvad angår både nær- og fjernlyset, bogstaverne »HCR«

4.2.2.6.   på forlygter med lygteglas af plast, bogstavgruppen »PL«, som påføres nær de symboler, som foreskrives i punkt 4.2.2.3 til 4.2.2.5 ovenfor

4.2.2.7.   på forlygter, der opfylder dette direktivs forskrifter hvad angår fjernlyset, den maksimale lysstyrke, angivet ved et henvisningsmærke som foreskrevet i punkt 6.3.2.1.2. nedenfor, anbragt nær cirklen, som omgiver bogstavet »E«; for i hinanden indbyggede forlygter skal den maksimale lysstyrke af fjernlysets lysbundter som helhed angives som ovenfor udtrykt.

I hvert tilfælde skal den pågældende arbejdsfunktion i henhold til punkt 1.1.1.1 i bilag 5 og de(n) tilladte spænding(er) i henhold til punkt 1.1.1.2 i bilag 5 være fastlagt på godkendelsesattesten og på den anmeldelsesblanket, som fremsendes til de stater, som er parter i aftalen og anvender dette regulativ. I de pågældende tilfælde skal anordningerne være mærket som følger:

4.2.3.1.   på forlygter, som opfylder forskrifterne i dette regulativ og er konstrueret således, at nærlysets glødetråd ikke tænder samtidig med nogen anden lygtefunktion i hvilken den er gensidigt indbygget, anføres en skråstreg (/) bag nærlyslygtesymbolet i godkendelsesmærket.

4.2.3.2.   på forlygter, som opfylder forskrifterne i bilag 5 til dette regulativ alene når de tilføres 6 V eller 12 V spænding, skal der nær glødelampens fatning være anført tallet 24, overstreget med et skævvinklet kryds (×).

4.2.4.   De to cifre (p.t. 04) i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den nødvendige pil, kan være angivet nær ovenstående tillægssymboler.

4.2.5.   De i punkt 4.2.1 og 4.2.2 ovenfor omhandlede mærker og symboler skal være let læselige og uudslettelige, også når forlygten er monteret i køretøjet.

4.3.   Godkendelsesmærkets sammensætning

4.3.1.   Uafhængige lygter

Eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning med ovennævnte tillægssymboler findes i bilag 3, figur 1-9.

Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:

4.3.2.1.1.   det er synligt efter at lygterne er monteret

4.3.2.1.2.   ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.

Identifikationssymbolet for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, skal, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativerne på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, være påført:

enten

4.3.2.2.1.   på den pågældende lysende overflade

eller

4.3.2.2.2.   i en gruppe, på en sådan måde at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres (fire eksempler herpå er givet i bilag 3).

4.3.2.3.   Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker, i henhold til hvilket godkendelse er udstedt.

4.3.2.4.   Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som omfattes af dette regulativ.

4.3.2.5.   I bilag 3, figur 10 til dette regulativ findes eksempler på sammensætning af godkendelsesmærket til sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte tillægssymboler.

Lygter, hvis lygteglas anvendes til forskellige forlygtetyper, og som kan være gensidigt indbygget i eller sammenbygget med andre lygter

Bestemmelserne i punkt 4.3.2 ovenfor finder anvendelse.

4.3.3.1.   Når samme lygteglas anvendes, kan dette endvidere være påført forskellige godkendelsesmærker vedrørende de forskellige typer forlygter eller lygteenheder, forudsat at forlygtens hus, uanset at det ikke kan adskilles fra lygteglasset, desuden omfatter det i punkt 3.2 ovenfor beskrevne areal og er påført godkendelsesmærke for de faktiske funktioner.

Anvendes samme lygtehus til forskellige forlygtetyper, kan de forskellige godkendelsesmærker være påført på dette.

4.3.3.2.   I bilag 3, figur 11 i dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning i ovennævnte tilfælde.

B.   TEKNISKE FORSKRIFTER FOR FORLYGTER (8)

5.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

5.1.   Hvert prøveeksemplar skal overholde de i punkt 6 til 8 nedenfor angivne forskrifter.

Forlygter skal være udført således, at de bevarer de foreskrevne fotometriske egenskaber og forbliver funktionsdygtige ved normal brug uanset de vibrationer, de kan blive udsat for.

5.2.1.   Forlygter skal være udstyret med en anordning, som bevirker, at de kan justeres således på køretøjerne, at de opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på dem. Dog behøver en sådan anordning ikke være monteret på komponenter, i hvilke reflektor og lygteglas ikke kan skilles fra hinanden, forudsat at anvendelse af sådanne komponenter begrænses til køretøjer, på hvilke justering af forlygterne kan finde sted på anden måde. Når en forlygte til fjernlys og en forlygte til nærlys med hver sin glødelampe danner en sammensat enhed, skal justeranordningen give mulighed for korrekt justering af hvert optisk system for sig. Dog finder denne bestemmelse ikke anvendelse på forlygteenheder, hvis reflektorer er udelelige. For en sådan type enhed finder forskrifterne i punkt 6 i dette regulativ anvendelse.

5.3.   De komponenter, hvormed glødelampen (-lamperne) er fastgjort på reflektoren, skal være udført således, at glødelampen, heller ikke i mørke, kan monteres i nogen anden position end den korrekte (9).

Glødelampens fatning skal overholde målangivelserne i følgende datablade i IEC Publikation 61-2:

| Glødelamper | Fatning | Datablad |
| --- | --- | --- |
| H1 | P 14,5s | 7005-46-3 |
| H2 | X 5111 | 7005-99-2 |
| H3 | PK 22s | 7005-47-1 |
| HB3 | P 20d | 7005-31-1 |
| HB4 | P 22d | 7005-32-1 |
| H7 | PX 26d | 7005-5-1 |
| H8 | PG 17 | 7005-110-1 |
| HIR1 | PX 20d | 7005-...-1 |
| HIR2 | PX 22d | 7005-...-. |
| H9 | PGJ 19-5 | 7005-110-1 |
| H11 | PGJ 19-2 | 7005-110-1 |

Glødelamper

Fatning

Datablad

H1

P 14,5s

7005-46-3

H2

X 5111

7005-99-2

H3

PK 22s

7005-47-1

HB3

P 20d

7005-31-1

HB4

P 22d

7005-32-1

H7

PX 26d

7005-5-1

H8

PG 17

7005-110-1

HIR1

PX 20d

7005-...-1

HIR2

PX 22d

7005-...-.

H9

PGJ 19-5

7005-110-1

H11

PGJ 19-2

7005-110-1

5.4.   Forlygter, som er konstrueret således, at de opfylder forskrifterne for både højre- og venstrekørsel, kan tilpasses en given færdselsretning enten ved passende grundindstilling i monteret stand på køretøjet eller ved valgfri indstilling foretaget af brugeren. Sådan grundindstilling eller valgfri indstilling kan f.eks. bestå i, at den optiske enhed fastgøres i en given vinkel på køretøjet, eller at glødelampen fastgøres i en given vinkel i forhold til den optiske enhed. I alle tilfælde må der kun være mulighed for to nøje afgrænsede indstillinger, en for højre- og en for venstrekørsel, og konstruktionen skal forhindre utilsigtet ændring af indstillingen fra den ene færdselsretning til den anden eller indstilling i en mellemposition. Når der findes to forskellige indstillingsmuligheder for glødelampen, skal de komponenter, som fastgør glødelampen til reflektoren, være således konstrueret og udført, at glødelampen i hver af de to indstillinger vil blive fastholdt i stilling med den nøjagtighed, som foreskrives for forlygter bestemt til kun én færdselsretning. Overensstemmelsen med forskrifterne i dette punkt efterprøves ved visuel inspektion og, om nødvendigt, ved en prøvemontering.

På forlygter, som er konstrueret til skiftevis at afgive fjernlys og nærlys, skal eventuelle mekaniske, elektromekaniske eller andre anordninger, som er indbygget i forlygten og beregnet for omskift mellem fjern- og nærlys (10), være konstrueret således,

5.5.1.   at anordningen kan modstå 50 000 aktiveringer uden at beskadiges trods de vibrationer, den er udsat for under normal brug

5.5.2.   at anordningen i tilfælde af svigt automatisk skifter om til nærlys

5.5.3.   at der altid enten opnås fjernlys eller nærlys uden mulighed for, at anordningen standser i en stilling mellem de to positioner

5.5.4.   at brugeren ikke med almindeligt værktøj kan ændre de bevægelige deles form eller position.

5.6.   Der skal udføres supplerende prøvning efter forskrifterne i bilag 5 således at det sikres, at de fotometriske præstationer ikke ændres for meget under brug.

5.7.   Er forlygtens lygteglas af plast, sker prøvning efter forskrifterne i bilag 6.

6.   BELYSNINGSSTYRKE

6.1.   Almindelige bestemmelser

6.1.1.   Forlygter skal være udført således, at at de giver god lysstyrke med passende glødelamper H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 og/eller H11, uden at nærlyset blænder, og god lysstyrke af fjernlyset.

6.1.2.   Den af forlygten frembragte belysningsstyrke kontrolleres på en lodret skærm, som opstilles 25 m foran forlygten og vinkelret på dennes akse (se bilag 4).

6.1.3.   Forlygten kontrolleres med (en) standard (reference) glødelampe(r), som er bestemt til en nominel spænding på 12 V, idet eventuelle selektivt gule filtre (11) er erstattet af ufarvede filtre, som er geometrisk identiske med disse og har en transmissionsfaktor på mindst 80 %. Under kontrol af forlygten skal spændingen over glødelampens klemmer være reguleret således, at man opnår følgende specifikationer:

| Glødelamper | Omtrentlig forsyningsspænding (i V) ved måling | Lysflux (i lumen) |
| --- | --- | --- |
| H1 | 12 | 1 150 |
| H2 | 12 | 1 300 |
| H3 | 12 | 1 100 |
| HB3 | 12 | 1 300 |
| HB4 | 12 | 825 |
| H7 | 12 | 1 100 |
| H8 | 12 | 600 |
| HIR1 | 12 | 1 840 |
| HIR2 | 12 | 1 355 |
| H9 | 12 | 1 500 |
| H11 | 12 | 1 000 |

Glødelamper

Omtrentlig forsyningsspænding (i V) ved måling

Lysflux (i lumen)

H1

12

1 150

H2

12

1 300

H3

12

1 100

HB3

12

1 300

HB4

12

825

H7

12

1 100

H8

12

600

HIR1

12

1 840

HIR2

12

1 355

H9

12

1 500

H11

12

1 000

Forlygten anses for tilfredsstillende, hvis de fotometriske forskrifter er opfyldt med mindst én 12 V standard- (reference-) glødelampe, som kan leveres sammen med forlygten.

6.1.4.   De mål, som bestemmer glødetrådenes position i standardglødelampen, er angivet i det pågældende datablad i regulativ nr. 37.

6.1.5.   Standardglødelampens pære skal have en sådan optisk udformning og kvalitet, at den ikke ved spejling eller brydning ændrer lysfordelingen i ugunstig retning. Overensstemmelsen med denne forskrift efterprøves ved måling af den lysfordeling, der opnås med en standardforlygte monteret med en standardglødelampe (reference).

6.2.   Forskrifter vedrørende nærlys

6.2.1.   Nærlysets lysbundt skal være tilstrækkeligt skarpt afskåret til, at det kan benyttes til at udføre en tilfredsstillende justering. »Afskæringen« skal være en vandret ret linje i siden modsat den trafikretning, som forlygten er bestemt for; i den anden side må den hverken overskride den knækkede linje HV H1 H4, som dannes af en ret linje HV H1, som danner en vinkel på 45° med vandret, og den rette linje H1 H4 25 cm over den rette linje hh, eller den rette linje HV H3, som danner en vinkel på 15° med det vandrette plan over dette (se bilag 4). En afskæring, som overskrider både linjen HV H2 og linjen H2 H4 og fremkommer ved en kombination af de to ovennævnte muligheder, må under ingen omstændigheder tillades.

Forlygten skal være indstillet således:

6.2.2.1.   For forlygter bestemt til at opfylde kravene ved højrekørsel, at afskæringen på skærmens venstre halvdel (12) er vandret, og, for forlygter bestemt til at opfylde kravene ved venstrekørsel, at afskæringen på skærmens højre halvdel er vandret

6.2.2.2.   at denne vandrette del af afskæringen på skærmen er 25 cm under linjen hh (se bilag 4)

6.2.2.3.   at afskæringens knæk ligger på linjen vv (13).

6.2.3.   Når forlygten er således indstillet og kun søges godkendt til afgivelse af nærlys, behøver den (14) kun opfylde de forskrifter, som er omhandlet i punkt 6.2.5 til 6.2.7 nedenfor; hvis den er bestemt til at afgive både nærlys og fjernlys, skal den opfylde forskrifterne i punkt 6.2.5 til 6.2.7 og 6.3.

6.2.4.   Når en således indstillet forlygte ikke opfylder forskrifterne i punkt 6.2.5 til 6.2.7 og 6.3, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 1° (= 44 cm) til højre eller venstre (15). For at lette indstilling ved hjælp af afskæringen kan forlygten delvis tildækkes for at gøre afskæringen skarpere.

6.2.5.   Det lys, som nærlyset frembringer på skærmen, skal opfylde følgende forskrifter:

| Punkt på måleskærm | Foreskrevet belysningsstyrke, lux |
| --- | --- |
| Forlygter til højrekørsel | Forlygter til venstrekørsel |
| Punkt B | 50 L | Punkt B | 50 R | ≤ 0,4 |
| Punkt 75 | R | Punkt 75 | L | ≥ 12 |
| Punkt 75 | L | Punkt 75 | R | ≤ 12 |
| Punkt 50 | L | Punkt 50 | R | ≤ 15 |
| Punkt 50 | R | Punkt 50 | L | ≥ 12 |
| Punkt 50 | V | Punkt 50 | V | ≥ 6 |
| Punkt 25 | L | Punkt 25 | R | ≥ 2 |
| Punkt 25 | R | Punkt 25 | L | ≥ 2 |
| Et vilkårligt punkt i område III | ≤ 0,7 |
| Et vilkårligt punkt i område IV | ≥ 3 |
| Et vilkårligt punkt i område I ≤ 2 x (E50R eller E50L) (*1) | |

Punkt på måleskærm

Foreskrevet belysningsstyrke, lux

Forlygter til højrekørsel

Forlygter til venstrekørsel

Punkt B

50 L

Punkt B

50 R

≤ 0,4

Punkt 75

R

Punkt 75

L

≥ 12

Punkt 75

L

Punkt 75

R

≤ 12

Punkt 50

L

Punkt 50

R

≤ 15

Punkt 50

R

Punkt 50

L

≥ 12

Punkt 50

V

Punkt 50

V

≥ 6

Punkt 25

L

Punkt 25

R

≥ 2

Punkt 25

R

Punkt 25

L

≥ 2

Et vilkårligt punkt i område III

≤ 0,7

Et vilkårligt punkt i område IV

≥ 3

Et vilkårligt punkt i område I ≤ 2 x (E50R eller E50L) (*1)

6.2.6.   I sideretningen må ikke være afvigelser, som forringer synligheden i nogen af områderne I, II, III eller IV.

6.2.7.   Belysningsstyrken i område »A« og »B« som angivet i figur C i bilag 4 kontrolleres ved måling af de fotometriske værdier af punkt 1 til 8 i denne figur; disse værdier skal være inden for følgende grænser:

1 + 2 + 3 ≥ 0,3 lux, og

4 + 5 + 6 ≥ 0,6 lux, og

0,7 lux ≥ 7 ≥ 0,1 lux og

0,7 lux ≥ 8 ≥ 0,2 lux

Disse nye værdier er ikke obligatoriske for forlygter, som er godkendt inden ikrafttrædelsesdatoen for supplement 4 til ændringsserie 04 til dette regulativ (13. januar 1993) eller for udvidelser af sådanne godkendelser (16).

6.2.8.   Forlygter, som er konstrueret til at opfylde kravene for både højre- og venstrekørsel, skal ved hver af de to indstillinger af den optiske enhed eller glødelampen opfylde ovenstående forskrifter for den pågældende færdselsretning.

6.3.   Forskrifter vedrørende fjernlys

6.3.1.   For forlygter, som er bestemt til at afgive fjernlys og nærlys, skal måling af den belysningsstyrke, som frembringes på skærmen af fjernlyset, finde sted ved samme indstilling af forlygten som ved måling i henhold til punkt 6.2.5 til 6.2.7 ovenfor; forlygter, som alene afgiver fjernlys, skal være justeret således, at området med størst belysningsstyrke er centreret omkring skæringspunktet af linjerne hh og vv; en sådan forlygte behøver alene opfylde de i punkt 6.3 omhandlede forskrifter.

Det lys, som fjernlyset frembringer på skærmen, skal opfylde følgende forskrifter:

Skæringspunktet (HV) af linjerne hh og vv skal ligge inden for isoluxkurven svarende til 80 % af den maksimale belysningsstyrke. Maksimalværdien (EM) skal være mindst 48 lux. Maksimalværdien må under ingen omstændigheder være over 240 lux; for en kombineret nærlys- og fjernlyslygte må denne maksimalværdi endvidere ikke være over 16 gange den belysningsstyrke, som er målt for fjernlyset i punktet 75 R (eller 75 L).

6.3.2.1.1.   Fjernlysets maksimale lysstyrke (IM), angivet i tusinder candela, beregnes af formlen:

Formula

6.3.2.1.2.   Referencemærket (I'M), som angiver denne maksimale lysstyrke og er omhandlet i punkt 4.2.2.7. ovenfor, fås af forholdet:

Formula

Denne værdi afrundes til den nærmeste af følgende værdier: 7,5, 10, 12,5, 17,5, 20, 25, 27,5, 30, 37,5, 40, 45, 50.

6.3.2.2.   Fra punktet HV skal belysningsstyrken vandret mod højre og venstre være mindst 24 lux indtil en afstand af 1,125 meter og mindst 6 lux indtil en afstand af 2,25 meter.

For forlygter med justerbar reflektor finder forskrifterne i punkt 6.2 og 6.3 anvendelse for hver monteringsposition, som er angivet i henhold til punkt 2.1.3. Til efterprøvning anvendes følgende metode:

6.4.1.   Hver anvendt position bestemmes med prøvningsvinkelmåleren i forhold til en linje mellem centrum af lyskilden og punkt HV på indstillingsskærmen. Den justerbare reflektor stilles derefter i en position, som bevirker, at lysmønsteret på skærmen svarer til indstillingsforskrifterne i punkt 6.2.1 til 6.2.2.3 og/eller 6.3.1.

6.4.2.   Når reflektoren indledende fastgøres i henhold til punkt 6.4.1, skal forlygten opfylde de pågældende fotometriske forskrifter i punkt 6.2. og 6.3.

6.4.3.   Videre prøvninger foretages efter at reflektoren er flyttet lodret ±2 grader eller mindst til den maksimale position, såfremt denne er mindre end 2°, fra den indledende position ved hjælp af forlygtens justeranordning. Efter at hele forlygten er indstillet (f.eks. ved hjælp af vinkelmåler) i tilsvarende modsat retning, skal lysafgivelsen i følgende retninger kontrolleres og være inden for de foreskrevne grænser: For nærlyset:

punkt HV og 75R (hhv. 75L)

for fjernlyset: IM og punkt HV (procentdel af IM).

6.4.4.   Har ansøgeren angivet flere end én monteringsposition, gentages proceduren i punkt 6.4.1 til 6.4.3 for alle de øvrige positioner.

6.4.5.   Har ansøgeren ikke søgt om nogen speciel monteringsstilling, indstilles forlygten efter målene i punkt 6.2 og 6.3 med forlygtejusteranordningen i midterstilling. Den videre prøvning efter punkt 6.4.3 finder sted med reflektoren anbragt i yderstillingerne (i stedet for ± 2°) ved hjælp af forlygtens justeranordning.

6.5.   De i punkt 6.2.5 til 6.2.7 og 6.3 ovenfor angivne skærmbelysningsstyrker måles ved hjælp af en fotoreceptor, hvis effektive arbejdsflade skal være indeholdt i et kvadrat med sidelængde 65 mm.

7.   FORSKRIFTER VEDRØRENDE FARVEDE LYGTEGLAS OG FILTRE

7.1.   Der kan meddeles godkendelse for forlygter, som afgiver enten hvidt eller selektivt gult lys med en glødelampe.

Angivet i CIE trikromatiske koordinater er de tilsvarende farvespecifikationer følgende:

Selektivt gult filter (skærm eller lygteglas)

| Afgrænsning mod rød | y ≥ 0,138 + 0,580 x |
| --- | --- |
| Afgrænsning mod grøn | y ≤ 1,29 x – 0,100 |
| Afgrænsning mod hvid | y ≥ – x + 0,966 |
| Grænse mod spektrets værdi | y ≤ – x + 0,992 |

Afgrænsning mod rød

y ≥ 0,138 + 0,580 x

Afgrænsning mod grøn

y ≤ 1,29 x – 0,100

Afgrænsning mod hvid

y ≥ – x + 0,966

Grænse mod spektrets værdi

y ≤ – x + 0,992

som også kan angives som følger:

| dominansbølgelængde: | 575-585 nm |
| --- | --- |
| renhedsfaktor: | 0,90-0,98 |

dominansbølgelængde:

575-585 nm

renhedsfaktor:

0,90-0,98

Transmissionsfaktoren skal være ≥ 0,78 bestemt med en lyskilde med farvetemperatur 2 856 K (17)

7.2.   Filteret skal udgøre en del af forlygten og skal være fastgjort til denne på en sådan måde, at brugeren hverken kan fjerne den utilsigtet eller, med almindeligt værktøj, tilsigtet.

8.   MÅLING AF ULEMPE

Den ulempe, som nærlyset fra en SB-enhed forvolder, skal måles (18)

9.   STANDARDFORLYGTE (19)

Som standardforlygter anses forlygter, som:

9.1.   Opfylder ovennævnte godkendelsesforskrifter,

9.2.   har en effektiv diameter på mindst 160 mm, og

med en standardglødelampe i de forskellige punkter og de forskellige områder, som er omhandlet i punkt 6.2.5 ovenfor, afgiver en belysningsstyrke lig med:

9.3.1.   højst 90 % af de maksimumsværdier og

9.3.2.   mindst 120 % de minimumsværdier, som foreskrives i tabellen i punkt 6.2.5.

10.   BEMÆRKNING VEDRØRENDE FARVE

Eftersom enhver godkendelse efter dette regulativ meddeles i medfør af punkt 7.1 ovenfor for en type forlygte, som afgiver enten hvidt lys eller selektivt gult lys, afskærer artikel 3 i den aftale, til hvilken dette regulativ er vedføjet, ikke aftalens parter fra at forbyde forlygter, som afgiver hvidt eller selektivt gult lys, på de køretøjer, som de indregistrerer.

C.   YDERLIGERE ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

11.   ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN FOR EN FORLYGTETYPE

Enhver ændring af forlygtetypen skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt forlygtetypen. Denne myndighed kan da enten:

11.1.1.   skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at forlygten stadig opfylder forskrifterne, eller

11.1.2.   kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.

11.2.   Underretning om nægtelse eller godkendelse skal med angivelse af ændringer gives efter proceduren i punkt 4.1.4 ovenfor til parterne i aftalen om dette regulativ.

11.3.   Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958-aftalen om dette regulativ herom gennem en anmeldelsesblanket svarende til mønsteret i bilag 1 til dette regulativ.

12.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

12.1.   Forlygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7.

12.2.   Til efterprøvning af, at kravene i punkt 12.1 er opfyldt, skal foretages passende kontrol af produktionen.

Indehaveren af godkendelsen skal navnlig:

12.3.1.   sørge for, at der findes procedurer til effektiv kontrol af produkternes kvalitet

12.3.2.   råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type

12.3.3.   drage omsorg for, at prøvningsdata registreres, og at de tilhørende dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der aftales med den administrative tjeneste

12.3.4.   analysere resultaterne af hver type prøvning og kontrol, så det kontrolleres og sikres, at produktets karakteristika holdes konstante inden for den normale variation i en industriproduktion

12.3.5.   sikre, at der for hver produkttype mindst udføres udføres de i dette regulativs bilag 2 foreskrevne prøver

12.3.6.   sørge for, at enhver stikprøve, der udviser tegn på manglende overensstemmelse ved den pågældende type prøve, foranlediger udtagelse af endnu en stikprøve og endnu en kontrol. Der skal træffes alle nødvendige foranstaltninger til genoprettelse af overensstemmelsen af den pågældende produktion.

Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.

12.4.1.   Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

12.4.2.   Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

12.4.3.   Såfremt kvalitetsniveauet synes at være utilfredsstillende eller det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de test, der er udført i henhold til punkt 12.4.2 ovenfor, udtager inspektøren stikprøver til kontrol hos den tekniske tjeneste, der har foretaget typegodkendelsesprøvningen, under anvendelse af kriterierne i bilag 7.

12.4.4.   Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. Sådan prøvning finder sted på stikprøver, som udtages på tilfældig måde, uden at det medfører forvridning af fabrikantens leveringsforpligtelser, og i overensstemmelse med kriterierne i bilag 7.

12.4.5.   Den kompetente myndighed skal tilstræbe en inspektionshyppighed på én gang hvert andet år. Dette er imidlertid op til den kompetente myndigheds skøn og dens tillid til de ordninger, der skal sikre effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse. Fås der negative resultater, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til, at produktionens overensstemmelse snarest muligt genoprettes.

12.5.   Der ses bort fra forlygter med åbenbare fejl.

12.6.   Der ses bort fra referencemærket.

13.   SANKTIONER VED MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE AF PRODUKTIONEN

13.1.   Godkendelser, som er meddelt for en type forlygte i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt kravene ikke opfyldes, eller såfremt en forlygte, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

13.2.   Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

14.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt ophører med at fremstille en type forlygte, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse, skal myndigheden underrette de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 i dette regulativ.

15.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative enheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser eller endeligt ophørt produktion, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

16.   OVERGANGSBESTEMMELSER

16.1.   Fra seks måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato for regulativ nr. 112 må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ.

16.2.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse efter denne og forudgående ændringsserier til dette regulativ.

16.3.   Godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ før ikrafttrædelsesdatoen for regulativ nr. 112, og enhver udvidelse af godkendelser, herunder udvidelser af en forudgående ændringsserie til dette regulativ, som er meddelt efterfølgende, forbliver gyldige på ubestemt tid.

16.4.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat udstede godkendelser af forlygter på grundlag af denne og eventuelle tidligere ændringsserier til dette regulativ, forudsat at der er tale om forlygter til montering på ibrugtagne køretøjer.

16.5.   Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for regulativ nr. 112 må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, forbyde montering på en ny køretøjstype af en forlygte, der er godkendt i henhold til regulativ nr. 112.

16.6.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat tillade montering på en køretøjstype eller et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ.

16.7.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat tillade montering eller anvendelse på et ibrugtaget køretøj af en forlygte, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved eventuelle tidligere ændringsserier, forudsat at der er tale om udskiftningsforlygter.

---

(1)  Intet i dette regulativ er til hinder for, at en af deltagerne i aftalen om dette regulativ forbyder kombination af en efter dette regulativ godkendt forlygte, som har lygteglas af plast, med en mekanisk forlygterenser (med visker).

(2)  »Lygtens type« (»lygtetype«) må ikke forveksles med »kategori lampe« (»lampekategori«). Dette regulativ vedrører forlygter med halogenglødelamper af kategorierne H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 og/eller H1. Disse kategorier af glødelamper afviger væsentligt ved deres konstruktion, nærmere bestemt ved deres sokkel. De er ikke indbyrdes udskiftelige, men inden for en given kategori af glødelamper kan der sædvanligvis være flere typer.

(3)  Lamper af type HIR1 og/eller H9 må kun tillades at frembringe nærlys i forbindelse med montering af forlygterenser(e), som er i overensstemmelse med regulativ nr. 45. Hvad angår lodret hældning finder bestemmelsen i punkt 6.2.6.2.2 i regulativ nr. 48, ændringsserie 01, endvidere ikke anvendelse, når sådanne forlygter er monteret. Denne indskrænkning skal gælde, så længe der ikke foreligger en generel aftale om anvendelse af anordninger til højdekorrektion og forlygterensere hvad angår forlygtens funktion.

(4)  Vedrørende ansøgning om godkendelse af en glødelampe henvises til regulativ nr. 37.

(5)  For forlygter, som er bestemt til at opfylde kravene for kun én færdselsretning (højre- eller venstrekørsel), anbefales endvidere, at omridset af det areal, som kan tildækkes for at undgå gener for brugere i stater, hvor færdselsretningen er modsat færdselsretningen i den stat, som forlygten er bestemt til, angives uudsletteligt på lygtens glas. Sådan mærkning er dog ikke nødvendig, når arealet tydeligt fremgår af udformningen.

(6)  Kan lygteglasset ikke adskilles fra forlygtens hus, er et areal på lygteglasset tilstrækkeligt.

(7)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Rusland, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika og 48 for New Zealand. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

(8)  Vedrørende tekniske forskrifter for glødelamper henvises til regulativ nr. 37.

(9)  Forlygten anses for at være i overensstemmelse med forskrifterne i dette punkt, såfremt glødelampen let kan monteres i forlygten og dens lokaliseringsflige let føres i indgreb med de tilsvarende udskæringer, selv i mørke.

(10)  Disse bestemmelser finder ikke anvendelse på manøvrekontakten.

(11)  Disse filtre omfatter alle de komponenter, herunder lygteglasset, som er bestemt til at farve lyset.

(12)  Prøveskærmen skal være tilstrækkelig bred til, at afskæringen kan undersøges i et område mindst 5° på hver side af linjen vv.

(13)  Såfremt, for forlygter bestemt til at opfylde dette regulativs bestemmelser alene hvad angår nærlyset, brændaksen afviger væsentligt fra lysbundtets hovedakse, eller, uanset forlygtens type (nærlyslygte og/eller fjernlyslygte), lysbundtets afskæring ikke har et tydeligt knæk, skal der justeres sideværts på den måde, der bedst opfylder kravene til belysning i punkterne 75 R og 50 R for højrekørsel og i punkterne 75 L og 50 L for venstrekørsel.

(14)  En forlygte, der er bestemt til at afgive nærlys, kan omfatte fjernlys, som ikke er i overensstemmelse med forskriften.

(15)  Grænsen på 1° for efterjustering mod højre eller venstre er ikke uforenelig med lodret efterjustering. Sidstnævnte er kun begrænset ved forskrifterne i punkt 6.3; dog bør den vandrette del af afskæringen ikke overskride linjen hh (bestemmelserne i punkt 6.3 finder ikke anvendelse på forlygter, som er bestemt til at opfylde dette regulativs forskrifter alene hvad angår afgivelse af nærlys).

(*1)  E50R og E50L er de faktisk målte belysningsstyrker.

(16)  I område A og B, som ligeledes ligger inden for område III, må intet punkt have en belysningsstyrke over 0,7 lux.

(17)  Svarende til belysningsmiddel A i henhold til Den internationale Belysningskommission (CIE).

(18)  Dette krav vil blive genstand for en anbefaling til støtte for forvaltningerne.

(19)  Der kan foreløbigt godtages andre værdier. Når endelige specifikationer ikke foreligger, anbefales det at bruge en godkendt forlygte.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm)

| (1) | udstedt af: | Myndighedens navn
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 43

udstedt af:

Myndighedens navn

...

...

...

| vedrørende (2): | GODKENDELSE
  UDVIDELSE AF GODKENDELSE
  NÆGTELSE AF GODKENDELSE
  INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
  ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTION |
| --- | --- |

vedrørende (2):

UDVIDELSE AF GODKENDELSE

NÆGTELSE AF GODKENDELSE

INDDRAGELSE AF GODKENDELSE

ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTION

af en type forlygte i henhold til regulativ nr. 8

Godkendelse nr. ... Udvidelse nr. ...

| 1. | Forlygtens firmanavn eller varemærke: ... |
| --- | --- |

1.

Forlygtens firmanavn eller varemærke: ...

| 2. | Fabrikantens navn for denne type forlygte: ... |
| --- | --- |

2.

Fabrikantens navn for denne type forlygte: ...

| 3. | Fabrikantens navn og adresse: ... |
| --- | --- |

3.

Fabrikantens navn og adresse: ...

| 4. | Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ... |
| --- | --- |

4.

Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...

| 5. | Godkendelse ansøgt den (dato): ... |
| --- | --- |

5.

Godkendelse ansøgt den (dato): ...

| 6. | Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen: ... |
| --- | --- |

6.

Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen: ...

| 7. | Dato på prøvningsrapporten fra denne tjeneste: ... |
| --- | --- |

7.

Dato på prøvningsrapporten fra denne tjeneste: ...

| 8. | Nummer på prøvningsrapporten fra denne tjeneste: ... |
| --- | --- |

8.

Nummer på prøvningsrapporten fra denne tjeneste: ...

| 9. | Kort beskrivelse:
  Kategori som angivet ved den pågældende mærkning (3): ...
  Antal og kategori(er) af glødelampe(r): ...
  Farve på det afgivne lys: hvidt/selektivt gult: (2) ... |
| --- | --- |

9.

Kort beskrivelse:

Kategori som angivet ved den pågældende mærkning (3): ...

Antal og kategori(er) af glødelampe(r): ...

Farve på det afgivne lys: hvidt/selektivt gult: (2) ...

| 10. | Godkendelsesmærkets placering: ... |
| --- | --- |

10.

Godkendelsesmærkets placering: ...

| 11. | Begrundelse(r) for eventuel udvidelse: ... |
| --- | --- |

11.

Begrundelse(r) for eventuel udvidelse: ...

| 12. | Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2): ... |
| --- | --- |

12.

Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2): ...

| 13. | Sted: ... |
| --- | --- |

13.

Sted: ...

| 14. | Dato: ... |
| --- | --- |

14.

Dato: ...

| 15. | Underskrift: ... |
| --- | --- |

15.

Underskrift: ...

| 16. | Fortegnelse over de dokumenter, som er indleveret til den administrative tjeneste, som har meddelt godkendelse, er vedføjet denne meddelelse og kan udleveres på begæring. |
| --- | --- |

16.

Fortegnelse over de dokumenter, som er indleveret til den administrative tjeneste, som har meddelt godkendelse, er vedføjet denne meddelelse og kan udleveres på begæring.

---

(1)  Kendingsnummer for det land, der har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelsen (se godkendelsesbestemmelserne i regulativet).

(2)  Det ikke gældende overstreges.

(3)  Angiv den pågældende mærkning, som vælges fra nedenstående fortegnelse:

Image 44

HC,

HC,

HC,

HR,

HR PL,

HCR,

HCR,

HCR,

HC/R,

HC/R,

HC/R,

HC/,

HC/,

HC/,

HC PL,

HC PL,

HC PL,

HCR PL,

HCR PL,

HCR PL,

HC/R PL,

HC/R PL,

HC/R PL,

HC/PL,

HC/PL,

HC/PL

---

BILAG 2

KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE FOR FORLYGTER MONTERET MED GLØDELAMPER H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 OG/ELLER H11

1.   ALMINDELIGE FORHOLD

1.1.   Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i mekanisk og geometrisk henseende, såfremt forskellene ikke overstiger de uundgåelige fremstillingsvariationer inden for dette regulativs forskrifter.

Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt, ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte, som er udstyret med standardglødelampe:

1.2.1.   Ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. For værdierne B 50 L (eller R) og område III kan den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis:

| B 50 L (eller R): | 0,2 lx, svarende til 20 % |
| --- | --- |
| 0,3 lx, svarende til 30 % |
| Område III: | 0,3 lx, svarende til 20 % |
| 0,45 lx, svarende til 30 % |

B 50 L (eller R):

0,2 lx, svarende til 20 %

0,3 lx, svarende til 30 %

Område III:

0,3 lx, svarende til 20 %

0,45 lx, svarende til 30 %

eller, såfremt

1.2.2.1.   for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på +0,2 lx) og, knyttet til denne indstilling, i mindst ét punkt i hvert område, som på måleskærmen (i en afstand af 25 m) afgrænses af en cirkel med radius 15 cm omkring punkterne B 50 L (eller R) (1) (med en tolerance på +0,1 lx), 75 R (eller L), 50 V, 25 R, 25 L, samt i hele den del af område IV, som højst er 22,5 cm over linje 25 R og 25 L

1.2.2.2.   og såfremt der, for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Emax, er overholdt en tolerance på +20 % for maksimalværdierne og –20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.2 i dette regulativ.

1.2.3.   Opfylder resultaterne af de ovenfor beskrevne prøvninger ikke forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 1° til højre eller venstre (2).

1.2.4.   Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøverne med en anden standardglødelampe.

1.3.   Til efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:

En af de udtagne forlygter afprøves med den i bilag 5, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 5, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus.

Forlygten anses for acceptabel, såfremt Δr ikke er over 1,5 mrad.

Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, afprøves endnu en forlygte, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad.

1.4.   Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt, når forlygten er monteret med en glødelampe, som er indstillet til en farvetemperatur svarende til Standard A.

De fotometriske præstationer af en forlygte, som afgiver selektivt gult lys, når den er monteret med en farveløs glødelampe, skal være lig værdierne i dette regulativ ganget med 0,84.

2.   MINDSTEKRAV TIL DEN AF FABRIKANTEN FORETAGNE KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

For hver type forlygte skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne skal udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ.

Konstateres der ved nogen prøvetagning manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages yderligere prøveeksemplarer, som afprøves. Fabrikanten skal træffe foranstaltninger til sikring af overensstemmelsen af den pågældende produktion.

2.1.   Prøvningernes art

Prøvning for overensstemmelse med dette regulativ skal omfatte fotometriske egenskaber og efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme.

2.2.   Metoder, som anvendes ved prøvningen

2.2.1.   Prøvningerne skal i almindelighed udføres i overensstemmelse med de i dette regulativ fastlagte metoder.

2.2.2.   Til enhver overensstemmelsesprøvning, som udføres af fabrikanten, kan ækvivalente metoder anvendes med samtykke fra den kompetente myndighed, som forestår godkendelsesprøvningen. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ.

2.2.3.   Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed.

2.2.4.   Der skal i alle tilfælde anvendes samme referencemetoder som i dette regulativ, navnlig til administrativ kontrol og prøveudtagning.

2.3.   Prøvernes art

Der udtages på tilfældig måde prøver af forlygter fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt forlygter af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.

Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog behandle resultaterne fra flere fabrikker vedrørende samme type som én gruppe, forudsat at fabrikkerne anvender samme kvalitetsstyringssystem.

2.4.   Målte og registrerede fotometriske egenskaber

De udtagne forlygteprøver underkastes fotometrisk måling i de punkter, som er fastlagt i regulativet, idet aflæsningen er begrænset ved punkterne Emax HV (3), HL, HR (4) for fjernlys, og til punkterne B 50 L (eller R), HV, 50 V, 75 R (eller L) og 25 L (eller R) for nærlys (se figuren i bilag 4).

2.5.   Acceptkriterier

Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge sådanne acceptkriterier for produkterne, som opfylder forskrifterne for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 12.1 i dette regulativ.

Acceptkriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå kontrollen i overensstemmelse med bilag 7 (første prøveudtagning).

---

(1)  Bogstaver i parentes henviser til forlygter bestemt til venstrekørsel.

(2)  Se den tilsvarende fodnote i regulativets tekst.

(3)  Når fjernlys- og nærlyslygte er indbygget i hinanden, skal HV for fjernlyset være samme målepunkt som for nærlyset.

(4)  HL og HR: punkt på »hh« beliggende 1,125 m henholdsvis til venstre og højre for punkt HV.

---

BILAG 3

EKSEMPLER PÅ UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER

Figur 1

Anordningen, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, er en forlygte, som er godkendt i Nederlandene (E4) under godkendelsesnummer 2439, som opfylder forskrifterne for både fjern- og nærlys (HCR) i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 04 (04), og som er bestemt alene til højrekørsel.

Tallet 30 angiver, at fjernlysets maksimale lysstyrke er mellem 86 250 og 111 250 candela.

Bemærkning: Godkendelsesnummeret og tillægssymboler dertil skal være placeret tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til højre eller til venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.

| Figur 2 | Figur 3a |
| --- | --- |

Figur 2

Image 46

Figur 3a

Image 47

Figur 3b

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder dette regulativs forskrifter for både nær- og fjernlys og er bestemt:

| Alene til venstrekørsel. | Til begge færdselsretninger ved passende justering af den optiske enhed eller af glødelampen på køretøjet. |
| --- | --- |

Alene til venstrekørsel.

Til begge færdselsretninger ved passende justering af den optiske enhed eller af glødelampen på køretøjet.

| Figur 4 | Figur 5 |
| --- | --- |

Figur 4

Image 49

Figur 5

Image 50

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, har lygteglas af plast, opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår nærlys, og er bestemt:

| Til begge færdselsretninger. | Alene til højrekørsel. |
| --- | --- |

Til begge færdselsretninger.

Alene til højrekørsel.

| Figur 6 | Figur 7 |
| --- | --- |

Figur 6

Image 51

Figur 7

Image 52

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder dette regulativs forskrifter:

| Alene hvad angår nærlys og er bestemt alene til venstrekørsel. | Alene hvad angår fjernlys. |
| --- | --- |

Alene hvad angår nærlys og er bestemt alene til venstrekørsel.

Alene hvad angår fjernlys.

| Figur 8 | Figur 9 |
| --- | --- |

Figur 8

Image 53

Figur 9

Image 54

Identifikation af forlygter, som har lygteglas af plast og opfylder forskrifterne i regulativ nr. 8

| Bestemt alene til højrekørsel, hvad angår både nærlys og fjernlys. | Bestemt alene til højrekørsel alene hvad angår nærlys. |
| --- | --- |

Bestemt alene til højrekørsel, hvad angår både nærlys og fjernlys.

Bestemt alene til højrekørsel alene hvad angår nærlys.

Nærlyset må ikke kunne virke samtidig med fjernlyset og/eller nogen anden forlygte, som er gensidigt indbygget deri.

Figur 10

Forenklet mærkning for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

(De lodrette og vandrette linjer angiver lyssignalanordningens form skematisk, men hører ikke med til godkendelsesmærket).

MODEL A

MODEL B

MODEL C

MODEL D

Bemærkning: Fire ovenstående eksempler svarer til en lygte, som er påført godkendelsesmærke, og som omfatter:

En forreste positionslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7

En forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 86 250 og 111 250 candela, (som angivet ved nummeret 30), og som er godkendt efter forskrifterne i regulativ nr. som ændret ved ændringsserie 04, og som er forsynet med lygteglas af plast

En tågeforlygte, som er godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 19 og er forsynet med lygteglas af plast

En forreste retningsviserblinklygte af kategori 1a, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 6.

Figur 11

Lygte og forlygte indbygget i hinanden

Eksempel 1

Ovenstående eksempel svarer til mærkningen af et lygteglas, som er af plast og er bestemt til anvendelse i forskellige typer forlygter, nemlig:

enten: En forlygte, som har nærlys bestemt til højre- og venstrekørsel og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 86 250 og 111 250 candela (som angivet ved tallet 30), som er godkendt i Tyskland (E1) efter forskrifterne i regulativ nr. 8 som ændret ved ændringsserie 04, som er gensidigt indbygget i en forreste positionslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7

eller: En forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys, og som er godkendt i Tyskland (E1) efter forskrifterne i regulativ nr. 1 som ændret ved ændringsserie 01, som er gensidigt indbygget i samme forreste positionslyslygte som ovenfor

eller blot: En af ovennævnte forlygter, godkendt som enkeltlygte.

Forlygtehuset skal være påført det eneste gyldige godkendelsesnummer, f.eks.:

Eksempel 2

Ovenstående eksempel svarer til mærkningen af et lygteglas af plast, bestemt til anvendelse i en enhed, som omfatter to forlygter og er godkendt i Frankrig (E2) under godkendelsesnummer 81151, og som består af:

en forlygte, som afgiver nærlys bestemt til begge færdselsretninger samt fjernlys med maksimal lysstyrke mellem x og y candela, og som opfylder forskrifterne i regulativ nr. 8

en forlygte, som afgiver fjernlys bestemt til begge færdselsretninger med maksimal lysstyrke mellem w og z candela, og som opfylder forskrifterne i regulativ nr. 20, idet den maksimale lysstyrke af fjernlyset som helhed er mellem 86 250 og 111 250 candela.

---

BILAG 4

MÅLESKÆRME

A.   Forlygte til højrekørsel

(alle mål i mm)

Vejmidte

ZONE III

ZONE II

ZONE IV

ZONE I

Europæisk standardlysstråle

| h-h: horisontalplan | Gennem forlygtens brændpunkt |
| --- | --- |
| v-v: vertikalplan |

h-h: horisontalplan

Gennem forlygtens brændpunkt

v-v: vertikalplan

B.   Forlygte til venstrekørsel

(alle mål i mm)

ZONE III

ZONE II

ZONE IV

ZONE I

Vejmid

Europæisk standardlysstråle

| h-h: horisontalplan | Gennem forlygtens brændpunkt |
| --- | --- |
| v-v: vertikalplan |

h-h: horisontalplan

Gennem forlygtens brændpunkt

v-v: vertikalplan

C.   Punkter for måling af belysningsstyrke

Område A

Område B

Bemærkning: Figur C viser målepunkter for højrekørsel.

Til venstrekørsel skal punkt 7 og 8 flyttes til den tilsvarende placering i højre side af billedet.

---

BILAG 5

PRØVNING FOR STABILITET AF FOTOMETRISKE PRÆSTATIONER AF FORLYGTER I BRUG

PRØVER PÅ KOMPLETTE FORLYGTER

Efter at de fotometriske værdier er målt i henhold til dette regulativs forskrifter i punktet svarende til Emax for fjernlys og i punkterne HV, 50 R, B 50 L for nærlys (eller, for forlygter bestemt til venstrekørsel, HV, 50 L, B 50 R), skal et komplet prøveeksemplar af en forlygte afprøves for stabilitet af fotometriske præstationer under brug. Ved »komplet forlygte« forstås selve den komplette lygte, herunder de omgivende karrosseridele og lygter, som kan påvirke dens varmeafledning.

1.   PRØVNING FOR STABILITET AF FOTOMETRISKE PRÆSTATIONER

Prøvningen finder sted i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C med den komplette forlygte fastgjort på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet.

1.1.   Ren forlygte

Forlygten bringes til at fungere i 12 timer som beskrevet i punkt 1.1.1 og kontrolleres som beskrevet i punkt 1.1.2.

1.1.1.   Prøvningsmetode

Forlygten bringes til at fungere i det foreskrevne tidsrum, således at:

1.1.1.1.

| a) | i tilfælde, hvor kun én lygtefunktion (fjernlys eller nærlys) skal godkendes, er den tilsvarende glødetråd tændt i den foreskrevne tid (1) |
| --- | --- |

a)

i tilfælde, hvor kun én lygtefunktion (fjernlys eller nærlys) skal godkendes, er den tilsvarende glødetråd tændt i den foreskrevne tid (1)

| b) | i tilfælde af i hinanden indbyggede fjernlys- og nærlyslygter (dobbeltrådslampe eller to glødelamper):
  Såfremt ansøgeren erklærer, at forlygten skal anvendes med en enkelt glødetråd tændt (2), skal prøvningerne udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ, idet man aktiverer (1) hver af de angivne funktioner successivt i halvdelen af den i punkt 1.1 foreskrevne tid
  I alle andre tilfælde (1) (2) underkastes forlygten følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:
  15 minutter med nærlysets glødetråd tændt
  5 minutter med alle glødetråde tændt |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af i hinanden indbyggede fjernlys- og nærlyslygter (dobbeltrådslampe eller to glødelamper):

Såfremt ansøgeren erklærer, at forlygten skal anvendes med en enkelt glødetråd tændt (2), skal prøvningerne udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ, idet man aktiverer (1) hver af de angivne funktioner successivt i halvdelen af den i punkt 1.1 foreskrevne tid

I alle andre tilfælde (1) (2) underkastes forlygten følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:

15 minutter med nærlysets glødetråd tændt

5 minutter med alle glødetråde tændt

| c) | ved sammenbyggede lygtefunktioner skal alle enkeltfunktioner være tændt samtidig i den tid, der foreskrives for de enkelte lygtefunktioner a), idet der også tages hensyn til brugen af i hinanden indbyggede lygtefunktioner b), i henhold til fabrikantens forskrifter. |
| --- | --- |

c)

ved sammenbyggede lygtefunktioner skal alle enkeltfunktioner være tændt samtidig i den tid, der foreskrives for de enkelte lygtefunktioner a), idet der også tages hensyn til brugen af i hinanden indbyggede lygtefunktioner b), i henhold til fabrikantens forskrifter.

1.1.1.2.   Prøvespænding

Spændingen skal være indstillet således, at der tilføres 90 % af det maksimale wattforbrug, som foreskrives i regulativet for glødelamper (Regulativ nr. 37). Den tilførte effekt i watt skal i alle tilfælde være i overensstemmelse med den tilsvarende værdi for en glødelampe til 12 V mærkespænding, medmindre ansøgeren angiver, at forlygten kan anvendes ved en anden spænding. I sidstnævnte tilfælde skal prøven udføres med den glødelampe, hvis wattforbrug er det højeste, som kan anvendes.

1.1.2.   Prøvningsresultater

1.1.2.1.   Besigtigelse

Når forlygten er stabiliseret ved rumtemperatur, skal forlygtens lygteglas og et eventuelt udvendigt glas rengøres med en ren, fugtig bomuldsklud. Lygten inspiceres derefter visuelt; synlig skævhed, deformation, revnedannelse eller farveændring må hverken findes i lygteglasset eller i et eventuelt udvendigt glas.

1.1.2.2.   Fotometrisk prøvning

For at efterkomme dette regulativs forskrifter skal de fotometriske værdier efterprøves i følgende punkter:

Nærlys:

50 R — B 50 L — HV for forlygter bestemt til højrekørsel

50 L — B 50 R — HV for forlygter bestemt til venstrekørsel.

Fjernlys:

Punktet svarende til Emax

Der kan foretages endnu en indstilling til korrektion for eventuel varmeforårsaget deformation af forlygtens sokkel (ændringen i afskæringslinjens position er omhandlet i punkt 2 i dette bilag).

Mellem de fotometriske egenskaber og værdierne målt inden prøvningen kan tillades en afvigelse på 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode.

1.2.   Tilsmudset forlygte

Efter at være afprøvet som beskrevet i punkt 1.1 ovenfor bringes forlygten til at fungere i én time som beskrevet i punkt 1.1.1 efter at være forberedt som foreskrevet i punkt 1.2.1 og kontrolleret som foreskrevet i punkt 1.1.2.

1.2.1.   Forberedelse af forlygten

1.2.1.1.   Prøveblanding

1.2.1.1.1.   Forlygter med udvendigt lygteglas af glas:

Den blanding af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, består af:

9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm

1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm

0,2 vægtdel NaCMC (3), samt

en passende mængde destilleret vand med specifik ledningsevne ≤ 1 mS/m.

Blandingen må højst være 14 dage gammel.

1.2.1.1.2.   Forlygter med udvendigt lygteglas i plast:

Blandingen af vand og urenheder, som skal påføres forlygten, består af:

9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm

1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm

0,2 vægtdel NaCMC (3)

13 vægtdele destilleret vand med specifik ledningsevne ≤ 1 mS/m, og

2 ± 1 vægtdel overfladeaktivt stof (4)

Blandingen må højst være 14 dage gammel.

1.2.1.2.   Påføring af prøveblandingen på forlygten

Prøveblandingen påføres jævnt på hele forlygtens lysende overflade, hvorefter man lader den tørre. Denne procedure gentages, indtil lysstyrken er faldet til 15-20 % af de værdier, som er målt for hvert af følgende punkter under de i punkt 1 ovenfor beskrevne betingelser:

Emax af fjernlyset for en fjernlys-/nærlyslygte

Emax af nærlyset for en lygte, som alene afgiver nærlys

50 R og 50 V (5) for en lygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til højrekørsel

50 L og 50 V (5) for en lygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til venstrekørsel.

1.2.1.3.   Måleudstyr

Det anvendte måleudstyr skal svare til det, som anvendes til godkendelsesprøvning af forlygter. Til fotometrisk efterprøvning anvendes en standardglødelampe (referenceglødelampe).

2.   PRØVE FOR ÆNDRING I AFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE BELIGGENHED UNDER INDVIRKNING AF VARME

Denne prøve består i at kontrollere, at afskæringslinjens lodrette flytning under indvirkning af varme ikke overstiger en foreskreven værdi for en nærlyslygte i brug.

Efter at forlygten er afprøvet i henhold til punkt 1 underkastes lygten den i punkt 2.1 i dette bilag beskrevne prøve uden at fjernes fra eller efterjusteres i forhold til prøveopspændingen.

2.1.   Prøvning

Prøvningen udføres i tør og stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C.

Ved hjælp af en masseproduceret glødelampe, som er ældet i mindst én time, bringes forlygten til at fungere med nærlys uden at fjernes fra eller efterjusteres i forhold til prøveopspændingen. (Til denne prøve indstilles spændingen som foreskrevet i punkt 1.1.1.2). Positionen af afskæringslinjens vandrette del (mellem vv og en lodret linje gennem punktet B 50 R for venstrekørsel hhv. B 50 L for højrekørsel) kontrolleres hhv. 3 minutter (r3) og 60 minutter (r60) efter at lygten har været i funktion.

Måling af ændringen i afskæringslinjens position som beskrevet ovenfor kan udføres med enhver metode, som giver acceptabel nøjagtighed og reproducerbare resultater.

2.2.   Prøvningsresultater

2.2.1.   Resultatet, målt i milliradianer (mrad) anses for acceptabelt, når den numeriske værdi Δ rI = / r3 – r60 / målt på forlygten, ikke er over 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad).

2.2.2.   Er denne værdi imidlertid over 1,0 mrad, men ikke over 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), afprøves endnu en forlygte som beskrevet i punkt 2.1 efter tre på hinanden følgende gange at have været underkastet den nedenfor beskrevne cyklus for at stabilisere positionen af forlygtens mekaniske dele på et underlag, som er repræsentativt for korrekt montering på køretøjet:

Nærlyset bringes til at fungere i én time (spændingen indstilles som foreskrevet i punkt 1.1.1.2).

Én times pause.

Forlygtetypen anses for acceptabel, hvis gennemsnitsværdien af de numeriske værdier Δ rI, målt på første prøve, og Δ rII. målt på den anden prøve, ikke er over 1,0 mrad.

Formula

---

(1)  Er den afprøvede forlygte sammenbygget med og/eller gensidigt indbygget i lyssignallygter, skal sidstnævnte være tændt under hele prøven, Er der tale om en retningsviserblinklygte, skal dennes blinkfunktion være aktiveret med et tændt/slukket forhold på omtrent én til én.

(2)  Såfremt to eller flere glødetråde lyser samtidig, når forlygten afgiver overhalingssignal, anses dette ikke for normal samtidig brug af glødetrådene.

(3)  NaCMC betegner natriumsaltet af carboxymethylcellulose, sædvanligvis benævnt CMC. Den i smudsblandingen anvendte NaCMC skal have en substitutionsgrad (DS) på 0,6-0,7 og en viskositet på 200-300 cP af en 2 % opløsning ved 20 °C.

(4)  Tolerancen på mængden skyldes nødvendigheden af at fremskaffe smuds, som spredes korrekt over hele plastlygteglasset.

(5)  Punktet 50 V er beliggende 375 mm under HV på den lodrette linje v-v på skærmen, der er placeret i en afstand af 25 m.

---

BILAG 6

FORSKRIFTER FOR LYGTER MED LYGTEGLAS AF PLAST — PRØVNING AF LYGTEGLAS ELLER MATERIALEPRØVER SAMT AF KOMPLETTE LYGTER

1.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

1.1.   Prøver, som indleveres i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ, skal opfylde forskrifterne i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor.

1.2.   De to prøver af komplette forlygter, som er indleveret i henhold til punkt 2.2.3 i dette regulativ og forsynet med lygteglas af plast, skal, hvad angår lygteglassets materiale, opfylde forskrifterne i punkt 2.6 nedenfor.

1.3.   Prøverne af lygteglas af plast eller materialeprøverne skal, med den eventuelle reflektor, som de er bestemt til anvendelse sammen med, underkastes godkendelsesprøvning i den kronologiske rækkefølge angivet i tabel A i tillæg 1 til dette bilag.

1.4.   Kan lygtefabrikanten imidlertid godtgøre, at produktet allerede har bestået de i punkt 2.1-2.5 nedenfor foreskrevne prøver eller tilsvarende prøver i henhold til et andet regulativ, behøver de pågældende prøver ikke gentages; kun de i tillæg 1, tabel B, foreskrevne prøver er påbudt.

2.   PRØVNING

2.1.   Bestandighed mod temperaturændringer

2.1.1.   Prøvninger

Tre nye prøver (lygteglas) gennemgår fem cykliske forløb af temperatur- og fugtighedsændringer (RH = relativ fugtighed) i henhold til følgende program:

3 timer ved 40 °C ± 2 °C og 85-95 % RH

1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH

15 timer ved –30 °C ± 2 °C

1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH

3 timer ved 80 °C ± 2 °C

1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH

Inden denne prøvning skal prøverne opbevares ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH i mindst fire timer.

Bemærkning: Perioderne på én time ved 23 °C ± 5 °C skal indbefatte de overgangsperioder fra den ene temperatur til den anden, som er nødvendige for at undgå temperaturchok.

2.1.2.   Fotometriske målinger

2.1.2.1.   Metode

Der foretages fotometriske målinger på prøverne før og efter prøvningen.

Disse målinger finder sted med brug af en standardlampe i følgende punkter:

B 50 L og 50 R for nærlyset fra en nærlyslygte eller nærlys-/fjernlyslygte (B 50 R og 50 L for forlygter bestemt til venstrekørsel)

Punktet svarende til Emax for fjernlyset fra fjernlyslygte eller nærlys-/fjernlyslygte.

2.1.2.2.   Resultater

Afvigelsen mellem de fotometriske værdier, målt på hver prøve før og efter prøvning, må ikke være over 10 %, heri medregnet tolerancerne på den fotometriske metode.

2.2.   Bestandighed mod stoffer i atmosfæren og kemiske stoffer

2.2.1.   Bestandighed mod stoffer i atmosfæren

Tre nye prøver (lygteglas eller materialeprøver) udsættes for bestråling fra en kilde med spektral energifordeling svarende til et sort legeme med en temperatur mellem 5 500 K og 6 000 K. Mellem kilden og prøverne anbringes passende filtre, som giver størst mulig reduktion af stråling med bølgelængde under 295 nm og over 2 500 nm. Prøverne udsættes for en belysningseffekt på 1 200 ± 200 W/m2 i et tidsrum, som bevirker, at de modtager en lysenergi på 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Inden for afdækningen skal temperaturen, målt på det sorte panel, som er anbragt i niveau med prøverne, være 50 °C ± 5 °C. For at sikre ensartet udsættelse skal prøverne rotere omkring strålingskilderne med mellem 1 og 5 o./min.

Prøverne overbruses med destilleret vand med specifik ledningsevne mindre end 1 mS/m ved en temperatur på 23 °C ± 5 °C i henhold til følgende cyklus:

| overbrusning: | 5 minutter |
| --- | --- |
| tørring: | 25 minutter. |

overbrusning:

5 minutter

tørring:

25 minutter.

2.2.2.   Bestandighed mod kemiske stoffer

Efter udførelse af den i punkt 2.2.1 ovenfor beskrevne prøvning og den i punkt 2.2.3.1 nedenfor beskrevne måling behandles den ydre overflade af de tre nævnte prøver som beskrevet i punkt 2.2.2.2 med den i punkt 2.2.2.1 nedenfor foreskrevne blanding.

2.2.2.1.   Prøveblanding

Prøveblandingen består af 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % tetrachlorethan, 12,5 % trichlorethen og 6 % xylen (de angivne procenttal er % v/v).

2.2.2.2.   Påføring af prøveblandingen

Et stykke bomuldsklud (ifølge ISO 105) gennemvædes til mætning med den i punkt 2.2.2.1. ovenfor angivne blanding og lægges efter højst 10 sekunder på prøvens ydre overflade i et tidsrum af 10 minutter med et tryk på 50 N/cm2, svarende til en kraft på 100 N på et prøveareal på 14 × 14 mm.

Inden for denne 10 minutters periode gennemvædes stofpuden igen med blandingen, således at sammensætningen af den påførte væske til stadighed er identisk med den foreskrevne prøveblanding.

I påføringsperioden er det tilladt at kompensere for tryk, der påføres prøven, for at forebygge revnedannelse.

2.2.2.3.   Rengøring

Efter afslutning af påføringen af prøveblandingen tørres prøverne i fri luft og vaskes derefter med den opløsning, som er beskrevet i punkt 2.3 (Bestandighed mod detergenter) ved 23 °C ± 5 °C.

Derefter skylles prøverne omhyggeligt med destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,2 % ved 23 °C ± 5 °C og aftørres derefter med en blød klud.

2.2.3.   Resultater

2.2.3.1.   Efter prøvning for bestandighed mod stoffer i atmosfæren skal prøvernes ydre overflade være uden revner, ridser, skår og deformation, og den gennemsnitlige afvigelse i transmission

Formula
  , målt på de tre prøver i henhold til den i tillæg 2 til dette bilag beskrevne metode, må ikke være over 0,020 (Δ tm ≤ 0,020).

2.2.3.2.   Efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer må prøverne ikke frembyde spor af kemisk misfarvning, som kan forventes at ville påvirke fluxspredningen, af hvilken middelafvigelsen

Formula
  , målt på de tre prøver efter den i tillæg 2 til dette bilag beskrevne metode, ikke må være over 0,020

(Δ dm ≤ 0,020).

2.3.   Bestandighed mod detergenter og carbonhydrider

2.3.1.   Bestandighed mod detergenter

Den ydre overflade af de tre prøver (lygteglas eller materialeprøver) opvarmes til 50 °C ± 5 °C og nedsænkes derefter i fem minutter i en blanding, hvis temperatur holdes på 23 °C ± 5 °C, og som består af 99 dele destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,02 %, og én del alkylarylsulfonat.

Efter prøvningen tørres prøverne ved 50 °C ± 5 °C. Prøvernes overflade rengøres med en fugtig klud.

2.3.2.   Bestandighed mod carbonhydrider

Den ydre overflade af disse tre prøver indgnides derefter let i ét minut med en bomuldsklud gennemblødt med en blanding af 70 % n-heptan og 30 % toluen (% v/v) og tørrer derefter i fri luft.

2.3.3.   Resultater

Efter successiv udførelse af ovenstående to prøvninger må den gennemsnitlige afvigelse i transmission

Formula
  , målt på de tre prøver i henhold til den i tillæg 2 til dette bilag beskrevne metode, ikke være over 0,010 (Δ tm ≤ 0,010).

2.4.   Bestandighed mod mekanisk nedbrydning

2.4.1.   Metode til mekanisk nedbrydning

Ydersiden af de tre nye prøver (lygteglas) udsættes for ensartet mekanisk nedbrydning med den i tillæg 3 til dette bilag beskrevne metode.

2.4.2.   Resultater

Efter denne prøvning måles afvigelserne:

i transmission:
  Formula

og i spredning:
  Formula

med den i tillæg 2 beskrevne metode i det område, der foreskrives i punkt 2.2.4 ovenfor. Gennemsnitsværdien for de tre prøveeksemplarer skal være således, at: Δ tm ≤ 0,100; Δ dm ≤ 0,050.

2.5.   Prøvning for vedhæftning af eventuel coating

2.5.1.   Klargøring af prøven

I et areal på 20 mm × 20 mm af lygteglassets coatede overflade indridses med barberblad eller nål en inddeling bestående af kvadrater på ca. 2 mm × 2 mm. Trykket på barberblad eller nål skal være tilstrækkeligt til i det mindste at gennemskære coatingen.

2.5.2.   Beskrivelse af prøvningen

Der benyttes klæbebånd med en vedhæftningsstyrke på 2 N/(cm bredde) ±20 %, målt under de standardbetingelser, der foreskrives i tillæg 4 til dette bilag. Klæbebåndet, hvis bredde er mindst 25 mm, trykkes i mindst fem minutter mod den overflade, der er forberedt som beskrevet i punkt 2.5.1.

Derefter belastes enden af klæbebåndet på en sådan måde, at vedhæftningskraften til overfladen afbalanceres af en kraft vinkelret på denne overflade. På dette stadium afrives tapen med en konstant hastighed af 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Resultater

Der må ikke være væsentlig beskadigelse af det inddelte areal. Der tillades beskadigelse af skæringspunkterne mellem kvadraterne og ved kanterne af udskæringen, forudsat at det beskadigede område ikke udgør mere end 15 % af det inddelte område.

2.6.   Afprøvning af komplet forlygte med lygteglas af plast

2.6.1.   Bestandighed mod mekanisk nedbrydning af lygteglassets overflade

2.6.1.1.   Prøvninger

Lygteglasset i lygteprøve nr. 1 underkastes den i punkt 2.4.1 ovenfor beskrevne prøve.

2.6.1.2.   Resultater

Efter prøvningen må resultaterne af de fotometriske målinger, som er udført på forlygten i overensstemmelse med dette regulativ, højst være 30 % over de maksimalværdier, der foreskrives for punkterne B 50 L og HV, og højst 10 % under de mindsteværdier, der foreskrives for punkt 75 R (for forlygter bestemt til venstrekørsel tages punkterne B 50 R, HV og 75 L i betragtning).

2.6.2.   Prøvning for vedhæftning af eventuel coating

Lygteglasset i lygteprøve nr. 2 underkastes den i punkt 2.5 ovenfor beskrevne prøve.

3.   KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Hvad angår de til lygteglassene anvendte materialer anses lygterne i en serie for at opfylde forskrifterne i dette regulativ, såfremt:

3.1.1.   Prøvernes yderside efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer og prøvning for bestandighed mod detergenter og carbonhydrider ikke frembyder revner, skår eller deformation, som er synlig for det blotte øje (se punkt 2.2.2, 2.3.1 og 2.3.2), og

3.1.2.   de fotometriske værdier i de i punkt 2.6.1.2 beskrevne målepunkter efter udførelse af prøvningen i punkt 2.6.1.1 er inden for de i dette regulativ foreskrevne grænser for produktionens overensstemmelse.

3.2.   Opfylder prøvningsresultaterne ikke forskrifterne, gentages prøvningen på endnu en prøve af forlygter, udtaget på tilfældig måde.

TILLÆG 1

KRONOLOGISK RÆKKEFØLGE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN

Prøvning af plastmaterialer (lygteglas eller materialeprøver, som er indleveret i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ).

Tabel A

| Prøveemne og prøvning | Lygteglas eller materialeprøver | Lygteglas |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Begrænset fotometri (punkt 2.1.2) | | | | | | | | | | x | x | x | |
| 1.1.1. | Temperaturændring (punkt 2.1.1) | | | | | | | | | | x | x | x | |
| 1.1.2. | Begrænset fotometri (punkt 2.1.2) | | | | | | | | | | x | x | x | |
| 1.2.1. | Transmissionsmåling | x | x | x | x | x | x | x | x | x | | | | |
| 1.2.2. | Spredningsmåling | x | x | x | | | | x | x | x | | | | |
| 1.3. | Atmosfæriske stoffer (punkt 2.2.1) | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.3.1. | Transmissionsmåling | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.4. | Kemiske stoffer (punkt 2.2.2) | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.4.1. | Spredningsmåling | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.5. | Detergenter (punkt 2.2.1) | | | | x | x | x | | | | | | | |
| 1.6. | Carbonhydrider (punkt 2.3.2) | | | | x | x | x | | | | | | | |
| 1.6.1. | Transmissionsmåling | | | | x | x | x | | | | | | | |
| 1.7. | Ældning (punkt 2.4.1) | | | | | | | x | x | x | | | | |
| 1.7.1. | Transmissionsmåling | | | | | | | x | x | x | | | | |
| 1.7.2. | Spredningsmåling | | | | | | | x | x | x | | | | |
| 1.8. | Vedhæftning (punkt 2.5) | | | | | | | | | | | | | x |

Prøveemne og prøvning

Lygteglas eller materialeprøver

Lygteglas

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1.

Begrænset fotometri (punkt 2.1.2)

x

x

x

1.1.1.

Temperaturændring (punkt 2.1.1)

x

x

x

1.1.2.

Begrænset fotometri (punkt 2.1.2)

x

x

x

1.2.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

x

x

x

x

x

x

1.2.2.

Spredningsmåling

x

x

x

x

x

x

1.3.

Atmosfæriske stoffer (punkt 2.2.1)

x

x

x

1.3.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

1.4.

Kemiske stoffer (punkt 2.2.2)

x

x

x

1.4.1.

Spredningsmåling

x

x

x

1.5.

Detergenter (punkt 2.2.1)

x

x

x

1.6.

Carbonhydrider (punkt 2.3.2)

x

x

x

1.6.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

1.7.

Ældning (punkt 2.4.1)

x

x

x

1.7.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

1.7.2.

Spredningsmåling

x

x

x

1.8.

Vedhæftning (punkt 2.5)

x

Prøvning af komplette forlygter (indleveret i henhold til punkt 2.2.3 i dette regulativ).

Tabel B

| | Komplet forlygte |
| --- | --- |
| Prøveeksemplar nr. |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Ældning (punkt 2.6.1.1) |

Komplet forlygte

Prøveeksemplar nr.

1

2

2.1.

Ældning (punkt 2.6.1.1)

x

| 2.2. | Fotometri (punkt 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometri (punkt 2.6.1.2)

x

| 2.3. | Vedhæftning (punkt 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3.

Vedhæftning (punkt 2.6.2)

x

TILLÆG 2

Metode til måling af lysspredning og -transmission

1.   APPARATUR (se illustration)

Lysstrålen fra en kollimator K, hvis halve divergens
  Formula

begrænses af en blænder DT med en åbning på 6 mm, op mod hvilken prøveholderen anbringes.

En konvergent akromatisk linse L2, korrigeret for sfærisk aberration, forbinder blænderen DT med modtageren R; diameteren af linsen L2 skal være således, at den ikke afblænder det fra prøven spredte lys inden for en kegle, hvis halve topvinkel er β/2 = 14°.

En ringblænde DD med vinkler α/2= 1° og α max / 2 = 12° anbringes i et billedbrændplan af linsen L2.

Den uigennemsigtige centrale del af blænderen er nødvendig for at eliminere lys, som kommer direkte fra lyskilden. Blænderens centrale del skal kunne fjernes fra lysstrålen på en sådan måde, at den kan føres tilbage nøjagtigt i udgangsstillingen.

Afstanden L2 DT og brændvidden F2 (1) af linsen L2 skal være valgt således, at billedet af DT fuldstændig dækker modtageren R.

Sættes den initiale indfaldende flux til 1 000 enheder, skal den absolutte præcision af hver aflæsning være bedre end 1 enhed.

2.   MÅLINGER

Der foretages følgende aflæsninger:

| Aflæsning | Med prøve | Med midterafsnit af DD | Repræsenteret størrelse |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nej | nej | Indfaldende flux i første aflæsning |
| T2 | ja (før prøvning) | nej | Flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24 °C |
| T3 | ja (efter prøvning) | nej | Flux afgivet af det afprøvede materiale i et felt på 24 °C |
| T4 | ja (før prøvning) | ja | Flux, som er spredt af det nye materiale |
| T5 | ja (efter prøvning) | ja | Flux, som er spredt af det afprøvede materiale |

Aflæsning

Med prøve

Med midterafsnit af DD

Repræsenteret størrelse

T1

nej

nej

Indfaldende flux i første aflæsning

T2

ja (før prøvning)

nej

Flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24 °C

T3

ja (efter prøvning)

nej

Flux afgivet af det afprøvede materiale i et felt på 24 °C

T4

ja (før prøvning)

ja

Flux, som er spredt af det nye materiale

T5

ja (efter prøvning)

ja

Flux, som er spredt af det afprøvede materiale

---

(1)  For L2 anbefales det at anvende en brændvidde på ca. 80 mm.

TILLÆG 3

METODE TIL PRØVNING VED PÅSPRØJTNING

1.   PRØVNINGSUDSTYR

1.1.   Sprøjtepistol

Den anvendte sprøjtepistol skal være udstyret med en dyse Ø 1,3 mm, som giver mulighed for en væskestrømningshastighed på 0,24 ± 0,02 l/min. ved et arbejdstryk på 6,0 bar – 0, +0,5 bar.

Under disse arbejdsbetingelser skal der på den overflade, der udsættes for nedbrydning, fremkomme et blæsemønster med en diameter på 170 mm ± 50 mm i en afstand af 380 mm ± 10 mm fra dysen.

1.2.   Prøveblanding

Prøveblandingens sammensætning er følgende:

Kvartssand med hårdhed 7 på Mohr-skalaen og kornstørrelse mellem 0 og 0,2 mm samt tilnærmelsesvis normal fordeling, samt skarpkantethedsfaktor 1,8 til 2

Vand med hårdhed ikke over 205 g/m3 til en blanding indeholdende 25 g sand pr. liter vand.

2.   PRØVNING

Lygteglassets ydre overflade udsættes én eller flere gange for den sandstråle, der frembringes som ovenfor beskrevet. Sandstrålen rettes omtrent vinkelret mod den overflade, som skal afprøves.

Nedbrydningen kontrolleres ved hjælp af en eller flere glasprøver, der anbringes som reference tæt ved de afprøvede lygteglas. Blandingen påsprøjtes, indtil ændringen i lysspredning på prøven (prøverne), målt ved den i tillæg 2 beskrevne metode, er sådan, at:

Formula

Der kan anvendes flere referenceprøver til kontrol af, at hele den afprøvede overflade er ensartet nedbrudt.

TILLÆG 4

PRØVNING AF KLÆBEBÅNDETS VEDHÆFTNING

1.   FORMÅL

Med metoden bestemmes den lineære vedhæftningskraft af et klæbebånd til en glasplade under standardbetingelser.

2.   PRINCIP

Måling af den kraft, det kræver at løsrive et klæbebånd fra en glasplade i en vinkel på 90°.

3.   FORESKREVNE ATMOSFÆREBETINGELSER

Den omgivende luft skal have en temperatur på 23 °C ± 5 °C og 65 ± 15 % relativ fugtighed (RH).

4.   PRØVEEMNER

Inden prøvning skal prøverullen af klæbebånd konditioneres i 24 timer i den foreskrevne atmosfære (se punkt 3 ovenfor).

Fra hver rulle afprøves fem prøveobjekter, hver med længde 400 mm. Før prøveobjekterne aftages, kasseres de tre første vindinger på rullen.

5.   FREMGANGSMÅDE

Prøven finder sted i de i punkt 3 foreskrevne omgivelser.

De fem prøveobjekter udtages ved, at klæbebåndet udrulles radialt med en hastighed på ca. 300 mm/s, hvorefter de inden for 15 sekunder påføres på følgende måde:

Klæbebåndet anbringes gradvis på glasset, idet det påføres med en langsgående let gnidende bevægelse af fingeren uden overdrevent tryk, således at der ikke efterlades luftbobler mellem klæbebåndet og glaspladen.

Prøven henligger i 10 minutter under de foreskrevne atmosfæriske betingelser.

Træk ca. 25 mm af prøveobjektet fri af pladen i et plan vinkelret på prøveobjektets akse.

Fastgør pladen og fold den frie ende af klæbebåndet tilbage i en vinkel på 90°. Påfør en sådan kraft, at skillelinjen mellem klæbebånd og plade er vinkelret på denne kraft og vinkelret på pladen.

Træk, så klæbebåndet løsnes med en hastighed på 300 mm/s ± 30 mm/s, og notér den kraft, som kræves dertil.

6.   RESULTATER

De fem målte værdier ordnes i rækkefølge, og medianværdien tages som måleresultat. Denne værdi udtrykkes i Newton pr. cm bredde af klæbebåndet.

---

BILAG 7

MINDSTEKRAV TIL PRØVETAGNING VED EN INSPEKTØR

1.   ALMINDELIGE FORHOLD

1.1.   Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende i henhold til eventuelle forskrifter i dette regulativ, såfremt forskellene ikke overstiger uundgåelige fremstillingsvariationer.

Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte, som er er udstyret med standardglødelampe,

1.2.1.   ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. For værdierne B 50 L (eller R) og område III kan den maksimale afvigelse være henholdsvis:

| B 50 L (eller R): | 0,2 lx, svarende til 20 % |
| --- | --- |
| 0,3 lx, svarende til 30 % |
| Område III: | 0,3 lx, svarende til 20 % |
| 0,45 lx, svarende til 30 % |

B 50 L (eller R):

0,2 lx, svarende til 20 %

0,3 lx, svarende til 30 %

Område III:

0,3 lx, svarende til 20 %

0,45 lx, svarende til 30 %

eller, såfremt

1.2.2.1.   for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på 0,2 lx) og, knyttet til denne indstilling, i mindst ét punkt i hvert område, som på måleskærmen (i en afstand af 25 m) afgrænses af en cirkel med radius 15 cm omkring punkterne B 50 L (eller R) (1) (med en tolerance på 0,1 lx), 75 R (eller L), 50 V, 25 R, 25 L, samt i hele den del af område IV, som højst er 22,5 cm over linje 25 R og 25 L

1.2.2.2.   og såfremt der, for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Emax, er overholdt en tolerance på +20 % for maksimalværdierne og –20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.2 i dette regulativ. Der ses bort fra referencemærket.

1.2.3.   Opfylder resultaterne af de ovenfor beskrevne prøvninger ikke forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 1° til højre eller venstre.

1.2.4.   Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøverne med en anden standardglødelampe.

1.2.5.   Der ses bort fra forlygter med åbenbare fejl.

1.2.6.   Der ses bort fra referencemærket.

1.3.   Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt, når forlygten er monteret med en glødelampe, som er indstillet til en farvetemperatur svarende til Standard A.

De fotometriske præstationer af en forlygte, som afgiver selektivt gult lys, når den er monteret med en farveløs glødelampe, skal være lig værdierne i dette regulativ ganget med 0,84.

2.   FØRSTE PRØVEUDTAGNING

Ved den første prøveudtagning udtages fire forlygter på tilfældig måde. Den første prøve på to eksemplarer mærkes A, den anden prøve på to eksemplarer mærkes B.

2.1.   Produktionen anses ikke for uoverensstemmende

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne i ugunstig retning er:

2.1.1.1.   for prøve A

| A1 | : | Én forlygte: 0 %
  én forlygte: ikke over 20 % |
| --- | --- | --- |
| A2 | : | begge forlygter: over 0 %
  men ikke over 20 %
  gå til prøve B |

A1

:

Én forlygte: 0 %

én forlygte: ikke over 20 %

A2

:

begge forlygter: over 0 %

men ikke over 20 %

gå til prøve B

2.1.1.2.   For prøve B

| B1 | : | Begge forlygter: 0 % |
| --- | --- | --- |

B1

:

Begge forlygter: 0 %

2.1.2.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt.

2.2.   Produktionen anses for uoverensstemmende

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende og anmodes fabrikanten om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

2.2.1.1.   For prøve A,

| A3 | : | Én forlygte: ikke over 20 %
  én forlygte: over 20 %
  men ikke over 30 % |
| --- | --- | --- |

A3

:

Én forlygte: ikke over 20 %

én forlygte: over 20 %

men ikke over 30 %

2.2.1.2.   For prøve B

| B2 | : | I tilfælde A2
  én forlygte: over 0 %
  men ikke over 20 %
  én forlygte: ikke over 20 % |
| --- | --- | --- |
| B3 | : | I tilfælde A2
  én forlygte: 0 %
  én forlygte: over 20 %
  men ikke over 30 % |

B2

:

I tilfælde A2

én forlygte: over 0 %

men ikke over 20 %

én forlygte: ikke over 20 %

B3

:

I tilfælde A2

én forlygte: 0 %

én forlygte: over 20 %

men ikke over 30 %

2.2.2.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A ikke er opfyldt.

2.3.   Godkendelsen inddrages

Efter udtagning af prøver ved den i i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende og vil punkt 13 blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for lygterne er:

2.3.1.   For prøve A

| A4 | : | Én forlygte: ikke over 20 %
  én forlygte: over 30 % |
| --- | --- | --- |
| A5 | : | Begge forlygter: over 20 % |

A4

:

Én forlygte: ikke over 20 %

én forlygte: over 30 %

A5

:

Begge forlygter: over 20 %

2.3.2.   For prøve B

| B4 | : | I tilfælde A2
  en forlygte: over 0 %
  men ikke over 20 %
  én forlygte: over 20 % |
| --- | --- | --- |
| B5 | : | I tilfælde A2
  begge forlygter: over 20 % |
| B6 | : | I tilfælde A2
  én forlygte: 0 %
  én forlygte: over 30 % |

B4

:

I tilfælde A2

en forlygte: over 0 %

men ikke over 20 %

én forlygte: over 20 %

B5

:

I tilfælde A2

begge forlygter: over 20 %

B6

:

I tilfælde A2

én forlygte: 0 %

én forlygte: over 30 %

2.3.3.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A og B ikke er opfyldt.

3.   GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING

I tilfælde A3, B2 og B3 skal prøveudtagningen senest to måneder efter anmeldelsen gentages ved udtagning af en tredje prøve C bestående af to forlygter og en fjerde prøve D bestående af to forlygter, fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.

3.1.   Produktionen anses ikke for uoverensstemmende

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

3.1.1.1.   For prøve C

| C1 | : | Én forlygte: 0 %
  én forlygte: ikke over 20 % |
| --- | --- | --- |
| C2 | : | Begge forlygter: over 0 %
  men ikke over 20 %
  Gå til prøve D |

C1

:

Én forlygte: 0 %

én forlygte: ikke over 20 %

C2

:

Begge forlygter: over 0 %

men ikke over 20 %

Gå til prøve D

3.1.1.2.   For prøve D

| D1 | : | I tilfælde C2
  begge forlygter: 0 % |
| --- | --- | --- |

D1

:

I tilfælde C2

begge forlygter: 0 %

3.1.2.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C er opfyldt.

3.2.   Produktionen anses for uoverensstemmende

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende og anmodes fabrikanten om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

3.2.1.1.   For prøve D

| D2 | : | I tilfælde C2
  én forlygte: over 0 %
  men ikke over 20 %
  én forlygte: ikke over 20 % |
| --- | --- | --- |

D2

:

I tilfælde C2

én forlygte: over 0 %

men ikke over 20 %

én forlygte: ikke over 20 %

3.2.1.2.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt:

3.3.   Godkendelsen inddrages

Efter udtagning af prøver ved den i i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende og vil punkt 13 blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for lygterne er:

3.3.1.   For prøve C

| C3 | : | Én forlygte: ikke over 20 %
  Én forlygte: over 20 % |
| --- | --- | --- |
| C4 | : | Begge forlygter: over 20 % |

C3

:

Én forlygte: ikke over 20 %

Én forlygte: over 20 %

C4

:

Begge forlygter: over 20 %

3.3.2.   For prøve D

| D3 | : | I tilfælde C2
  Én forlygte: 0 eller over 0 %
  Én forlygte: over 20 % |
| --- | --- | --- |

D3

:

I tilfælde C2

Én forlygte: 0 eller over 0 %

Én forlygte: over 20 %

3.3.3.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C og D ikke er opfyldt.

4.   ÆNDRING I AFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE POSITION

Til efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:

En af forlygterne i prøve A udtaget efter metoden i figur 1 i dette bilag afprøves med den i bilag 5, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 5, punkt 2.2.2, beskrevne cyklus.

Forlygten anses for acceptabel, såfremt Δr ikke er over 1,5 mrad.

Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, skal den anden forlygte i prøve A underkastes prøvningen, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad. Er værdien 1,5 mrad for prøve A imidlertid ikke overholdt, underkastes begge forlygter i prøve B samme procedure, og for hver af disse må værdien af Δ ikke være over 1,5 mrad.

Figur 1

2 anord.

Første prøveudtagning

4 tilfœldigt udvalgte anord. inddeles i prøve A&B

2 anord.

SLUT

gå til prøve B

SLUT

Justering

Fabrikanten pålœgges at bringe produkterne i overensstemmelse med forskrifterne

2 anord.

Gentagelse af prøveudtagning

4 tilfœldigt udvalgte anord. inddeles i prøve C&D

2 anord.

Mulige resultater for prøve A

Mulige resultater for prøve C

SLUT

gå til prøve D

SLUT

gå til justering

Mulige resultater for prøve D

Mulige resultater for prøve B

Inddragelse af godkendelse

Største afvigelse [%] i ugunstig retning fra grænseværdierne

---

(1)  Bogstaver i parentes henviser til forlygter bestemt til venstrekørsel.

---

| 10.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 177/113 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 177/113

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 19 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af tågeforlygter til motordrevne køretøjer

omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 2 til ændringsserie 03 — ikrafttrædelsesdato: 19. august 2010

INDHOLD

REGULATIV

| | Indledning |
| --- | --- |

| 0. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

0.

| 1. | Definitioner |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mærkning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Belysningsstyrke |
| --- | --- |

6.

| 7. | Farve |
| --- | --- |

7.

| 8. | Bestemmelse af gener (blænding) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ændringer af en type parkeringslygte og udvidelse af godkendelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

13.

| 14. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

14.

BILAG

| Bilag 1 — | Meddelelsesformular |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Tolerancekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Eksempler på udformning af godkendelsesmærker til tågeforlygter i klasse B og klasse F3 |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Måleskærmsgeometri og målegitter |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Prøvning for fotometrisk ydelsesstabilitet ved tågeforlygter i brug |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Forskrifter for tågeforlygter med lygteglas af plast |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 7 —

| Bilag 8 — | Mindstekrav til prøveudtagning ved en inspektør |
| --- | --- |

Bilag 8 —

| Bilag 9 — | Definition og skarphed af afskæringslinjen for tågeforlygter samt indstillingsprocedure ved hjælp af denne afskæringslinje |
| --- | --- |

Bilag 9 —

| Bilag 10 — | Overblik over driftsperioder vedrørende prøvning for fotometrisk ydelsesstabilitet |
| --- | --- |

Bilag 10 —

| Bilag 11 — | Referencecentrum |
| --- | --- |

Bilag 11 —

| Bilag 12 — | Forskrifter ved anvendelse af LED-modul(er) eller lysgeneratorer |
| --- | --- |

Bilag 12 —

INDLEDNING

Dette regulativ (1) finder anvendelse på tågeforlygter, som er bestemt til motordrevne køretøjer og kan være forsynet med lygteglas af glas eller plast. Det omfatter to forskellige klasser.

Bestemmelserne vedrørende den originale tågeforlygte, som siden ikrafttrædelsen har været klasse »B«, er blevet ajourført til at omfatte vinkelkoordinatsystemet og ændrede værdier i den relevante fotometriske tabel. For denne klasse tillades kun de lyskilder, som er angivet i regulativ nr. 37.

Klassen »F3« er konstrueret til øget fotometrisk ydelse. Bl.a. er strålebredden og minimumslysstyrkerne under linjen H-H (punkt 6.4.3) blevet øget, og der er indført regulering af maksimumlysstyrken i forgrunden. Over linjen H-H er strølysets omfang mindsket for at forbedre sigtbarheden. Desuden kan denne klasse have adaptiv aftegning af lyset, hvor ydelsen tilpasses sigtbarhedsforholdene.

Indførelsen af klassen »F3« medfører ændringer af forskrifterne, således at disse svarer til forskrifterne for forlygter:

| a) | De fotometriske værdier er angivet som lysstyrker ved hjælp af vinkelkoordinatsystemet. |
| --- | --- |

a)

De fotometriske værdier er angivet som lysstyrker ved hjælp af vinkelkoordinatsystemet.

| b) | Lyskilder kan udvælges efter bestemmelserne i regulativ nr. 37 (glødelampelyskilder) og regulativ nr. 99 (gasudladningslyskilder). Lysdiodemoduler (LED) og fordelte lyssystemer (DLS) kan også anvendes. |
| --- | --- |

b)

Lyskilder kan udvælges efter bestemmelserne i regulativ nr. 37 (glødelampelyskilder) og regulativ nr. 99 (gasudladningslyskilder). Lysdiodemoduler (LED) og fordelte lyssystemer (DLS) kan også anvendes.

| c) | Afskærings- og gradiensdefinitioner. |
| --- | --- |

c)

Afskærings- og gradiensdefinitioner.

| d) | De fotometriske forskrifter tillader brug af asymmetrisk fordeling af lysbundtet. |
| --- | --- |

d)

De fotometriske forskrifter tillader brug af asymmetrisk fordeling af lysbundtet.

0.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på tågeforlygter til køretøjer i klasse L3, L4, L5, L7, M, N, O, og T (2).

1.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

1.1.   De definitioner i regulativ nr. 48 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, gælder også for dette regulativ.

1.2.   »lygteglas«: tågeforlygtens (enhedens) yderste del, som afgiver lys gennem den lysende overflade

1.3.   »coating«: et eller flere produkter, som er påført i et eller flere lag på ydersiden af lygteglasset

»forskellige typer tågeforlygter«: tågeforlygter, som afviger på væsentlige punkter som:

1.4.1.   fabriks- eller varemærke

1.4.2.   forskellige »klasser« (B eller F3) angivet ved bestemte fotometriske bestemmelser:

1.4.3.   det optiske systems kendetegn; (grundlæggende optiske opbygning, lyskildetype/kategori, LED-modul, DLS osv.)

1.4.4.   tilstedeværelse eller udeladelse af komponenter, der kan ændre de optiske egenskaber ved refleksion, refraktion, absorption og/eller deformation under anvendelsen og en eventuel variabel lysstyrkeregulering

1.4.5.   de(n) anvendte glødelampe(r)s klasse, som opført i regulativ nr. 37, regulativ nr. 99 og/eller den identifikationskode, som er specifik for et eventuelt LED-modul eller en eventuel lysgenerator

1.4.6.   de materialer, som lygteglas og eventuel coating er fremstillet af.

1.4.7.   En anordning beregnet til montering i køretøjets venstre side og den tilsvarende anordning beregnet til montering i dets højre side anses dog for at være den samme type.

1.5.   »farven af det lys, som anordningen afgiver«: Definitionerne på farven af det afgivne lys i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ.

1.6.   Henvisninger i dette regulativ til standardlyskilder (étalon) og til regulativ nr. 37 og nr. 99 læses som henvisninger til regulativ nr. 37 og 99 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.

2.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

2.1.   Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes behørigt bemyndigede repræsentant.

Ansøgningen for hver type tågeforlygte skal ledsages af:

tegninger i tre eksemplarer, som er tilstrækkeligt detaljerede til, at typen kan identificeres, og som viser tågeforlygten set forfra med de relevante detaljer om eventuelle optiske komponenter, samt tværsnit; på tegningerne skal være angivet det areal, som er afsat til godkendelsesmærket

2.2.1.1.   hvis tågeforlygten er udstyret med justerbar reflektor: en angivelse af monteringsposition(er) for tågeforlygten i forhold til jorden og køretøjets midterplan i længderetningen, såfremt tågeforlygten kun er beregnet til brug i den (de) position(er)

med henblik på afprøvning af det plastmateriale, som lygteglasset er fremstillet af:

tretten lygteglas

2.2.2.1.1.   seks af disse lygteglas kan erstattes af seks materialeprøver, som måler mindst 60 × 80 mm og har flad eller konveks ydre overflade og i midten et omtrent fladt areal (krumningsradius mindst 300 mm), som måler mindst 15 × 15 mm

2.2.2.1.2.   hvert sådant lygteglas eller materialeprøve skal være fremstillet efter den metode, som skal anvendes til massefabrikation

2.2.2.1.3.   en reflektor, hvorpå lygteglassene kan monteres i henhold til fabrikantens anvisninger.

2.2.3.   De materialer, som lygteglas og eventuel coating består af, skal være ledsaget af prøvningsrapporten over egenskaberne af de pågældende materialer og coatinger, såfremt de i forvejen er afprøvet.

Ved tågeforlygter i klasse B:

2.3.1.   en kortfattet teknisk specifikation, herunder glødelampekategori anvendt som angivet i regulativ 37 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, også selv om glødelampen ikke kan udskiftes

2.3.2.   to prøveeksemplarer af hver type tågeforlygte, en beregnet til montering i venstre side af køretøjet og en beregnet til montering i højre side af køretøjet.

Ved tågeforlygter i klasse F3:

2.4.1.   en kortfattet teknisk specifikation, herunder kategorien af de anvendte lyskilder; denne (disse) kategori(er) af lyskilder skal være angivet i regulativ nr. 37 og regulativ nr. 99 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, også selv om lyskilden ikke kan udskiftes

2.4.2.   ved LED-modul(er) eller en lysgenerator angives den specifikke identifikationskode. Tegningen skal være så detaljeret, at typen kan identificeres, og skal angive placeringen af den specifikke identifikationskode og ansøgerens varemærke

forkoblingens og/eller lysstyringsanlæggets fabrikat og type specificeres, hvis sådanne forefindes:

2.4.3.1.   ved adaptive tågeforlygter, en kortfattet beskrivelse af den variable lysstyrkeregulering

2.4.3.2.   ved anvendelse af en lyskilderegulering, som ikke er en del af anordningen, spænding(er) med tolerancer eller hele spændingsområdet over polerne for den pågældende lyskilderegulering.

2.4.4.   Hvis tågeforlygten er monteret med LED-module(er) eller et fordelt lyssystem (DLS), skal der gives en kort teknisk specifikation. Denne skal omfatte det af fabrikanten tildelte identifikationsnummer, en tegning med målene og de vigtigste elektriske og fotometriske værdier, en angivelse af, hvorvidt lyskilden opfylder kravene til uv-stråling i punkt 4.6 i bilag 12 til dette regulativ, en officiel prøvningsrapport vedrørende punkt 5.9 i dette regulativ og den objektive lysstrøm.

2.4.5.   Hvis der anvendes et fordelt lyssystem, hvilke dele der er beregnet til levere tågeforlys fra systemet. Dertil kommer en kortfattet teknisk specifikation, fortegnelsen over lysleder(e) og relaterede optiske komponenter og oplysninger, der beskriver lysgeneratoren/lysgeneratorerne så detaljeret, at typen kan identificeres. Oplysningerne skal omfatte det identifikationsnummer, som fabrikanten af lysgeneratoren har tildelt, en tegning med målene og de vigtigste elektriske og fotometriske værdier og en officiel prøvningsrapport vedrørende punkt 5.9 i dette regulativ.

Såfremt der er anvendt en gasudladningslyskilde:

2.4.6.1.   En forkobling, som kan være helt eller delvis integreret i tågeforlygten.

2.4.6.2.   Med henblik på godkendelse af et fordelt lyssystem, der anvender en ikke udskiftelig gasudladningslyskilde, som ikke er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, to prøveeksemplarer af systemet med lysgenerator og én forkobling til hver anvendt type, såfremt dette er relevant.

2.4.7.   Ved LED-modul(er) eller et fordelt lyssystem, og hvis de relevante komponenter i tågeforlygten eller det fordelte lyssystem, som er lavet af plast, ikke er afskærmet mod uv-stråling fra (gasudladnings)lyskilder, f.eks. ved hjælp af uv-filtrerende glasfiltre:

En prøve af hvert af de relevante materialer. Prøven skal have en form, der svarer til den tågeforlygte eller det distribuerede lyssystem, som skal prøves. Hver materialeprøve skal have samme fremtræden og eventuel overfladebehandling, som påtænkes anvendt i den tågeforlygte, der søges godkendt.

2.4.8.   I tilfælde af godkendelse af en tågeforlygte i henhold til punkt 2.4.8 og/eller punkt 5.9, som indeholder lygteglas af plast og/eller har indre optiske dele, som er lavet af plast, som allerede er prøvet:

De materialer, der er anvendt til lygteglas, coating eller indvendige optiske dele, ledsages af prøvningsrapporten om materialeprøvning for uv-stråling.

2.4.9.   To prøver af hver type tågeforlygte, én beregnet til montering i venstre og én beregnet til montering i højre side af køretøjet, eller et tågeforlygtepar.

2.4.10.   En lyskilderegulering, hvis en sådan forefindes.

2.4.11.   En variabel lysstyrkeregulator eller en generator, der giver de samme signaler, hvis en sådan forefindes.

2.5.   Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.

3.   MÆRKNING

3.1.   Prøveeksemplarer af tågeforlygtetyper eller fordelte lyssystemer, som forelægges til godkendelse, skal på tydelig, læselig og ikke sletbar måde være forsynet med

| a) | ansøgerens fabriks- eller varemærke |
| --- | --- |

a)

ansøgerens fabriks- eller varemærke

| b) | mærkning, der angiver tågeforlygtens klasse |
| --- | --- |

b)

mærkning, der angiver tågeforlygtens klasse

og, ved tågeforlygter i klasse F3:

| a) | den særlige identifikationskode for eventuelle LED-moduler eller lysgeneratorer. |
| --- | --- |

a)

den særlige identifikationskode for eventuelle LED-moduler eller lysgeneratorer.

3.2.   På lygteglasset og på lygtehuset (3) skal de omfatte arealer af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket og til de i punkt 3 omhandlede tillægssymboler; disse arealer skal være vist på de i punkt 2.2.1 omhandlede tegninger.

3.3.   Godkendelsesmærkningen skal være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af anordningen, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af den lysudsendende anordning. Hvis der er tale om et fordelt lyssystem med et ydre lygteglas indbygget i lyslederen, anses denne betingelse for at være overholdt, hvis godkendelsesmærkningen som minimum er placeret på lysgeneratoren og på lyslederen eller dennes beskyttelsesskærm. Under alle omstændigheder skal mærkningen være synlig, når anordningen er monteret på køretøjet, i det mindste når en bevægelig del som f.eks. kølerhjelmen, bagagerumsklappen eller en dør åbnes.

Ved tågeforlygter i klasse F3:

3.4.1.   Hvis der er tale om et fordelt lyssystem, skal lysgeneratoren/lysgeneratorerne være forsynet med mærkning af den nominelle spænding og det nominelle wattforbrug og, såfremt den elektroniske reguleringsordning ikke indgår i anordningen, skal de desuden være forsynet med fabrikantens fabriks- eller varemærke samt identifikationsnummer.

3.4.2.   Hvis der er tale om lygter med LED-modul(er), skal lygten mærkes med den nominelle spænding, nominelt wattforbrug og den særlige identifikationskode for lyskildemodulet.

Det/de LED-modul(er), der er indsendt sammen med godkendelsesansøgningen for lygten:

3.5.1.   skal være forsynet med ansøgerens fabriks- eller varemærke; dette skal være let læseligt og ikke sletbart

3.5.2.   skal være forsynet med modulets særlige identifikationskode; denne skal være let læselig og ikke sletbar.

Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »Modul«, efterfulgt af godkendelsesmærkningen uden den i punkt 4.3.1 foreskrevne cirkel; denne særlige identifikationskode skal vises i de i punkt 2.2.1 nævnte tegninger, og skal, hvis der anvendes flere ikke identiske LED-moduler, efterfølges af de yderligere symboler eller tegn. Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger.

3.6.   Hvis der anvendes en lyskilderegulering, som ikke er en del af LED-modulet, skal den mærkes med dens særlige identifikationskode(r) samt nominelle indgangsspænding og wattforbrug.

4.   GODKENDELSE

4.1.   Generelt

4.1.1.   Er dette regulativs forskrifter opfyldt af alle de i henhold til punkt 2 ovenfor indleverede prøveeksemplarer af en type tågeforlygte, meddeles godkendelse.

4.1.2.   Når det er konstateret, at sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat at hver enkel af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på den.

4.1.3.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (på nuværende tidspunkt 03) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en anden tågeforlygtetype, som er omfattet af dette regulativ, bortset fra udvidelse af godkendelsen til en anordning, som afviger alene hvad angår farven af det udsendte lys.

4.1.4.   Meddelelse om godkendelse og meddelelse om udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller af endeligt ophør af produktionen af en type tågeforlygte i henhold til dette regulativ skal gives alle parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ og indeholder angivelser svarende til punkt 2.2 i dette regulativ.

4.1.5.   Ud over det i punkt 3.1 foreskrevne mærke skal der påføres et godkendelsesmærke, svarende til beskrivelsen i punkt 4.2 og 4.3, på de i punkt 3.2 ovenfor omhandlede arealer på hver tågeforlygte, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ.

4.2.   Godkendelsesmærke

Godkendelsesmærket består af:

Et internationalt godkendelsesmærke, bestående af:

4.2.1.1.   en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4), og

4.2.1.2.   det i punkt 4.1.3 foreskrevne godkendelsesnummer

følgende tillægssymbol(er):

4.2.2.1.   på tågeforlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter ved

| a) | klasse B — bogstavet »B« |
| --- | --- |

a)

klasse B — bogstavet »B«

| b) | klasse F3 — symbolet »F3« |
| --- | --- |

b)

klasse F3 — symbolet »F3«

4.2.2.2.   på forlygter med lygteglas af plast, bogstavgruppen »PL«, som påføres nær de symboler, som foreskrives i punkt 4.2.2.1.

I hvert tilfælde skal den pågældende arbejdsfunktion i henhold til punkt 1.1.1 i bilag 5 og de tilladte spændinger i henhold til punkt 1.1.2 i bilag 5 være fastlagt på godkendelsesattesterne og på de meddelelsesformularer, som fremsendes til de lande, som er kontraherende parter i overenskomsten og anvender dette regulativ.

I de pågældende tilfælde skal anordningerne være mærket som følger:

4.2.2.3.1.   På enheder, som opfylder forskrifterne i dette regulativ og er konstrueret således, at glødetråden for en funktion ikke tænder samtidig med nogen anden funktion, i hvilken den er gensidigt indbygget, anføres en skråstreg (/) efter symbolet i godkendelsesmærket for en sådan funktion.

4.2.2.3.2.   Hvis det kun er tågeforlygten og nærlyset, der ikke tænder samtidig, placeres skråstregen derimod efter tågelygtens symbol, der enten er anført separat eller i slutningen af en kombination af symboler.

4.2.2.3.3.   På enheder, som opfylder forskrifterne i bilag 5 til dette regulativ alene, når de tilføres 6 V eller 12 V spænding, skal der nær glødelampeholderen være anført tallet 24, overstreget med et skævvinklet kryds (×).

4.2.2.4.   I hinanden indbygget nærlys og tågeforlyge accepteres, hvis der sker under overholdelse af forskrifterne i regulativ nr. 48.

4.2.2.5.   Tågeforlygter i klasse F3 med asymmetrisk lysfordeling, som ikke må monteres vilkårligt på køretøjets højre eller venstre side, skal være forsynet med en pil, der peger mod køretøjets yderside.

4.2.2.6.   De to cifre (på nuværende tidspunkt 03) i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, kan være angivet nær ovenstående tillægssymboler.

4.2.2.7.   De i punkt 4.2.1 og 4.2.2 ovenfor omhandlede mærker og symboler skal være let læselige og ikke sletbare, også når tågeforlygten er monteret i køretøjet.

4.3.   Godkendelsesmærkets udformning

4.3.1.   Uafhængige lygter

Et eksempel på godkendelsesmærkets udformning med ovennævnte tillægssymboler findes i bilag 3 i dette regulativ.

4.3.2.   Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:

4.3.2.1.1.   det er synligt, efter at lygterne er monteret

4.3.2.1.2.   ingen del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.

Identifikationssymbolet skal for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, være påført:

4.3.2.2.1.   enten på den pågældende lysemitterende overflade

4.3.2.2.2.   eller, hvis der er tale om i sammenbyggede lygter, på en sådan måde, at hver enkel lygte i de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter klart kan identificeres.

4.3.2.3.   Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som for det mindste af de enkelte mærker foreskrives i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er udstedt.

4.3.2.4.   Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til andre typer af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som omfattes af dette regulativ.

4.3.2.5.   I figur 3 i bilag 3 til dette regulativ findes eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte tillægssymboler.

For lygter, hvis lygteglas anvendes til forskellige tågeforlygtetyper, og som kan være indbygget i hinanden eller sammenbygget med andre lygter, gælder bestemmelserne i punkt 4.3.2.

4.3.3.1.   Når samme lygteglas anvendes til forskellige lygtetyper, kan dette endvidere være påført de forskellige godkendelsesmærker vedrørende de forskellige typer tågeforlygter eller lygteenheder, forudsat at tågeforlygtens hus, uanset at det ikke kan adskilles fra lygteglasset, desuden omfatter det i punkt 3.2 beskrevne areal og er påført godkendelsesmærker for de faktiske funktioner.

Anvendes samme lygtehus til forskellige tågeforlygtetyper, kan de forskellige godkendelsesmærker være påført på dette.

4.3.3.2.   I bilag 3, figur 4, i dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning i forbindelse med ovennævnte tilfælde.

5.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

5.1.   Ethvert prøveeksemplar en tågeforlygte forelagt i henhold til punkt 2.2 skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6 og 7 i dette regulativ.

Tågeforlygter skal være konstrueret og fremstillet således, at de ved normal brug og til trods for de rystelser, de derved kan blive udsat for, forbliver funktionssikre og bevarer de i dette regulativ foreskrevne egenskaber. Lygteglassets placering og position skal være tydeligt angivet, og lygteglasset og reflektoren skal være fastgjort på en sådan måde, at de ikke kan dreje rundt under brugen. Overensstemmelsen med forskrifterne i dette punkt efterprøves ved visuel inspektion og, om nødvendigt, ved en prøvemontering.

5.2.1.   Tågeforlygter skal være udstyret med en anordning, som bevirker, at de kan justeres således på køretøjerne, at de opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på dem. Dog behøver en sådan anordning ikke være monteret på lygteenheder, i hvilke reflektor og lygteglas ikke kan skilles fra hinanden, forudsat at anvendelse af sådanne lygteenheder begrænses til køretøjer, på hvilke justering af tågeforlygterne kan finde sted på anden måde. Når en tågeforlygte og en anden forlygte hver har egen lyskilde og er samlet til en sammensat enhed, skal justeranordningen give mulighed for justering af hvert optisk system for sig.

5.2.2.   Disse bestemmelserne gælder ikke forlygteenheder med udelelig reflektor. For en sådan type enhed finder forskrifterne i punkt 6.3.4 eller 6.4.3 (afhængigt af tilfældet) i dette regulativ anvendelse.

5.3.   Der skal udføres supplerende prøvning efter forskrifterne i bilag 5, således at det sikres, at de fotometriske ydelser ikke ændres for meget under brug.

5.4.   Hvis tågeforlygtens lygteglas er af plast, skal afprøvning ske efter forskrifterne i bilag 6.

5.5.   Hvis der anvendes udskiftelige lyskilder:

| a) | lyskildens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC-publikation nr. 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte lyskildekategori finder anvendelse |
| --- | --- |

a)

lyskildens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC-publikation nr. 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte lyskildekategori finder anvendelse

| b) | det skal være let at isætte lyskilden i tågeforlygten |
| --- | --- |

b)

det skal være let at isætte lyskilden i tågeforlygten

| c) | anordningen skal være konstrueret således, at lyskilden/lyskilderne kun kan placeres i den korrekte position. |
| --- | --- |

c)

anordningen skal være konstrueret således, at lyskilden/lyskilderne kun kan placeres i den korrekte position.

Hvis der er tale om klasse B, skal tågeforlygten være udstyret med én glødelampe, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37, også selv om glødelampen ikke kan udskiftes. Der kan anvendes en hvilken som helst glødelampe, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37, forudsat der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger i nævnte regulativ og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse.

5.6.1.   Selv om denne glødelampe ikke kan udskiftes, skal den opfylde forskrifterne i punkt 5.6.

Hvis der er tale om klasse F3, skal lyskilderne være:

5.7.1.   en eller flere udskiftelige lyskilder, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37 eller regulativ nr. 99, og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse

5.7.2.   og et eller flere LED-moduler, som er omfattet af forskrifterne i bilag 12 til dette regulativ. Opfyldelsen af forskrifterne skal efterprøves

5.7.3.   og/eller lysgeneratorer, som er omfattet af forskrifterne i bilag 12 til dette regulativ. Opfyldelsen af forskrifterne skal efterprøves.

5.8.   Selv om disse lyskilder ikke kan udskiftes, skal de opfylde forskrifterne i punkt 5.7.

Hvis der er tale om et lyskildemodul eller en lysgenerator, kontrolleres følgende:

5.9.1.   LED-modulet eller lysgeneratoren skal være konstrueret således, at de kun kan placeres i den korrekte position.

5.9.2.   der må ikke kunne byttes om på eventuelle ikke identiske lyskildemoduler i det samme lygtehus.

5.9.3.   Der må ikke kunne manipuleres med lyskildemodulet eller lysgeneratoren.

5.10.   Hvis der er tale om tågeforlygter med lyskilder med en samlet objektiv lysstrøm på over 2 000 lumen, skal der henvises til punkt 10 i meddelelsesformularen i bilag 1.

Hvis tågeforlygtens lygteglas er af plast, skal afprøvning ske efter forskrifterne i bilag 6.

5.11.1.   Uv-bestandigheden af lystransmitterende komponenter af plast, som er placeret inden i tågeforlygten, prøves i overensstemmelse med punkt 2.7 i bilag 6.

5.11.2.   Prøvningen i punkt 5.11.1 er ikke påkrævet, hvis der anvendes lyskildetyper med lav uv-stråling, jf. regulativ nr. 99 eller bilag 12 til nærværende regulativ, eller hvis de relevante dele af lygten afskærmes mod uv-stråling, f.eks. med glasfiltre.

5.12.   Tågeforlygten og dens forkoblingssystem eller lyskilderegulering må ikke frembringe udstrålede forstyrrelser eller ledningsforstyrrelser, der kan medføre, at køretøjets andre elektriske/elektroniske systemer ikke fungerer efter hensigten (5).

5.13.   Tågepositionslygter, som er konstrueret til konstant drift med et tillægssystem til regulering af lysstyrken, eller som er gensidigt indbygget med en anden funktion, som bruger en fælles lyskilde, og som er konstrueret til konstant drift med et tillægssysstem til regulering af lysstyrken, er tilladt.

5.14.   Hvis der tale om klasse F3, skal afskæringens skarphed og linearitet prøves i henhold til forskrifterne i bilag 9.

6.   BELYSNINGSSTYRKE

6.1.   Tågeforlygten skal være konstrueret, så den giver en belysning med begrænset blænding.

6.2.   Den lysstyrke, som tåbeforlygten frembringer, måles på 25 m afstand ved hjælp af en fotocelle, hvis effektive arbejdsflade skal være indeholdt i et kvadrat med sidelængde 65 mm.

Punktet HV er midterpunktet i koordinatsystemet med en lodret polakse. Linjen h er den vandrette linje gennem HV (jf. dette regulativs bilag 4).

Ved tågeforlygter i klasse B:

Der skal anvendes en farveløs standardglødelampe (étalon), som fastsat i regulativ nr. 37, af den af fabrikanten foreskrevne kategori, som kan leveres af fabrikanten eller ansøgeren

6.3.1.1.   Under prøvningen af tågeforlygten skal strømforsyningen til denne glødelampe reguleres således, at man opnår den referencelysstrøm, som er angivet i det pågældende datablad af regulativ nr. 37.

6.3.1.2.   Under prøvning af en tågeforlygte, hvis glødelampe ikke kan udskiftes, reguleres spændingen ved tågeforlygtens klemmer til 12,0 V.

6.3.2.   Tågeforlygten anses for at opfylde kravene, hvis de fotometriske forskrifter opfyldes med mindst en standardglødelampe.

Indstillingsskærmen til visuel justering (jf. bilag 4 til dette regulativ) placeres enten 10 m eller 25 m foran tågeforlygten.

6.3.3.1.   Lysbundtet skal på indstillingsskærmen, over en bredde på mindst 5,0° på hver side af linjen v, frembringe en symmetrisk og omtrent vandret afskæring, således, at der kan foretages lodret visuel justering.

6.3.3.2.   Tågeforlygten justeres, så afskæringen på indstillingsskærmen er placeret 1,15° under linjen h.

6.3.4.   Efter at være blevet justeret på denne måde skal tågeforlygten opfylde forskrifterne i punkt 6.3.5.

6.3.5.   Belysningsstyrken (jf. bilag 4, punkt 2.1) skal opfylde følgende forskrifter:

| Angivne linjer eller områder | Lodret placering (*1) | Vandret placering (*1) | Lysstyrke | Opfyldelseskriterium |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Linje 1 | 15° U-60°U | 0° | maks. 100 cd | Hele linjen |
| Område A | 0°-1,75°U | 5° L-5°R | min. 62 cd | Hele området |
| Område B | 0°-3,5°U | 26°L-26°R | maks. 400 cd | Hele området |
| Område C | 3.5°U-15°U | 26°L-26°R | maks. 250 cd | Hele området |
| Område D | 1,75°D-3,5°D | 12°L-12°R | min. 1 250  cd
  maks. 8 000  cd | Mindst et punkt på hver lodrette linje |
| Område E | 1,75°D-3,5°D | 12°L-22°R
  og
  12°R-22°R | min. 600 cd
  maks. 8 000  cd | Mindst et punkt på hver lodrette linje |

Angivne linjer eller områder

Lodret placering (*1)

Vandret placering (*1)

Lysstyrke

Opfyldelseskriterium

Linje 1

15° U-60°U

0°

maks. 100 cd

Hele linjen

Område A

0°-1,75°U

5° L-5°R

min. 62 cd

Hele området

Område B

0°-3,5°U

26°L-26°R

maks. 400 cd

Hele området

Område C

3.5°U-15°U

26°L-26°R

maks. 250 cd

Hele området

Område D

1,75°D-3,5°D

12°L-12°R

min. 1 250  cd

maks. 8 000  cd

Mindst et punkt på hver lodrette linje

Område E

1,75°D-3,5°D

12°L-22°R

og

12°R-22°R

min. 600 cd

maks. 8 000  cd

Mindst et punkt på hver lodrette linje

Belysningsstyrken måles enten i hvidt lys eller i selektivt gult lys, som foreskrevet af fabrikanten med hensyn til tågelygtens normale anvendelse.

Der tillades ikke variationer, der går ud over en tilfredsstillende sigtbarhed, hverken i område B eller C.

6.3.6.   I lysfordelingen, jf. tabellen i punkt 6.3.5, tillades enkelte smalle pletter eller striber inden for området over 15° med højst 160 cd, såfremt de ikke strækker sig ud over en konisk vinkel med en åbning på 2° eller en bredde på 1°. Hvis der forekommer flere pletter eller striber, skal de være adskilt af en vinkel på mindst 10°.

6.4.   Ved tågeforlygter i klasse F3:

Afhængigt af lyskilden gælder følgende betingelser:

For så vidt angår udskiftelige lyskilder:

6.4.1.1.1.   Tågeforlygten skal opfylde forskrifterne i punkt 6.4.3 i dette regulativ med mindst et komplet sæt passende standardlamper (étalon), som kan leveres af fabrikanten eller ansøgeren.

Hvis der er tale om glødelamper, der drives direkte med spænding fra køretøjets strømsystem:

Tågeforlygten kontrolleres ved hjælp af farveløse standardglødelamper (étalon), jf. specifikationerne i regulativ nr. 37.

Under prøvningen af tågeforlygten skal strømforsyningen til glødelampen/glødelamperne reguleres således, at man opnår den referencelysstrøm, som er angivet i det pågældende datablad af regulativ nr. 37.

6.4.1.1.2.   Hvis der er tale om et system, der anvender lyskilderegulering, der er en del af lygten, tilføres den spænding, der er angivet af ansøgeren, ved lygtens indgangsklemme. Den målte fotometriske værdi multipliceres med en faktor 0,7 forud for overensstemmelseskontrollen.

6.4.1.1.3.   Hvis der er tale om et system, der anvender lyskilderegulering, der ikke er en del af lygten, tilføres den spænding, der er angivet af ansøgeren, ved indgangsklemmerne på lyskildereguleringen. Ansøgeren skal til prøvningslaboratoriet levere den særlige lyskilderegulering, der er nødvendig for forsyning af lyskilden og de relevante funktioner. Angivelse af eventuel lyskilderegulering og/eller den spænding, der tilføres, herunder relevante tolerancer, noteres i meddelelsesformularen i bilag 1 til dette regulativ. Den målte fotometriske værdi multipliceres med en faktor 0,7 forud for overensstemmelseskontrollen.

6.4.1.2.   Hvis der er tale om en gasudladningslyskilde:

Der anvendes en standardlyskilde, jf. specifikationerne i regulativ nr. 99, som er blevet ældet i løbet af mindst 15 cyklusser efter forskrifterne i bilag 4, stk. 4, i regulativ nr. 99.

Under prøvningen af tågeforlygten reguleres spændingen ved forkoblingens klemmer til 13,5 V ved et 12 V-system eller til køretøjets spænding i overensstemmelse med ansøgerens angivelser med en tolerance på ±0,1 V.

De målte lysstyrkeværdier multipliceres med en faktor 0,7 forud for overensstemmelseskontrollen.

Gasudladningslyskildens objektive lysstrøm fra gasudladningslyskilden kan afvige fra den i regulativ nr. 99 angivne. Hvis dette er tilfældet, skal de målte lysstyrkeværdier korrigeres tilsvarende.

6.4.1.3.   For så vidt angår ikke udskiftelige lyskilder:

Alle målinger på tågeforlygter, der er udstyret med ikke udskiftelige lyskilder, foretages ved 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V eller andre køretøjspændinger i henhold til de af ansøgeren afgivne specifikationer. Prøvningslaboratoriet kan fra ansøgeren rekvirere den særlige strømforsyning, som er nødvendig til lyskilderne. Prøvespændingerne påføres ved lygtens indgangsklemmer. De målte lysstyrkeværdier multipliceres med en faktor 0,7 forud for overensstemmelseskontrollen.

6.4.1.4.   For så vidt angår LED-moduler:

Alle målinger på tågeforlygter, der er udstyret med LED-module(r), foretages ved 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V, medmindre andet er angivet i nærværende regulativ. LED-moduler, der drives af en elektronisk lyskilderegulering, måles efter ansøgerens forskrifter.

De målte lysstyrker multipliceres med en faktor 0,7 forud for overensstemmelseskontrollen.

6.4.1.5.   Overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.9.1 efterprøves som minimum for værdierne i linje 3 og 4 i tabellen i punkt 6.4.3.

Betingelser for fotometrisk justering og måling:

6.4.2.1.   Indstillingsskærmen til visuel justering (jf. bilag 4, punkt 2.2) placeres enten 10 m eller 25 m foran tågeforlygten.

6.4.2.2.   Lysbundtet skal på indstillingsskærmen, over en bredde på mindst 5,0° på hver side af linjen v, frembringe en symmetrisk og omtrent vandret afskæring, således, at der kan foretages visuel justering. Hvis den visuelle justering medfører problemer eller ikke-repetérbare indstillinger, anvendes den instrumentelle metode, som er specificeret i punkt 5 i bilag 9, efter bekræftelse af afskæringskvaliteten, jf. punkt 6.4.2.3.

6.4.2.3.   Afskæringens skarphed prøves i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.1.2 i bilag 9. G må ikke være mindre end 0,08 mm.

Afskæringens linearitet prøves i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.1.3 i bilag 9, og den del af afskæringslinjen, som anvendes til lodret justering, skal være vandret fra 3° til venstre til 3° til højre for linjen v-v. Lineariteten anses for at være tilfredsstillende, hvis de lodrette positioner for inflektionspunkterne, bestemt i overensstemmelse med den i punkt 3.2 i bilag 9 beskrevne metode ved 3° til venstre og til højre for linjen v-v ikke afviger med mere end ± 0,20°.

6.4.2.4.   Tågeforlygten justeres, så afskæringen på skærmen er placeret 1° under linjen h i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 2 i bilag 9.

6.4.3.   Fotometriske forskrifter

Efter at være blevet justeret på denne måde skal tågeforlygten opfylde de fotometriske krav i tabellen nedenfor (jf. også punkt 2.2 i bilag 4 til dette regulativ):

| Angivne linjer eller områder | Lodret placering (*2)

  over h +
  under h – | Vandret placering (*2)

  til venstre for v: –
  til højre for v: + | Lysstyrke
  (i cd) | Opfyldelseskriterium |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 1, 2 (*3) | +60 ° | ±45 ° | maks. 60 | Alle punkter |
| Punkt 3, 4 (*3) | +40 ° | ±30 ° |
| Punkt 5, 6 (*3) | +30 ° | ±60 ° |
| Punkt 7, 10 (*3) | +20 ° | ±40 ° |
| Punkt 8, 9 (*3) | +20 ° | ±15 ° |
| Linje 1 (*3) | +8 ° | –26 ° til +26 ° | maks. 90 | Hele linjen |
| Linje 2 (*3) | +4 ° | –26 ° til +26 ° | maks. 105 | Hele linjen |
| Linje 3 | +2 ° | –26 ° til +26 ° | maks. 170 | Hele linjen |
| Linje 4 | +1 ° | –26 ° til +26 ° | maks. 250 | Hele linjen |
| Linje 5 | 0° | –10 ° til +10 ° | maks. 340 | Hele linjen |
| Linje 6 (*4) | –2,5 ° | fra 5° indad til 10° udad | 2 000  min. | Hele linjen |
| Linje 7 (*4) | –6,0 ° | fra 5° indad til 10° udad | < 50 % af maks. på linje 6 | Hele linjen |
| Line 8L og R (*4) | –1,5 ° til –3,5 ° | –22 ° og +22 ° | 800 min. | Et eller flere punkter |
| Line 9L og R (*4) | –15 ° til –45 ° | –35 ° og +35 ° | 320 min. | Et eller flere punkter |
| Område D | –1,5 ° til –3,5 ° | –10 ° til +10 ° | maks. 8 400 | Hele området |

Angivne linjer eller områder

Lodret placering (*2)

over h +

under h –

Vandret placering (*2)

til venstre for v: –

til højre for v: +

Lysstyrke

(i cd)

Opfyldelseskriterium

Punkt 1, 2 (*3)

+60 °

±45 °

maks. 60

Alle punkter

Punkt 3, 4 (*3)

+40 °

±30 °

Punkt 5, 6 (*3)

+30 °

±60 °

Punkt 7, 10 (*3)

+20 °

±40 °

Punkt 8, 9 (*3)

+20 °

±15 °

Linje 1 (*3)

+8 °

–26 ° til +26 °

maks. 90

Hele linjen

Linje 2 (*3)

+4 °

–26 ° til +26 °

maks. 105

Hele linjen

Linje 3

+2 °

–26 ° til +26 °

maks. 170

Hele linjen

Linje 4

+1 °

–26 ° til +26 °

maks. 250

Hele linjen

Linje 5

0°

–10 ° til +10 °

maks. 340

Hele linjen

Linje 6 (*4)

–2,5 °

fra 5° indad til 10° udad

2 000  min.

Hele linjen

Linje 7 (*4)

–6,0 °

fra 5° indad til 10° udad

< 50 % af maks. på linje 6

Hele linjen

Line 8L og R (*4)

–1,5 ° til –3,5 °

–22 ° og +22 °

800 min.

Et eller flere punkter

Line 9L og R (*4)

–15 ° til –45 °

–35 ° og +35 °

320 min.

Et eller flere punkter

Område D

–1,5 ° til –3,5 °

–10 ° til +10 °

maks. 8 400

Hele området

6.4.3.1.   Belysningsstyrken måles enten i hvidt lys eller i farvet lys, som foreskrevet af ansøgeren med hensyn til tågelygtens normale anvendelse. Der tillades ikke variationer i ensartetheden, der går ud over en tilfredsstillende sigtbarhed i området over linje 5 fra 10 grader mod venstre til 10 grader mod højre.

6.4.3.2.   På opfordring af ansøgeren kan to tågeforlygter, der udgør et lygtepar i overensstemmelse med punkt 4.2.2.5, prøves separat. I dette tilfælde finder de angivne forskrifter for linje 6, 7, 8, 9 og området D i tabellen i punkt 6.4.3 anvendelse på halvdelen af aflæsningsværdien for tågeforlygten i højre og venstre side. Hver af de to tågeforlygter skal imidlertid opfylde mindst 50 % af den påkrævede mindsteværdi for linje 6.

6.4.3.3.   Inden for feltet mellem linje 1-5 i figur 3 i bilag 4 bør lysbundtet i det væsentlige være ensartet. Der tillades ikke variationer i lysstyrken, der går ud over en tilfredsstillende sigtbarhed mellem linje 6, 7, 8 og 9.

6.4.3.4.   I lysfordelingen, jf. tabellen i punkt 6.4.3, tillades enkelte smalle pletter eller striber inden for området, som omfatter målepunkt 1-10 og linje 1, eller inden for området i linje 1 og 2 med højst 120 cd, såfremt de ikke strækker sig ud over en konisk vinkel med en åbning på 2° eller en bredde på 1°. Hvis der forekommer flere pletter eller striber, skal de være adskilt af en vinkel på mindst 10°.

6.4.3.5.   Hvis de angivne forskrifter for lysstyrke ikke er opfyldt, tillades genjustering af afskæringspositionen på indtil ± 0,5° lodret og/eller ± 2° vandret. I den genjusterede position skal alle fotometriske forskrifter være opfyldt.

Andre fotometriske forskrifter

6.4.4.1.   Ved tågeforlygter udstyret med gasudladningslyskilder, skal en tågelygte, som har været ude af drift i mindst 30 minutter, opnå en lysstyrke på over 800 cd i målepunktet ved 0° vandret og 2° D lodret fire sekunder efter, at den aktiveres.

For at tilpasse til tæt tåge eller lignende forhold med nedsat sigtbarhed tillades automatisk variation af lysstyrken, forudsat

| a) | at der er indbygget en aktiv elektronisk lyskilderegulering i tågeforlygtens funktionssystem |
| --- | --- |

a)

at der er indbygget en aktiv elektronisk lyskilderegulering i tågeforlygtens funktionssystem

| b) | at alle lysstyrker varieres forholdsmæssigt. |
| --- | --- |

b)

at alle lysstyrker varieres forholdsmæssigt.

Ved overensstemmelseskontrol af systemet i henhold til bestemmelserne i punkt 6.4.1.1.2, anses det for acceptabelt, hvis lysstyrkerne ligger på mellem 60 % og 100 % af de værdier, der er angivet i tabellen i punkt 6.4.3.

6.4.4.2.1.   Der indsættes en bemærkning i meddelelsesformularen (bilag 1, punkt 10).

6.4.4.2.2.   Den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for typegodkendelse, skal efterprøve, at systemet sørger for automatiske tilpasninger, således at der opnås god vejbelysning uden gener for føreren eller andre trafikanter.

6.4.4.2.3.   De fotometriske målinger udføres i henhold til ansøgerens beskrivelse.

7.   FARVE

Farven på det lys, som tågeforlygten udsender, skal enten være hvid eller selektivt gul efter ansøgerens valg. Lysets eventuelle selektive gule farve kan opnås ved hjælp af lyskildens farve, via lygteglasset eller på anden hensigtsmæssig måde.

7.1.   Tågeforlygtens kolorimetriske egenskaber måles ved de spændinger, som er angivet i punkt 6.3 og 6.4.

8.   BESTEMMELSE AF GENER (BLÆNDING)

De gener, der forårsages af tågeforlygtens blænding, skal bestemmes (6).

9.   ÆNDRINGER AF EN TYPE TÅGEFORLYGTE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

Enhver ændring af tågeforlygtetypen skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt tågeforlygtetypen. Den pågældende myndighed kan da enten:

9.1.1.   skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at tågeforlygten stadig opfylder forskrifterne

eller

9.1.2.   anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for prøvningerne.

9.2.   Meddelelse om godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne foretages i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.1.4 ovenfor til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ.

9.3.   Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

10.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

10.1.   Tågeforlygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7 i dette regulativ.

10.2.   Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 10.1 er opfyldt, skal foretages passende kontrol af produktionen.

Indehaveren af godkendelsen skal især:

10.3.1.   sørge for, at der findes procedurer til effektiv kontrol af produkternes kvalitet

10.3.2.   råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type

10.3.3.   sørge for, at prøvningsdata registreres, og at de tilhørende dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der fastsættes efter aftale med den administrative myndighed

10.3.4.   analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktets karakteristika er stabile inden for den normale variation i en industriproduktion

10.3.5.   sørge for, at der for hver produkttype mindst udføres de i dette regulativs bilag 6 foreskrevne prøvninger med de tolerancer, der er foreskrevet i bilag 2 til dette regulativ

10.3.6.   sørge for, at enhver prøveudtagning, der udviser tegn på manglende overensstemmelse ved den pågældende type prøvning, foranlediger udtagelse af endnu en prøve og gennemførelse af endnu en prøvning. Der skal træffes alle nødvendige foranstaltninger til genoprettelse af overensstemmelsen af den pågældende produktion.

Den kompetente myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.

10.4.1.   Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

10.4.2.   Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

10.4.3.   Såfremt kvalitetsniveauet synes at være utilfredsstillende, eller det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de prøvninger, der er udført i henhold til punkt 10.4.2, udtager inspektøren stikprøver til kontrol hos den tekniske tjeneste, der har foretaget typegodkendelsesprøvningerne, under anvendelse af kriterierne i bilag 7 til dette regulativ med de tolerancer, der er foreskrevet i bilag 2 til dette regulativ.

10.4.4.   Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. Sådan prøvning finder sted på stikprøver, uden at dette går ud over fabrikantens opfydelse af sine leveringsforpligtelser, og i overensstemmelse med kriterierne i bilag 7 til dette regulativ med de tolerancer, der foreskrevet i bilag 2 til dette regulativ.

10.4.5.   Den kompetente myndighed skal tilstræbe en inspektionshyppighed på én gang hvert andet år. Dette er imidlertid op til den kompetente myndigheds skøn og dens tillid til de arrangementer, der skal sikre effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse. Hvis der registreres negative resultater, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til, at produktionens overensstemmelse snarest muligt genoprettes.

10.5.   Der ses bort fra tågeforlygter med åbenbare fejl.

11.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

11.1.   Godkendelser, som er meddelt for en type tågeforlygte i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt ovenstående krav ikke er opfyldt, eller såfremt en tågeforlygte, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

11.2.   Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

12.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en type tågeforlygte, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

13.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative enheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser eller endeligt ophørt produktion, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

14.   OVERGANGSBESTEMMELSER

Ved tågeforlygter i klasse B:

14.1.1.   Efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 03 til dette regulativ må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.

14.1.2.   Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 03 må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis tågeforlygterne i klasse B opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.

14.1.3.   Fra 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 03 må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse af en ny type tågeforlygte, hvis tågeforlygterne opfylder forskrifterne for klasse F3 i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.

14.1.4.   Eksisterende godkendelser af tågeforlygter, som allerede er meddelt i henhold til dette regulativ før ikrafttrædelsen af ændringsserie 03, vil fortsat være gyldige. Efter datoen for ikrafttrædelse af ændringsserie 03, kan de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, imidlertid forbyde montering af tågeforlygter med glødelamper, hvis de ikke opfylder forskrifterne i regulativ nr. 37.

De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kan forbyde montering af anordninger, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ:

14.1.5.1.   på køretøjer, for hvilke der meddeles typegodkendelse eller individuel godkendelse mere end 24 måneder efter den i punkt 14.1.1 omhandlede ikrafttrædelsesdato

14.1.5.2.   på køretøjer, der første gang indregistreres mere end 60 måneder efter den i punkt 14.1.1 omhandlede ikrafttrædelsesdato.

Fra 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 03 skal de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte at meddele udvidelse af godkendelser, hvis tågeforlygterne ikke opfylder forskrifterne for klasse F3 i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.

14.1.6.1.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat udstede godkendelser til tågeforlygter på grundlag af ændringsserie 03 og 02 til dette regulativ, forudsat at der er tale om udskiftningstågeforlygter beregnet til montering på ibrugtagne køretøjer.

Ved tågeforlygter i klasse F3:

14.2.1.   Ingen.

---

(1)  Intet i dette regulativ er til hinder for, at en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyder kombination af en efter dette regulativ godkendt tågeforlygte, som har lygteglas af plast, med en mekanisk forlygterenser (med visker).

(2)  Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend. 4).

(3)  Kan lygteglasset ikke adskilles fra tågeforlygtens hus, er et areal på lygteglasset eller huset tilstrækkeligt.

(4)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro, 57 (ubenyttet) og 58 for Tunesien. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til overenskomstens parter.

(5)  Overensstemmelse med forskrifterne for elektromagnetisk kompatibilitet er relevant for køretøjstypen.

(*1)  Koordinaterne er angivet i grader for et vinkelnet med lodret polakse.

(*2)  Koordinaterne er angivet i grader for et vinkelnet med lodret polakse.

(*3)  Jf. punkt 6.4.3.4.

(*4)  Jf. punkt 6.4.3.2.

(6)  Dette krav vil blive genstand for en anbefaling til støtte for myndighederne.

---

BILAG 1

MEDDELELSESFORMULAR

(største format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Udstedt af: | Myndighedens navn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 67

Udstedt af:

Myndighedens navn:

...

...

...

| Vedrørende: (2) | MEDDELELSE AF GODKENDELSE
  UDVIDELSE AF GODKENDELSE
  NÆGTELSE AF GODKENDELSE
  INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
  ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN |
| --- | --- |

Vedrørende: (2)

UDVIDELSE AF GODKENDELSE

NÆGTELSE AF GODKENDELSE

INDDRAGELSE AF GODKENDELSE

ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

af en type tågeforlygte i henhold til regulativ nr. 19

Godkendelse nr. Udvidelse nr. ...

| 1. | Anordningens fabriks- eller varemærke: ... |
| --- | --- |

1.

Anordningens fabriks- eller varemærke: ...

| 2. | Anordningens type: ... |
| --- | --- |

2.

Anordningens type: ...

| 3. | Fabrikantens navn for denne type anordning: ... |
| --- | --- |

3.

Fabrikantens navn for denne type anordning: ...

| 4. | Fabrikantens navn og adresse: ... |
| --- | --- |

4.

Fabrikantens navn og adresse: ...

| 5. | Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ... |
| --- | --- |

5.

Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...

| 6. | Indleveret til godkendelse den: ... |
| --- | --- |

6.

Indleveret til godkendelse den: ...

| 7. | Teknisk tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvninger: ... |
| --- | --- |

7.

Teknisk tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvninger: ...

| 8. | Dato på rapport udstedt af denne tjeneste: ... |
| --- | --- |

8.

Dato på rapport udstedt af denne tjeneste: ...

| 9. | Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste: ... |
| --- | --- |

9.

Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste: ...

| 10. | Kortfattet beskrivelse: ...
  ... |
| --- | --- |

10.

Kortfattet beskrivelse: ...

...

| 10.1. | Klasse som angivet ved den pågældende mærkning: ...
  ... B, B/, BPL, B/PL, F3, F3, F3/, F3PL, F3/PL |
| --- | --- |

10.1.

Klasse som angivet ved den pågældende mærkning: ...

... B, B/, BPL, B/PL, F3, F3, F3/, F3PL, F3/PL

| 10.2. | Antal og kategori(er) af glødelampe(r): ... |
| --- | --- |

10.2.

Antal og kategori(er) af glødelampe(r): ...

| 10.3. | LED-modul: ja/nej (2) |
| --- | --- |

10.3.

LED-modul: ja/nej (2)

| 10.4. | Lysgenerator: ja/nej (2) |
| --- | --- |

10.4.

Lysgenerator: ja/nej (2)

| 10.5. | Den særlige identifikationskode for LED-modul eller lysgenerator: ... |
| --- | --- |

10.5.

Den særlige identifikationskode for LED-modul eller lysgenerator: ...

| 10.6. | Anvendelse af elektronisk lyskilderegulering: (3) ja/nej (2)

  Forsyning af lyskilden: ...
  Specifikation af lyskildereguleringen: ...
  Indgangsspænding: ...
  Ved en elektronisk lyskilderegulering, som ikke er en del af lygten:
  Specifikation af udgangssignal: ... |
| --- | --- |

10.6.

Anvendelse af elektronisk lyskilderegulering: (3) ja/nej (2)

Forsyning af lyskilden: ...

Specifikation af lyskildereguleringen: ...

Indgangsspænding: ...

Ved en elektronisk lyskilderegulering, som ikke er en del af lygten:

Specifikation af udgangssignal: ...

| 10.7. | Farve på det afgivne lys: ... hvidt/selektivt gult (2) |
| --- | --- |

10.7.

Farve på det afgivne lys: ... hvidt/selektivt gult (2)

| 10.8. | Lyskildens lysstrøm (jf. punkt 5.10)
  over 2 000 lumen: ... ja/nej (2) |
| --- | --- |

10.8.

Lyskildens lysstrøm (jf. punkt 5.10)

over 2 000 lumen: ... ja/nej (2)

| 10.9. | Lysstyrken er variabel: ... ja/nej (2) |
| --- | --- |

10.9.

Lysstyrken er variabel: ... ja/nej (2)

| 10.10. | Bestemmelse af afskæringsgradiens (såfremt den er målt)
  blev udført ved ... 10 m/25 m (2) |
| --- | --- |

10.10.

Bestemmelse af afskæringsgradiens (såfremt den er målt)

blev udført ved ... 10 m/25 m (2)

| 11. | Godkendelsesmærkets placering: ... |
| --- | --- |

11.

Godkendelsesmærkets placering: ...

| 12. | Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: ... |
| --- | --- |

12.

Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: ...

| 13. | Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2) |
| --- | --- |

13.

Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2)

| 14. | Sted: ... |
| --- | --- |

14.

Sted: ...

| 15. | Dato: ... |
| --- | --- |

15.

Dato: ...

| 16. | Underskrift: ... |
| --- | --- |

16.

Underskrift: ...

| 17. | Fortegnelse over de dokumenter, som er indleveret til den administrative tjeneste, som har meddelt godkendelse, er vedføjet denne meddelelse og kan udleveres på begæring. |
| --- | --- |

17.

Fortegnelse over de dokumenter, som er indleveret til den administrative tjeneste, som har meddelt godkendelse, er vedføjet denne meddelelse og kan udleveres på begæring.

---

(1)  Kendingsnummer for det land, der har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelsen (se godkendelsesbestemmelserne i regulativet).

(2)  Det ikke gældende overstreges.

(3)  Specifikationer af spænding skal omfatte tolerancer eller spændingsområde som angivet af fabrikanten og bekræftet med denne godkendelse.

---

BILAG 2

Tolerancekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse

Ved tågeforlygter i klasse B:

1.1.   Når den fotometriske ydelse for en tilfældigt udvalgt tågeforlygte med standardglødelampe prøves, må ingen målt værdi afvige i ugunstig retning med mere en 20 % fra den værdi, der er foreskrevet i dette regulativ.

1.2.   For de periodiske målinger begrænses aflæsningen til punkt B50 (1) og nederste venstre og højre hjørne i område D (se figur 2 i bilag 4).

Ved tågeforlygter i klasse F3:

2.1.   Når den fotometriske ydelse for tågeforlygte med standardglødelampe, som er tilfældigt udvalgt i overensstemmelse med punkt 6.4 i dette regulativ, prøves, må ingen målt værdi afvige i ugunstig retning med mere en 20 %.

2.2.   For de værdier, der er målt i overensstemmelse med punkt 6.4.3 i dette regulativ, tillades følgende afvigelser:

| Angivne linjer eller områder | Lodret placering (*1)

  over h +
  under h – | Vandret placering (*1)

  til venstre for v: –
  til højre for v: + | Lysstyrke i candela | Opfyldelseskriterium |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ækvivalent 20 % | Ækvivalent 30 % |
| Punkt 1, 2 (*2) | +60 ° | ±45 ° | maks. 80 | maks. 90 | Alle punkter |
| Punkt 3, 4 (*2) | +40 ° | ±30 ° | | |
| Punkt 5, 6 (*2) | +30 ° | ±60 ° |
| Punkt 7, 10 (*2) | +20 ° | ±40 ° |
| Punkt 8, 9 (*2) | +20 ° | ±15 ° |
| Linje 1 (*2) | +8 ° | –26 ° til +26 ° | maks. 110 | maks. 120 | Hele linjen |
| Linje 2 (*2) | +4 ° | –26 ° til +26 ° | maks. 130 | maks. 140 | Hele linjen |
| Linje 3 | +2 ° | –26 ° til +26 ° | maks. 205 | maks. 220 | Hele linjen |
| Linje 4 | +1 ° | –26 ° til +26 ° | maks. 300 | maks. 325 | Hele linjen |
| Linje 5 | 0° | –10 ° til +10 ° | maks. 410 | maks. 445 | Hele linjen |
| Linje 6 | –2,5 ° | –10 ° til +10 ° | 1 600  min. | 1 400  min. | Hele linjen |
| Linje 8
  L og R (*3) | –1,5 ° til –3,5 ° | –22 ° og +22 ° | 640 min. | 560 min. | Et eller flere punkter |
| Linje 9
  L og R (*3) | –1,5 ° til –4,5 ° | –35 ° og +35 ° | 250 min. | 225 min. | Et eller flere punkter |
| Område D | –1 ° til –3 ° | –10 ° til +10 ° | maks. 10 000 | maks. 10 900 | Hele området |

Angivne linjer eller områder

Lodret placering (*1)

over h +

under h –

Vandret placering (*1)

til venstre for v: –

til højre for v: +

Lysstyrke i candela

Opfyldelseskriterium

Ækvivalent 20 %

Ækvivalent 30 %

Punkt 1, 2 (*2)

+60 °

±45 °

maks. 80

maks. 90

Alle punkter

Punkt 3, 4 (*2)

+40 °

±30 °

Punkt 5, 6 (*2)

+30 °

±60 °

Punkt 7, 10 (*2)

+20 °

±40 °

Punkt 8, 9 (*2)

+20 °

±15 °

Linje 1 (*2)

+8 °

–26 ° til +26 °

maks. 110

maks. 120

Hele linjen

Linje 2 (*2)

+4 °

–26 ° til +26 °

maks. 130

maks. 140

Hele linjen

Linje 3

+2 °

–26 ° til +26 °

maks. 205

maks. 220

Hele linjen

Linje 4

+1 °

–26 ° til +26 °

maks. 300

maks. 325

Hele linjen

Linje 5

0°

–10 ° til +10 °

maks. 410

maks. 445

Hele linjen

Linje 6

–2,5 °

–10 ° til +10 °

1 600  min.

1 400  min.

Hele linjen

Linje 8

L og R (*3)

–1,5 ° til –3,5 °

–22 ° og +22 °

640 min.

560 min.

Et eller flere punkter

Linje 9

L og R (*3)

–1,5 ° til –4,5 °

–35 ° og +35 °

250 min.

225 min.

Et eller flere punkter

Område D

–1 ° til –3 °

–10 ° til +10 °

maks. 10 000

maks. 10 900

Hele området

2.3.   For så vidt angår de periodiske målinger, skal de fotometriske målinger til efterprøvning af overensstemmelse som minimum frembringe data for punkt 8 og 9, den maksimale værdi i linje 1 og 5 og minimumværdien i linje 6,8 og 9 som angivet i punkt 6.4.3 i dette regulativ.

---

(1)  Punktet B 50 svarer til koordinaterne vandret 0° og lodret 0,86°U.

(*1)  Koordinaterne er angivet i grader for et vinkelnet med lodret polakse.

(*2)  Se punkt 6.4.3.4. i dette regulativ.

(*3)  Se punkt 6.4.3.2. i dette regulativ.

---

BILAG 3

Eksempler på udformning af godkendelsesmærker til tågeforlygter i klasse B

Figur 1

Anordningen med ovenstående godkendelsesmærke er en tågeforlygte i klasse »B« godkendt i Tyskland (E1) med godkendelsesnummer 221 i henhold til regulativ nr. 19.

Det tal, der er angivet tæt ved symbolet »B«, angiver, at godkendelsen er meddelt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 19 som ændret ved ændringsserie 03.

Figur 1 angiver, at anordningen er en tågeforlygte, som kan være tændt samtidig med enhver anden lygte, som den eventuelt er gensidigt indbygget i.

Figur 2a

Figur 2b

Figur 2a og 2b angiver, at anordningen er en tågeforlygte godkendt i Frankrig (E2) med godkendelsesnummer 222 i henhold til regulativ nr. 19 med lygteglas af plast, som ikke kan være tændt samtidig med en anden lygte, som den eventuelt er gensidigt indbygget i.

Bemærk:

Godkendelsesnummeret og tillægssymboler dertil skal være placeret tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til højre eller til venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.

Eksempler på mulige mærkninger af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter monteret på køretøjets forende

Figur 3

Model A

Model B

Model C

Model D

De lodrette og vandrette linjer angiver lyssignalanordningens form skematisk. De hører ikke med til godkendelsesmærket.

Anordningerne vist i model A og model B i figur 3 er forsynet med godkendelsesmærket for en tågelygte godkendt i Italien (E3) med godkendelsesnummer 17120 i henhold til regulativ nr. 19.

Anordningerne vist i model C og model D i figur 3 er forsynet med godkendelsesmærket for en tågelygte godkendt i Nederlandene (E4) med godkendelsesnummer 17122 i henhold til regulativ nr. 19.

Bemærk: De fire eksempler i figur 3 svarer til en lygteanordning, som er påført godkendelsesmærke for:

En forreste positionslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 7.

En forlygte med nærlys beregnet til begge færdselsretninger og fjernlys med maksimal styrke mellem 86 250 og 101 250 candela (angivet ved tallet 30), godkendt i henhold til ændringsserie 00 til regulativ nr. 112 og med lygteglas af plast.

En tågeforlygte, som er godkendt i henhold til ændringsserie 03 til regulativ nr. 19 og er forsynet med lygteglas af plast.

En forreste retningsviserblinklygte af kategori 1a, som er godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 6.

I hinanden indbygget lygte og forlygte

Figur 4

Eksemplet i figur 4 svarer til mærkningen af et lygteglas, som er af plast og er bestemt til anvendelse i forskellige typer forlygter, nemlig:

enten:

en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 86 250 og 101 250 candela, og som er godkendt i Sverige (E5) efter forskrifterne i regulativ nr. 112 som ændret ved ændringsserie 00 og er gensidigt indbygget med en tågeforlygte godkendt i henhold til ændringsserie 03 til regulativ nr. 19

eller:

en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys, og som er godkendt i Sverige (E5) efter forskrifterne i regulativ nr. 98 som ændret ved ændringsserie 00 og er gensidigt indbygget i samme tågeforlygte som ovennævnte

eller blot: en af ovennævnte forlygter, godkendt som enkeltlygte.

Forlygtehuset skal være påført det eneste gyldige godkendelsesnummer. Eksempler på sådanne gyldige mærkninger kan ses i figur 5.

Figur 5

Lysanordning anvendt enten som tågeforlygte eller baklygte

Anordningen med godkendelsesmærket i figur 6 er en lygte godkendt i Belgien (E6) med godkendelsesnummer 17120 og 17122 i henhold til regulativ nr. 19 og regulativ nr. 23 (baklygter):

Figur 6

En af ovennævnte lygter godkendt som enkeltlygte kan udelukkende anvendes som tågeforlygte eller baklygte.

Eksempler på udformning af godkendelsesmærker til tågeforlygter i klasse »F3«

Figur 7

Anordningen med godkendelsesmærket vist i figur 7 er en tågeforlygte i klasse »F3« godkendt i Tyskland (E1) med godkendelsesnummer 221 i henhold til regulativ nr. 19.

Det tal, der er angivet tæt ved symbolet »F3«, angiver, at godkendelsen er meddelt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 19 som ændret ved ændringsserie 03.

Mærkningen i figur 7 angiver, at anordningen er en tågeforlygte, som kan være tændt samtidig med enhver anden lygte, som den eventuelt er gensidigt indbygget i.

| Figur 8a | Figur 8b |
| --- | --- |

Figur 8a

Image 76

Figur 8b

Image 77

Anordningen med godkendelsesmærket i figur 8a og 8b er en tågeforlygte i klasse »F3« med lygteglas af plast og godkendt i Frankrig (E2) med godkendelsesnummer 222 i henhold til regulativ nr. 19. Det tal, der er angivet tæt ved symbolet »F3«, angiver, at godkendelsen er meddelt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 19 som ændret ved ændringsserie 03.

Figur 8a og 8b angiver, at tågeforlygten har lygteglas af plast, og at den ikke kan være tændt samtidig med en anden lygte, som den måtte være gensidigt indbygget i.

Bemærk:

Godkendelsesnummeret og tillægssymboler dertil skal være placeret tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til højre eller til venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.

Eksempler på muligheder for mærkninger af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter monteret på køretøjets forende

Figur 9

Model A

Model B

Model C

Model D

De lodrette og vandrette linjer angiver lyssignalanordningens form skematisk. De hører ikke med til godkendelsesmærket.

Anordningen med godkendelsesmærket i model A og B i figur 9 er en tågeforlygte godkendt i Italien (E3) med godkendelsesnummer 17120, som omfatter:

en forreste positionslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 7

en forlygte med nærlys beregnet til kørsel i begge færdselsretninger og fjernlys med maksimal styrke mellem 86 250 og 101 250 candela (angivet ved tallet 30), godkendt i henhold til ændringsserie 00 til regulativ nr. 112 og med lygteglas af plast

en tågeforlygte, som er godkendt i henhold til ændringsserie 03 til regulativ nr. 19 og er forsynet med lygteglas af plast

en forreste retningsviserblinklygte af kategori 1a, som er godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 6.

Anordning med godkendelsesmærket i model C og D i figur 9 er godkendt i Nederlandene (E4) med godkendelsesnummer 17122 i overensstemmelse med det relevante regulativ og viser en lidt anderledes udformning i forhold til model A og B.

Lysanordning anvendt enten som tågeforlygte eller baklygte

Anordningen med godkendelsesmærket i vist i figur 10 er en lygte godkendt i Sverige (E5) med godkendelsesnummer 17120 og 17122 i henhold til regulativ nr. 19 og regulativ nr. 23 (baklygter):

Figur 10

En af ovennævnte lygter godkendt som enkeltlygte kan udelukkende anvendes som tågeforlygte eller baklygte.

I hinanden indbygget tågeforlygte og forlygte

Anordninger med godkendelsesmærket i figur 11 er godkendt i Belgien (E6) med godkendelsesnummer 17120 og 17122 i henhold til de relevante regulativer.

Figur 11

Ovenstående eksempel svarer til mærkningen af et lygteglas, som er af plast og er bestemt til anvendelse i forskellige typer forlygter, nemlig:

enten:

en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 86 250 og 101 250 candela, og som er godkendt i Belgien (E6) efter forskrifterne i regulativ nr. 112 (tabel B) som ændret ved ændringsserie 00 og er gensidigt indbygget i en tågeforlygte godkendt i henhold til ændringsserie 03 til regulativ nr. 19

eller:

en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys, og som er godkendt i Belgien (E6) efter forskrifterne i regulativ nr. 98 som ændret ved ændringsserie 00 og er gensidigt indbygget i samme tågeforlygte som ovennævnte

eller blot: en af ovennævnte forlygter, godkendt som enkeltlygte.

Forlygtehuset skal være påført det eneste gyldige godkendelsesnummer. Eksempler på sådanne gyldige mærkninger kan ses i figur 12.

Figur 12

Eksemplet ovenfor viser anordninger godkendt i Tjekkiet (E8).

LED-moduler

Figur 13

MD E8 17325

LED-modulet med identifikationskoden i figur 13 er blevet godkendt sammen med en lygte, som er godkendt i Tjekkiet (E8) med godkendelsesnummer 17325.

Tågeforlygtepar

Det godkendelsesmærke, som er vist nedenfor, angiver en tågeforlygte udført som et lygtepar, som opfylder dette regulativs forskrifter. Anordningen med godkendelsesmærket i figur 14 er en tågeforlygte, som er godkendt i Japan (E43) med godkendelsesnummer 321.

Figur 14

---

BILAG 4

MÅLESKÆRMSGEOMETRI OG MÅLEGITTER

1.   MÅLESKÆRM

Koordinaterne er angivet i grader for sfæriske vinkler i et net med lodret polakse (se figur 1).

Figur 1

I CIE-standarderne hedder det:

h: længdeplan om polaksen

v: breddeplan vinkelret på polaksen

Forklaring:

Polar axis = Polakse

Spherical co-ordinate web = Sfærisk koordinatnet

Lamp = Lygte

Projection screen = Projektionsskærme

Horizon = Horisont

Photometric beam axis = Fotometrisk stråleakse

Left = Venstre

Right = Højre

Up = Op

Down = Ned

2.   MÅLEGITTER (se figur 2)

Målegitteret er symmetrisk omkring linjen v-v (se tabellen i punkt 6.4.3 i dette regulativ). Af overskuelighedshensyn vises vinkelnettet som et rektangulært gitter.

For så vidt angår tågeforlygter i klasse B vises målegitteret i figur 2.

Figur 2

Lysfordeling for tågeforlygte i klasse B

Forklaring:

Zone = Område

Cut-off = Afskæring

For så vidt angår tågeforlygter i klasse F3 vises målegitteret i figur 3.

Figur 3

Lysfordeling for tågeforlygte i klasse F3

Forklaring:

Line = Linje

Zone = Område

Cut-off = Afskæring

---

BILAG 5

Prøvning for fotometrisk ydelsestabilitet ved tågeforlygter i brug (prøvning af komplette tågeforlygter)

Når de fotometriske værdier er blevet målt i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ i punktet med den maksimale belysningsstyrke i område D (Emax) og i punktet HV, prøves en komplet tågeforlygte for fotometrisk ydelsesstabilitet i brug. Ved »komplet tågeforlygte« forstås selve forlygteenheden, herunder de karrosseridele og omgivende lygter eller lyssignaler, der kan have indflydelse på bortledningen af varme fra lygten.

Prøvningen skal udføres:

| a) | i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C, og prøveeksemplaret skal være monteret på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet |
| --- | --- |

a)

i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C, og prøveeksemplaret skal være monteret på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet

| b) | i tilfælde af udskiftelige lyskilder: ved anvendelse af masseproducerede lyskilder med glødetråd, som er ældet i mindst én time, eller masseproducerede gasudladningslyskilder, som er ældet i mindst 15 timer, eller masseproducerede LED-moduler, som er ældet i mindst 48 timer, og som er nedkølet til den omgivende temperatur før påbegyndelse af prøvninger som specificeret i dette regulativ. De LED-moduler, der er leveret af ansøgeren, skal anvendes. |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af udskiftelige lyskilder: ved anvendelse af masseproducerede lyskilder med glødetråd, som er ældet i mindst én time, eller masseproducerede gasudladningslyskilder, som er ældet i mindst 15 timer, eller masseproducerede LED-moduler, som er ældet i mindst 48 timer, og som er nedkølet til den omgivende temperatur før påbegyndelse af prøvninger som specificeret i dette regulativ. De LED-moduler, der er leveret af ansøgeren, skal anvendes.

Det anvendte måleudstyr skal svare til det, som anvendes til typegodkendelsesprøvning af forlygter.

Prøveeksemplaret skal bringes i anvendelse uden af det afmonteres fra eller justeres i prøveopstillingen. Den anvendte lyskilde skal være en lyskilde af den kategori, der er specificeret for den pågældende tågeforlygte.

1.   PRØVNING FOR FOTOMETRISK YDELSESSTABILITET

Prøvningen finder sted i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C med den komplette tågeforlygte fastgjort på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet.

1.1.   Ren tågeforlygte

Tågeforlygten bringes til at fungere i 12 timer som beskrevet i punkt 1.1.1 og kontrolleres som beskrevet i punkt 1.1.2.

1.1.1.   Prøvningsmetode

Tågeforlygten skal bringes til at fungere som følger:

1.1.1.1.   såfremt kun én lysfunktion (tågeforlygte) skal godkendes, skal den tilsvarende lyskilde være tændt i det foreskrevne tidsrum (1)

1.1.1.2.   Såfremt der er tale om mere end en lysfunktion (f.eks. en forlygte, der omfatter en tågeforlygte og én eller flere fjernlygter): skal forlygten underkastes følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:

| a) | 15 minutter med tågeforlygten tændt |
| --- | --- |

a)

15 minutter med tågeforlygten tændt

| b) | 5 minutter med alle glødetråde tændt. |
| --- | --- |

b)

5 minutter med alle glødetråde tændt.

Såfremt ansøgeren erklærer, at der kun skal anvendes én lysfunktion ad gangen (f.eks. kun nærlys, kun fjernlys eller kun tågeforlygte (1)) gennemføres prøvningen i overensstemmelse hermed, således at tågeforlygten og derefter de andre lysfunktioner hver især bringes til at fungere i halvdelen af den i punkt 1.1 foreskrevne tid.

1.1.1.3.   Såfremt der er tale om en tågeforlygte med nærlys og én eller flere lysfunktioner (hvor en af disse er tågeforlygte):

| a) | skal tågeforlygten underkastes følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:






  i) | 15 minutter med nærlyskilden/nærlyskilderne tændt |
| --- | --- | --- |

a)

skal tågeforlygten underkastes følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:

i)

15 minutter med nærlyskilden/nærlyskilderne tændt

| ii) | 5 minutter med alle lyskilder tændt. |
| --- | --- |

ii)

5 minutter med alle lyskilder tændt.

| b) | Såfremt ansøgeren erklærer, at tågeforlygten skal anvendes udelukkende med enten nærlyset eller tågeforlygten (2) tændt, gennemføres prøven i overensstemmelse hermed, således at nærlyset og derefter tågeforlygten hver især bringes til at fungere (3) i halvdelen af den i punkt 1.1 foreskrevne tid. Fjernlyset underkastes en cyklus hvor det er slukket i 15 minutter og tændt i 5 minutter i halvdelen af tiden, og mens fjernlyset er tændt. |
| --- | --- |

b)

Såfremt ansøgeren erklærer, at tågeforlygten skal anvendes udelukkende med enten nærlyset eller tågeforlygten (2) tændt, gennemføres prøven i overensstemmelse hermed, således at nærlyset og derefter tågeforlygten hver især bringes til at fungere (3) i halvdelen af den i punkt 1.1 foreskrevne tid. Fjernlyset underkastes en cyklus hvor det er slukket i 15 minutter og tændt i 5 minutter i halvdelen af tiden, og mens fjernlyset er tændt.

| c) | Såfremt ansøgeren erklærer, at tågeforlygten kan anvendes udelukkende med enten nærlyset eller fjernlyset (2) eller tågeforlygten (2) tændt, gennemføres prøvningen i overensstemmelse hermed, således at nærlyset og derefter fjernlyset og derefter tågeforlygten hver især bringes til at fungere (2) i en tredjedel af den i punkt 1.1 foreskrevne tid. |
| --- | --- |

c)

Såfremt ansøgeren erklærer, at tågeforlygten kan anvendes udelukkende med enten nærlyset eller fjernlyset (2) eller tågeforlygten (2) tændt, gennemføres prøvningen i overensstemmelse hermed, således at nærlyset og derefter fjernlyset og derefter tågeforlygten hver især bringes til at fungere (2) i en tredjedel af den i punkt 1.1 foreskrevne tid.

1.1.2.   Prøvespænding

Spændingen tilføres prøveeksemplarets terminaler som følger:

| a) | Hvor der er tale om udskiftelige glødetrådslyskilde(r), der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: Prøvningen skal udføres ved henholdsvis 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, undtagen hvis ansøgeren specificerer, at prøveeksemplaret kan anvendes ved en anden spænding. I dette tilfælde skal prøvningen udføres med glødetrådslyskilden ved den højeste spænding, der kan anvendes. |
| --- | --- |

a)

Hvor der er tale om udskiftelige glødetrådslyskilde(r), der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: Prøvningen skal udføres ved henholdsvis 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, undtagen hvis ansøgeren specificerer, at prøveeksemplaret kan anvendes ved en anden spænding. I dette tilfælde skal prøvningen udføres med glødetrådslyskilden ved den højeste spænding, der kan anvendes.

| b) | Hvor der er tale om udskiftelige gasudladningslyskilde(r): Prøvespændingen for elektroniske styringsanlæg for lyskilder er 13,2 ±0,1 volt for 12 V-køretøjsspændingssystemer eller som nærmere angivet i ansøgningen om godkendelse. |
| --- | --- |

b)

Hvor der er tale om udskiftelige gasudladningslyskilde(r): Prøvespændingen for elektroniske styringsanlæg for lyskilder er 13,2 ±0,1 volt for 12 V-køretøjsspændingssystemer eller som nærmere angivet i ansøgningen om godkendelse.

| c) | Hvor der er tale om ikke-udskiftelige lyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: Alle målinger på lygteenheder, der er udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder (glødetrådslyskilder og/eller andre lyskilder) foretages ved 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V eller andre spændinger svarende til de af ansøgeren afgivne specifikationer for køretøjets spændingssystem. |
| --- | --- |

c)

Hvor der er tale om ikke-udskiftelige lyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: Alle målinger på lygteenheder, der er udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder (glødetrådslyskilder og/eller andre lyskilder) foretages ved 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V eller andre spændinger svarende til de af ansøgeren afgivne specifikationer for køretøjets spændingssystem.

| d) | Hvor der er tale om udskiftelige eller ikke-udskiftelige lyskilder, der forsynes uafhængigt af køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller om lyskilder forsynet via en forsynings- og funktionsenhed, anvendes ovenfor specificerede prøvespændinger på disse enheders indgangsterminaler. Prøvningslaboratoriet kan forlange, at fabrikanten indleverer forsynings- og funktionsenheden eller den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne. |
| --- | --- |

d)

Hvor der er tale om udskiftelige eller ikke-udskiftelige lyskilder, der forsynes uafhængigt af køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller om lyskilder forsynet via en forsynings- og funktionsenhed, anvendes ovenfor specificerede prøvespændinger på disse enheders indgangsterminaler. Prøvningslaboratoriet kan forlange, at fabrikanten indleverer forsynings- og funktionsenheden eller den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne.

| e) | LED-moduler skal måles ved henholdsvis 6,75 V, 13,2 V eller 28,0 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren. |
| --- | --- |

e)

LED-moduler skal måles ved henholdsvis 6,75 V, 13,2 V eller 28,0 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren.

| f) | Hvis signallygter er sammenbyggede, kombinerede eller gensidigt indbyggede med prøveeksemplaret og drives ved andre spændinger end de nominelle mærkespændinger på henholdsvis 6 V, 12 V eller 24 V, skal spændingen justeres som angivet af fabrikanten for at opnå, at lygten fungerer fotometrisk korrekt. |
| --- | --- |

f)

Hvis signallygter er sammenbyggede, kombinerede eller gensidigt indbyggede med prøveeksemplaret og drives ved andre spændinger end de nominelle mærkespændinger på henholdsvis 6 V, 12 V eller 24 V, skal spændingen justeres som angivet af fabrikanten for at opnå, at lygten fungerer fotometrisk korrekt.

1.1.3.   Prøvningsresultater

1.1.3.1.   Besigtigelse

Når tågeforlygten er stabiliseret ved rumtemperatur, skal tågeforlygtens lygteglas og et eventuelt udvendigt glas rengøres med en ren, fugtig bomuldsklud. Prøveeksemplaret inspiceres derefter visuelt; der må ikke være synlig skævhed, deformation, revnedannelse eller farveændring hverken i tågeforlygteglasset eller i et eventuelt udvendigt glas.

1.1.3.2.   Fotometrisk prøvning

For at efterkomme dette regulativs forskrifter skal følgende fotometriske værdier efterprøves i følgende punkter:

Ved tågeforlygter i klasse »B«: i punktet HV og Imax-punktet i område D.

Ved tågeforlygter i klasse »F3«: i linje 5 i punkt h = 0 og Imax-punktet i område D.

Der kan foretages endnu en indstilling til korrektion for eventuel varmeforårsaget deformation af tågeforlygtens sokkel (ændringen i afskæringslinjens position er omhandlet i punkt 2).

Mellem de fotometriske egenskaber og værdierne målt inden prøvningen kan der tillades en afvigelse på 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode.

1.2.   Tilsmudset tågeforlygte

Tågeforlygten, som er prøvet efter angivelserne i punkt 1.1, bringes i drift i en time som beskrevet i punkt 1.1.1. Efter klargøring i overensstemmelse med punkt 1.2.1 kontrolleres den efter forskrifterne i punkt 1.1.2.

1.2.1.   Klargøring af tågeforlygten

1.2.1.1.   Blanding, som skal påføres

1.2.1.1.1.   Til tågeforlygter med udvendigt lygteglas af glas:

Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres tågeforlygten, består af:

| a) | 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm |
| --- | --- |

a)

9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm

| b) | 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm |
| --- | --- |

b)

1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm

| c) | 0,2 vægtdel NaCMC (4), samt |
| --- | --- |

c)

0,2 vægtdel NaCMC (4), samt

| d) | en passende mængde destilleret vand med specifik ledningsevne S < 1 μS/m. |
| --- | --- |

d)

en passende mængde destilleret vand med specifik ledningsevne S < 1 μS/m.

Blandingen må højst være 14 dage gammel.

1.2.1.1.2.   For tågeforlygter med udvendigt lygteglas i plastmateriale:

Blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres tågeforlygten, består af:

| a) | 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm |
| --- | --- |

a)

9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm

| b) | 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm |
| --- | --- |

b)

1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm

| c) | 0,2 vægtdel NaCMC (4) |
| --- | --- |

c)

0,2 vægtdel NaCMC (4)

| d) | 13 vægtdele destilleret vand med specifik ledningsevne S < 1 μS/m og |
| --- | --- |

d)

13 vægtdele destilleret vand med specifik ledningsevne S < 1 μS/m og

| e) | ±1 vægtdel overfladeaktivt stof (5). |
| --- | --- |

e)

±1 vægtdel overfladeaktivt stof (5).

Blandingen må højst være 14 dage gammel.

1.2.1.2.   Påføring af blandingen på tågeforlygten

Prøveblandingen påføres jævnt på hele tågeforlygtens lysende overflade, hvorefter man lader den tørre. Denne procedure gentages, indtil lysstyrken er faldet til 15-20 % af de værdier, som er målt for det følgende punkt under de i dette bilag beskrevne betingelser:

punkt Emax i område D.

2.   PRØVNING FOR ÆNDRING I AFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE PLACERING UNDER VARMEINDVIRKNING

Denne prøvning består i at kontrollere, at afskæringslinjens lodrette forskydning under indvirkning af varme ikke overstiger en foreskreven værdi for en tågeforlygte i brug.

Efter at tågeforlygten er prøvet i henhold til punkt 1, underkastes lygten den i punkt 2.1 i dette bilag beskrevne prøve uden at fjernes fra eller flyttes i forhold til prøveopstillingen.

2.1.   Prøvning

Prøvningen udføres i tør og stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C.

Ved hjælp af en masseproduceret lyskilde, som er ældet i mindst én time, bringes tågeforlygten til at fungere uden at fjernes fra eller efterjusteres i forhold til prøveopstillingen. (Til denne prøvning indstilles spændingen som foreskrevet i punkt 1.1.2). Afskæringslinjens position mellem et punkt beliggende 3,0 grader til venstre for og et punkt beliggende 3,0 grader til højre for linjen VV (jf. punkt 4 i regulativet) kontrolleres efter henholdsvis 3 minutters (r3) og 60 minutters (r60) drift.

Måling af ændringen i afskæringslinjens position som beskrevet ovenfor kan udføres med enhver metode, som giver acceptabel nøjagtighed og reproducerbare resultater.

2.2.   Prøvningsresultater

2.2.1.   Resultatet, målt i milliradianer (mrad) anses for acceptabelt, når den numeriske værdi Δ rI = | r3 - r60 | målt ved denne tågeforlygte ikke er over 2 mrad (Δ rI ≤ 2 mrad).

2.2.2.   Hvis denne værdi imidlertid er over 2 mrad, men ikke over 3 mrad (2 mrad < ΔrI ≤ 3 mrad) prøves en anden tågeforlygte som beskrevet i punkt 2.1. Dette gøres, efter at tågeforlygten tre på hinanden følgende gange er blevet underkastet den neden for beskrevne cyklus for at stabilisere positionen af tågeforlygtens mekaniske dele på et underlag, som er repræsentativt for korrekt montering på køretøjet:

| a) | 1 times drift af tågeforlygten. (Spændingen indstilles som foreskrevet i punkt 1.1.2). |
| --- | --- |

a)

1 times drift af tågeforlygten. (Spændingen indstilles som foreskrevet i punkt 1.1.2).

| b) | Én times pause. |
| --- | --- |

b)

Én times pause.

2.2.3.   Tågeforlygtetypen anses for acceptabel, såfremt gennemsnitsværdien af de numeriske værdier Δ rI målt på første prøve, og Δ rII, målt på den anden prøve, ikke er over 2 mrad.

(Δ rI + Δ rII) / 2 ≤ 2 mrad.

---

(1)  Hvis den prøvede tågeforlygte omfatter lyssignallygter, skal sidstnævnte være tændt under hele prøvningen dog undtaget en eventuel kørelyslygte. Er der tale om retningsviserblinklygter skal de være tændt med blink og have et tændt/slukket-forhold på ca. 1 til 1.

(2)  Såfremt to eller flere glødetråde lyser samtidig, når forlygten afgiver overhalingssignal, anses dette ikke for normal samtidig samtidig brug af glødetrådene.

(3)  Hvis den prøvede forlygte omfatter lyssignallygter, skal sidstnævnte være tændt under hele prøvningen. Er der tale om en retningsviserblinklygte, skal dennes blinkfunktion være aktiveret med et tændt/slukket forhold på omtrent én til én.

(4)  NaCMC står for natriumsaltet af carboxymethylcellulose, også betegnet CMC. Den i smudsblandingen anvendte NaCMC skal have en substitutionsgrad (DS) på 0,6-0,7 og en viskositet på 200-300 μP af en 2 % opløsning ved 20 °C.

(5)  Tolerancen på mængdeangivelsen er nødvendig for, at smudsblandingen spreder sig korrekt over hele plastlygteglasset.

---

BILAG 6

Forskrifter for tågeforlygter med lygteglas af plast — prøvning af lygteglas eller materialeprøver samt af komplette lygter

1.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

1.1.   Prøver, som indleveres i henhold til punkt 2.2.2 i dette regulativ, skal opfylde forskrifterne i punkt 2.1 til 2.5.

1.2.   De to prøver af komplette lygter, som indleveres i henhold til punkt 2.3 (eller eventuelt punkt 2.4) i dette regulativ, og som omfatter lygteglas af plast, skal hvad angår lygteglassets materiale opfylde forskrifterne i punkt 2.6.

1.3.   Prøverne af lygteglas af plast eller materialeprøverne skal, med den eventuelle reflektor, som de er bestemt til anvendelse sammen med, underkastes godkendelsesprøvning i den kronologiske rækkefølge, som er angivet i tabel A i tillæg 1 til dette bilag.

Kan lygtefabrikanten imidlertid godtgøre, at produktet allerede har bestået de i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor foreskrevne prøvninger eller tilsvarende prøvninger i henhold til et andet regulativ, behøver de pågældende prøvninger ikke gentages; kun de i tillæg 1, tabel B, foreskrevne prøvninger er påbudt.

2.   PRØVNING

2.1.   Bestandighed mod temperaturudsving

2.1.1.   Prøvning

Tre nye prøver (lygteglas) gennemgår fem cykliske forløb af temperatur- og fugtighedsændring (RH = relativ fugtighed) i henhold til følgende program:

3 timer ved 40 °C ± 2 °C og 85-95 % RH

1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH

15 timer ved –30 °C ±2 °C

1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH

3 timer ved 80 °C ±2 °C

1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH

Inden denne prøvning skal prøverne opbevares ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH i mindst fire timer.

Bemærk: perioderne på én time ved 23 °C ± 5 °C skal indbefatte de overgangsperioder fra den ene temperatur til den anden, som er nødvendige for at undgå temperaturchok.

2.1.2.   Fotometriske målinger

2.1.2.1.   Metode

Der foretages fotometriske målinger på prøverne før og efter prøvningen. De fotometriske målinger udføres under de betingelser, som er angivet i punkt 6.3 eller 6.4 til dette regulativ på følgende steder:

Ved tågeforlygter i klasse »B«:

| a) | i punktet HV og |
| --- | --- |

a)

i punktet HV og

| b) | punktet h = 0, v = 2° i område D. |
| --- | --- |

b)

punktet h = 0, v = 2° i område D.

Ved tågeforlygter i klasse »F3«:

| a) | skæringspunktet for linjen VV og linje 6 og |
| --- | --- |

a)

skæringspunktet for linjen VV og linje 6 og

| b) | skæringspunktet for linjen VV og linje 4. |
| --- | --- |

b)

skæringspunktet for linjen VV og linje 4.

2.1.2.2.   Resultater

Afvigelsen mellem de fotometriske værdier, målt på hver prøve før og efter prøvning, må ikke være over 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode.

2.2.   Bestandighed mod luftformige og kemiske agenser

2.2.1.   Bestandighed mod stoffer i atmosfæren

Tre nye prøver (lygteglas eller materialeprøver) udsættes for bestråling fra en kilde med spektral energifordeling svarende til et sort legeme med en temperatur mellem 5 500 K og 6 000 K. Mellem kilden og prøverne anbringes passende filtre, som giver størst mulig reduktion af stråling med bølgelængde under 295 nm og over 2 500 nm. Prøverne udsættes for en belysningseffekt på 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 i et tidsrum, som bevirker, at de modtager en lysenergi på 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Inden for afdækningen skal temperaturen, målt på det sorte panel, som er anbragt i niveau med prøverne, være 50 °C ± 5 °C. For at sikre ensartet udsættelse skal prøverne rotere omkring strålingskilderne med mellem 1 og 5 o./min.

Prøverne overbruses med destilleret vand med specifik ledningsevne mindre end 1 μS/m ved en temperatur på 23 °C ± 5 °C i henhold til følgende cyklus:

| overbrusning | : | 5 minutter |
| --- | --- | --- |
| tørring | : | 25 minutter. |

overbrusning

:

5 minutter

tørring

:

25 minutter.

2.2.2.   Bestandighed mod kemiske agenser

Efter udførelse af den i punkt 2.2.1 beskrevne prøvning og den i punkt 2.2.3.1 beskrevne måling behandles den ydre overflade af de tre nævnte prøver som beskrevet i punkt 2.2.2.2 med den i punkt 2.2.2.1 foreskrevne blanding.

2.2.2.1.   Prøveblanding

Prøveblandingen skal bestå af 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % ethyltetrachlorid, 12,5 % trichlorethylen og 6 % xylen (de angivne procenttal er % v/v).

2.2.2.2.   Påføring af prøveblandingen

Et stykke bomuldsklud (ifølge ISO 105) gennemvædes til mætning med den i punkt 2.2.2.1 angivne blanding og lægges efter højst 10 sekunder på prøvens ydre overflade i et tidsrum af 10 minutter med et tryk på 50 N/cm2, svarende til en kraft på 100 N på et prøveareal på 14 × 14 mm.

Inden for denne 10 minutters periode gennemvædes stofpuden igen med blandingen, således at sammensætningen af den påførte væske til stadighed er identisk med den foreskrevne prøveblanding.

I påføringsperioden er det tilladt at kompensere for tryk, der påføres prøven, for at forebygge revnedannelse.

2.2.2.3.   Rengøring

Efter afslutning af påføringen af prøveblandingen tørres prøverne i fri luft og vaskes derefter med den i punkt 2.3 beskrevne opløsning (bestandighed mod detergenter) ved 23 °C ± 5 °C.

Derefter skylles prøverne omhyggeligt med destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,2 % ved 23 °C ± 5 °C og aftørres derefter med en blød klud.

2.2.3.   Resultater

2.2.3.1.   Efter prøvning for bestandighed mod stoffer i atmosfæren skal prøvernes ydre overflade være uden revner, ridser, skår og deformation, og den gennemsnitlige afvigelse i transmission

Δ t = (T2 - T3) / T2,

målt på de tre prøveeksemplarer efter fremgangsmåden i tillæg 2 til dette bilag højst være 0,020 (Δ tm ≤ 0,020)

2.2.3.2.   Efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer må prøverne ikke frembyde spor af kemisk misfarvning, som kan forventes at ville påvirke fluxspredningen, af hvilken middelafvigelsen

Δ d = (T5 - T4) / T2,

målt på de tre prøveeksemplarer efter fremgangsmåden i tillæg 2 til dette bilag højst være 0,020 (Δ dm ≤ 0,020).

2.3.   Bestandighed mod detergenter og carbonhydrider

2.3.1.   Bestandighed mod detergenter

Den ydre overflade af de tre prøver (lygteglas eller materialeprøver) opvarmes til 50 °C ± 5 °C og nedsænkes derefter i fem minutter i en blanding, hvis temperatur holdes på 23 °C ± 5 °C, og som består af 99 dele destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,02 %, og én del alkylarylsulfonat.

Efter udførelse af prøvningen tørres prøverne ved 50 °C ± 5 °C. Prøvernes overflade rengøres med en fugtig klud.

2.3.2.   Bestandighed mod carbonhydrider

Den ydre overflade af disse tre prøver indgnides derefter let i ét minut med en bomuldsklud gennemvædet med en blanding af 70 % n-heptan og 30 % toluen (% v/v) og tørrer derefter i fri luft.

2.3.3.   Resultater

Efter successiv udførelse af ovenstående to prøvninger må den gennemsnitlige afvigelse i transmission:

Δ t = (T2 - T3) / T2,

målt på de tre prøveeksemplarer efter fremgangsmåden i tillæg 2 til dette bilag højst være 0,010 (Δ tm ≤ 010)

2.4.   Bestandighed mod mekanisk nedbrydning

2.4.1.   Metode til mekanisk nedbrydning

Ydersiden af de tre nye prøver (lygteglas) udsættes for ensartet mekanisk nedbrydning med den i tillæg 3 til dette bilag beskrevne metode.

2.4.2.   Resultater

Efter denne prøvning måles afvigelserne:

| i transmission | : | Δ t = (T2 - T3) / T2 |
| --- | --- | --- |
| og i spredning | : | Δ d = (T5 - T4) / T2 |

i transmission

:

Δ t = (T2 - T3) / T2

og i spredning

:

Δ d = (T5 - T4) / T2

med den i tillæg 2 beskrevne metode i det område, der foreskrives i punkt 2.2.4.1.1. Gennemsnitsværdien for de tre prøveeksemplarer skal være således, at:

Δ tm ≤ 0,010

Δ dm ≤ 0,050.

2.5.   Prøvning for vedhæftning af eventuel coating

2.5.1.   Klargøring af prøven

I et areal på 20 mm × 20 mm af lygteglassets coatede overflade indridses med barberblad eller nål en inddeling bestående af kvadrater på ca. 2 mm × 2 mm. Trykket på barberblad eller nål skal være tilstrækkeligt til i det mindste at gennemskære coatingen.

2.5.2.   Beskrivelse af prøvningen

Der benyttes klæbebånd med en vedhæftningsstyrke på 2 N/(cm bredde) ± 20 %, målt under de standardbetingelser, der foreskrives i tillæg 4 til dette bilag. Klæbebåndet, hvis bredde skal være mindst 25 mm, trykkes i mindst fem minutter mod den overflade, der er klargjort som foreskrevet i punkt 2.5.1.

Derefter belastes enden af klæbebåndet på en sådan måde, at vedhæftningskraften til overfladen afbalanceres af en kraft vinkelret på denne overflade. På dette stadium skal klæbebåndet afrives med en konstant hastighed af 1,5 m/s ±0,2 m/s.

2.5.3.   Resultater

Der må ikke være væsentlig beskadigelse af det inddelte område. Der tillades beskadigelse af skæringspunkterne mellem kvadraterne eller ved kanterne af udskæringen, forudsat at det beskadigede område ikke udgør mere end 15 % af den inddelte overflade.

2.6.   Prøvning af komplet lygte med lygteglas af plast

2.6.1.   Bestandighed mod mekanisk nedbrydning af lygteglassets overflade

2.6.1.1.   Prøvninger

Lygteglasset i lygteprøve nr. 1 underkastes den i punkt 2.4.1 beskrevne prøvning.

2.6.1.2.   Resultater

Efter prøvningen må de fotometriske målinger, der er foreskrevet for område A og B for tågeforlygter i klasse B og linje 2 og 5 for klasse F3, ikke overstige de foreskrevne maksimale værdier med mere end 30 %.

2.6.2.   Prøvning for vedhæftning af eventuel coating

Lygteglasset i lygteprøve nr. 2 underkastes den i punkt 2.5 beskrevne prøve.

2.7.   Bestandighed over for lyskildestråling

Hvor der er tale om gasudladningslyskilder, foretages prøvning af de lystransmitterende plastdeles bestandighed over for uv-stråling inden i tågeforlygten:

2.7.1.1.   Flade prøver af hver enkelt af tågeforlygtens lystransmitterende plastdele udsættes for lys fra gasudladningslyskilden. Parametrene, som f.eks. disse prøvers vinkler og afstande, skal være de samme som i tågeforlygten.

2.7.1.2.   Efter 1 500 timers kontinuerlig eksponering skal en ny standard gasudladningslyskilde opfylde de kolorimetriske forskrifter for det transmitterede lys, og prøvernes overflade skal være uden revner, ridser, afskalninger og deformation.

3.   KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Hvad angår de til lygteglassene anvendte materialer anses lygterne i en serie for at opfylde forskrifterne i dette regulativ, såfremt:

3.1.1.   Prøvernes yderside efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer og prøvning for bestandighed mod detergenter og carbonhydrider ikke frembyder revner, skår eller deformation, som er synlig for det blotte øje (se punkt 2.2.2, 2.3.1 og 2.3.2).

3.1.2.   De fotometriske værdier i de i punkt 2.6.1.2 beskrevne målepunkter efter udførelse af prøvningen i punkt 2.6.1.1 er inden for de grænser for produktionens overensstemmelse, som foreskrives i dette regulativ.

3.2.   Opfylder prøvningsresultaterne ikke forskrifterne, gentages prøvningerne på endnu en prøve af tågeforlygter, udtaget på tilfældig måde.

TILLÆG 1

KRONOLOGISK RÆKKEFØLGE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN

A.   Prøvning af plastmaterialer (lygteglas eller materialeprøver, som er indleveret i henhold til punkt 2.2.2 i dette regulativ).

| Prøver | Lygteglas eller materialeprøver | Lygteglas |
| --- | --- | --- |
| Prøvninger | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Begrænset fotometri (punkt 2.1.2) | | | | | | | | | | X | X | X | |
| 1.1.1. | Temperaturændring (punkt 2.1.1) | | | | | | | | | | X | X | X | |
| 1.1.2. | Begrænset fotometri (punkt 2.1.2) | | | | | | | | | | X | X | X | |
| 1.2. | Transmissionsmåling | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 1.2.2. | Spredningsmåling | X | X | X | | | | X | X | X | | | | |
| 1.3. | Stoffer i atmosfæren (punkt 2.2.1) | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.3.1. | Transmissionsmåling | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.4. | Kemiske stoffer (punkt 2.2.2) | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.4.1. | Spredningsmåling | X | X | X | | | | | | | | | | |
| 1.5. | Detergenter (punkt 2.3.1) | | | | X | X | X | | | | | | | |
| 1.6. | Carbonhydrider (punkt 2.3.2) | | | | X | X | X | | | | | | | |
| 1.6.1. | Transmissionsmåling | | | | X | X | X | | | | | | | |
| 1.7. | Nedbrydning (punkt 2.4.1) | | | | | | | X | X | X | | | | |
| 1.7.1. | Transmissionsmåling | | | | | | | X | X | X | | | | |
| 1.7.2. | Spredningsmåling | | | | | | | X | X | X | | | | |
| 1.8. | Vedhæftning (punkt 2.5) | | | | | | | | | | | | | X |

Prøver

Lygteglas eller materialeprøver

Lygteglas

Prøvninger

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1.

Begrænset fotometri (punkt 2.1.2)

X

X

X

1.1.1.

Temperaturændring (punkt 2.1.1)

X

X

X

1.1.2.

Begrænset fotometri (punkt 2.1.2)

X

X

X

1.2.

Transmissionsmåling

X

X

X

X

X

X

X

X

X

1.2.2.

Spredningsmåling

X

X

X

X

X

X

1.3.

Stoffer i atmosfæren (punkt 2.2.1)

X

X

X

1.3.1.

Transmissionsmåling

X

X

X

1.4.

Kemiske stoffer (punkt 2.2.2)

X

X

X

1.4.1.

Spredningsmåling

X

X

X

1.5.

Detergenter (punkt 2.3.1)

X

X

X

1.6.

Carbonhydrider (punkt 2.3.2)

X

X

X

1.6.1.

Transmissionsmåling

X

X

X

1.7.

Nedbrydning (punkt 2.4.1)

X

X

X

1.7.1.

Transmissionsmåling

X

X

X

1.7.2.

Spredningsmåling

X

X

X

1.8.

Vedhæftning (punkt 2.5)

X

B.   Prøvning af komplette tågeforlygter (indleveret i henhold til punkt 2.3.2 i dette regulativ).

| Prøvninger | Komplet forlygte |
| --- | --- |
| Prøvenummer |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Nedbrydning (punkt 2.6.1.1) | X | |
| 2.2. | Fotometri (punkt 2.6.1.2) | X | |
| 2.3. | Vedhæftning (punkt 2.6.2) | | X |

Prøvninger

Komplet forlygte

Prøvenummer

1

2

2.1.

Nedbrydning (punkt 2.6.1.1)

X

2.2.

Fotometri (punkt 2.6.1.2)

X

2.3.

Vedhæftning (punkt 2.6.2)

X

TILLÆG 2

Metode til måling af lysspredning og -transmission

1.   UDSTYR (SE FIGUR)

Lysstrålen fra en kollimator K, hvis halve divergens β/2 = 17,4 × 10-4 rd, begrænses af en blænder DT med en åbning på 6 mm, op mod hvilken prøveholderen anbringes.

En konvergent akromatisk linse L2, korrigeret for sfærisk aberration, forbinder blænderen DT med modtageren R; diameteren af linsen L2 skal være således, at den ikke afblænder det fra prøven spredte lys inden for en kegle, hvis halve topvinkel er β/2 = 14°.

En ringblænde DD med vinkler a/2 = 1° og amax/2 = 12° anbringes i et billedbrændplan af linsen L2.

Den uigennemsigtige centrale del af blænderen er nødvendig for at eliminere det lys, der kommer direkte fra lyskilden. Blænderens centrale del skal kunne fjernes fra lysstrålen på en sådan måde, at den kan føres tilbage nøjagtigt i udgangsstillingen.

Afstanden L2 DD og brændvidden F2 (1) af linsen L2 skal være valgt således, at billedet af DT fuldstændig dækker modtageren R.

Sættes den initiale indfaldende flux til 1 000 enheder, skal den absolutte præcision af hver aflæsning være bedre end 1 enhed.

2.   MÅLINGER

Der foretages følgende aflæsninger:

| Aflæsning | Med prøve | Med den centrale del af DD | Repræsenteret størrelse |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nej | nej | Indfaldende flux i første aflæsning |
| T2 | ja
  (før prøvning) | nej | Flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24° |
| T3 | ja
  (efter prøvning) | nej | Flux afgivet af det prøvede materiale i et felt på 24° |
| T4 | ja
  (før prøvning) | ja | Flux spredt af det nye materiale |
| T5 | ja
  (efter prøvning) | ja | Flux spredt af det afprøvede materiale |

Aflæsning

Med prøve

Med den centrale del af DD

Repræsenteret størrelse

T1

nej

nej

Indfaldende flux i første aflæsning

T2

ja

(før prøvning)

nej

Flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24°

T3

ja

(efter prøvning)

nej

Flux afgivet af det prøvede materiale i et felt på 24°

T4

ja

(før prøvning)

ja

Flux spredt af det nye materiale

T5

ja

(efter prøvning)

ja

Flux spredt af det afprøvede materiale

Lyskilde

---

(1)  For L2 anbefales en brændvidde på ca. 80 mm.

TILLÆG 3

METODE FOR PRØVNING VED PÅSPRØJTNING

1.   PRØVNINGSUDSTYR

1.1.   Sprøjtepistol

Den anvendte sprøjtepistol skal være udstyret med en dyse med en diameter på 1,3 mm, som giver mulighed for en væskestrømningshastighed på 0,24 ± 0,02 l/min. ved et driftstryk på 6,0 bar – 0, + 0,5 bar.

Under disse arbejdsbetingelser skal det opnåede blæsemønster på den overflade, der udsættes for nedbrydning, have en diameter på 170 mm ± 50 mm i en afstand af 380 mm ± 10 mm fra dysen.

1.2.   Prøveblanding

Prøveblandingens sammensætning skal være som følger:

Kvartssand med hårdhed 7 på Mohs' skala med en kornstørrelse mellem 0 og 0,2 mm og en næsten normal fordeling med en vinkelfaktor på 1,8 til 2

Vand med hårdhed ikke over 205 g/m3 til en blanding bestående af 25 g sand pr. liter vand.

2.   PRØVNING

Lygteglassets ydre overflade udsættes én eller flere gange for den sandstråle, der frembringes som beskrevet ovenfor. Sandstrålen rettes omtrent vinkelret mod den overflade, som skal afprøves.

Nedbrydningen kontrolleres ved hjælp af en eller flere glasprøver, der anbringes som reference tæt ved de lygteglas, der skal prøves. Blandingen påsprøjtes, indtil ændringen i lysspredning på prøven eller prøverne, målt ved den i tillæg 2 beskrevne metode, er sådan, at:

Δ d = (T5 – T4) / T2 ≤ 0,0250 ± 0,0025

Der kan anvendes flere referenceprøver for at kontrollere, at hele den afprøvede overflade er ensartet nedbrudt.

TILLÆG 4

PRØVNING AF KLÆBEBÅNDETS VEDHÆFTNING

1.   FORMÅL

Denne metode gør det muligt under standardbetingelser at bestemme, med hvilken lineær kraft klæbebånd klæber til en glasplade.

2.   PRINCIP

At måle den kraft, det kræver at løsrive et klæbebånd fra en glasplade i en vinkel på 90°.

3.   FORESKREVNE ATMOSFÆREBETINGELSER

Den omgivende luft skal have en temperatur på 23 °C ± 5 °C og 65 ± 15 % relativ fugtighed (RH).

4.   PRØVEEMNER

Inden prøven skal prøverullen af klæbebånd konditioneres i 24 timer i den foreskrevne atmosfære (se punkt 3 ovenfor).

Fra hver rulle afprøves fem prøveobjekter, hver med en længde på 400 mm. De tre første vindinger på rullen kasseres, før prøveobjekterne aftages.

5.   FREMGANGSMÅDE

Prøvningen finder sted under de i punkt 3 foreskrevne atmosfærebetingelser.

De fem prøveobjekter udtages ved, at klæbebåndet udrulles radialt med en hastighed på ca. 300 mm/s, hvorefter prøveobjekterne inden for 15 sekunder påføres på følgende måde:

Klæbebåndet anbringes gradvis på glasset, idet det påføres med en langsgående let gnidende bevægelse af fingeren uden overdrevent tryk på klæbebåndet og glaspladen.

Prøven henligger i 10 minutter under de foreskrevne atmosfæriske betingelser.

Træk ca. 25 mm af prøveobjektet fri af pladen i et plan vinkelret på prøveobjektets akse.

Fastgør pladen og fold den frie ende af klæbebåndet tilbage i en vinkel på 90°. Påfør en sådan kraft, at skillelinjen mellem klæbebånd og plade er vinkelret på denne kraft og vinkelret på pladen.

Træk, så klæbebåndet løsnes med en hastighed på 300 mm/s ± 30 mm/s, og registrér den kraft, som kræves dertil.

6.   RESULTATER

De fem målte værdier ordnes i rækkefølge, og medianværdien tages som måleresultat. Denne værdi udtrykkes i Newton pr. cm bredde af klæbebåndet.

---

BILAG 7

Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse

1.   GENERELT

1.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

Hvad angår fotometriske ydelser anses masseproducerede tågeforlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt de fotometriske ydelser er i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 2 til dette regulativ for den respektive klasse af tågeforlygter.

Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøvninger ikke opfylder forskrifterne, gentages de med lyskilder som angivet i punkt 6.3 eller 6.4 i dette regulativ.

1.2.1.   Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøvning ikke opfylder forskrifterne, kan tågeforlygtens indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5°til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad. I den ændrede stilling skal alle fotometriske forskrifter være opfyldt.

Til efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:

1.3.1.   En af de udtagne tågeforlygter afprøves med den i bilag 5, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 5, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus.

1.3.2.   Tågeforlygten anses for acceptabel, hvis Δr ikke er over 3,0 mrad. Er denne værdi over 3,0 mrad, men ikke over 4,0 mrad, afprøves endnu en tågeforlygte, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 3,0 mrad.

1.4.   Kromaticitetskoordinaterne skal være i overensstemmelse med punkt 7 i dette regulativ. De fotometriske ydelser af en tågeforlygte, som afgiver forstørret selektivt gult lys, når den er forsynet med en farveløs lyskilde, skal være lig værdierne i dette regulativ ganget med 0,84.

2.   MINDSTEKRAV TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE VED FABRIKANTEN

For hver type tågeforlygte skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne skal udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ. Konstateres der ved nogen prøvetagning manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages yderligere prøveeksemplarer, som afprøves. Fabrikanten træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produktionen bringes i overensstemmelse.

2.1.   Prøvningernes art

Prøvning for overensstemmelse med dette regulativ skal omfatte fotometriske egenskaber og efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme.

2.2.   Prøvningsmetoder

2.2.1.   Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ.

2.2.2.   Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ.

2.2.3.   Anvendelsen af punkt 2.2.1 og 2.2.2 kræver regelmæssig kalibrering af prøvningsapparaturet, og målingerne skal sammenholdes med de målinger, der udføres af en kompetent myndighed.

2.2.4.   I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning.

2.3.   Prøvetagningens art

Der udtages på tilfældig måde prøver af tågeforlygter fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt tågeforlygter af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.

Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog behandle resultaterne fra flere fabrikker vedrørende samme type som én gruppe, forudsat at fabrikkerne anvender samme kvalitetsstyringssystem.

2.4.   Målte og registrerede fotometriske egenskaber

Den tågeforlygte, der er blevet udtaget til prøvning, underkastes fotometriske målinger i de punkter, der er fastlagt i regulativet, idet aflæsningerne begrænses til bilag 2 til dette regulativ afhængigt af den respektive klasse af tågeforlygte.

2.5.   Godkendelseskriterier

Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge acceptkriterier for produkterne med henblik på opfyldelse af forskrifterne for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 10.1 i dette regulativ.

Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå kontrollen i overensstemmelse med bilag 8 (første prøveudtagning).

---

BILAG 8

MINDSTEKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR

1.   GENERELT

1.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

Hvad angår fotometriske ydelser anses masseproducerede tågeforlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt de fotometriske ydelser er i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 2 til dette regulativ for den respektive klasse af tågeforlygter.

Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøvninger ikke opfylder forskrifterne, gentages de med lyskilder som angivet i punkt 6.3 eller 6.4 i dette regulativ.

1.2.1.   Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøvning ikke opfylder forskrifterne, kan tågeforlygtens indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5° til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2° opad eller nedad. I den ændrede stilling skal alle fotometriske forskrifter være opfyldt.

Hvis de angivne forskrifter for lysstyrke ikke er opfyldt, tillades en ændring af afskæringspositionen med 0,5° lodret og/eller ± 2° vandret. I den ændrede stilling skal alle fotometriske forskrifter være opfyldt.

Hvis den lodrette justering gentagne gange ikke kan foretages i den foreskrevne position med de tilladte tolerancer, anvendes den instrumentelle metode, jf. bilag 9 til dette regulativ, og afskæringens kvalitet prøves på et enkelt prøveeksemplar.

1.2.2.   Der ses bort fra tågeforlygter med åbenbare fejl.

1.3.   Kromaticitetskoordinaterne skal være i overensstemmelse med punkt 7 i dette regulativ. De fotometriske ydelser af en tågeforlygte, som afgiver forstørret selektivt gult lys, når den er forsynet med en farveløs lyskilde, skal være lig værdierne i dette regulativ ganget med 0,84.

2.   FØRSTE PRØVEUDTAGNING

Ved første prøveudtagning udtages fire tågeforlygter på tilfældig måde. Den første prøve på to eksemplarer mærkes A, den anden prøve på to eksemplarer mærkes B.

2.1.   Produktionen anses ikke for uoverensstemmende

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede tågeforlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for tågeforlygterne i ugunstig retning er:

2.1.1.1.   prøve A

| A1: | en tågeforlygte | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| | en tågeforlygte | ikke mere end | 20 % |
| A2: | begge tågeforlygter | mere end | 0 % |
| | men | ikke mere end | 20 % |
| | gå til prøve B | | |

A1:

en tågeforlygte

0 %

en tågeforlygte

ikke mere end

20 %

A2:

begge tågeforlygter

mere end

0 %

men

ikke mere end

20 %

gå til prøve B

2.1.1.2.   prøve B

| B1: | begge tågeforlygter | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

B1:

begge tågeforlygter

0 %

2.2.   Produktionen anses for uoverensstemmende

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede tågeforlygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for tågeforlygterne er:

2.2.1.1.   prøve A

| A3: | en tågeforlygte | ikke mere end | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| | en tågeforlygte | mere end | 20 % |
| | men | ikke mere end | 30 % |

A3:

en tågeforlygte

ikke mere end

20 %

en tågeforlygte

mere end

20 %

men

ikke mere end

30 %

2.2.1.2.   prøve B

| B2: | i tilfælde af A2 | | |
| --- | --- | --- | --- |
| | en tågeforlygte | mere end | 0 % |
| | men | ikke mere end | 20 % |
| | en tågeforlygte | ikke mere end | 20 % |
| B3: | i tilfælde af A2 | | |
| | en tågeforlygte | | 0 % |
| | en tågeforlygte | mere end | 20 % |
| | men | ikke mere end | 30 % |

B2:

i tilfælde af A2

en tågeforlygte

mere end

0 %

men

ikke mere end

20 %

en tågeforlygte

ikke mere end

20 %

B3:

i tilfælde af A2

en tågeforlygte

0 %

en tågeforlygte

mere end

20 %

men

ikke mere end

30 %

2.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 11 vil blive bragt i anvendelse, hvis afvigelserne af de målte værdier for tågeforlygterne er:

2.3.1.   prøve A

| A4: | en tågeforlygte | ikke mere end | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| | en tågeforlygte | mere end | 30 % |
| A5: | begge tågeforlygter | mere end | 20 % |

A4:

en tågeforlygte

ikke mere end

20 %

en tågeforlygte

mere end

30 %

A5:

begge tågeforlygter

mere end

20 %

2.3.2.   prøve B

| B4: | i tilfælde af A2 | | |
| --- | --- | --- | --- |
| | en tågeforlygte | mere end | 0 % |
| | men | ikke mere end | 20 % |
| | en tågeforlygte | mere end | 20 % |
| B5: | i tilfælde af A2 | | |
| | begge tågeforlygter | mere end | 20 % |
| B6: | i tilfælde af A2 | | |
| | en tågeforlygte | | 0 % |
| | en tågeforlygte | mere end | 30 % |

B4:

i tilfælde af A2

en tågeforlygte

mere end

0 %

men

ikke mere end

20 %

en tågeforlygte

mere end

20 %

B5:

i tilfælde af A2

begge tågeforlygter

mere end

20 %

B6:

i tilfælde af A2

en tågeforlygte

0 %

en tågeforlygte

mere end

30 %

3.   GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING

I tilfælde A3, B2 og B3 skal der senest to måneder efter anmeldelsen udtages en tredje prøve C bestående af to tågeforlygter og en fjerde prøve D bestående af to tågeforlygter, fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.

3.1.   Produktionen anses ikke for uoverensstemmende

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede tågeforlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for tågeforlygterne er:

3.1.1.1.   prøve C

| C1: | en tågeforlygte | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| | en tågeforlygte | ikke mere end | 20 % |
| C2: | begge tågeforlygter | mere end | 0 % |
| | men | ikke mere end | 20 % |
| | gå til prøve D | | |

C1:

en tågeforlygte

0 %

en tågeforlygte

ikke mere end

20 %

C2:

begge tågeforlygter

mere end

0 %

men

ikke mere end

20 %

gå til prøve D

3.1.1.2.   prøve D

| D1: | i tilfælde af C2 | | |
| --- | --- | --- | --- |
| | begge tågeforlygter | | 0 % |

D1:

i tilfælde af C2

begge tågeforlygter

0 %

3.2.   Produktionen anses for uoverensstemmende

3.2.1.   Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede tågeforlygter for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for tågeforlygterne er:

prøve D

| D2: | i tilfælde af C2 | | |
| --- | --- | --- | --- |
| | en tågeforlygte | mere end | 0 % |
| | men | ikke mere end | 20 % |
| | en tågeforlygte | ikke mere end | 20 % |

D2:

i tilfælde af C2

en tågeforlygte

mere end

0 %

men

ikke mere end

20 %

en tågeforlygte

ikke mere end

20 %

3.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 12 vil blive bragt i anvendelse, hvis afvigelserne af de målte værdier for tågeforlygterne er:

3.3.1.   prøve C

| C3: | en tågeforlygte | ikke mere end | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| | en tågeforlygte | mere end | 20 % |
| C4: | begge tågeforlygter | mere end | 20 % |

C3:

en tågeforlygte

ikke mere end

20 %

en tågeforlygte

mere end

20 %

C4:

begge tågeforlygter

mere end

20 %

3.3.2.   prøve D

| D3: | i tilfælde af C2 | | |
| --- | --- | --- | --- |
| | en tågeforlygte | 0 eller mere end | 0 % |
| | en tågeforlygte | mere end | 20 % |

D3:

i tilfælde af C2

en tågeforlygte

0 eller mere end

0 %

en tågeforlygte

mere end

20 %

4.   ÆNDRING I AFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE POSITION

Til efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:

Efter udtagning af prøver som angivet i figur 1 i dette bilag afprøves en af tågeforlygterne i prøve A med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 5, punkt 2.2.2, beskrevne cyklus.

Tågeforlygten anses for acceptabel, hvis Δr ikke er over 3,0 mrad.

Er denne værdi over 3,0 mrad, men ikke over 4,0 mrad, skal den anden tågeforlygte i prøve A underkastes prøvning, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 3,0 mrad.

Er værdien 3,0 mrad for prøve A imidlertid ikke overholdt, underkastes begge tågeforlygter i prøve B samme procedure, og for hver af disse må værdien af Δr ikke være over 3,0 mrad.

Figur 1

2 anord.

Første prøveudtagning

4 tilfœldigt udvalgte anord. inddeles i prøve A&B

2 anord.

SLUT

gå til prøve B

SLUT

Justering

Fabrikanten pålœgges at bringe produkterne i overensstemmelse med forskrifterne

2 anord.

Gentagelse af prøveudtagning

4 tilfœldigt udvalgte anord. inddeles i prøve C&D

2 anord.

Mulige resultater for prøve A

Mulige resultater for prøve C

SLUT

gå til prøve D

SLUT

gå til justering

Mulige resultater for prøve D

Mulige resultater for prøve B

Inddragelse af godkendelse

Største afvigelse [%] i ugunstig retning fra grænseværdierne

---

BILAG 9

Definition og skarphed af afskæringslinjen samt indstillingsprocedure ved hjælp af denne afskæringslinje for tågeforlygter i klasse F3

1.   GENERELT

Tågeforlygtens lysstyrkefordeling skal omfatte en afskæringslinje, som gør det muligt at justere tågeforlygten korrekt med henblik på de fotometriske målinger og indstilling på køretøjet. Afskæringslinjens egenskaber skal opfylde forskrifterne i punkt 2-4.

2.   AFSKÆRINGSLINJENS FORM

Ved visuel justering af tågeforlygtens stråle skal afskæringslinjen danne: en vandret linje til lodret justering af tågeforlygten, der strækker sig 4° til hver side af linjen v-v (se figur 1).

Figur 1

Afskæringslinjens form og position

Linearitet på ± 0,2° i

forhold til nominel position

afskæringslinjens

nominelle position

3.   JUSTERING AF TÅGEFORLYGTEN

3.1.   Vandret justering

Afskæringslinjen skal være placeret således, at lysbundet forekommer omtrent symmetrisk på linjen v-v. Såfremt tågeforlygten er beregnet til parvis anvendelse eller på anden måde afgiver et asymmetrisk lysbundt, justeres den vandret i overensstemmelse med ansøgerens angivelser, eller således at afskæringslinjen forekommer symmetrisk på linjen v-v.

3.2.   Lodret justering

Efter vandret justering af tågeforlygten i henhold til punkt 3.1 udføres den lodrette justering således, at afskæringslinjen flyttes opad fra det laveste punkt, indtil den befinder sig i linjen v-v 1° under linjen h-h. Hvis den vandrette del ikke er lige, men en anelse kurveformet eller bøjet, må afskæringslinjen ikke overskride det lodrette område, som dannes af to vandrette linjer, som befinder sig mellem 3° til venstre og til højre for linjen v-v i 0,2° over og under den nominelle afskæringsposition (se figur 1).

3.2.1.   Hvis de lodrette positioner efter tre forsøg på at justere afskæringslinjen varierer mere end 0,2°, skal afskæringslinjens vandrette del anses for ikke at give tilstrækkelig linearitet eller skarphed til, at der kan foretages visuel justering. I så fald prøves afskæringens kvalitet for overholdelse af forskrifterne instrumentelt på følgende måde.

4.   MÅLING AF AFSKÆRINGENS KVALITET

Målingerne foretages ved lodret skanning gennem den vandrette del af afskæringslinjen i vinkelmæssige trin på højst 0,05°

Ved en måleafstand på enten 10 m og en detektor med en diameter på ca. 10 mm

Eller ved en måleafstand på 25 m og en detektor med en diameter på ca. 30 mm.

Målingen af afskæringens kvalitet anses for at være acceptabel, hvis forskrifterne i punkt 4.1.1-4.1.3 i dette bilag er opfyldt i mindst én måling ved 10 m eller 25 m.

De måleafstande, hvorved prøvningerne blev foretaget, noteres i punkt 9 i meddelelsesformularen i bilag 2 til dette regulativ.

Skanning foretages nedefra og op gennem afskæringslinjen langs de lodrette linjer ved –2,5° og +2,5° fra linjen v-v. Ved en sådan måling skal afskæringslinjens kvalitet opfylde følgende forskrifter:

4.1.1.   Højst en afskæringslinje må være synlig.

4.1.2.   Afskæringens skarphed:

Ved skanning lodret gennem afskæringslinjens vandrette del langs de lodrette linjer ved ± 1° fra linjen v-v må den maksimale målte værdi af skarphedsfaktor G for afskæringslinjen ikke være mindre end 0,08, hvor

G = (log EV – log E (V + 0,1°))

4.1.3.   Linearitet

Den del af afskæringslinjen, som fungerer som lodret justering, skal være vandret fra 3° til venstre til 3° til højre for linjen v-v. Dette krav anses for at være opfyldt, hvis de lodrette positioner for inflektionspunkterne, jf. punkt 3, ved 3° til venstre og til højre for linjen v-v ikke afviger med mere end ±0,20°.

5.   INSTRUMENTEL LODRET JUSTERING

Hvis afskæringslinjen opfylder ovenstående kvalitetsforskrifter, kan den lodrette strålejustering foretages instrumentalt. Til dette formål placeres inflektionspunktet, hvor d2 (log E) / dv2 = 0, på linjen v-v og under linjen h-h. Bevægelsen til måling og justering af afskæringslinjens skal være opadgående med et udgangspunkt under den nominelle position.

---

BILAG 10

Overblik over driftsperioder vedrørende prøvning for fotometrisk ydelsesstabilitet

| Forkortelser: | P: nærlyslygte:
  D: fjernlyslygte (D1 + D2 betyder to fjernlyslygter)
  F: tågeforlygte |
| --- | --- |

Forkortelser:

P: nærlyslygte:

D: fjernlyslygte (D1 + D2 betyder to fjernlyslygter)

F: tågeforlygte

Alle de følgende sammenbyggede forlygter og tågeforlygter samt de tilføjede markeringssymboler tjener som eksempler og er ikke udtømmende.

Image 89
  : betyder en cyklus, hvor lygten er slukket i 15 min. og tændt i 5 min.

| 1. | P eller D eller F (HC eller HR eller B ELLER F3) |
| --- | --- |

1.

P eller D eller F (HC eller HR eller B ELLER F3)

Image 90

| 2. | P+F (HC B ELLER F3) |
| --- | --- |

2.

P+F (HC B ELLER F3)

Image 91

| 3. | P+F (HC B ELLER F3/) eller HC/B ELLER F3 |
| --- | --- |

3.

P+F (HC B ELLER F3/) eller HC/B ELLER F3

Image 92

| 4. | D+F (HR B ELLER F3) eller D1+D2+F (HR B ELLER F3) |
| --- | --- |

4.

D+F (HR B ELLER F3) eller D1+D2+F (HR B ELLER F3)

Image 93

| 5. | D+F (HR B ELLER F3/) eller D1+D2+F (HR B ELLER F3/) |
| --- | --- |

5.

D+F (HR B ELLER F3/) eller D1+D2+F (HR B ELLER F3/)

Image 94

| 6. | P+D+F (HCR B ELLER F3) eller P+D1+D2+F (HCR HR B ELLER F3) |
| --- | --- |

6.

P+D+F (HCR B ELLER F3) eller P+D1+D2+F (HCR HR B ELLER F3)

Image 95

| 7. | P+D+F (HC/R B ELLER F3) eller P+D1+D2+F (HC/R HR B ELLER F3) |
| --- | --- |

7.

P+D+F (HC/R B ELLER F3) eller P+D1+D2+F (HC/R HR B ELLER F3)

Image 96

| 8. | P+D+F (HCR B ELLER F3/) eller P+D1+D2+F (HCR HR B ELLER F3/) |
| --- | --- |

8.

P+D+F (HCR B ELLER F3/) eller P+D1+D2+F (HCR HR B ELLER F3/)

Image 97

| 9. | P+D+F (HC/R B ELLER F3/) eller P+D1+D2+F (HC/R HR B ELLER F3/) |
| --- | --- |

9.

P+D+F (HC/R B ELLER F3/) eller P+D1+D2+F (HC/R HR B ELLER F3/)

Image 98

---

BILAG 11

REFERENCECENTRUM

Diameter = a = 2 mm min.

Dette valgfri mærke for referencecentrum placeres på glasset, hvor det skærer referenceaksen for tågeforlygten.

Ovenstående tegning viser mærket for referencecentrum, som det projiceres på et plan, der omtrent er tangentialt på glasset ved cirklens centrum. De linjer, der udgør dette mærke kan enten være fuldt optrukne eller stiplede.

---

BILAG 12

Forskrifter ved anvendelse af led-modul(er) eller lysgeneratorer

1.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

1.1.   Hver prøveeksemplar af et LED-modul eller en lysgenerator skal være i overensstemmelse med de relevante forskrifter i dette regulativ, når det prøves med en eventuel elektronisk lyskilderegulering.

1.2.   LED-moduler eller lysgeneratorer skal være således konstrueret, at de ved normal brug er og forbliver funktionsdygtige. De må heller ikke frembyde andre konstruktions- eller fremstillingsfejl.

1.3.   Der må ikke være muligt at manipulere LED-moduler eller lysgeneratorer.

LED-modulerne skal være således konstrueret, at:

1.4.1.   de fotometriske forskrifter for forlygten stadig overholdes efter fjernelse og udskiftning af modulet

1.4.2.   der ikke kan byttes om på ikke-identiske LED-moduler i samme lygtehus.

For så vidt angår LED-moduler:

1.5.1.   Eventuelle optiske strålings- og skærmningselementers geometriske placering og mål skal være som angivet på det indsendte datablad.

1.5.2.   Målingen foretages ved hjælp af optiske metoder gennem den transparente kappe efter ældning med den lyskilde, der leveres af den elektroniske lyskilderegulering ved prøvespændingen.

1.5.3.   Eventuelle stribers eller afskærmningers placering, mål og transmission skal være som angivet på det indsendte datablad.

2.   FREMSTILLING

2.1.   Lyskildens transparente kappe (f.eks. pære) må ikke udvise mærker eller pletter, som kan nedsætte effektiviteten og den optiske ydelse.

For så vidt angår LED-moduler eller generator(er):

2.2.1.   lysdioderne på LED-modulet skal være forsynet med passende fastgørelseselementer

2.2.2.   fastgørelseselementer skal være stærke og solidt fastgjort til lyskilden/lyskilderne og LED-modulet

2.2.3.   lyskilden i lysgeneratoren skal være forsynet med passende fastgørelseselementer.

2.2.4.   Fastgørelseselementer skal være stærke og solidt fastgjort til lyskilden/lyskilderne og lysgeneratoren.

3.   PRØVNINGSBETINGELSER

3.1.   Ansøgning og undtagelse

3.1.1.   Alle prøveeksemplarer prøves som foreskrevet i punkt 4.

3.1.2.   Lyskildetypen skal være som defineret i regulativ nr. 48, punkt 2.7.1, navnlig for så vidt angår det element, der udsender synlige stråler. Andre lyskildetyper tillades ikke.

3.1.3.   Driftsforhold

Driftsforhold for LED-modul eller lysgenerator:

3.1.3.1.   Alle prøveeksemplarer prøves under de forhold, som er foreskrevet i punkt 6.4.1.4 i dette regulativ.

3.1.3.2.   Medmindre andet er foreskrevet i dette bilag, prøves LED-moduler eller lysgeneratorer inden i tågeforlygten som indleveret af fabrikanten.

3.1.4.   Omgivende temperatur

I forbindelse med måling af de elektriske og fotometriske egenskaber anvendes tågeforlygten i tør og stillestående luft ved en omgivende temperatur på 23 °C ± 5 °C.

Lysgeneratorer:

3.1.5.1.   Strømforsyning

Den strømforsyning, der anvendes til prøvning af aktivering og opstart, skal være tilstrækkelig til at sikre en hurtig stigning i højstrømsimpulsen.

3.1.5.2.   Funktionsstilling

Funktionsstillingen skal angives af ansøgeren. Ældnings- og prøvningsstillinger skal være identiske. Hvis lygten ved en fejl betjenes i den forkerte retning, skal den ældes igen, før målingerne påbegyndes. Under ældning og måling må der ikke være elektrisk ledende genstande inden for det af ansøgeren angivne område. Desuden skal tilfældige magnetfelter undgås.

3.2.   Ældning

3.2.1.   Der skal foretages ældning af LED-moduler eller lysgeneratorer.

3.2.2.   Prøvningerne udføres efter ældning med LED-modul(er) eller lysgenerator(er), der leveres af den elektroniske lyskilderegulering ved prøvespændingen.

3.2.3.   LED-modul(er):

På ansøgers anmodning bringes LED-modulet i drift i 15 timer og nedkøles til omgivende temperatur, før de i dette regulativ foreskrevne prøvninger påbegyndes.

3.2.4.   Glødelamper

Glødelamper skal først ældes i cirka 1 time ved deres prøvespænding. Ved lamper med to glødetråde skal hver glødetråd ældes separat.

3.2.5.   Gasudladningslyskilder

Med undtagelse af aktiveringsprøvningen udføres alle prøvninger med lyskilder, som er blevet ældet i mindst 15 cyklusser med følgende tænd/slukcyklus: tændt i 45 minutter, slukket i 15 sekunder, tændt i 5 minutter, slukket i 10 minutter.

4.   SÆRLIGE PRØVNINGER

4.1.   Glødelamper godkendt i henhold til regulativ nr. 37, gasudladningslyskilder godkendt i henhold til regulativ nr. 99 samt LED-moduler er undtaget fra de prøvninger, der er angivet i punkt 4.3.1 og 4.3.2 nedenfor.

4.2.   Gasudladningslyskilder

Aktiveringsprøvningen finder anvendelse på lyskilder, som ikke er ældet og ikke har været anvendt i en periode på mindst 24 timer forud for prøvningen. Lyskilden skal tænde direkte og forblive tændt.

4.3.   Opstart

4.3.1.   Glødelamper er undtaget fra denne prøvning.

4.3.2.   Gasudladningslyskilder

Opstartprøvningen finder anvendelse på lyskilder, som ikke har været anvendt i en periode på mindst 1 time forud for prøvningen. Tågeforlygten skal mindst nå en lysstyrke i punkt 0°, 2,5°D på linje 6 på:

efter 1 sekund: 25 % af dens objektive lysstrøm

efter 4 sekunder: 80 % af dens objektive lysstrøm.

Den objektive lysstrøm er angivet på det indsendte datablad.

4.4.   Gentænding af varm lyskilde

4.4.1.   Glødelamper er undtaget fra denne prøvning.

4.4.2.   Gasudladningslyskilder

Lyskilden tændes og betjenes med den elektroniske lyskilderegulering ved prøvespændingen i en periode på 15 minutter. Forsyningsspændingen til den elektroniske lyskilderegulering slukkes derefter i en periode på 10 sekunder og tændes igen. Lyskilden skal tænde igen direkte efter at have været afbrudt i 10 sekunder. Efter 1 sekund skal lyskilden udsende mindst 80 % af dens objektive lysstrøm.

4.5.   Farvegengivelse

4.5.1.   Rødniveau

Foruden de målinger, der er beskrevet i punkt 7 i del A eller B i dette regulativ, skal mindsteniveauet af rødt i lyset fra et LED-modul eller en lysgenerator opfylde følgende:

Formula

hvor:

| Ee (λ) (enhed: W) | er strålingsfluxens fordeling over spektret |
| --- | --- |
| V(λ) (enhed: 1) | er den spektrale visuelle følsomhed |
| λ (enhed: nm) | er bølgelængden. |

Ee (λ) (enhed: W)

er strålingsfluxens fordeling over spektret

V(λ) (enhed: 1)

er den spektrale visuelle følsomhed

λ (enhed: nm)

er bølgelængden.

Denne værdi beregnes ved hjælp af intervaller fra et nanometer.

4.6.   Uv-stråling

Uv-strålingen fra LED-modulet eller lysgeneratoren skal opfylde følgende:

Formula

hvor:

S(λ)(enhed: 1) er den spektrale vægtningsfunktion

km = 683 lm/W er den maksimale værdi af strålingens lyseffektivitet.

(Definitioner på andre symboler ses i punkt 4.5.1)

Denne værdi beregnes ved hjælp af intervaller fra et nanometer. Uv-strålingen vægtes efter de værdier, som er angivet i uv-tabellen nedenfor.

Uv-tabel

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| | |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |
| | |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

Værdierne er i overensstemmelse med »IRPA/INIRC Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation«. Det valgte bølgelængder (i nanometre) er repræsentative; andre værdier bør interpoleres.

4.7.   Temperaturstabilitet

4.7.1.   Lysstyrke

4.7.1.1.   Glødelamper og gasudladningslyskilder er undtaget fra denne prøvning.

4.7.1.2.   Der foretages en fotometrisk måling efter 1 minuts drift af anordningen ved stuetemperatur. Det prøvningspunkt, der skal måles, er vandret 0° og lodret 2,5° D.

4.7.1.3.   Lygten skal forblive i drift, indtil der er opnået fotometrisk stabilitet. Det øjeblik, hvor fotometrisk stabilitet indtræder, defineres som det tidspunkt, hvor den fotometriske værdi varierer mindre end 3 % i en periode på 15 minutter. Når der er opnået stabilitet, foretages der indstilling for fuldstændig fotometri i overensstemmelse med forskrifterne for den pågældende anordning. Der kræves fotometri i alle prøvningspunkter for den pågældende anordning.

4.7.1.4.   Når der er opnået fotometrisk stabilitet, beregnes forholdet mellem værdierne i de fotometriske prøvningspunkter bestemt i punkt 4.7.1.2 og værdierne bestemt i punkt 4.7.1.3.

4.7.1.5.   Det i punkt 4.7.1.4 beregnede forhold anvendes på hvert af de øvrige prøvningspunkter, således at der udformes en ny fotometrisk tabel, som beskriver den fuldstændige fotometri baseret på 1 minuts drift.

4.7.1.6.   De belysningsværdier, som måles efter 1 minut, og indtil der er opnået fotometrisk stabilitet, skal opfylde minimums- og maksimumskravene.

4.7.2.   Farve

Farven på det udsendte lys målt efter 1 minuts og efter 30 minutters drift skal i begge tilfælde holde sig inden for de foreskrevne farvegrænser.

---

| 10.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 177/170 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 177/170

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 20 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys og er udstyret med halogenglødelamper (H4 lamper)

Revision 3

Omfattende al gældende tekst frem til:

Ændringsserie 03 — med ikrafttrædelsesdato: 9. september 2001

INDHOLD

REGULATIV

A.   ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

| 0. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

0.

| 1. | Definitioner |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ansøgning om godkendelse af en forlygte |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mærkning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

B.   TEKNISKE KRAV TIL FORLYGTER

| 5. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Belysningsstyrke |
| --- | --- |

6.

| 7. | Forskrifter vedrørende farvede lygteglas og filtre |
| --- | --- |

7.

| 8. | Måling af ulempe |
| --- | --- |

8.

| 9. | Standard (reference) forlygte |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bemærkning vedrørende farve |
| --- | --- |

10.

C.   YDERLIGERE ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

| 11. | Ændring af en forlygtetype og udvidelse af godkendelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sanktioner ved manglende overensstemmelse af produktionen |
| --- | --- |

13.

| 14. | Endeligt ophør af produktion |
| --- | --- |

14.

| 15. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

15.

| 16. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

16.

BILAG

| Bilag 1 — | Meddelelse vedrørende godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse (eller endeligt ophør af produktionen) af en type forlygte i henhold til regulativ nr. 20 |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Godkendelsesmærkets udformning |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Måleskærm |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Prøvning for stabilitet af fotometriske præstationer af forlygter i brug |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Forskrifter for lygter med lygteglas af plast - prøvning af lygteglas eller materialeprøver samt af komplette lygter |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør |
| --- | --- |

Bilag 7 —

A.   ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

0.   ANVENDELSESOMRÅDE (1)

Dette regulativ finder anvendelse på forlygter, som er bestemt til motordrevne køretøjer og kan være forsynet med lygteglas af glas eller plast.

1.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

1.1.   »lygteglas«: forlygtens (enhedens) yderste del, som afgiver lys gennem den lysende overflade

1.2.   »coating«: et eller flere vilkårlige produkter, som er påført i et eller flere lag på ydersiden af lygteglasset.

Ved »forlygter af andre typer« forstås forlygter, der afviger på væsentlige punkter, f.eks. med hensyn til:

1.3.1.   fabriks- eller varemærke

1.3.2.   specifikationer for det optiske system

1.3.3.   tilstedeværelse eller udeladelse af komponenter, der kan ændre de optiske egenskaber ved refleksion, refraktion, absorption og/eller deformation under anvendelsen. Dog anses som en typeændring ikke montering eller fjernelse af filtre, som udelukkende er bestemt til at ændre lysbundtets farve og ikke dets lysfordeling

1.3.4.   egnethed for højre- eller venstrekørsel eller for begge køresider

1.3.5.   det frembragte lys (nærlys, fjernlys eller både nær- og fjernlys)

1.3.6.   de materialer, som lygteglas og eventuel coating er fremstillet af.

2.   ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN FORLYGTE (2)

Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes bemyndigede repræsentant. I ansøgningen skal angives:

2.1.1.   om forlygten er bestemt til at afgive både nærlys og fjernlys eller kun nærlys eller fjernlys

2.1.2.   om forlygten er bestemt til at afgive nærlys, om den er bestemt for både venstre- og højrekørsel eller kun venstre- eller højrekørsel

2.1.3.   om forlygten er udstyret med indstillelig reflektor, forlygtens monteringsposition(er), angivet i forhold til vejbanen og til køretøjets midterplan i længderetningen.

Hver ansøgning om godkendelse skal være ledsaget af:

tegninger i tre eksemplarer, som er tilstrækkeligt detaljerede til, at typen kan identificeres, og som viser forlygten set forfra og eventuelle detaljer i form af ribning af lygteglasset, samt tværsnit; på tegningerne skal være angivet den plads, som er afsat til godkendelsesmærket

2.2.1.1.   såfremt forlygten har indstillelig reflektor, forlygtens monteringsposition(er), angivet i forhold til vejbanen og til køretøjets midterplan i længderetningen, hvis forlygten er bestemt til anvendelse alene i de(n) pågældende position(er)

2.2.2.   kortfattet teknisk beskrivelse

to prøver af forlygtetypen

2.2.3.1.   til afprøvning af et farvet filter eller en farvet skærm (eller et farvet lygteglas): to prøver.

Til afprøvning af det plastmateriale, som lygteglasset er fremstillet af:

tretten lygteglas

2.2.4.1.1.   seks af disse lygteglas kan erstattes af seks materialeprøver, som måler mindst 60 × 80 mm og har flad eller konveks ydre overflade og i midten et omtrent fladt areal (krumningsradius mindst 300 mm), som måler mindst 15 × 15 mm

2.2.4.1.2.   hver(t) sådan(t) lygteglas eller materialeprøve skal være produceret ved den metode, som skal anvendes til massefabrikation

2.2.4.2.   en reflektor, hvorpå lygteglassene kan monteres efter fabrikantens anvisninger.

2.3.   De materialer, som lygteglas og eventuel coating består af, skal være ledsaget af prøvningsrapporten over egenskaberne af de pågældende materialer og coatinger, såfremt de i forvejen er afprøvet.

2.4.   Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.

3.   MÆRKNING (3)

3.1.   Forlygter, som forelægges til godkendelse, skal være påført ansøgerens fabriks- eller varemærke.

3.2.   På linsen og på lygtehuset skal lygterne omfatte (4) arealer af tilstrækkelig størrelse til godkendelsesmærket og til de i punkt 4 omhandlede tillægssymboler; disse arealer skal være angivet på de i punkt 2.2.1 ovenfor omhandlede tegninger.

3.3.   Forlygter

Forlygter, som er konstrueret til at opfylde forskrifterne for både højre- og venstrekørsel, skal være påført mærker, som angiver de to indstillinger af den optiske enhed på køretøjet eller af glødelampen på reflektoren; disse mærker består af bogstaverne »R/D« for positionen svarende til højrekørsel og bogstaverne »L/G« for positionen svarende til venstrekørsel.

4.   GODKENDELSE

4.1.   Generelt

4.1.1.   Er dette regulativs forskrifter opfyldt af alle de i henhold til punkt 2 ovenfor indleverede prøveeksemplarer af en type forlygte, meddeles godkendelse.

4.1.2.   Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder forskrifterne i flere end ét regulativ, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, forudsat at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på den.

4.1.3.   Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 02) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden forlygtetype, som er omfattet af dette regulativ, bortset fra udvidelse af godkendelsen til en anordning, som alene afviger fra den godkendte type hvad angår farven af det udsendte lys.

Anmeldelse af godkendelse, af udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller af endeligt ophør af produktionen af en type forlygte i henhold til dette regulativ skal gives de parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, som svarer til modellen i bilag 1 og indeholder angivelser svarende til punkt 2.2.1.1.

4.1.4.1.   Såfremt forlygten er udstyret med indstillelig reflektor og kun er bestemt til anvendelse i positioner svarende til angivelserne i punkt 2.2.1.1, forpligtes ansøgeren gennem godkendelsen til på passende måde at oplyse brugeren om de(n) korrekte monteringsposition(er).

4.1.5.   Ud over det i punkt 3.1 foreskrevne mærke skal der påføres et godkendelsesmærke, som svarer til beskrivelsen i punkt 4.2 og 4.3 nedenfor, på de i punkt 3.2 ovenfor omhandlede arealer på hver forlygte, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ.

4.2.   Godkendelsesmærkets opbygning

Godkendelsesmærket består af:

et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

4.2.1.1.   en cirkel, der omgiver bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har meddelt godkendelsen (5)

4.2.1.2.   det i punkt 4.1.3 ovenfor foreskrevne godkendelsesnummer

følgende tillægssymbol(er):

4.2.2.1.   på forlygter, der kun opfylder forskrifterne for venstrekørsel, en vandret pil, der for en iagttager vendt mod forlygten peger mod højre, dvs. mod den side af vejen, hvor der køres

4.2.2.2.   på forlygter, der er konstrueret til at opfylde forskrifterne for begge færdselsretninger ved passende justering af den optiske enhed eller glødelampen, en vandret pil med hoved i begge ender, altså en pil, som peger både mod venstre og højre

4.2.2.3.   på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår nærlyset, bogstaverne »HC«

4.2.2.4.   på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår fjernlyset, bogstaverne »HR«

4.2.2.5.   på forlygter, der opfylder dette regulativs forskrifter hvad angår både nær- og fjernlyset, bogstaverne »HCR«

4.2.2.6.   på forlygter med lygteglas af plast, bogstavgruppen »PL«, som påføres nær de symboler, som foreskrives i punkt 4.2.2.3 til 4.2.2.5 ovenfor

4.2.2.7.   på forlygter, der opfylder dette direktivs forskrifter hvad angår fjernlyset, den maksimale lysstyrke, angivet ved et henvisningsmærke som foreskrevet i punkt 6.3.2.1.2 nedenfor, placeret nær cirklen, som omgiver bogstavet »E«

For i hinanden indbyggede forlygter skal den maksimale lysstyrke af fjernlysets lysbundter som helhed angives som ovenfor udtrykt.

I hvert tilfælde skal den pågældende arbejdsfunktion i henhold til punkt 1.1.1.1 i bilag 4 og de(n) tilladte spænding(er) i henhold til punkt 1.1.1.2 i bilag 4 være fastlagt på godkendelsesattesten og på den anmeldelsesblanket, som fremsendes til de stater, som er parter i overenskomsten og anvender dette regulativ.

I de pågældende tilfælde skal anordningerne være mærket som følger:

4.2.3.1.   På forlygter, som opfylder forskrifterne i dette regulativ og er konstrueret således, at nærlysets glødetråd ikke tænder samtidig med nogen anden lygtefunktion i hvilken den er gensidigt indbygget, anføres en skråstreg (/) efter nærlyslygtesymbolet i godkendelsesmærket.

4.2.3.2.   På forlygter, som opfylder forskrifterne i bilag 4 til dette regulativ alene når de tilføres 6 V eller 12 V spænding, skal der nær glødelampens fatning være anført tallet 24, overstreget med et skævvinklet kryds (x).

4.2.4.   De to cifre (p.t. 02) i godkendelsesnummeret, som angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den påkrævede pil, kan være angivet nær ovenstående tillægssymboler.

4.2.5.   De i punkt 4.2.1 og 4.2.2 ovenfor omhandlede mærker og symboler skal være let læselige og uudslettelige, også når forlygten er monteret i køretøjet.

4.3.   Godkendelsesmærkets udformning

4.3.1.   Uafhængige lygter

Eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning med ovennævnte tillægssymboler findes i bilag 2, figur 1 til 9, i dette regulativ.

4.3.2.   Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen, samt et godkendelsesnummer. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:

4.3.2.1.1.   det er synligt efter at lygterne er monteret

4.3.2.1.2.   ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.

Identifikationssymbolet for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen og, om nødvendigt, den foreskrevne pil, skal være påført:

4.3.2.2.1.   enten på den pågældende lysende overflade

4.3.2.2.2.   eller i en gruppe, på en sådan måde, at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres (fire mulige eksempler herpå er givet i bilag 2).

4.3.2.3.   Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som for det mindste af de enkelte mærker foreskrives i det regulativ, efter hvilket godkendelsen er udstedt.

4.3.2.4.   Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som omfattes af dette regulativ.

4.3.2.5.   I bilag 2, figur 10, til dette regulativ findes eksempler på sammensætning af godkendelsesmærket til sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter med alle ovennævnte tillægssymboler.

Lygter, hvis lygteglas anvendes til forskellige forlygtetyper, som kan indbygges i hinanden eller sammenbygges med andre lygter

Bestemmelserne i punkt 4.3.2 ovenfor finder anvendelse.

4.3.3.1.   Når samme lygteglas anvendes, kan dette endvidere være påført forskellige godkendelsesmærker vedrørende de forskellige typer forlygter eller lygteenheder, forudsat at forlygtens hus, uanset at det ikke kan adskilles fra lygteglasset, desuden omfatter det i punkt 3.2 ovenfor beskrevne areal og er påført godkendelsesmærke for de faktiske funktioner.

Anvendes samme lygtehus til forskellige forlygtetyper, kan de forskellige godkendelsesmærker være påført på dette.

4.3.3.2.   I bilag 2, figur 11 i dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning i ovennævnte tilfælde.

B.   TEKNISKE FORSKRIFTER FOR FORLYGTER (6)

5.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

5.1.   Hvert prøveeksemplar skal være i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6 til 8 nedenfor.

Forlygter skal være udført således, at de bevarer de foreskrevne fotometriske egenskaber og forbliver funktionsdygtige ved normal brug uanset de vibrationer, de kan blive udsat for.

5.2.1.   Forlygter skal være udstyret med en anordning, som bevirker, at de kan justeres således på køretøjerne, at de opfylder de forskrifter, som finder anvendelse på dem. En sådan anordning behøver dog ikke være monteret på lygteenheder, hvor reflektor og lygteglas ikke kan skilles fra hinanden, forudsat at anvendelse af sådanne lygteenheder begrænses til køretøjer, på hvilke justering af forlygterne kan finde sted på anden måde. Når en forlygte, som afgiver nærlys, og en forlygte, som afgiver fjernlys, hver er udstyret med egen glødelampe og danner en sammensat enhed, skal justeranordningen give mulighed for korrekt justering af hvert optisk system for sig.

5.2.2.   Disse bestemmelser finder dog ikke anvendelse på forlygteenheder, hvis reflektorer er udelelige. For en sådan type enhed finder forskrifterne i punkt 6.3 i dette regulativ anvendelse.

5.3.   De komponenter, hvormed glødelampen er fastgjort på reflektoren, skal være udført således, at glødelampen, heller ikke i mørke, kan monteres i nogen anden position end den korrekte (7). Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i datablad 7005-39-1 i IEC publikation 61-2, tredje udgave, 1969.

5.4.   Forlygter, som er konstrueret således, at de opfylder forskrifterne for både højre- og venstrekørsel, kan tilpasses en given færdselsretning enten ved passende grundindstilling i monteret stand på køretøjet eller ved valgfri indstilling foretaget af brugeren. Sådan grundindstilling eller valgfri indstilling kan for eksempel bestå i, at den optiske enhed fastgøres i en given vinkel på køretøjet, eller at glødelampen fastgøres i en given vinkel i forhold til den optiske enhed. I alle tilfælde må der kun være mulighed for to forskellige, nøje afgrænsede indstillinger, en for højre- og en for venstrekørsel, og konstruktionen skal forhindre utilsigtet ændring af indstillingen fra den ene færdselsretning til den anden eller indstilling i en mellemposition. Når der findes to forskellige indstillingsmuligheder for glødelampen, skal de komponenter, som fastgør glødelampen til reflektoren, være således konstrueret og udført, at glødelampen i hver af de to indstillinger vil blive fastholdt i stilling med den nøjagtighed, som foreskrives for forlygter konstrueret til kun én færdselsretning. Overensstemmelsen med forskrifterne i dette punkt efterprøves ved visuel inspektion og, om nødvendigt, ved en prøvemontering.

5.5.   Der skal udføres supplerende prøvning efter forskrifterne i bilag 4, således at det sikres, at de fotometriske præstationer ikke ændres for meget under brug.

5.6.   Er forlygtens lygteglas af plast, sker prøvning efter forskrifterne i bilag 6.

6.   BELYSNINGSSTYRKE

6.1.   Almindelige bestemmelser

6.1.1.   Forlygter skal være udført således, at de med passende H4 glødelamper giver tilstrækkeligt lys uden at blænde, når de afgiver nærlys, og god belysningsstyrke, når de afgiver fjernlys.

6.1.2.   Den af forlygten frembragte belysningsstyrke bestemmes ved hjælp af en lodret skærm, som opstilles 25 m foran forlygten og vinkelret på dennes akse som vist i bilag 3 til dette regulativ.

6.1.3.   Forlygten kontrolleres med (en) standard (reference) glødelampe(r), som er ufarvet og bestemt til en nominel spænding på 12 V. For forlygter, som kan monteres med selektivt gule filtre (8), erstattes sådanne filtre af ufarvede filtre, som er geometrisk identiske med disse og har en transmissionsfaktor på mindst 80 %. Under kontrol af forlygten skal spændingen over glødelampens klemmer være reguleret således, at man opnår følgende specifikationer:

| | Forbrug i watt | Lysstrøm i lumen |
| --- | --- | --- |
| nærlysglødetråd | ca. 55 | 750 |
| fjernlysglødetråd | ca. 60 | 1 250 |

Forbrug i watt

Lysstrøm i lumen

nærlysglødetråd

ca. 55

750

fjernlysglødetråd

ca. 60

1 250

Forlygten anses for acceptabel, såfremt den opfylder forskrifterne i dette punkt 6 med mindst én standardglødelampe (reference), som kan indleveres sammen med forlygten.

6.1.4.   De mål, som bestemmer glødetrådenes position i standardglødelampen, er angivet i de pågældende datablade i regulativ nr. 37.

6.1.5.   Standardglødelampens pære skal have en sådan optisk udformning og kvalitet, at den ikke ved spejling eller brydning ændrer lysfordelingen i ugunstig retning. Overensstemmelsen med denne forskrift efterprøves ved måling af den lysfordeling, der opnås med en standardforlygte (reference) monteret med en standardglødelampe (reference) (se punkt 9 nedenfor).

6.2.   Forskrifter vedrørende nærlys

6.2.1.   Nærlysets lysbundt skal være tilstrækkeligt skarpt afskåret til, at det kan benyttes til at udføre en tilfredsstillende justering. »Afskæringen« skal være en vandret ret linje i siden modsat den trafikretning, som forlygten er bestemt for; i den anden side må den hverken overskride den knækkede linje HV H1 H4, som dannes af en ret linje HV H1, som danner en vinkel på 45° med vandret, og den rette linje H1 H4, 25 cm over den rette linje hh, eller den rette linje HV H3, som danner en vinkel på 15° med det vandrette plan over dette (se bilag 3). En afskæring, som overskrider både linjen HV H2 og linjen H2H4 og fremkommer ved en kombination af de to ovennævnte muligheder, må under ingen omstændigheder tillades.

6.2.2.   Forlygten skal være indstillet således:

6.2.2.1.   for forlygter bestemt til at opfylde kravene ved højrekørsel, at afskæringen på skærmens venstre halvdel (9) er vandret, og, for forlygter bestemt til at opfylde kravene ved venstrekørsel, at afskæringen på skærmens højre halvdel er vandret

6.2.2.2.   at denne vandrette del af afskæringen på skærmen er 25 cm under linjen hh (se bilag 3)

6.2.2.3.   at afskæringens knæk ligger på linjen vv (10).

6.2.3.   Når forlygten er således indstillet og kun søges godkendt til afgivelse af nærlys, behøver den (11) kun opfylde forskrifterne i punkt 6.2.5 til 6.2.7 nedenfor; hvis den er bestemt til at afgive både nærlys og fjernlys, skal den opfylde forskrifterne i punkt 6.2.5 til 6.2.7 og 6.3.

6.2.4.   Når en således indstillet forlygte ikke opfylder forskrifterne i punkt 6.2.5 til 6.2.7 og 6.3, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 1° (= 44 cm) til højre eller venstre (12). For at lette indstilling ved hjælp af afskæringen kan forlygten delvis tildækkes for at gøre afskæringen skarpere.

6.2.5.   Det lys, som nærlyset frembringer på skærmen, skal opfylde følgende forskrifter:

| Punkt på måleskærm | Foreskrevet belysningsstyrke, lux |
| --- | --- |
| Forlygte til højrekørsel | Forlygte til venstrekørsel |
| Punkt B 50 L | Punkt B 50 R | ≤ 0,4 |
| Punkt 75 R | Punkt B 75 L | ≥ 12 |
| Punkt 75 L | Punkt B 75 R | ≤ 12 |
| Punkt 50 L | Punkt B 50 R | ≤ 15 |
| Punkt 50 R | Punkt B 50 L | ≥ 12 |
| Punkt 50 V | Punkt B 50 V | ≥ 6 |
| Punkt 25 L | Punkt B 25 R | ≥ 2 |
| Punkt 25 R | Punkt B 25 L | ≥ 2 |
| Et vilkårligt punkt i område III | ≤ 0,7 |
| Et vilkårligt punkt i område IV | ≥ 3 |
| Et vilkårlig punkt i område I ≤ 2 x (E50R eller E50L) (*1) |

Punkt på måleskærm

Foreskrevet belysningsstyrke, lux

Forlygte til højrekørsel

Forlygte til venstrekørsel

Punkt B 50 L

Punkt B 50 R

≤ 0,4

Punkt 75 R

Punkt B 75 L

≥ 12

Punkt 75 L

Punkt B 75 R

≤ 12

Punkt 50 L

Punkt B 50 R

≤ 15

Punkt 50 R

Punkt B 50 L

≥ 12

Punkt 50 V

Punkt B 50 V

≥ 6

Punkt 25 L

Punkt B 25 R

≥ 2

Punkt 25 R

Punkt B 25 L

≥ 2

Et vilkårligt punkt i område III

≤ 0,7

Et vilkårligt punkt i område IV

≥ 3

Et vilkårlig punkt i område I ≤ 2 x (E50R eller E50L) (*1)

6.2.6.   I sideretningen må ikke være afvigelser, som forringer synligheden i noget af områderne I, II, III eller IV.

6.2.7.   Belysningsstyrken i område »A« og »B« som angivet i fig. C i bilag 3 kontrolleres ved måling af de fotometriske værdier af punkt 1 til 8 i denne figur; disse værdier skal være inden for følgende grænser (13):

1 + 2 + 3 ≥ 0,3 lux, og

4 + 5 + 6 ≥ 0,6 lux, og

0,7 lux ≥ 7 ≥ 0,1 lux og

0,7 lux ≥ 8 ≥ 0,2 lux

Disse nye værdier er ikke obligatoriske for forlygter, som er godkendt inden ikrafttrædelsesdatoen for supplement 3 til ændringsserie 02 til dette regulativ (2. december 1992) eller for udvidelser af sådanne godkendelser.

6.2.8.   Forlygter, som er konstrueret til at opfylde kravene for både højre- og venstrekørsel, skal ved hver af de to indstillinger af den optiske enhed eller glødelampen opfylde ovenstående forskrifter for den pågældende færdselsretning.

6.3.   Bestemmelser for fjernlys

6.3.1.   For forlygter, som er bestemt til at afgive både fjernlys og nærlys, skal måling af den af fjernlyset frembragte belysning af skærmen finde sted med samme forlygteindstilling som til målingerne i henhold til punkt 6.2.5 til 6.2.7 ovenfor; forlygter, som alene afgiver fjernlys, skal være justeret således, at området med størst belysningsstyrke er centreret omkring skæringspunktet af linjerne hh og vv; en sådan forlygte behøver alene opfylde de i punkt 6.3 omhandlede forskrifter. Anvendes flere end én lyskilde til frembringelse af fjernlyset, benyttes de kombinerede funktioner til bestemmelse af belysningsstyrkens maksimale værdi (EM).

Det lys, som fjernlyset frembringer på skærmen, skal opfylde følgende forskrifter.

Skæringspunktet (HV) mellem linjerne hh og vv skal ligge inden for isoluxkurven svarende til 80 % af den maksimale belysningsstyrke. Maksimalværdien (EM) skal være mindst 48 lux. Den maksimale værdi må under ingen omstændigheder være over 240 lux; for en kombineret nærlys- og fjernlyslygte må denne maksimale værdi endvidere ikke være over 16 gange den belysningsstyrke, som er målt for fjernlyset i punktet 75 R (eller 75 L).

6.3.2.1.1.   Fjernlysets maksimale lysstyrke (IM), angivet i tusinder candela, beregnes af formlen:

IM = 0,625 EM

6.3.2.1.2.   Referencemærket (I'M) for denne maksimale lysstyrke, som er omhandlet i punkt 4.2.2.7 ovenfor, fås af forholdet:

Formula

Denne værdi afrundes til en af værdierne 7,5-10-12,5-17,5-20-25-27,5-30-37,5-40-45-50.

6.3.2.2.   Fra punktet HV vandret mod højre og venstre skal belysningsstyrken være mindst 24 lux indtil en afstand af 1,125 meter og mindst 6 lux indtil en afstand af 2,25 meter.

For forlygter med justerbar reflektor finder forskrifterne i punkt 6.2 og 6.3 anvendelse for hver monteringsposition, som er angivet i henhold til punkt 2.1.3. Til efterprøvning anvendes følgende metode:

6.4.1.   hver anvendt position bestemmes med prøvningsvinkelmåleren i forhold til en linje mellem centrum af lyskilden og punkt HV på indstillingsskærmen. Den justerbare reflektor stilles derefter i en position, som bevirker, at lysmønsteret på skærmen svarer til indstillingsforskrifterne i punkt 6.2.1 til 6.2.2.3 og/eller 6.3.1

6.4.2.   når reflektoren indledende fastgøres i henhold til punkt 6.4.1, skal forlygten opfylde de pågældende fotometriske forskrifter i punkt 6.2 og 6.3

6.4.3.   videre prøvninger foretages efter at reflektoren er flyttet lodret +/– 2 grader eller mindst til den maksimale position, såfremt den er mindre end 2°, fra den indledende position ved hjælp af forlygtens justeranordning. Efter at hele forlygten er indstillet (f.eks. ved hjælp af vinkelmåler) i tilsvarende modsat retning, skal lysafgivelsen i følgende retninger kontrolleres og være inden for de foreskrevne grænser:

nærlys: punkt HV og 75 R (henholdsvis 75 L)

fjernlys: IM og punkt HV (procentdel af IM).

6.4.4.   har ansøgeren angivet flere end én monteringsposition, gentages proceduren i punkt 6.4.1 til 6.4.3 for alle de øvrige positioner

6.4.5.   har ansøgeren ikke søgt om nogen speciel monteringsstilling, indstilles forlygten efter målene i punkt 6.2 og 6.3 med forlygtejusteranordningen i midterstilling. Den videre prøvning efter punkt 6.4.3 finder sted med reflektoren anbragt i yderstillingerne (i stedet for +/– 2°) ved hjælp af forlygtens justeranordning.

6.5.   De i punkt 6.2.5 til 6.2.7 og 6.3 ovenfor angivne skærmbelysningsstyrker måles ved hjælp af en fotocelle, hvis effektive arbejdsflade skal være indeholdt i et kvadrat med sidelængde 65 mm.

7.   FORSKRIFTER VEDRØRENDE FARVEDE LYGTEGLAS OG FILTRE

7.1.   Der kan meddeles godkendelse for forlygter, som afgiver enten hvidt eller selektivt gult lys med en ufarvet glødelampe.

Angivet i CIE trikromatiske koordinater er de tilsvarende farvespecifikationer for gule lygteglas eller filtre følgende:

selektivt gult filter (skærm eller lygteglas)

| grænse mod rød | y ≥ 0,138 + 0,58 x |
| --- | --- |
| grænse mod grøn | y ≤ 1,29 x – 0,1 |
| grænse mod hvid | y ≥ – x + 0,996 |
| grænse mod spektrets værdi | y ≤ – x + 0,992 |

grænse mod rød

y ≥ 0,138 + 0,58 x

grænse mod grøn

y ≤ 1,29 x – 0,1

grænse mod hvid

y ≥ – x + 0,996

grænse mod spektrets værdi

y ≤ – x + 0,992

som også kan angives som følger:

dominansbølgelængde 575-585 nm

renhedsfaktor 0,90-0,98

Transmissionsfaktoren skal være ≥ 0,78.

Transmissionsfaktoren bestemmes med en lyskilde med farvetemperatur 2 856 K (14).

7.2.   Filteret skal udgøre en del af forlygten og skal være fastgjort til denne på en sådan måde, at brugeren hverken kan fjerne den utilsigtet eller tilsigtet med almindeligt værktøj.

8.   MÅLING AF ULEMPE

Den ulempe, som forlygternes nærlys volder, skal måles (15).

9.   STANDARD (REFERENCE) FORLYGTE (16)

Som standardforlygter anses forlygter, som:

9.1.   opfylder ovennævnte godkendelsesforskrifter

9.2.   har en effektiv diameter på mindst 160 mm

med en standardglødelampe i de forskellige punkter og de forskellige områder, som er omhandlet i punkt 6.2.5, afgiver en belysningsstyrke lig med:

9.3.1.   højst 90 % af de maksimumsværdier, og

9.3.2.   mindst 120 % de minimumværdier, som foreskrives i tabellen i punkt 6.2.5.

10.   BEMÆRKNING VEDRØRENDE FARVE

Eftersom enhver godkendelse efter dette regulativ meddeles i medfør af punkt 7.1 ovenfor for en type forlygte, som afgiver enten hvidt lys eller selektivt gult lys, afskærer artikel 3 i den overenskomst, til hvilken dette regulativ er vedføjet, ikke overenskomstens parter fra at forbyde forlygter, som afgiver hvidt eller selektivt gult lys, på de køretøjer, som de indregistrerer.

C.   YDERLIGERE ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER

11.   ÆNDRING AF EN FORLYGTETYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE

Enhver ændring af forlygtetypen skal anmeldes til den administrative instans, som har godkendt forlygtetypen. Den pågældende instans kan da enten:

11.1.1.   skønne, at de foretagne ændringer ikke kan forventes at få væsentlig negativ virkning, og at forlygten under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne, eller

11.1.2.   rekvirere en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.

11.2.   Underretning om bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, finder sted ved den i punkt 4.1.4 ovenfor foreskrevne procedure til parterne i aftalen om anvendelse af dette regulativ.

11.3.   Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler et fortløbende nummer til hvert anmeldelsesskema, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse, og underretter de øvrige parter i 1958-aftalen om anvendelsen af dette regulativ herom ved hjælp af et anmeldelsesskema svarende til mønsteret i bilag 1 til dette regulativ.

12.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

12.1.   Forlygter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7.

12.2.   Til efterprøvning af, at kravene i punkt 12.1 er opfyldt, skal foretages passende kontrol af produktionen.

Indehaveren af godkendelsen skal navnlig:

12.3.1.   sørge for, at der findes procedurer til effektiv kontrol af produkternes kvalitet

12.3.2.   råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type

12.3.3.   drage omsorg for, at prøvningsdata registreres, og at de tilhørende dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der aftales med den administrative tjeneste

12.3.4.   analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktets karakteristika holdes konstante inden for den normale variation i en industriproduktion

12.3.5.   sikre, at der for hver produkttype mindst udføres de i dette regulativs bilag 4 foreskrevne prøver

12.3.6.   sørge for, at enhver stikprøve, der udviser tegn på manglende overensstemmelse ved den pågældende type prøve, foranlediger udtagelse af endnu en stikprøve og endnu en kontrol. Der skal træffes alle nødvendige foranstaltninger til genoprettelse af overensstemmelsen af den pågældende produktion.

Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.

12.4.1.   Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

12.4.2.   Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

12.4.3.   Såfremt kvalitetsniveauet synes at være utilfredsstillende eller det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de prøvninger, der er udført i henhold til punkt 12.4.2 ovenfor, udtager inspektøren stikprøver til kontrol hos den tekniske tjeneste, der har foretaget typegodkendelsesprøvningen, under anvendelse af kriterierne i bilag 7.

12.4.4.   Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. Sådan prøvning finder sted på stikprøver, som udtages på tilfældig måde, uden at det medfører forvridning af fabrikantens leveringsforpligtelser, og i overensstemmelse med kriterierne i bilag 7.

12.4.5.   Den kompetente myndighed skal tilstræbe en inspektionshyppighed på én gang hvert andet år. Dette er imidlertid op til den kompetente myndigheds skøn og dens tillid til de ordninger, der skal sikre effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse. Fås der negative resultater, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til, at produktionens overensstemmelse snarest muligt genoprettes.

12.5.   Der ses bort fra forlygter med åbenbare fejl.

12.6.   Der ses bort fra referencemærket.

13.   SANKTIONER VED MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE AF PRODUKTIONEN

13.1.   Godkendelser, som er meddelt for en type forlygte i henhold til dette regulativ, kan inddrages, såfremt kravene ikke opfyldes, eller såfremt en forlygte, som bærer godkendelsesmærket, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

13.2.   Såfremt en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har udstedt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et anmeldelsesskema svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

14.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTION

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en type forlygte, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

15.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

Parterne i 1958-aftalen om dette regulativ meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningen, og på de administrative enheder, som udsteder godkendelse, og til hvem de i andre stater udstedte skemaer med attestering af godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen skal fremsendes.

16.   OVERGANGSBESTEMMELSER

16.1.   Fra 6 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for regulativ nr. 112 skal kontraherende parter, som anvender dette regulativ, ophøre med at meddele ECE-godkendelse i henhold til dette regulativ.

16.2.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse efter denne og forudgående ændringsserier til dette regulativ.

16.3.   Godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ forud for ikrafttrædelsesdatoen for regulativ 112, og enhver udvidelse af godkendelser, herunder udvidelser i henhold til en forudgående ændringsserie til dette regulativ, som er meddelt efterfølgende, forbliver gyldige på ubestemt tid.

16.4.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat udstede godkendelser af forlygter på grundlag denne og eventuelle tidligere ændringsserier til dette regulativ, forudsat at der er tale om udskiftningsforlygter til montering på ibrugtagne køretøjer.

16.5.   Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for regulativ nr. 112 må ingen kontraherende part, der anvender dette regulativ, forbyde montering på en ny køretøjstype af en i henhold til regulativ 112 godkendt forlygte.

16.6.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat tillade montering på en køretøjstype eller et køretøj af en forlygte godkendt i henhold til dette regulativ.

16.7.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat tillade montering eller anvendelse på et ibrugtaget køretøj af en forlygte godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved eventuelle forudgående ændringsserier, forudsat forlygten er beregnet som udskiftningsforlygte.

---

(1)  Intet i dette regulativ er til hinder for, at en part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, kan forbyde kombination af en efter dette regulativ godkendt forlygte, som har lygteglas af plast, med en mekanisk forlygterenser (med visker).

(2)  Ansøgning om godkendelse af en glødelampe: se regulativ nr. 37.

(3)  For forlygter, som er bestemt til at opfylde kravene for kun én færdselsretning (højre- eller venstrekørsel), anbefales endvidere, at omridset af det areal, som kan tildækkes for at undgå gener for brugere i stater, hvor færdselsretningen er modsat færdselsretningen i den stat, som forlygten er bestemt til, angives uudsletteligt på lygtens glas. Sådan mærkning er dog ikke nødvendig, når området tydeligt fremgår af udformningen.

(4)  Kan lygteglasset ikke adskilles fra forlygtens hus, er et areal på lygteglasset tilstrækkeligt.

(5)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien og Montenegro, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (fri), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (fri), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (fri), 34 for Bulgarien, 35 (fri), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (fri), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (fri), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (fri), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika og 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia og 53 for Thailand. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til overenskomstens parter.

(6)  Tekniske forskrifter for glødelamper: se regulativ nr. 37.

(7)  Forlygten anses for at være i overensstemmelse med forskrifterne i dette punkt, såfremt glødelampen let kan monteres i forlygten og dens pasfedre let føres i indgreb med de tilsvarende udskæringer, selv i mørke.

(8)  Disse filtre omfatter alle de komponenter, herunder lygteglasset, som er bestemt til at farve lyset (undtagen dem, der er en del af selve glødelampen).

(9)  Prøveskærmen skal være tilstrækkelig bred til, at afskæringen kan undersøges i et område mindst 5° på hver side af linjen vv.

(10)  Har lysbundtets afskæring ikke et tydeligt knæk, skal det justeres sideværts på en sådan måde, at det bedst muligt opfylder forskrifterne for belysning i punkt 75 R og 50 R for højrekørsel, og for punkt 75 L og 50 L for venstrekørsel.

(11)  En forlygte, der er bestemt til at afgive nærlys, kan omfatte fjernlys, som ikke er i overensstemmelse med forskriften.

(12)  Grænsen på 1° for efterjustering mod højre eller venstre er ikke uforenelig med lodret efterjustering. Sidstnævnte er kun begrænset ved forskrifterne i punkt 6.3; dog bør den vandrette del af afskæringen ikke overskride linjen hh (bestemmelserne i punkt 6 finder ikke anvendelse på forlygter, som er bestemt til at opfylde dette regulativs forskrifter alene hvad angår afgivelse af nærlys).

(*1)  E50R og E50L er de faktisk målte belysningsværdier.

(13)  I område A og B, som ligeledes ligger inden for område III, må intet punkt have en belysningsstyrke over 0,7 lux.

(14)  Svarende til belysningsmiddel A i henhold til Den Internationale Belysningskommission (CIE).

(15)  Denne forskrift vil blive genstand for en anbefaling til de administrative myndigheder.

(16)  Der kan foreløbigt godtages andre værdier. Når endelige specifikationer ikke foreligger, anbefales det at bruge en godkendt forlygte.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

Største format: A4 (210 × 297 mm)

| (1) | udstedt af: | Myndighedens navn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 100

udstedt af:

Myndighedens navn:

...

...

...

| vedrørende (2): | MEDDELELSE AF GODKENDELSE
  UDVIDELSE AF GODKENDELSE
  NÆGTELSE AF GODKENDELSE
  INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
  ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN |
| --- | --- |

vedrørende (2):

UDVIDELSE AF GODKENDELSE

NÆGTELSE AF GODKENDELSE

INDDRAGELSE AF GODKENDELSE

ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

af en type forlygte i henhold til regulativ nr. 20

Godkendelse nr. ... Udvidelse nr. ...

| 1. | Anordningens firmanavn eller mærke: ... |
| --- | --- |

1.

Anordningens firmanavn eller mærke: ...

| 2. | Fabrikantens navn for denne type anordning: ... |
| --- | --- |

2.

Fabrikantens navn for denne type anordning: ...

| 3. | Fabrikantens navn og adresse: ... |
| --- | --- |

3.

Fabrikantens navn og adresse: ...

| 4. | Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ... |
| --- | --- |

4.

Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...

| 5. | Godkendelse ansøgt den (dato): ... |
| --- | --- |

5.

Godkendelse ansøgt den (dato): ...

| 6. | Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne: ... |
| --- | --- |

6.

Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne: ...

| 7. | Prøverapportens dato: ... |
| --- | --- |

7.

Prøverapportens dato: ...

| 8. | Prøverapportens nummer: ... |
| --- | --- |

8.

Prøverapportens nummer: ...

| 9. | Kort beskrivelse:
  Kategori som angivet ved den pågældende mærkning (3): ...
  Farve på det afgivne lys: hvidt/selektivt gult (2) |
| --- | --- |

9.

Kort beskrivelse:

Kategori som angivet ved den pågældende mærkning (3): ...

Farve på det afgivne lys: hvidt/selektivt gult (2)

| 10. | Godkendelsesmærkets anbringelsessted: ... |
| --- | --- |

10.

Godkendelsesmærkets anbringelsessted: ...

| 11. | Begrundelse(r) for eventuel udvidelse: ... |
| --- | --- |

11.

Begrundelse(r) for eventuel udvidelse: ...

| 12. | Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2): ... |
| --- | --- |

12.

Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2): ...

| 13. | Sted: ... |
| --- | --- |

13.

Sted: ...

| 14. | Dato: ... |
| --- | --- |

14.

Dato: ...

| 15. | Underskrift: ... |
| --- | --- |

15.

Underskrift: ...

| 16. | Fortegnelse over de dokumenter, som er indleveret til den administrative tjeneste, som har meddelt godkendelse, er vedføjet denne meddelelse og kan udleveres på begæring. |
| --- | --- |

16.

Fortegnelse over de dokumenter, som er indleveret til den administrative tjeneste, som har meddelt godkendelse, er vedføjet denne meddelelse og kan udleveres på begæring.

---

(1)  Kendingsnummeret på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelse (jf. regulativets bestemmelser om godkendelse).

(2)  Det ikke gældende overstreges.

(3)  Angiv den pågældende mærkning, som vælges fra nedenstående fortegnelse:

Image 101

HC,

HC,

HC,

HR,

HR PL,

HCR,

HCR,

HCR,

HC/R,

HC/R,

HC/R,

HC/,

HC/,

HC/,

HC PL,

HC PL,

HC PL,

HCR PL,

HCR PL,

HCR PL,

HC/R PL,

HC/R PL,

HC/R PL,

HC/PL,

HC/PL,

HC/PL

---

BILAG 2

EKSEMPLER PÅ UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER

Figur 1

a = min. 12 mm

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, er en forlygte, som er godkendt i Nederlandene (E4) under godkendelsesnummer 2439, som opfylder forskrifterne for både fjern- og nærlys (HCR) i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02 (02), og som er bestemt alene til højrekørsel.

Tallet 30 angiver, at fjernlysets maksimale lysstyrke er mellem 86 250 og 101 250 candela.

Bemærkning: Godkendelsesnummeret og tillægssymboler dertil skal være placeret tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til højre eller til venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej.

Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.

| Figur 2 | Figur 3a |
| --- | --- |

Figur 2

Image 103

Figur 3a

Image 104

Figur 3b

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder dette regulativs forskrifter for både nær- og fjernlys og er bestemt:

| Alene til venstrekørsel. | Til begge færdselsretninger ved ved passende justering af den optiske enhed eller af glødelampen |
| --- | --- |

Alene til venstrekørsel.

Til begge færdselsretninger ved ved passende justering af den optiske enhed eller af glødelampen

| Figur 4 | Figur 5 |
| --- | --- |

Figur 4

Image 106

Figur 5

Image 107

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, har lygteglas af plast, opfylder dette regulativs forskrifter alene hvad angår nærlys, og er bestemt:

| Til begge færdselsretninger | Alene til højrekørsel. |
| --- | --- |

Til begge færdselsretninger

Alene til højrekørsel.

| Figur 6 | Figur 7 |
| --- | --- |

Figur 6

Image 108

Figur 7

Image 109

Forlygten, som bærer ovenstående godkendelsesmærke, opfylder dette regulativs forskrifter:

| Alene hvad angår nærlys, og er bestemt til venstrekørsel | Alene hvad angår fjernlys| |
| --- | --- |

Alene hvad angår nærlys, og er bestemt til venstrekørsel

Alene hvad angår fjernlys|

| Figur 8 | Figur 9 |
| --- | --- |

Figur 8

Image 110

Figur 9

Image 111

Identifikation af forlygter, som har lygteglas af plast og opfylder forskrifterne i regulativ nr. 20:

Alene hvad angår nærlys og er bestemt alene til venstrekørsel.

| Hvad angår både nærlys og fjernlys, og er bestemt alene til højrekørsel. | Alene hvad angår nærlys, og er bestemt alene til venstrekørsel. |
| --- | --- |

Hvad angår både nærlys og fjernlys, og er bestemt alene til højrekørsel.

Alene hvad angår nærlys, og er bestemt alene til venstrekørsel.

Nærlysglødetråden må ikke tændes samtidig med fjernlysglødetråden og/eller nogen anden forlygte, som den er bygget sammen med.

Forenklet mærkning af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

Figur 10

(De lodrette og vandrette linjer angiver lyssignalanordningens form skematisk. De hører ikke med til godkendelsesmærket.)

MODEL A

MODEL B

MODEL C

MODEL D

Bemærkning: de fire ovenstående eksempler svarer til en lygte, som er påført godkendelsesmærke angående:

en forreste positionslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7

en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 86 250 og 101 250 candela, (som angivet ved nummeret 30), og som er godkendt efter forskrifterne i regulativ nr. 20 som ændret ved ændringsserie 02, og som er forsynet med lygteglas af plast

en tågeforlygte, som er godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 19 og har lygteglas af plast

en forreste retningsviserblinklygte af kategori 1a, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 6.

Lygte og forlygte indbygget i hinanden

Figur 11

Eksempel 1

Ovenstående eksempel svarer til mærkningen af et lygteglas, som er af plast og er bestemt til anvendelse i forskellige typer forlygter, nemlig:

enten: en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og fjernlys med maksimal lysstyrke mellem 86 250 og 101 250 candela, og som er godkendt i Tyskland (E1) efter forskrifterne i regulativ nr. 20 som ændret ved ændringsserie 02, og som er gensidigt indbygget i

en forreste positionslygte, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7

eller: en forlygte, som har nærlys bestemt til begge færdselsretninger og er godkendt i Tyskland (E1) efter forskrifterne i regulativ nr. 1 som ændret ved ændringsserie 01, og er gensidigt indbygget i

samme forreste positionslyslygte som ovenfor

eller blot: en af ovennævnte forlygter, godkendt som enkeltlygte.

Forlygtehuset skal være påført det eneste gyldige godkendelsesnummer, f.eks.:

Figur 11 (fortsat)

Eksempel 2

Ovenstående eksempel svarer til mærkningen af et lygteglas af plast, som anvendes i en enhed, som omfatter to forlygter og er godkendt i Frankrig (E2), og som består af en forlygte, som afgiver nærlys bestemt til begge færdselsretninger samt fjernlys med en maksimal lysstyrke mellem x og y candela, og som opfylder forskrifterne i regulativ nr. 20, samt af en forlygte, som afgiver fjernlys med en maksimal lysstyrke mellem w og z candela og opfylder forskrifterne i regulativ nr. 8 eller regulativ nr. 20, idet den maksimale lysstyrke af alle fjernlys er mellem 86 250 og 101 250 candela.

---

BILAG 3

MÅLESKÆRM

A.   Forlygte til højrekørsel

(alle mål i mm)

Vejmidte

ZONE III

ZONE II

ZONE IV

ZONE I

Europæisk standardlys

| h-h: hoirisontalplan | Gennem forlygtens brændpunkt |
| --- | --- |
| v-v: vertikalplan |

h-h: hoirisontalplan

Gennem forlygtens brændpunkt

v-v: vertikalplan

B.   Forlygte til venstrekørsel

(alle mål i mm)

ZONE III

ZONE II

ZONE IV

ZONE I

Vejmidte

Europæisk standardlys

| h-h: hoirisontalplan | Gennem forlygtens brændpunkt |
| --- | --- |
| v-v: vertikalplan |

h-h: hoirisontalplan

Gennem forlygtens brændpunkt

v-v: vertikalplan

Figur C

Bemærkning: Figur C viser målepunkterne for højrekørsel. Til venstrekørsel skal punkt 7 og 8 flyttes til den tilsvarende placering i højre side af billedet.

---

BILAG 4

Prøvning for stabilitet af fotometriske præstationer af forlygter i brug

PRØVER PÅ KOMPLETTE FORLYGTER

Efter at de fotometriske værdier er målt i henhold til dette regulativs forskrifter i punktet svarende til Emax for fjernlys og i punkterne HV, 50 R, B 50 L for nærlys (eller, for forlygter til venstrekørsel, HV, 50 L, B 50 R), skal et komplet prøveeksemplar af en forlygte afprøves for stabilitet af fotometriske præstationer under brug. Ved »komplet forlygte« forstås selve den komplette lygte, herunder sådanne omgivende karrosseridele og lygter, som kan påvirke dens varmeafledning.

1.   PRØVNING FOR STABILITET AF FOTOMETRISKE PRÆSTATIONER

Prøvningen finder sted i tør, stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C med den komplette forlygte fastgjort på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet.

1.1.   Ren forlygte

Forlygten bringes til at fungere i 12 timer som beskrevet i punkt 1.1.1 og kontrolleres som beskrevet i punkt 1.1.2.

1.1.1.   Prøvningsmetode

Forlygten bringes til at fungere i det foreskrevne tidsrum, således at:

1.1.1.1.

| a) | når kun én lygtefunktion (fjernlys eller nærlys) skal godkendes, er den tilsvarende glødetråd tændt i den foreskrevne tid (1) |
| --- | --- |

a)

når kun én lygtefunktion (fjernlys eller nærlys) skal godkendes, er den tilsvarende glødetråd tændt i den foreskrevne tid (1)

| b) | i tilfælde af i hinanden indbyggede fjernlys- og nærlyslygter (dobbelttrådslampe eller to glødelamper):
  Såfremt ansøgeren erklærer, at forlygten skal anvendes med en enkelt glødetråd tændtad (2) gangen, og prøven gennemføres i overensstemmelse hermed, således at man aktiverer (1) hver af de angivne funktioner successivt i halvdelen af den i punkt 1.1. foreskrevne tid;
  I alle andre tilfælde (2) (1) underkastes forlygten følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:
  15 minutter med nærlysets glødetråd tændt
  5 minutter med alle glødetråde tændt |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af i hinanden indbyggede fjernlys- og nærlyslygter (dobbelttrådslampe eller to glødelamper):

Såfremt ansøgeren erklærer, at forlygten skal anvendes med en enkelt glødetråd tændtad (2) gangen, og prøven gennemføres i overensstemmelse hermed, således at man aktiverer (1) hver af de angivne funktioner successivt i halvdelen af den i punkt 1.1. foreskrevne tid;

I alle andre tilfælde (2) (1) underkastes forlygten følgende cyklus i det foreskrevne tidsrum:

15 minutter med nærlysets glødetråd tændt

5 minutter med alle glødetråde tændt

| c) | ved sammenbyggede lygtefunktioner skal alle enkeltfunktioner være tændt samtidig i den tid, der foreskrives for de enkelte lygtefunktioner (a), idet der også tages hensyn til brugen af i hinanden indbyggede lygtefunktioner (b) i henhold til fabrikantens forskrifter. |
| --- | --- |

c)

ved sammenbyggede lygtefunktioner skal alle enkeltfunktioner være tændt samtidig i den tid, der foreskrives for de enkelte lygtefunktioner (a), idet der også tages hensyn til brugen af i hinanden indbyggede lygtefunktioner (b) i henhold til fabrikantens forskrifter.

1.1.1.2.   Prøvespænding

Spændingen skal være indstillet således, at der tilføres 90 % af det maksimale wattforbrug, som foreskrives i regulativ nr. 37 for glødelamper.

Den tilførte effekt i watt skal i alle tilfælde være i overensstemmelse med den tilsvarende værdi for en glødelampe til 12 V mærkespænding, medmindre ansøgeren foreskriver, at forlygten kan anvendes ved en anden spænding. I sidstnævnte tilfælde skal prøvningen udføres med den glødelampe, hvis wattforbrug er det højeste, som kan anvendes.

1.1.2.   Prøvningsresultater

1.1.2.1.   Besigtigelse

Når forlygten er stabiliseret ved rumtemperatur, skal forlygtens lygteglas og et eventuelt udvendigt glas rengøres med en ren, fugtig bomuldsklud. Lygten inspiceres derefter visuelt; der må ikke være synlig skævhed, deformation, revnedannelse eller farveændring hverken i lygteglasset eller i et eventuelt udvendigt glas.

1.1.2.2.   Fotometrisk undersøgelse

For at efterkomme dette regulativs forskrifter skal de fotometriske værdier efterprøves i følgende punkter:

Nærlys:

50 R - B 50 L - HV for forlygter bestemt til højrekørsel

50 L - B 50 R - HV for forlygter bestemt til venstrekørsel.

Fjernlys

Punktet svarende til Emax

Der kan foretages endnu en indstilling til korrektion for eventuel varmeforårsaget deformation af forlygtens sokkel (ændringen i afskæringslinjens position er omhandlet i punkt 2 i dette bilag).

Mellem de fotometriske egenskaber og værdierne målt inden prøvningen kan tillades en afvigelse på 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode.

1.2.   Tilsmudset forlygte

Efter at være afprøvet som beskrevet i punkt 1.1 ovenfor bringes forlygten til at fungere i én time som beskrevet i punkt 1.1.1 efter at være forberedt som foreskrevet i punkt 1.2.1 og kontrolleret som foreskrevet i punkt 1.1.2.

1.2.1.   Klargøring af forlygten

1.2.1.1.   Prøveblanding

1.2.1.1.1.   Forlygter med udvendigt lygteglas af glas:

blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres forlygten, består af:

9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm

1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm

0,2 vægtdel NaCMC (3), samt

en passende mængde destilleret vand med specifik ledningsevne ≤ 1 mS/m.

Blandingen må højst være 14 dage gammel.

1.2.1.1.2.   Forlygter med udvendigt lygteglas i plast:

blandingen af vand og urenheder, som skal påføres forlygten, består af:

9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm

1 vægtdel vegetabilsk kulstøv (bøgetræ) med kornstørrelse 0-100 μm

0,2 vægtdel NaCMC (3),

13 vægtdele destilleret vand med specifik ledningsevne ≤ 1 mS/m, og

2 ± 1 vægtdel overfladeaktivt stof (4)

Blandingen må højst være 14 dage gammel.

1.2.1.2.   Påføring af prøveblandingen på forlygten

Prøveblandingen påføres jævnt på hele forlygtens lysende overflade, hvorefter man lader den tørre. Denne procedure gentages, indtil lysstyrken er faldet til 15-20 % af de værdier, som er målt for hvert af følgende punkter under de i dette bilag beskrevne betingelser:

punktet svarende til Emax i nærlys/fjernlys og fjernlys alene, 50 R og 50 V (5) for en lygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til højrekørsel 50 L og 50 V (5) for en lygte, som alene afgiver nærlys og er bestemt til venstrekørsel.

1.2.1.3.   Måleudstyr

Det anvendte måleudstyr skal svare til det, som anvendes til godkendelsesprøvning af forlygter. Til fotometrisk efterprøvning anvendes en standardglødelampe (referenceglødelampe).

2.   PRØVNING FOR ÆNDRING I AFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE BELIGGENHED UNDER VARMEINDVIRKNING

Denne prøvning består i at kontrollere, at afskæringslinjens lodrette flytning under indvirkning af varme ikke overstiger en foreskreven værdi for en nærlyslygte i brug.

Efter at forlygten er afprøvet i henhold til punkt 1, underkastes lygten den i punkt 2.1 beskrevne prøvning uden at fjernes fra eller flyttes i forhold til prøveopspændingen.

2.1.   Prøvning

Prøvningen udføres i tør og stillestående luft ved en lufttemperatur på 23 °C ± 5 °C.

Ved hjælp af en masseproduceret glødelampe, som er ældet i mindst én time, bringes forlygten til at fungere med nærlys uden at fjernes fra eller efterjusteres i forhold til prøveopspændingen. (Til denne prøvning indstilles spændingen som foreskrevet i punkt 1.1.1.2). Positionen af afskæringslinjens vandrette del (mellem vv og en lodret linje gennem punktet B50 L for højrekørsel henholdsvis B50 R for venstrekørsel) kontrolleres henholdsvis 3 minutter (r3) og 60 minutter (r60) efter at lygten har været i funktion.

Måling af ændringen i afskæringslinjens position som beskrevet ovenfor kan udføres med enhver metode, som giver acceptabel nøjagtighed og reproducerbare resultater.

2.2.   Prøvningsresultater

2.2.1.   Resultatet, målt i milliradianer (mrad) anses kun for acceptabelt for nærlyslygter, når den numeriske værdi ΔrI = | r3 – r60 | målt på forlygten, ikke er over 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad).

2.2.2.   Er denne størrelse imidlertid over 1,0 mrad, men ikke over 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad) afprøves endnu en forlygte som beskrevet i punkt 2.1 efter tre på hinanden følgende gange at have været underkastet den nedenfor beskrevne cyklus for at stabilisere positionen af forlygtens mekaniske dele på et underlag, som er repræsentativt for korrekt montering på køretøjet:

nærlyset bringes til at fungere i én time (spændingen indstilles som foreskrevet i punkt 1.1.1.2)

Én times pause.

Forlygtetypen anses for acceptabel, såfremt gennemsnitsværdien af den numeriske værdi ΔrI målt på første prøve, og ΔrII, målt på den anden prøve, ikke er over 1,0 mrad.

Formula

---

(1)  Er den afprøvede forlygte sammenbygget med og/eller gensidigt indbygget i lyssignallygter, skal sidstnævnte være tændt under hele prøvningen. Er der tale om en retningsviserblinklygte, skal dennes blinkfunktion være aktiveret med et tændt/slukket forhold på ca. én til én.

(2)  Såfremt to eller flere glødetråde lyser samtidig, når forlygten afgiver overhalingssignal, anses dette ikke for normal samtidig samtidig brug af glødetrådene.

(3)  NaCMC betegner natriumsaltet af carboxymethylcellulose, sædvanligvis benævnt CMC. Den i smudsblandingen anvendte NaCMC skal have en substitutionsgrad (DS) på 0,6 og en viskositet på 200-300 cP af en 2 % opløsning ved 20 °C.

(4)  Tolerancen på mængden skyldes nødvendigheden af at fremskaffe smuds, som spredes korrekt over hele plastlygteglasset.

(5)  Punktet 50 V er beliggende 375 mm under HV på den lodrette linje V-V på skærmen, der er placeret i en afstand af 25 m.

---

BILAG 5

Mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse

1.   ALMINDELIGE FORHOLD

1.1.   Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i mekanisk og geometrisk henseende, såfremt forskellene ikke overstiger de uundgåelige fremstillingsvariationer inden for dette regulativs forskrifter.

Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte, som er er udstyret med standardglødelampe:

1.2.1.   ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. For værdierne B 50 L (eller R) og område III kan den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis:

| B 50 L (eller R): | 0,2 lx, svarende til 20 % |
| --- | --- |
| | 0,3 lx, svarende til 30 % |
| Område III: | 0,3 lx, svarende til 20 % |
| | 0,45 lx, svarende til 30 % |

B 50 L (eller R):

0,2 lx, svarende til 20 %

0,3 lx, svarende til 30 %

Område III:

0,3 lx, svarende til 20 %

0,45 lx, svarende til 30 %

eller, såfremt

1.2.2.1.   for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på +0,2 lx) og, knyttet til denne indstilling, i mindst ét punkt i hvert område, som på måleskærmen (i en afstand af 25 m) afgrænses af en cirkel med radius 15 cm omkring punkterne B 50 L (eller R) (1) (med en tolerance på +0,1 lx), 75 R (eller L), 50 V, 25 R, 25 L, samt i hele den del af område IV, som højst er 22,5 cm over linje 25 R og 25 L

1.2.2.2.   og såfremt der, for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Emax, er overholdt en tolerance på +20 % for maksimalværdierne og –20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.2 i dette regulativ.

1.2.3.   Opfylder resultaterne af de ovenfor beskrevne prøvninger ikke forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 1° til højre eller venstre (2).

1.2.4.   Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardglødelampe.

1.3.   Til efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:

En af de udtagne forlygter afprøves med den i bilag 4, punkt 2.1 beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus.

Forlygten anses for acceptabel, såfremt Δr ikke er over 1,5 mrad.

Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, afprøves endnu en forlygte, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad.

1.4.   Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt, når forlygten er monteret med en glødelampe, som er indstillet til en farvetemperatur svarende til Standard A.

De fotometriske præstationer af en forlygte, som afgiver selektivt gult lys, når den er monteret med en farveløs glødelampe, skal være lig værdierne i dette regulativ ganget med 0,84.

2.   MINDSTEKRAV TIL DEN AF FABRIKANTEN FORETAGNE KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

For hver type forlygte skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne skal udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ.

Konstateres der ved nogen prøvetagning manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages yderligere prøveeksemplarer, som afprøves. Fabrikanten skal træffe foranstaltninger til sikring af overensstemmelsen af den pågældende produktion.

2.1.   Prøvningernes art

Prøvning for overensstemmelse med dette regulativ skal omfatte fotometriske egenskaber og efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme.

2.2.   Metoder, som anvendes ved prøvningen

2.2.1.   Prøvningerne skal i almindelighed udføres i overensstemmelse med de i dette regulativ fastlagte metoder.

2.2.2.   Til enhver overensstemmelsesprøvning, som udføres af fabrikanten, kan ækvivalente metoder anvendes med samtykke fra den kompetente myndighed, som forestår godkendelsesprøvningen. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ.

2.2.3.   Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed.

2.2.4.   Der skal i alle tilfælde anvendes samme referencemetoder som i dette regulativ, navnlig til administrativ kontrol og prøveudtagning.

2.3.   Prøvetagningens art

Der udtages på tilfældig måde prøver af forlygter fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt forlygter af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.

Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog behandle resultaterne fra flere fabrikker vedrørende samme type som én gruppe, forudsat at fabrikkerne anvender samme kvalitetsstyringssystem.

2.4.   Målte og registrerede fotometriske egenskaber

De udtagne forlygteprøver underkastes fotometrisk måling i de punkter, som er fastlagt i regulativet, idet aflæsningen er begrænset til punkterne Emax, HV (3) HL, HR (4) for fjernlys, og til punkterne B 50 L (eller R), HV, 50 V, 75 R (eller L) og 25 L (eller R) for nærlys (se figuren i bilag 3).

2.5.   Acceptkriterier

Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge sådanne acceptkriterier for produkterne, som opfylder forskrifterne for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 12.1 i dette regulativ.

Acceptkriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for, at stikprøven består i overensstemmelse med bilag 7 (første prøveudtagning).

---

(1)  Bogstaver i parentes henviser til forlygter bestemt til venstrekørsel.

(2)  Se den tilsvarende fodnote i regulativets tekst.

(3)  Når fjernlys- og nærlyslygte er indbygget i hinanden, skal HV for fjernlyset være samme målepunkt som for nærlyset.

(4)  HL og HR: punkter på »hh«, beliggende 1,125 m henholdsvis til venstre og til højre for punktet HV.

---

BILAG 6

Forskrifter for lygter med lygteglas af plast — prøvning af lygteglas eller materialeprøver samt af komplette lygter

1.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

1.1.   Prøver, som indleveres i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ, skal opfylde forskrifterne i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor.

1.2.   De to prøver af komplette lygter, som indleveres i henhold til punkt 2.2.3 i dette regulativ, og som omfatter lygteglas af plast, skal hvad angår lygteglassets materiale opfylde forskrifterne i punkt 2.6 nedenfor.

1.3.   Prøverne af lygteglas af plast eller materialeprøverne skal, med den eventuelle reflektor, som de er bestemt til anvendelse sammen med, underkastes godkendelsesprøvning i den kronologiske rækkefølge angivet i tabel A i tillæg 1 til dette bilag.

1.4.   Kan lygtefabrikanten imidlertid godtgøre, at produktet allerede har bestået de i punkt 2.1-2.5 nedenfor foreskrevne prøver eller tilsvarende prøver i henhold til et andet regulativ, behøver de pågældende prøver ikke gentages; kun de i tillæg 1, tabel B foreskrevne prøver er påbudt.

2.   PRØVNINGER

2.1.   Bestandighed mod temperaturændringer

2.1.1.   Prøvninger

Tre nye prøver (lygteglas) gennemgår fem cykliske forløb af temperatur- og fugtighedsændring (RH = relativ fugtighed) i henhold til følgende program:

3 timer ved 40 °C ± 2 °C og 85-95 % RH

1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH

15 timer ved –30 °C ± 2 °C

1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH 3 timer ved 80 °C ± 2 °C

1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH.

Inden denne prøvning skal prøverne opbevares ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH i mindst fire timer.

Bemærkning: perioderne på én time ved 23 °C ± 5 °C skal indbefatte de overgangsperioder fra den ene temperatur til den anden, som er nødvendige for at undgå temperaturchok.

2.1.2.   Fotometriske målinger

2.1.2.1.   Metode

Der foretages fotometriske målinger på prøverne før og efter prøvningen.

Disse målinger finder sted med brug af en standardlampe i følgende punkter:

B 50 L og 50 R for nærlyset fra en nærlyslygte eller en nærlys-/fjernlyslygte (B 50 R og 50 L for forlygter bestemt til venstrekørsel)

Punktet svarende til Emax for fjernlyset fra fjernlyslygte eller fra nærlys-/fjernlyslygte.

2.1.2.2.   Resultater

Afvigelsen mellem de fotometriske værdier, målt på hver prøve før og efter prøvning, må ikke være over 10 %, heri medregnet tolerancerne på den fotometriske metode.

2.2.   Bestandighed mod stoffer i atmosfæren og kemiske stoffer

2.2.1.   Bestandighed mod stoffer i atmosfæren

Tre nye prøver (lygteglas eller materialeprøver) udsættes for bestråling fra en kilde med spektral energifordeling svarende til et sort legeme med en temperatur mellem 5 500 K og 6 000 K. Mellem kilden og prøverne anbringes passende filtre, som giver størst mulig reduktion af stråling med bølgelængde under 295 nm og over 2 500 nm. Prøverne udsættes for en belysningseffekt på 1 200 ± 200 W/m2 i et tidsrum, som bevirker, at de modtager en lysenergi på 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Inden for afdækningen skal temperaturen, målt på det sorte panel, som er anbragt i niveau med prøverne, være 50 °C ± 5 °C. For at sikre ensartet udsættelse skal prøverne rotere omkring strålingskilderne med mellem 1 og 5 o./min.

Prøverne overbruses med destilleret vand med specifik ledningsevne mindre end 1 mS/m ved en temperatur på 23 °C ± 5 °C i henhold til følgende cyklus:

| overbrusning: | 5 minutter |
| --- | --- |
| tørring: | 25 minutter. |

overbrusning:

5 minutter

tørring:

25 minutter.

2.2.2.   Bestandighed mod kemiske stoffer

Efter udførelse af den i punkt 2.2.1 ovenfor beskrevne prøvning og den i punkt 2.2.3.1 nedenfor beskrevne måling behandles den ydre overflade af de tre nævnte prøver som beskrevet i punkt 2.2.2.2 med den i punkt 2.2.2.1 nedenfor foreskrevne blanding.

2.2.2.1.   Prøveblanding

Prøveblandingen består af 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % tetrachlorethan, 12,5 % trichlorethen and 6 % xylen (% v/v).

2.2.2.2.   Påføring af prøveblandingen

Et stykke bomuldsklud (ifølge ISO 105) gennemvædes til mætning med den i punkt 2.2.2.1 ovenfor angivne blanding og lægges efter højst 10 sekunder på prøvens ydre overflade i et tidsrum af 10 minutter med et tryk på 50 N/cm2, svarende til en kraft på 100 N på et prøveareal på 14 × 14 mm.

Inden for denne 10 minutters periode gennemvædes stofpuden igen med blandingen, således at sammensætningen af den påførte væske til stadighed er identisk med den foreskrevne prøveblanding.

I påføringsperioden er det tilladt at kompensere for tryk, der påføres prøven, for at forebygge revnedannelse.

2.2.2.3.   Rengøring

Efter afslutning af påføringen af prøveblandingen tørres prøverne i fri luft og vaskes derefter med den opløsning, som er beskrevet i punkt 2.3 (Bestandighed med detergenter) ved 23 °C ± 5 °C. Derefter skylles prøverne grundigt med destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,2 % ved 23 °C ± 5 °C og aftørres derefter med en blød klud.

2.2.3.   Resultater

2.2.3.1.   Efter prøvning for bestandighed mod stoffer i atmosfæren skal prøvernes ydre overflade være uden revner, ridser, skår og deformation, og den gennemsnitlige afvigelse i transmission,

Δt = (T2 – T3)/T2 målt på de tre prøver efter den i tillæg 2 til dette bilag beskrevne metode, må ikke være over 0,020

(Δtm ≤ 0,020).

2.2.3.2.   Efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer må prøverne ikke frembyde spor af kemisk misfarvning, som kan forventes at ville påvirke fluxspredningen, af hvilken middelafvigelsen variation Δd = (T5 – T4)/T2, målt på de tre prøver efter den i tillæg 2 til dette bilag beskrevne metode, må ikke være over 0,020

(Δtm ≤ 0,020).

2.3.   Bestandighed mod detergenter og carbonhydrider

2.3.1.   Bestandighed mod detergenter

Den ydre overflade af de tre prøver (lygteglas eller materialeprøver) opvarmes til 50 °C ± 5 °C og nedsænkes derefter i fem minutter i en blanding, hvis temperatur holdes på 23 °C ± 5 °C, og som består af 99 dele destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,02 %, og én del alkylarylsulfonat.

Efter udførelse af prøvningen tørres prøverne ved 50 °C ± 5 °C. Prøvernes overflade rengøres med en fugtig klud.

2.3.2.   Bestandighed mod carbonhydrider

Den ydre overflade af disse tre prøver indgnides derefter let i ét minut med en bomuldsklud gennemvædet med en blanding af 70 % n-heptan og 30 % toluen (% v/v) og tørrer derefter i fri luft.

2.3.3.   Resultater

Efter successiv udførelse af ovenstående to prøvninger må den gennemsnitlige afvigelse i transmission Δt = (T2 – T3)/T2, målt på de tre prøver efter den i tillæg 2 til dette bilag beskrevne metode, ikke være over 0,010

(Δtm ≤ 0,010).

2.4.   Bestandighed mod mekanisk nedbrydning

2.4.1.   Metode til mekanisk nedbrydning

Ydersiden af de tre nye prøver (lygteglas) udsættes for ensartet mekanisk nedbrydning med den i tillæg 3 til dette bilag beskrevne metode.

2.4.2.   Resultater

Efter denne prøvning skal afvigelserne:

i transmission: Δ t = (T2 – T3)/T2

og i spredning: Δ d = (T5 – T4)/T2

måles med den i tillæg 2 beskrevne metode i det område, der foreskrives i punkt 2.2.4.1.1 i dette regulativ. Gennemsnitsværdien for de tre prøveeksemplarer skal være således, at: Δ tm ≤ 0,100; Δ tm ≤ 0,050.

2.5.   Prøvning for vedhæftning af eventuel coating

2.5.1.   Klargøring af prøven

I et areal på 20 mm × 20 mm af lygteglassets coatede overflade indridses med barberblad eller nål en inddeling bestående af kvadrater på ca. 2 mm × 2 mm. Trykket på barberblad eller nål skal være tilstrækkeligt til i det mindste at gennemskære coatingen.

2.5.2.   Beskrivelse af prøvningen

Der benyttes klæbebånd med en vedhæftningsstyrke på 2 N/(cm bredde) ± 20 %, målt under de standardbetingelser, der foreskrives i tillæg 4 til dette bilag. Klæbebåndet, hvis bredde er mindst 25 mm, trykkes i mindst fem minutter mod den overflade, der er forberedt som foreskrevet i punkt 2.5.1.

Derefter belastes enden af klæbebåndet på en sådan måde, at vedhæftningskraften til overfladen afbalanceres af en kraft vinkelret på denne overflade. På dette stadium skal tapen afrives med en konstant hastighed af 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3.   Resultater

Der må ikke være væsentlig beskadigelse af det inddelte areal. Der tillades beskadigelse af skæringspunkterne mellem kvadraterne eller ved kanterne af udskæringen, forudsat at det beskadigede område ikke udgør mere end 15 % af det inddelte område.

2.6.   Afprøvning af komplet forlygte med lygteglas af plast

2.6.1.   Bestandighed mod mekanisk nedbrydning af lygteglassets overflade

2.6.1.1.   Prøvninger

Lygteglasset i lygteprøve nr. 1 underkastes den i punkt 2.4.1 ovenfor beskrevne prøvning.

2.6.1.2.   Resultater

Efter prøvningen må resultaterne af de fotometriske målinger, som er udført på forlygten i overensstemmelse med dette regulativ, højst være 30 % over de maksimalværdier, der foreskrives for punkterne B 50 L og HV, og højst 10 % under de minimumværdier, der foreskrives for punkt 75 R (for forlygter bestemt til venstrekørsel tages punkterne B 50 R, HV og 75 L i betragtning).

2.6.2.   Prøvning for vedhæftning af eventuel coating

Lygteglasset i lygteprøve nr. 2 underkastes den i punkt 2.5 ovenfor beskrevne prøvning.

3.   KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Hvad angår de til lygteglassene anvendte materialer anses lygterne i en serie for at opfylde forskrifterne i dette regulativ, såfremt:

3.1.1.   prøvernes yderside efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer og prøvning for bestandighed mod rengøringsmidler og carbonhydrider ikke frembyder revner, skår eller deformation, som er synlig for det blotte øje (se punkt 2.2.2, 2.3.1 og 2.3.2)

3.1.2.   de fotometriske værdier i de i punkt 2.6.1.2 beskrevne målepunkter efter udførelse af prøvningen i punkt 2.6.1.1 er inden for de grænser for produktionens overensstemmelse, som foreskrives i dette regulativ.

3.2.   Opfylder prøvningsresultaterne ikke forskrifterne, gentages prøvningen på endnu en prøve af forlygter, udtaget på tilfældig måde.

TILLÆG 1

KRONOLOGISK RÆKKEFØLGE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN

A.   Prøvning af plastmaterialer (lygteglas eller materialeprøver, som er indleveret i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ)

| Prøveemner | Lygteglas eller materialeprøver | Lygteglas |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1. | Begrænset fotometri
  (punkt 2.1.2) | | | | | | | | | | x | x | x | |
| 1.1.1. | Temperaturændring
  (punkt 2.1.1) | | | | | | | | | | x | x | x | |
| 1.1.2. | Begrænset fotometri
  (punkt 2.1.2) | | | | | | | | | | x | x | x | |
| 1.2.1. | Transmissionsmåling | x | x | x | x | x | x | x | x | x | | | | |
| 1.2.2. | Spredningsmåling | x | x | x | | | | x | x | x | | | | |
| 1.3. | Atmosfærisk stof
  (2.2.1) | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.3.1. | Transmissionsmåling | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.4. | Kemiske stoffer
  (punkt 2.2.2) | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.4.1. | Spredningsmåling | x | x | x | | | | | | | | | | |
| 1.5. | Detergenter
  (punkt 2.3.1) | | | | x | x | x | | | | | | | |
| 1.6. | Carbonhydrider
  (punkt 2.3.2) | | | | x | x | x | | | | | | | |
| 1.6.1. | Transmissionsmåling | | | | x | x | x | | | | | | | |
| 1.7. | Ældning
  (punkt 2.4.1) | | | | | | | x | x | x | | | | |
| 1.7.1. | Transmissionsmåling | | | | | | | x | x | x | | | | |
| 1.7.2. | Spredningsmåling | | | | | | | x | x | x | | | | |
| 1.8. | Vedhæftning
  (punkt 2.5) | | | | | | | | | | | | | x |

Prøveemner

Lygteglas eller materialeprøver

Lygteglas

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1.

Begrænset fotometri

(punkt 2.1.2)

x

x

x

1.1.1.

Temperaturændring

(punkt 2.1.1)

x

x

x

1.1.2.

Begrænset fotometri

(punkt 2.1.2)

x

x

x

1.2.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

x

x

x

x

x

x

1.2.2.

Spredningsmåling

x

x

x

x

x

x

1.3.

Atmosfærisk stof

(2.2.1)

x

x

x

1.3.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

1.4.

Kemiske stoffer

(punkt 2.2.2)

x

x

x

1.4.1.

Spredningsmåling

x

x

x

1.5.

Detergenter

(punkt 2.3.1)

x

x

x

1.6.

Carbonhydrider

(punkt 2.3.2)

x

x

x

1.6.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

1.7.

Ældning

(punkt 2.4.1)

x

x

x

1.7.1.

Transmissionsmåling

x

x

x

1.7.2.

Spredningsmåling

x

x

x

1.8.

Vedhæftning

(punkt 2.5)

x

B.   Prøvning af komplette forlygter (indleveret i henhold til punkt 2.2.3 i dette regulativ).

| Prøvninger | Prøveeksemplar nr. |
| --- | --- |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Ældning (punkt 2.6.1.1) |

Prøvninger

Prøveeksemplar nr.

1

2

2.1.

Ældning (punkt 2.6.1.1)

x

| 2.2. | Fotometri (punkt 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2.

Fotometri (punkt 2.6.1.2)

x

| 2.3. | Vedhæftning (punkt 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3.

Vedhæftning (punkt 2.6.2)

x

TILLÆG 2

Metode til måling af lysspredning og -transmission

1.   UDSTYR

(se illustration)

Lysstrålen fra en kollimator K, hvis halve divergens β/2 = 17,4 × 10–4 rd, begrænses af en blænder DT med en åbning på 6 mm, op mod hvilken prøveholderen anbringes.

En konvergent akromatisk linse L2, korrigeret for sfærisk aberration, forbinder blænderen DT med modtageren R; diameteren af linsen L2 skal være således, at den ikke afblænder det fra prøven spredte lys inden for en kegle, hvis halve topvinkel er β/2 = 14°.

En ringblænder DD med vinkler αo/2 = 1° og αmax/2 = 12° anbringes i et billedbrændplan af linsen L2.

Den uigennemsigtige centrale del af blænderen er nødvendig for at eliminere lys, som kommer direkte fra lyskilden. Blænderens centrale del skal kunne fjernes fra lysstrålen på en sådan måde, at den kan føres tilbage nøjagtigt i udgangsstillingen.

Afstanden L2 DT og brændvidden F2 (1) af linsen L2 skal være valgt således, at billedet af DT fuldstændig dækker modtageren R.

Sættes den initiale indfaldende flux til 1 000 enheder, skal den absolutte præcision af hver aflæsning være bedre end 1 enhed.

2.   MÅLINGER

Der foretages følgende aflæsninger:

| Aflæsning | Med prøve | Med midterparti af DD | Repræsenteret størrelse |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nej | nej | Indfaldende flux i første aflæsning |
| T2 | ja (før prøvning) | nej | Flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24 °C |
| T3 | ja (før prøvning) | nej | Flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24 °C |
| T4 | ja (før prøvning) | ja | Flux, som er spredt af det nye materiale |
| T5 | ja (før prøvning) | ja | Flux, som er spredt af det prøvede materiale |

Aflæsning

Med prøve

Med midterparti af DD

Repræsenteret størrelse

T1

nej

nej

Indfaldende flux i første aflæsning

T2

ja (før prøvning)

nej

Flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24 °C

T3

ja (før prøvning)

nej

Flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24 °C

T4

ja (før prøvning)

ja

Flux, som er spredt af det nye materiale

T5

ja (før prøvning)

ja

Flux, som er spredt af det prøvede materiale

---

(1)  For L2 anbefales en brændvidde på ca. 80 mm.

TILLÆG 3

METODE TIL PRØVNING VED PÅSPRØJTNING

1.   Prøvningsudstyr

1.1.   Sprøjtepistol

Den anvendte sprøjtepistol skal være udstyret med en dyse Ø 1,3 mm, som giver mulighed for en væskestrømningshastighed på 0,24 ± 0,02 l/min. ved et arbejdstryk på 6,0 bar – 0, + 0,5 bar.

Under disse arbejdsbetingelser skal der på den overflade, der udsættes for nedbrydning, fremkomme et blæsemønster med en diameter på 170 mm ± 50 mm i en afstand af 380 mm ± 10 mm fra dysen.

1.2.   Prøveblanding

Prøveblandingens sammensætning er følgende:

kvartssand med hårdhed 7 på Mohr-skalaen og kornstørrelse mellem 0 og 0,2 mm samt tilnærmelsesvis normal fordeling, samt skarpkantethedsfaktor 1,8 til 2

vand med hårdhed ikke over 205 g/m3 til en blanding indeholdende 25 g sand pr. liter vand.

2.   Prøvning

Lygteglassets ydre overflade udsættes én eller flere gange for den sandstråle, der frembringes som ovenfor beskrevet. Sandstrålen rettes omtrent vinkelret mod den overflade, som skal afprøves.

Nedbrydningen kontrolleres ved hjælp af en eller flere glasprøver, der anbringes som reference tæt ved de afprøvede lygteglas. Blandingen påsprøjtes, indtil ændringen i lysspredning på prøven (prøverne), målt ved den i tillæg 2 beskrevne metode, er sådan, at:

Formula

Der kan anvendes flere referenceprøver til kontrol af, at hele den afprøvede overflade er ensartet nedbrudt.

TILLÆG 4

PRØVNING AF KLÆBEBÅNDETS VEDHÆFTNING

1.   FORMÅL

Med metoden bestemmes den lineære vedhæftningskraft af et klæbebånd til en glasplade under standardbetingelser.

2.   PRINCIP

Måling af den kraft, det kræver at løsrive et klæbebånd fra en glasplade i en vinkel på 90°.

3.   FORESKREVNE ATMOSFÆREBETINGELSER

Den omgivende luft skal have en temperatur på 23 °C ± 5 °C og 65 ± 15 % relativ fugtighed (RH).

4.   PRØVEEMNER

Inden prøvning skal prøverullen af klæbebånd konditioneres i 24 timer i den foreskrevne atmosfære (se punkt 3 ovenfor).

Fra hver rulle afprøves fem prøveobjekter, hver med længde 400 mm. Før prøveobjekterne aftages, kasseres de tre første vindinger på rullen.

5.   FREMGANGSMÅDE

Prøvningen finder sted i de i punkt 3 foreskrevne omgivelser.

De fem prøveobjekter udtages ved, at klæbebåndet udrulles radialt med en hastighed på ca. 300 mm/s, hvorefter de inden for 15 sekunder påføres på følgende måde:

Klæbebåndet anbringes gradvis på glasset, idet det påføres med en langsgående let gnidende bevægelse af fingeren uden overdrevent tryk, således at der ikke efterlades luftbobler mellem klæbebåndet og glaspladen.

Prøven henligger i 10 minutter under de foreskrevne atmosfæriske betingelser.

Træk ca. 25 mm af prøveobjektet fri af pladen i et plan vinkelret på prøveobjektets akse. Fastgør pladen og fold den frie ende af klæbebåndet tilbage i en vinkel på 90°. Påfør en sådan kraft, at skillelinjen mellem klæbebånd og plade er vinkelret på denne kraft og vinkelret på pladen.

Træk, så klæbebåndet løsnes med en hastighed på 300 mm/s ± 30 mm/s, og registrer den kraft, som kræves dertil.

6.   RESULTATER

De fem målte værdier ordnes i rækkefølge, og medianværdien tages som måleresultat. Denne værdi udtrykkes i Newton pr. cm bredde af klæbebåndet.

---

BILAG 7

MINDSTEKRAV TIL PRØVETAGNING VED EN INSPEKTØR

1.   ALMINDELIGE FORHOLD

1.1.   Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende i henhold til eventuelle forskrifter i dette regulativ, såfremt forskellene ikke overstiger uundgåelige fremstillingsvariationer.

Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget forlygte, som er er udstyret med standardglødelampe:

1.2.1.   ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. For værdierne B 50 L (eller R) og område III kan den maksimale afvigelse være henholdsvis:

B 50 L (eller R): 0,2 lx, svarende til 20 %

0,3 lx, svarende til 30 %

Zone III. 0,3 lx, svarende til 20 %

0,45 lx, svarende til 30 %

eller, såfremt

1.2.2.1.   for nærlyset, de i dette regulativ foreskrevne værdier er opfyldt i HV (med en tolerance på 0,2 lx) og, knyttet til denne indstilling, i mindst ét punkt i hvert område, som på måleskærmen (i en afstand af 25 m) afgrænses af en cirkel med radius 15 cm omkring punkterne B 50 L (eller R) (med en tolerance på 0,1 lx), 75 R (eller L), 50 V, 25 R, samt i hele den del af område IV, som højst er 22,5 cm over linje 25 R og 25 L

1.2.2.2.   og såfremt der, for fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Emax, er overholdt en tolerance på +20 % for maksimalværdierne og –20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.2 i dette regulativ. Der ses bort fra referencemærket.

1.2.3.   Opfylder resultaterne af de ovenfor beskrevne prøvninger ikke forskrifterne, kan forlygtens indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 1° til højre eller venstre.

1.2.4.   Såfremt resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af forlygten med en anden standardglødelampe.

1.2.5.   Der ses bort fra forlygter med åbenbare fejl.

1.2.6.   Der ses bort fra referencemærket.

1.3.   Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt, når forlygten er monteret med en glødelampe, som er indstillet til en farvetemperatur svarende til Standard A.

De fotometriske præstationer af en forlygte, som afgiver selektivt gult lys, når den er monteret med en farveløs glødelampe, skal ganges med 0,84.

2.   FØRSTE PRØVEUDTAGNING

Ved den første prøveudtagning udtages fire forlygter på tilfældig måde. Den første prøve på to eksemplarer mærkes A, den anden prøve på to eksemplarer mærkes B.

2.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne i ugunstig retning er:

2.1.1.1.   1. For prøve A

| A1: | én forlygte: 0 % |
| --- | --- |
| | én forlygte: ikke over 20 % |
| A2: | begge forlygter: over 0 % |
| | men ikke over 20 % |
| | gå til prøve B |

A1:

én forlygte: 0 %

én forlygte: ikke over 20 %

A2:

begge forlygter: over 0 %

men ikke over 20 %

gå til prøve B

2.1.1.2.   For prøve B

| B1: | begge forlygter: 0 % |
| --- | --- |

B1:

begge forlygter: 0 %

2.1.2.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A er opfyldt.

2.2.   Produktionen anses for uoverensstemmende

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende og anmodes fabrikanten om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

2.2.1.1.   For prøve A

| A3: | én forlygte: kke over 20 % |
| --- | --- |
| | i tilfælde A2 én forlygte: over 20 % |
| | men ikke over 30 % |

A3:

én forlygte: kke over 20 %

i tilfælde A2 én forlygte: over 20 %

men ikke over 30 %

2.2.1.2.   For prøve B

| B2: | i tilfælde A2 |
| --- | --- |
| | én forlygte: over 0 % |
| | men ikke over 20 % |
| | en forlygte: ikke over 20 % |
| B3: | i tilfælde A2 |
| | en forlygte: 0 % |
| | én forlygte: over 20 % |
| | men ikke over 30 % |

B2:

i tilfælde A2

én forlygte: over 0 %

men ikke over 20 %

en forlygte: ikke over 20 %

B3:

i tilfælde A2

en forlygte: 0 %

én forlygte: over 20 %

men ikke over 30 %

2.2.2.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A ikke er opfyldt.

2.3.   Godkendelsen inddrages

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende og vil punkt 13 blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

2.3.1.   For prøve A

| A4: | én forlygte: ikke over 20 % |
| --- | --- |
| | én forlygte: over 30 % |
| A5: | begge forlygter: over 20 % |

A4:

én forlygte: ikke over 20 %

én forlygte: over 30 %

A5:

begge forlygter: over 20 %

2.3.2.   For prøve B

| B4: | i tilfælde A2 |
| --- | --- |
| | én forlygte: over 0 % |
| | men ikke over 20 % |
| | én forlygte: over 20 % |
| B5: | i tilfælde A2 |
| | Begge forlygter: over 20 % |
| B6: | i tilfælde A2 |
| | en forlygte: 0 % |
| | én forlygte: over 30 % |

B4:

i tilfælde A2

én forlygte: over 0 %

men ikke over 20 %

én forlygte: over 20 %

B5:

i tilfælde A2

Begge forlygter: over 20 %

B6:

i tilfælde A2

en forlygte: 0 %

én forlygte: over 30 %

2.3.3.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve A og B ikke er opfyldt.

3.   GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING

I tilfælde A3, B2 og B3 skal prøveudtagningen senest to måneder efter anmeldelsen gentages ved udtagning af en tredje prøve C bestående af to forlygter og en fjerde prøve D bestående af to forlygter, fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.

3.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

3.1.1.1.   For prøve C

| C1: | en forlygte: 0 % |
| --- | --- |
| | en forlygte: ikke over 20 % |
| C2: | begge forlygter: over 0 % |
| | men ikke over 20 % |

C1:

en forlygte: 0 %

en forlygte: ikke over 20 %

C2:

begge forlygter: over 0 %

men ikke over 20 %

gå til prøve D

3.1.1.2.   For prøve D

| D1: | i tilfælde C2: begge forlygter: 0 % |
| --- | --- |

D1:

i tilfælde C2: begge forlygter: 0 %

3.1.2.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C er opfyldt.

3.2.   Produktionen anses for uoverensstemmende

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede forlygter for uoverensstemmende og anmodes fabrikanten om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

3.2.1.1.   For prøve D

| D2: | i tilfælde C2 |
| --- | --- |
| | én forlygte: over 0 % |
| | men ikke over 20 % |
| | en forlygte: ikke over 20 % |

D2:

i tilfælde C2

én forlygte: over 0 %

men ikke over 20 %

en forlygte: ikke over 20 %

3.2.1.2.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt:

3.3.   Godkendelsen inddrages

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende og vil punkt 14 blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for forlygterne er:

3.3.1.   For prøve C

| C3: | én forlygte: ikke over 20 % |
| --- | --- |
| | én forlygte: over 20 % |
| C4: | begge forlygter: over 20 % |

C3:

én forlygte: ikke over 20 %

én forlygte: over 20 %

C4:

begge forlygter: over 20 %

3.3.2.   For prøve D

| D3: | i tilfælde C2 |
| --- | --- |
| | en forlygte: 0 eller over 0 % |
| | én forlygte: over 20 % |

D3:

i tilfælde C2

en forlygte: 0 eller over 0 %

én forlygte: over 20 %

3.3.3.   eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C og D ikke er opfyldt.

4.   ÆNDRING I AFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE POSITION

Til efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:

Efter udtagning af prøver som angivet i figur 1 i dette bilag afprøves en af forlygterne i prøve A med den i bilag 4, punkt 2.1 beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2 beskrevne cyklus. Forlygten anses for acceptabel, såfremt Δr ikke er over 1,5 mrad.

Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, skal den anden forlygte i prøve A underkastes prøvningen, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøver ikke må være over 1,5 mrad.

Er værdien 1,5 mrad for prøve A imidlertid ikke overholdt, underkastes begge forlygter i prøve B samme procedure, og værdien af Δr for hver af dem må ikke være over 1,5 mrad.

Figur 1

2 anord.

Første prøveudtagning

4 tilfœldigt udvalgte anord. inddeles i prøve A&B

2 anord.

SLUT

gå til prøve B

SLUT

Justering

Fabrikanten pålœgges at bringe produkterne i overensstemmelse med forskrifterne

2 anord.

Gentagelse af prøveudtagning

4 tilfœldigt udvalgte anord. inddeles i prøve C&D

2 anord.

Mulige resultater for prøve A

Mulige resultater for prøve C

SLUT

gå til prøve D

SLUT

gå til justering

Mulige resultater for prøve D

Mulige resultater for prøve B

Inddragelse af godkendelse

Største afvigelse [%] i ugunstig retning fra grænseværdierne

---

| 10.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 177/211 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 177/211

---

Kun de originale UN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af UN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 46 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af anordninger til indirekte udsyn og af motorkøretøjer for så vidt angår monteringen af sådanne anordninger

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 4 til ændringsserie 02 — ikrafttrædelsesdato: 22. juli 2009

Korrigendum 1 til supplement 4 — ikrafttrædelsesdato: 11. november 2009

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

I.   ANORDNINGER TIL INDIREKTE UDSYN

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mærkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkendelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Forskrifter |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Spejle |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Andre anordninger til indirekte udsyn end spejle |
| --- | --- |

6.2.

| 7. | Ændring af typen af anordning til indirekte udsyn og udvidelse af godkendelsen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningen, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

11.

II.   MONTERING AF ANORDNINGEER TIL INDIREKTE UDSYN

| 12. | Definitioner |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

13.

| 14. | Godkendelse |
| --- | --- |

14.

| 15. | Forskrifter |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ændringer af køretøjstype og udvidelse af godkendelsen |
| --- | --- |

16.

| 17. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

17.

| 18. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

18.

| 19. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

19.

| 20. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningen, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

20.

| 21. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

21.

BILAG

| Bilag 1 — | Model for oplysningsskema for typegodkendelse af en anordning til indirekte udsyn |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Model for oplysningsskema for typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår montering af anordninger til indirekte udsyn |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Meddelelse om godkendelse eller nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen for en type anordning til indirekte udsyn i henhold til regulativ nr. 46 |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen for en type køretøj for så vidt angår montering af anordninger til indirekte udsyn i henhold til regulativ nr. 46 |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Udformning af typegodkendelsesmærket for en anordning til indirekte udsyn |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Prøvemetode til måling af reflektivitet |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Fremgangsmåde for måling af krumningsradius »r« for et spejls reflekterende overflade |
| --- | --- |

Bilag 7 —

| Bilag 8 — | Metode til bestemmelse af »H-punkt« og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer |
| --- | --- |

Bilag 8 —

| Tillæg 1 — | Beskrivelse af den tredimensionale H-punkt-maskine |
| --- | --- |

Tillæg 1 —

| Tillæg 2 — | Tredimensionalt referencesystem |
| --- | --- |

Tillæg 2 —

| Tillæg 3 — | Referencedata for siddepladser |
| --- | --- |

Tillæg 3 —

| Bilag 9 — | (reserveret) |
| --- | --- |

Bilag 9 —

| Bilag 10 — | Beregning af detektionsafstand |
| --- | --- |

Bilag 10 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på:

| a) | lovpligtige og valgfrie anordninger til indirekte udsyn som anført i tabellen i punkt 15.2.1.1.1, til køretøjer i klasse M og N (1) og lovpligtige og valgfrie anordninger til indirekte udsyn som nævnt i punkt 15.2.1.1.3 og 15.2.1.1.4 for køretøjer i klasse L (1) med et karosseri, der i det mindste delvist omslutter føreren |
| --- | --- |

a)

lovpligtige og valgfrie anordninger til indirekte udsyn som anført i tabellen i punkt 15.2.1.1.1, til køretøjer i klasse M og N (1) og lovpligtige og valgfrie anordninger til indirekte udsyn som nævnt i punkt 15.2.1.1.3 og 15.2.1.1.4 for køretøjer i klasse L (1) med et karosseri, der i det mindste delvist omslutter føreren

| b) | montering af anordninger til indirekte udsyn på køretøjer i klasse M og N og på køretøjer i klasse L (1) med et karosseri, der i det mindste delvist omslutter føreren. |
| --- | --- |

b)

montering af anordninger til indirekte udsyn på køretøjer i klasse M og N og på køretøjer i klasse L (1) med et karosseri, der i det mindste delvist omslutter føreren.

I.   ANORDNINGER TIL INDIREKTE UDSYN

2.   DEFINITIONER

I denne forordning forstås ved:

»Anordninger til indirekte udsyn«: anordninger til observation af det trafikareal rundt om køretøjet, som ikke kan observeres ved direkte udsyn. Der kan være tale om traditionelle spejle, anordninger af typen med kamera og monitor eller andre anordninger, der kan sende informationer om det indirekte synsfelt til føreren.

»Spejl«: enhver anordning, med undtagelse af anordninger såsom periskoper, der har til formål at give klart udsyn langs køretøjets side, foran eller bag dette i de synsfelter, som er defineret i punkt 15.2.4.

2.1.1.1.   »Indvendigt spejl«: en anordning som defineret i punkt 2.1, som kan monteres indvendig i køretøjets kabine.

2.1.1.2.   »Udvendigt spejl«: en anordning som defineret i punkt 2.1, som kan monteres udvendig på køretøjet.

2.1.1.3.   »Overvågningsspejle«: andre spejle end dem, der er defineret i punkt 2.1.1, til montering indvendig eller udvendig på køretøjet, og som giver udsyn over andre synsfelter end foreskrevet i punkt 15.2.4.

2.1.1.4.   »System til assisteret udsyn«: et system, der gør det muligt for føreren at opdage og/eller se genstande i området umiddelbart rundt om køretøjet.

2.1.1.5.   »r«: gennemsnitsværdien af den reflekterende overflades krumningsradier, målt efter den i tillæg 7 beskrevne metode.

2.1.1.6.   »Hovedkrumningsradier i et punkt af den reflekterende overflade (r
  i
  )«: de værdier, der opnås ved hjælp af det apparatur, der er defineret i bilag 7, målt på den bue af den reflekterende overflade, der går gennem denne overflades centrum og parallelt med segment b, som defineret i punkt 6.1.2.1.2.1 og i retning vinkelret på denne bue.

2.1.1.7.   »Krumningsradius i et punkt af den reflekterende overflade (rp)«: det aritmetiske gennemsnit af hovedkrumningsradierne r
  i
  og r
  i
  ', nemlig:

Formula

2.1.1.8.   »Sfærisk overflade«: overflade med en konstant og ensartet radius i alle retninger.

2.1.1.9.   »Asfærisk overflade«: overflade, der kun har en konstant radius i et plan.

2.1.1.10.   »Asfæriske spejl«: spejl med en sfærisk og en asfærisk del, hvor den reflekterende overflades overgang fra den sfæriske til den asfæriske del skal være markeret. Krumningen af spejlets hovedakse defineres i x/y-koordinatsystemet ved hjælp af radius af den sfæriske primære kalot, hvor:

Formula

| R | : | nominel radius i den sfæriske del |
| --- | --- | --- |
| k | : | konstant for krumningsændringen |
| a | : | konstant for den sfæriske primære kalottes sfæriske størrelse. |

R

:

nominel radius i den sfæriske del

k

:

konstant for krumningsændringen

a

:

konstant for den sfæriske primære kalottes sfæriske størrelse.

2.1.1.11.   »Den reflekterende overflades centrum«: centrum af den synlige zone af den reflekterende overflade.

2.1.1.12.   »Krumningsradius for spejlets bestanddele«: radius »c« for den cirkelbue, som kommer nærmest til den pågældende dels afrundede form.

2.1.1.13.   »Spejlklasse«: alle anordninger, der har visse fælles egenskaber eller funktioner. De klassificeres som følger:

| — | klasse I: »Indvendige førerspejle«, hvormed der opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.1 |
| --- | --- |

—

klasse I: »Indvendige førerspejle«, hvormed der opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.1

| — | Klasse II og III: »Udvendige førerspejle (hovedspejle)«, hvormed der opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.2. og 15.2.4.3 |
| --- | --- |

—

Klasse II og III: »Udvendige førerspejle (hovedspejle)«, hvormed der opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.2. og 15.2.4.3

| — | Klasse IV: »Udvendige vidvinkelspejle«, hvormed der opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.4 |
| --- | --- |

—

Klasse IV: »Udvendige vidvinkelspejle«, hvormed der opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.4

| — | Klasse V: »Udvendige nærzonespejle«, hvormed der opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.5 |
| --- | --- |

—

Klasse V: »Udvendige nærzonespejle«, hvormed der opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.5

| — | Klasse VI: »Frontspejle«, hvormed der opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.6 |
| --- | --- |

—

Klasse VI: »Frontspejle«, hvormed der opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.6

| — | Klasse VII: Spejle til køretøjer i klasse L med karosseri. |
| --- | --- |

—

Klasse VII: Spejle til køretøjer i klasse L med karosseri.

»Anordning til indirekte udsyn af typen med kamera og monitor«: en anordning som defineret i punkt 2.1, hvor synsfeltet opnås ved hjælp af en kombination af kamera og monitor, som defineret i punkt 2.1.2.1 og 2.1.2.2.

2.1.2.1.   »Kamera«: en anordning, der gengiver et billede af verden udenfor og derefter konverterer dette billede til et signal (f.eks. videosignal).

2.1.2.2.   »Monitor«: en anordning, der konverterer et signal til billeder, der gengives i det synlige spektrum.

2.1.2.3.   »Detektion«: evnen til at kunne udskille en genstand fra dens baggrund/omgivelser på en bestemt afstand.

2.1.2.4.   »Luminanskontrast«: det lyshedsforhold mellem en genstand og dens umiddelbare baggrund/omgivelser, der gør det muligt at udskille den fra dens baggrund/omgivelser.

2.1.2.5.   »Opløsning«: den mindste detalje, der kan skelnes med et perceptionssystem, dvs. kan udskilles fra et større hele. Det menneskelige øjes opløsning kaldes »synsskarphed«.

2.1.2.6.   »Kritisk genstand«: en cirkelformet genstand med en diameter på D0 = 0,8 m. (2)

2.1.2.7.   »Kritisk synsopfattelse«: det synsopfattelsesniveau, som menneskets øje normalt kan nå op på under forskellige forhold. I forbindelse med trafik er grænseværdien for kritisk synsopfattelse 8 bue-minutter af synsvinklen.

2.1.2.8.   »Synsfelt«: det udsnit af det tredimensionelle rum, der overvåges ved hjælp af en anordning til indirekte udsyn. Medmindre andet er anført er dette baseret på synet i jordplan via en eller flere anordninger, der ikke er spejle. Dette kan være begrænset af den relevante detektionsafstand svarende til den kritiske genstand.

2.1.2.9.   »Detektionsafstand«: afstanden målt i jordplan fra synsreferencepunktet til det yderste punkt, hvor en kritisk genstand netop kan opfattes (grænseværdien for en kritisk synsopfattelse lige netop opnået).

2.1.2.10.   »Kritisk synsfelt«: det område inden for hvilket en kritisk genstand skal kunne detekteres via en anordning til indirekte udsyn, og som afgrænses af en vinkel og en eller flere detektionsafstande.

2.1.2.11.   »Synsreferencepunkt«: det punkt ved køretøjet, som det foreskrevne synsfelt er relateret til. Punktet er projektionen i jordplan af skæringspunktet af et lodret plan, der går gennem førerens synsudgangspunkter på en linje parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen 20 cm fra køretøjet.

2.1.2.12.   »Synligt spektrum«: lys med en bølgelængde inden for de grænser, som menneskets øje kan opfatte: 380-780 nm.

2.1.2.13.   »Overvågningsanordning med kamera/monitor/optager«: et kamera og enten en monitor eller andet optageudstyr end den anordning med kamera og monitor, der er defineret i punkt 2.1.2, som kan monteres i eller uden på køretøjet for at give synsfelter ud over dem, der er specificeret i punkt 15.2.4, eller skabe et sikkerhedssystem i eller rundt om køretøjet.

2.1.3.   »Andre anordninger til indirekte udsyn«: anordninger som defineret i punkt 2.1, hvor synsfeltet ikke opnås ved hjælp af et spejl eller en anordning af typen med kamera og monitor til indirekte udsyn.

2.1.4.   »Type anordning til indirekte udsyn«: anordninger, der ikke afviger i sådanne væsentlige henseender som:

| — | anordningens konstruktion, herunder også fastgørelsen til karrosseriet, hvis det er relevant |
| --- | --- |

—

anordningens konstruktion, herunder også fastgørelsen til karrosseriet, hvis det er relevant

| — | hvis der er tale om spejle, spejlets klasse, form, dimensioner og krumningsradius for dets reflekterende overflade |
| --- | --- |

—

hvis der er tale om spejle, spejlets klasse, form, dimensioner og krumningsradius for dets reflekterende overflade

| — | hvis der er tale om anordninger med kamera og monitor, detektionsafstanden og synsfeltet. |
| --- | --- |

—

hvis der er tale om anordninger med kamera og monitor, detektionsafstanden og synsfeltet.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om godkendelse af en type anordning til indirekte udsyn indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

3.2.   En model for oplysningsskemaet findes i bilag 1.

For hver type anordning til indirekte udsyn skal ansøgningen være ledsaget af:

3.3.1.   For spejle, fire prøveeksemplarer: tre til afprøvningerne og et til opbevaring på laboratoriet med henblik på eventuel verifikation, som senere måtte vise sig nødvendig. På laboratoriets anmodning kan der kræves yderligere eksemplarer.

3.3.2.   For andre anordninger til indirekte udsyn: et prøveeksemplar af alle delene.

4.   MÆRKNING

4.1.   De prøveeksemplarer af anordninger til indirekte udsyn, der indgives til godkendelse, skal være mærket med fabrikantens fabriks- eller varemærke; denne mærkning skal være letlæselig og må ikke kunne slettes.

4.2.   På alle anordninger skal der være afsat tilstrækkelig plads til anbringelse af godkendelsesmærket, som skal være læseligt, når anordningen er monteret på køretøjet; den afsatte plads skal være angivet i de i tillæg 1 omhandlede tegninger.

5.   GODKENDELSE

5.1.   Såfremt de prøveeksemplarer, som er indleveret til godkendelse, opfylder forskrifterne i punkt 6 i dette regulativ, udstedes godkendelse af den pågældende type anordning til indirekte udsyn.

5.2.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (p.t. 02) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type anordning til indirekte udsyn.

5.3.   Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en type anordning til indirekte udsyn i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 3 til dette regulativ.

Alle anordninger til indirekte udsyn, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal foruden det i punkt 4.1 foreskrevne mærke være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er placeret let synligt på den i punkt 4.2 ovenfor omhandlede plads og består af følgende:

5.4.1.   en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)

5.4.2.   et godkendelsesnummer

5.4.3.   et tillægssymbol I, II, III, IV, V, VI eller VII, der angiver hvilken klasse spejlet hører til, eller bogstavet »S«, hvis der er tale om en anden anordning til indirekte udsyn end et spejl. Dette tillægssymbol skal være anbragt i nærheden af cirklen, der omgiver bogstavet »E«, i en hvilken som helst hensigtsmæssig position i forhold til dette.

5.5.   Godkendelsesmærket og tillægssymbolet skal være tydelige og må ikke kunne slettes.

5.6.   Bilag 5 til dette regulativ giver et eksempel på udformningen af ovennævnte godkendelsesmærke.

6.   FORSKRIFTER

6.1.   SPEJLE

6.1.1.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

6.1.1.1.   Alle spejle skal være indstillelige.

6.1.1.2.   Den reflekterende flades yderkant skal være anbragt i et beskyttende hus (spejlholder osv.) der i sin omkreds i alle punkter og retninger skal have en værdi af »c« større end eller lig med 2,5 mm. Rager den reflekterende overflade uden for huset, skal krumningsradius »c« på den omkreds, der rager ud, være større end eller lig med 2,5 mm, og den reflekterende overflade skal gå ind i huset, når en kraft på 50 N påføres husets mest fremspringende punkt i en retning, der er vandret og tilnærmelsesvis parallel med køretøjets midterplan i længderetningen.

6.1.1.3.   Når spejlet er monteret på en plan flade, skal samtlige dele af spejlet i alle anordningens indstillinger eller samtlige dele af den del af spejlet, der stadig er fastgjort til holderen efter den i punkt 6.1.3.2 beskrevne afprøvning, og som i statisk position kan berøres af en kugle med en diameter på enten 165 mm for indvendige spejles vedkommende eller 100 mm for udvendige spejles vedkommende, have en krumningsradius »c« på mindst 2,5 mm.

6.1.1.4.   Kanterne på fastgørelseshuller eller blindhuller, hvis største diameter eller diagonal er under 12 mm, behøver ikke at opfylde de i punkt 6.1.1.3 fastsatte krav med hensyn til radius, forudsat at de er afrundede.

6.1.1.5.   Fastgørelsen af spejle på køretøjet skal være udformet på en sådan måde, at en cylinder med 70 mm radius (50 mm for køretøjer i klasse L), der som akse har den eller en af de vippe- eller rotationsakser, som spejlanordningen drejer om i den pågældende retning, når den slås ind ved stød, i det mindste delvis skærer den overflade, som anordningen er monteret på.

6.1.1.6.   De i punkt 6.1.1.2 og 6.1.1.3 omhandlede dele af udvendige spejle, som består af materiale, hvis shore A-hårdhed er mindre end eller lig med 60, er undtaget fra de i disse punkter anførte krav.

6.1.1.7.   Dele af indvendige spejle, der er fremstillet af materialer med en shore A-hårdhed på mindre end 50, og som er monteret på stive holdere, er kun underkastet bestemmelserne i punkt 6.1.1.2 og 6.1.1.3 for så vidt angår holderne.

6.1.2.   SÆRLIGE FORSKRIFTER

6.1.2.1.   DIMENSIONER

6.1.2.1.1.   Indvendige førerspejle (klasse I)

Den reflekterende overflades dimensioner skal være således, at der i den kan indskrives et rektangel, hvis ene side er lig med 40 mm, og hvis anden side er lig med »a«, hvor

Formula

og »r«er krumningsradius.

6.1.2.1.2.   Udvendige førerspejle (hovedspejle) (klasse II og III)

6.1.2.1.2.1.   Den reflekterende overflades dimensioner skal være således, at følgende kan indskrives i den:

| — | et rektangel med en højde på 40 mm, og hvis grundlinje målt i millimeter har værdien »a« |
| --- | --- |

—

et rektangel med en højde på 40 mm, og hvis grundlinje målt i millimeter har værdien »a«

| — | et linjestykke parallelt med rektanglets højde, og hvis længde udtrykt i millimeter har værdien »b«. |
| --- | --- |

—

et linjestykke parallelt med rektanglets højde, og hvis længde udtrykt i millimeter har værdien »b«.

6.1.2.1.2.2.   Mindsteværdierne for »a« og »b« fremgår af følgende tabel:

| Førerspejlsklasse | a
  (mm) | b
  (mm) |
| --- | --- | --- |
| II | | 200 |
| III | | 70 |

Førerspejlsklasse

a

(mm)

b

(mm)

II

Formula

200

III

Formula

70

6.1.2.1.3.   Udvendige »vidvinkelspejle« (klasse IV)

Den reflekterende overflades konturer skal være enkel af form og af sådanne dimensioner, at der ved hjælp heraf, eller om nødvendigt sammen med et udvendigt klasse II-spejl, kan opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.4.

6.1.2.1.4.   Udvendige »nærzonespejle« (klasse V)

Den reflekterende overflades konturer skal være enkel af form og af sådanne dimensioner, at der kan opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.5.

6.1.2.1.5.   Frontspejle (klasse VI)

Den reflekterende overflades konturer skal være enkel af form og af sådanne dimensioner, at der kan opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2.4.6.

6.1.2.1.6.   Spejle til klasse L-køretøjer med karosseri

6.1.2.1.6.1.   Udvendige »hovedspejle« (klasse VII)

Den reflekterende overflades minimumsmål skal være således:

| a) | at arealet mindst er på 6 900 mm2 |
| --- | --- |

a)

at arealet mindst er på 6 900 mm2

| b) | at runde spejles diameter mindst er 94 mm |
| --- | --- |

b)

at runde spejles diameter mindst er 94 mm

| c) | at dimensionerne, hvis der ikke er tale om et rundt spejl, gør det muligt at indskrive en cirkel med en diameter på 78 mm i deres reflekterende overflade. |
| --- | --- |

c)

at dimensionerne, hvis der ikke er tale om et rundt spejl, gør det muligt at indskrive en cirkel med en diameter på 78 mm i deres reflekterende overflade.

Den reflekterende overflades maksimumsmål skal være således:

| a) | at et rund spejls diameter højst er 150 mm |
| --- | --- |

a)

at et rund spejls diameter højst er 150 mm

| b) | at den reflekterende overflade af ethvert ikke-rundt førerspejl ligger inden for en et rektangel med målene 120 mm × 200 mm. |
| --- | --- |

b)

at den reflekterende overflade af ethvert ikke-rundt førerspejl ligger inden for en et rektangel med målene 120 mm × 200 mm.

6.1.2.2.   Reflekterende overflade og reflektionskoefficienter

6.1.2.2.1.   Den reflekterende overflade på et spejl skal være plan eller sfærisk konveks. Udvendige spejle kan desuden være forsynet med en supplerende asfærisk del, hvis hovedspejlet opfylder forskrifterne for det indirekte synsfelt.

6.1.2.2.2.   Afvigelser mellem spejlenes krumningsradier

6.1.2.2.2.1.   Afvigelserne mellem ri eller r'i, og rp i hvert referencepunkt må ikke overstige 0,15 r.

6.1.2.2.2.2.   Afvigelsen mellem hver af krumningsradierne (rp1, rp2, and rp3) og r må ikke overstige 0,15 r.

6.1.2.2.2.3.   Når »r« er større end eller lig med 3 000 mm, øges den i punkt 6.1.2.2.2.1 og 6.1.2.2.2.2 anførte værdi på 0,15 r til 0,25 r.

6.1.2.2.3.   Forskrifter for spejlenes asfæriske dele

6.1.2.2.3.1.   Asfæriske spejle skal være tilstrækkeligt store og af en sådan form, at de kan give føreren nyttige oplysninger. Dette betyder normalt, at de mindst ét sted skal have en bredde på mindst 30 mm.

6.1.2.2.3.2.   Den asfæriske dels krumningsradius »ri« må ikke være mindre end 150 mm.

For sfæriske spejle må værdien af »r« ikke være mindre end:

6.1.2.2.4.1.   1 200 mm for indvendige førerspejle (klasse I).

6.1.2.2.4.2.   1 200 mm for udvendige førerspejle (hovedspejle) i klasse II og III.

6.1.2.2.4.3.   300 mm for udvendige »vidvinkelspejle« (klasse IV) og udvendige »nærzonespejle« (klasse V).

6.1.2.2.4.4.   200 mm for frontspejle (klasse VI)

6.1.2.2.4.5.   1 000 mm eller mere end 1 500 mm for klasse VII-spejle

6.1.2.2.5.   Værdien af den normale refleksionskoefficient, bestemt ved den i bilag 6 beskrevne metode, må ikke være mindre end 40 %.

Har den reflekterende flade forskellige grader af refleksion, skal det ved indstilling på »dag« være muligt at genkende farverne af de signaler, der anvendes i trafikken. Værdien af den normale refleksionskoefficient må ved »nat«-indstillingen ikke være mindre end 4 %.

6.1.2.2.6.   Den reflekterende overflade skal bevare de i punkt 6.1.2.2.5 foreskrevne karakteristika selv efter langvarig normal brug under dårlige vejrforhold.

6.1.3.   Prøvninger

Spejle i klasse I til VI og klasse VII (med beslag svarende til klasse III) prøves som beskrevet i punkt 6.1.3.2.1 og 6.1.3.2.2. Klasse VII-spejle med arm skal prøves som beskrevet i punkt 6.1.3.2.3.

6.1.3.1.1.   For alle udvendige spejle, hvor ingen del uanset den valgte indstilling befinder sig mindre end 2 m over jorden, når køretøjet er lastet med en vægt, der svarer til dets største teknisk tilladt totalmasse, er de i punkt 6.1.3.2 fastsatte afprøvninger ikke påkrævet.

Denne undtagelse gælder også for de genstande (monteringsbeslag, arme, kuglehoveder osv.), hvormed spejlet er monteret, hvis de befinder sig mindre end 2 m over jorden og inden for køretøjets største bredde. Denne bredde måles i det lodrette tværplan, der går gennem spejlets laveste fastgørelsesdel eller gennem ethvert andet punkt foran dette plan, der medfører en større bredde.

I så fald skal der medfølge en beskrivelse, hvori det præciseres, at spejlet skal monteres således, at dets monteringsbeslag er placeret på køretøjet i overensstemmelse med det ovenfor anførte.

Når denne undtagelse udnyttes, skal armen på en ikke-sletbar måde være mærket med symbolet
  Formula

og dette skal være anført på typegodkendelsesattesten.

6.1.3.2.   Slagprøve

Afprøvningen i dette punkt skal ikke udføres for anordninger, der er integreret i køretøjets karrosseri, hvis de giver et frontalt afbøjningsområde med en vinkel på højst 45° målt i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen, eller for anordninger, der ikke noget sted rager mere end 100 mm uden for køretøjets karrosseri målt i overensstemmelse med regulativ nr. 26.

6.1.3.2.1.   Beskrivelse af afprøvningsapparatet

Afprøvningsapparatet består af et pendul, som kan svinge rundt om to vandrette akser, der er indbyrdes vinkelrette, og hvoraf den ene er vinkelret på det frontalplan, der indeholder banen for pendulets »udsving«.

I pendulets ydre ende findes en hammer, som består af en stiv kugle, der har en diameter på 165 ± 1 mm og er dækket af en 5 mm tyk gummibelægning af shore A-hårdhed 50.

En særlig anordning gør det muligt at afmærke de maksimale vinkler, armen indtager i svingningsplanet.

En fast monteret holder på det anlæg, der bærer pendulet, tjener til fastgørelse af prøveemner under de i punkt 6.1.3.2.2.6 præciserede anslagsforhold.

Figur 1 viser afprøvningsapparatets dimensioner (i mm) og de særlige konstruktionsbestemmelser:

Figur 1

6.1.3.2.1.2.   Pendulets stødcentrum er sammenfaldende med centrum af den kugle, der udgør hammeren. Dets afstand »l« til svingningsaksen i udsvingsplanet er lig med 1 m ± 5 mm. Pendulets afledte masse er mo = 6,8 ±0,05 kg. Forholdet mellem »mo« og pendulets samlede masse "m samt afstanden »d« mellem pendulets tyngdepunkt og dets omdrejningsakse er udtrykt ved ligningen:

Formula

6.1.3.2.2.   Beskrivelse af afprøvningen

6.1.3.2.2.1.   Monteringen af spejlet på holderen udføres efter monteringsforskrifter, der gives af spejlfabrikanten eller i givet fald af køretøjsfabrikanten.

Indstilling af spejl for afprøvning:

6.1.3.2.2.2.1.   Spejlene skal være orienteret således på pendulafprøvningsapparatet, at akser, som er lodrette og vandrette, når spejlet er monteret på et køretøj i overensstemmelse med de af ansøgeren fastsatte monteringsforskrifter, stort set er i tilsvarende stilling.

6.1.3.2.2.2.2.   Når et spejl er indstilleligt i forhold til monteringsbasis, skal afprøvningsstillingen være den, for hvilken indtrykning er mest ugunstig, inden for grænserne for den indstilling, som er fastsat af ansøgeren.

6.1.3.2.2.2.3.   Når spejlet har en afstandsindstilling i forhold til monteringsbasis skal denne anordning være i den stilling, hvor afstand mellem hus og basis er kortest.

6.1.3.2.2.2.4.   Når den reflekterende overflade er bevægelig i huset, skal indstillingen være således, at dens øverste længst fra køretøjet værende hjørne er i den mest udragende stilling i forhold til huset.

6.1.3.2.2.3.   Undtagen under afprøvning nr. 2 for indvendige spejle (jf. punkt 6.1.3.2.2.6.1) skal det vandrette og de lodrette længdeplaner igennem hammerens midtpunkt — når pendulet er i lodret stilling — gå igennem den reflekterende overflades centrum som defineret i punkt 2.1.1.11. Længderetningen for pendulets svingning skal være parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen.

6.1.3.2.2.4.   Når dele af spejlet, under de indstillingsbetingelser, der er fastsat i punkterne 6.1.3.2.2.1 og 6.1.3.2.2.2, begrænser hammerens opadgående bevægelse, forskydes anslagspunktet i en retning vinkelret på den pågældende rotations- eller svingningsakse.

Denne forskydning må ikke være større end strengt nødvendigt med henblik på afprøvningen. Den skal være begrænset således at:

| — | enten den kugleflade, som begrænser hammeren, mindst vedbliver at være tangent til den cylinder, der er defineret i punkt 6.1.1.5, |
| --- | --- |

—

enten den kugleflade, som begrænser hammeren, mindst vedbliver at være tangent til den cylinder, der er defineret i punkt 6.1.1.5,

| — | eller hammerens anslag sker i en afstand på mindst 10 mm fra omkredsen af den reflekterende overflade. |
| --- | --- |

—

eller hammerens anslag sker i en afstand på mindst 10 mm fra omkredsen af den reflekterende overflade.

6.1.3.2.2.5.   Afprøvningen består i, at man lader hammeren falde fra en højde, der svarer til en vinkel for pendulet på 60° i forhold til lodret, således at hammeren rammer spejlet i det øjeblik, hvor pendulet når lodret stilling.

Spejlene skal underkastes anslag under følgende vilkår:

6.1.3.2.2.6.1.   Indvendige spejle

| — | Prøvning 1: Anslagspunkterne skal være som defineret i punkt 6.1.3.2.2.3. Anslaget skal være således, at hammeren rammer spejlet på den side, hvor den reflekterende overflade er. |
| --- | --- |

—

Prøvning 1: Anslagspunkterne skal være som defineret i punkt 6.1.3.2.2.3. Anslaget skal være således, at hammeren rammer spejlet på den side, hvor den reflekterende overflade er.

| — | Prøvning 2: Anslagspunktet skal være på kanten af huset på en sådan måde, at det fremkaldte anslag danner en vinkel på 45° med den reflekterende overflades plan og befinder sig i det vandrette plan, der går gennem denne overflades centrum. Anslaget rettes mod den side, hvor den reflekterende overflade befinder sig. |
| --- | --- |

—

Prøvning 2: Anslagspunktet skal være på kanten af huset på en sådan måde, at det fremkaldte anslag danner en vinkel på 45° med den reflekterende overflades plan og befinder sig i det vandrette plan, der går gennem denne overflades centrum. Anslaget rettes mod den side, hvor den reflekterende overflade befinder sig.

6.1.3.2.2.6.2.   Udvendige spejle

| — | Prøvning 1: Anslagspunktet skal være som defineret i punkt 6.1.3.2.2.3 eller 6.1.3.2.2.4. Anslaget skal være således, at hammeren rammer spejlet på den side, hvor den reflekterende overflade er. |
| --- | --- |

—

Prøvning 1: Anslagspunktet skal være som defineret i punkt 6.1.3.2.2.3 eller 6.1.3.2.2.4. Anslaget skal være således, at hammeren rammer spejlet på den side, hvor den reflekterende overflade er.

| — | Prøvning 2: Anslagspunktet skal være som defineret i punkt 6.1.3.2.2.3 eller 6.1.3.2.2.4. Anslaget skal være således, at hammeren rammer spejlet på den modsatte side af den reflekterende overflade. |
| --- | --- |

—

Prøvning 2: Anslagspunktet skal være som defineret i punkt 6.1.3.2.2.3 eller 6.1.3.2.2.4. Anslaget skal være således, at hammeren rammer spejlet på den modsatte side af den reflekterende overflade.

Såfremt førerspejle i klasse II eller III sidder på en arm fælles med førerspejle i klasse IV, foretages ovennævnte afprøvninger på det nederste spejl. Den pågældende tekniske tjeneste kan dog, hvis den finder det nødvendigt, gentage disse eller en af disse prøver på det øverste spejl, såfremt det befinder sig mindre end 2 m over jorden.

6.1.3.2.3.   Bøjningsprøvning af hus, fastgjort på armen (klasse VII)

6.1.3.2.3.1.   Beskrivelse af prøvningen

Huset placeres vandret i en anordning, på en sådan måde, at det er muligt sikkert at fastlåse indstillingsdelene på befæstelsesdelen. I retningen af husets største dimension skal den ende, der er nærmest fastgørelsespunktet på indstillingsdelen, støde mod et 15 mm bredt stop, der dækker hele husets bredde.

I den anden ende skal et stop, der er identisk med det ovenfor beskrevne, placeres på huset, således at den angivne prøvningsbelastning kan påføres (figur 2).

Enden af huset modsat den ende, hvor belastningen påføres, kan fastlåses i stedet for at blive holdt på plads som vist i figur 2.

Figur 2

Eksempel på udstyr til prøvning af bøjning af førerspejl

Metalkiler

Hus

Indstilleligt

stop

Indstillelig

holder

Vægt W

Låsemekanisme

6.1.3.2.3.2.   Prøvningsbelastningen skal være 25 kg og skal påføres i ét minut.

6.1.3.3.   Resultater af afprøvningerne

Under de i punkt 6.1.3.2 omhandlede afprøvninger skal pendulet efter anslaget fortsætte sin bevægelse på en sådan måde, at projektionen af den stilling, som armen indtager på svingningsplanet, danner en vinkel på mindst 20 grader med lodret. Målenøjagtighed for vinklen er ± 1°.

6.1.3.3.1.1.   Denne forskrift gælder ikke for spejle, der er fastgjort ved påklæbning på forruden, idet der for disse efter afprøvningen gælder den i punkt 6.1.3.3.2 fastsatte forskrift.

6.1.3.3.1.2.   Den foreskrevne vinkel i forhold til lodret nedsættes fra 20° til 10° for alle førerspejle i klasse II og klasse IV samt for førerspejle i klasse III, som er fastgjort til samme spejlholder om spejle i klasse IV.

6.1.3.3.2.   Ved prøverne i henhold til punkt 6.1.3.2 må, hvad angår spejle, der er fastklæbet på forruden, den tilbageværende del i tilfælde af brud på spejlholderen højst rage 10 mm ud over monteringsfladen, og den konfiguration, der bliver tilbage efter afprøvningen, skal opfylde betingelserne i punkt 6.1.1.3.

Ved prøvningerne i henhold til punkt 6.1.3.2 må den reflekterende overflade ikke gå itu. Et brud på den reflekterende overflade kan dog accepteres, når en af følgende betingelser er opfyldt:

6.1.3.3.3.1.   Brudstykkerne hænger fast i spejlhuset eller ved en flade, der er fast forbundet med huset. Dog accepteres en delvis løsrivelse af glasset på betingelse af, at den ikke er større end 2,5 mm på begge sider af revnen. Det accepteres, at små splinter løsrives fra glasoverfladen i anslagspunktet.

6.1.3.3.3.2.   Den reflekterende overflade består af splintfrit glas.

6.2.   ANDRE ANORDNINGER TIL INDIREKTE UDSYN END SPEJLE

6.2.1.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

6.2.1.1.   Hvis det er nødvendigt, at brugeren foretager justeringer, skal anordningen til indirekte udsyn kunne justeres uden brug af værktøj.

6.2.1.2.   Hvis en anordning til indirekte udsyn kun kan gengive hele det foreskrevne synsfelt ved scanning af synsfeltet, må hele processen med scanning, gengivelse og returnering til udgangsposition højst tage 2 sekunder.

6.2.2.   ANORDNINGER TIL INDIREKTE UDSYN AF TYPEN MED KAMERA OG MONITOR

6.2.2.1.   Almindelige forskrifter

6.2.2.1.1.   Når en anordning til indirekte udsyn af typen med kamera og monitor er monteret på en plan flade, skal samtlige dele af anordningen, som uanset indstillingen af systemet i statisk position kan berøres af en kugle med en diameter på enten 165 mm for en monitors vedkommende eller 100 mm for et kameras vedkommende, have en krumningsradius »c« på mindst 2,5 mm.

6.2.2.1.2.   Kanterne på fastgørelseshuller eller blindhuller, hvis største diameter eller diagonal er under 12 mm, behøver ikke at opfylde de i punkt 6.2.2.1.1 fastsatte krav med hensyn til radius, forudsat at de er afrundede.

6.2.2.1.3.   Dele af kameraer og monitorer, der er fremstillet af materialer med en shore A-hårdhed på mindre end 60, og som er monteret på stive holdere, er kun underkastet bestemmelserne i punkt 6.2.2.1.1 for så vidt angår holderne.

6.2.2.2.   Funktionelle krav

6.2.2.2.1.   Kameraet skal fungere godt ved lavtstående sol. Kameraet skal have en luminanskontrast på mindst 1:3 ved lavtstående sol i et område uden for den del af billedet, hvor lyskilden reproduceres (forhold som defineret i EN 12368: 8.4). Lyskilden skal belyse kameraet med 40 000 lx. Vinklen mellem normalen af sensorplanet og den linje, der forbinder midtpunktet af sensoren og lyskilden skal være 10°.

6.2.2.2.2.   Monitoren skal gengive en minimumskontrast under forskellige lysforhold som defineret i ISO 15008:2003.

6.2.2.2.3.   Det skal være muligt at justere monitorens gennemsnitlige luminans i forhold til omgivelserne enten manuelt eller automatisk.

6.2.2.2.4.   Målingerne af luminanskontrasten skal udføres i overensstemmelse med ISO 15008: 2003.

6.2.3.   ANDRE ANORDNINGER TIL INDIREKTE UDSYN

Det skal godtgøres, at anordningen opfylder følgende forskrifter:

6.2.3.1.   Anordningen skal opfatte det synlige spektrum og skal altid gengive dette billede i det synlige spektrum uden behov for fortolkning.

6.2.3.2.   Funktionaliteten skal være garanteret under de forhold, som systemet vil blive anvendt under. Afhængig af den teknologi, der anvendes til at opnå billeder og præsentere dem, finder punkt 6.2.2.2 helt eller delvist anvendelse. I andre tilfælde kan dette opnås ved, at det ved hjælp af systemfølsomhed analogt med punkt 6.2.2.2 fastslås og demonstreres, at der er sikret en funktion, der er sammenlignelig med eller bedre end den foreskrevne, og ved, at det demonstreres, at der garanteres en funktionalitet, der svarer til eller er bedre end den, der er foreskrevet for anordninger til indirekte udsyn af typen med kamera og monitor.

7.   ÆNDRING AF TYPEN AF ANORDNING TIL INDIREKTE UDSYN OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

Enhver typeændring af anordningen til indirekte udsyn, herunder dens tilslutninger til karrosseriet, skal meddeles den administrative myndighed, der godkendte typen af anordning til indirekte udsyn. Denne myndighed kan da enten:

7.1.1.   vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at anordningen til indirekte udsyn under alle omstændigheder stadig opfylder kravene, eller

7.1.2.   kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

7.2.   De parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 5.3 ovenfor.

7.3.   Hvis godkendelsen udvides, meddeles dette til de parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, efter den fremgangsmåde, der er fastsat i punkt 5.3 ovenfor.

7.4.   Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

8.1.   Proceduren til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, som er fastlagt i aftalens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

8.2.   Enhver anordning til indirekte udsyn, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type, idet den skal opfylde de forskrifter, der er opstillet i punkt 6 ovenfor.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

9.1.   Godkendelser, som er meddelt for en type anordning til indirekte udsyn i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis typen af anordning til indirekte udsyn ikke har bestået den i punkt 8.2 ovenfor foreskrevne kontrol.

9.2.   Hvis en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af meddelelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSE INDDRAGET«.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en type anordning til indirekte udsyn, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den myndighed, der har udstedt godkendelsen. Ved modtagelse af den relevante meddelelse skal den pågældende myndighed underrette de andre kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af meddelelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »PRODUKTION OPHØRT«.

11.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

II.   MONTERING AF ANORDNINGEER TIL INDIREKTE UDSYN

12.   DEFINITIONER

I denne forordning forstås ved:

12.1.   »Førerens synsudgangspunkter«: to punkter, beliggende i en afstand af 65 mm fra hinanden i en højde af 635 mm lodret over punktet R på førersædet, som er defineret i tillæg 8. Den rette linje, der forbinder de to punkter, er vinkelret på køretøjets midterlængdeplan. Midten af den linje, der forbinder de to synsudgangspunkter, ligger i det lodrette længdeplan, der går gennem midtpunktet for førersædet, således som defineret af fabrikanten.

»Ambinokulart syn«: det samlede synsfelt, som fås ved sammenlægning af de monokulare felter for højre og venstre øje. (jf. figur 3 nedenfor).

Figur 3

E = indvendigt førerspejl

OD = førers øjne

OE = førers øjne

ID = virtuelle monokulare billeder

IE = virtuelle monokulare billeder

I = virtuelt ambinolkular billede

A = synsvinkel for venstre øje

B = synsvinkel for højre øje

C = binokular synsvinkel

D = ambinokular synsvinkel

»Køretøjstype for så vidt angår indirekte udsyn«: motorkøretøjer, som ikke indbyrdes frembyder forskelle med hensyn til følgende væsentlige elementer:

12.3.1.   type anordning til indirekte udsyn

12.3.2.   karosserikarakteristika, som formindsker synsfeltet

12.3.3.   koordinaterne til R-punktet (hvor dette er relevant)

12.3.4.   foreskrevne placeringer og typegodkendelsesmærker for påbudte og (hvis monterede) valgfri anordninger til indirekte udsyn.

12.4.   »Køretøjer i klasse L2, L5, M1, M2, M3, N1, N2 og N3«: køretøjer, som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), bilag 7 (dokument TRANS/WP.29/78/Rev. 1/Amend. 2).

12.5.   »Frembygget førerhus«: en konfiguration i hvilken over halvdelen af motorens længde er placeret bag det mest fremskudte punkt af forrudens underkant, og hvor ratnavet er placeret i den forreste fjerdedel af køretøjets længde.

13.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

13.1.   Ansøgning om typegodkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af anordninger til indirekte udsyn skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

13.2.   En model for oplysningsskemaet findes i bilag 2.

13.3.   Et køretøj, der er repræsentativt for den type, som skal godkendes, skal indleveres til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvning.

13.4.   Inden typegodkendelse meddeles, påser den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende systemer til effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse.

14.   GODKENDELSE

14.1.   Hvis den køretøjstype, der er indleveret til godkendelse i henhold til punkt 13 ovenfor, opfylder forskrifterne i punkt 15 i dette regulativ, meddeles godkendelse.

14.2.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (p.t. 02) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype.

14.3.   Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 4 til dette regulativ.

15.   FORSKRIFTER

15.1.   GENERELT

15.1.1.   De obligatoriske og valgfrie anordninger til indirekte udsyn anført i skemaet i punkt 15.2.1.1.1, der monteres på et køretøj, skal være af en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ.

15.1.2.   Spejle og andre anordninger til indirekte udsyn skal være anbragt på en sådan måde, at spejlet eller den anden anordning ikke forskydes så meget, at det mærkbart ændrer synsfeltet, således som dette er udmålt, og så det ikke vibrerer så meget, at føreren kan fejlopfatte billedet.

15.1.3.   Betingelserne i punkt 15.1.2 skal være opfyldt, når køretøjet kører med hastigheder op til 80 % af den konstruktivt bestemte maksimalhastighed men uden at overskride 150 km/h.

15.1.4.   De i det følgende definerede synsfelter gælder ved ambinokulart syn, idet øjnene skal befindes sig i »førerens synsudgangspunkter«, som defineret i punkt 12.1. Synsfelterne skal bestemmes, når køretøjet er i køreklar stand, således som dette er defineret i dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, bilag 7, punkt 2.5.4, samt for køretøjer i klasse M1 og N1 med én forsædepassager (75 kg). Når synsfelterne bestemmes gennem ruder, skal glasset have en total lysgennemgangsfaktor i overensstemmelse med regulativ nr. 43, bilag 21.

15.2.   SPEJLE

15.2.1.   Antal

15.2.1.1.   Påbudte mindste antal spejle

15.2.1.1.1.   De synsfelter, der er foreskrevet i punkt 15.2.4, skal opnås af det mindste påbudte antal spejle, der er anført i følgende oversigt. Når der ikke er påbudt noget spejl, betyder det, at der ikke kan påbydes andre systemer til indirekte udsyn.

| Køretøjets klasse | Indvendigt spejl | Udvendige spejle |
| --- | --- | --- |
| Indvendigt spejl,
  klasse I | Hovedspejl (stort)
  Klasse II | Hovedspejl (lille)
  Klasse III | Vidvinkelspejl,
  klasse IV | Nærzonespejl,
  klasse V | Frontspejl,
  klasse VI |
| M1 | Obligatorisk

  Medmindre køretøjet er udstyret med andet end sikkerhedsglas i det synsfelt, der er foreskrevet i punkt 15.2.4.1.

  Valgfri

  Hvis spejlet ikke giver udsyn bagud | Valgfri | Obligatorisk

  1 i førersiden og 1 i passagersiden. Klasse II-spejle kan monteres som alternativ. | Valgfri

  1 i førersiden og/eller 1 i passagersiden | Valgfri

  1 i førersiden og 1 i passagersiden (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau) | Valgfri

  (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau) |
| M2 | Valgfri

  (ingen krav til synsfeltet) | Obligatorisk

  1 i førersiden og 1 i passagersiden | Ikke tilladt | Valgfri

  1 i førersiden og/eller 1 i passagersiden | Valgfri

  1 i førersiden og 1 i passagersiden (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau) | Valgfri

  (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau) |
| M3 | Valgfri

  (ingen krav til synsfeltet) | Obligatorisk

  1 i førersiden og 1 i passagersiden | Ikke tilladt | Valgfri

  1 i førersiden og/eller 1 i passagersiden | Valgfri

  1 i førersiden og 1 i passagersiden (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau) | Valgfri

  (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau) |
| N1 | Obligatorisk

  Medmindre køretøjet er udstyret med andet end sikkerhedsglas i det synsfelt, der er foreskrevet i punkt 15.2.4.1.

  Valgfri

  Hvis spejlet ikke giver udsyn bagud | Valgfri | Obligatorisk

  1 i førersiden og 1 i passagersiden Som alternativ kan monteres Klasse II-spejle | Valgfri

  1 i førersiden og/eller 1 i passagersiden | Valgfri

  1 i førersiden og 1 i passagersiden
  (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau) | Valgfri

  (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau) |
| N2 ≤ 7,5 t | Valgfri

  (ingen krav til synsfeltet) | Obligatorisk

  1 i førersiden og 1 i passagersiden | Ikke tilladt | Obligatorisk

  I begge sider, hvis et klasse V-spejl kan monteres

  Valgfri

  For begge sider sammen hvis ikke | Obligatorisk

  (jf. punkt 15.2.2.7 og 15.2.4.5.5)
  1 i passagersiden

  Valgfri

  1 i førersiden (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau). En tolerance på +10  cm tillades | Valgfri

  1 frontspejl (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau) |
| N2 > 7,5 t | Valgfri

  (ingen krav til synsfeltet) | Obligatorisk

  1 i førersiden og 1 i passagersiden | Ikke tilladt | Obligatorisk

  1 i førersiden og 1 i passagersiden | Obligatorisk

  (jf. punkt 15.2.2.7 og 15.2.4.5.5)
  1 i passagersiden.

  Valgfri

  1 i førersiden (begge skal monteres mindst 2 m over jordniveau) | Obligatorisk

  (jf. punkt 15.2.1.1.2)
  1. frontspejl (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau) |
| N3 | Valgfri

  (ingen krav til synsfeltet) | Obligatorisk

  1 i førersiden og 1 i passagersiden | Ikke tilladt | Obligatorisk

  1 i førersiden og 1 i passagersiden | Obligatorisk

  (jf. punkt 15.2.2.7 og 15.2.4.5.5).
  1 i passagersiden.

  Valgfri

  1 i førersiden (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau) | Obligatorisk

  (jf. punkt 15.2.1.1.2)
  1. frontspejl (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau) |

Køretøjets klasse

Indvendigt spejl

Udvendige spejle

Indvendigt spejl,

klasse I

Hovedspejl (stort)

Klasse II

Hovedspejl (lille)

Klasse III

Vidvinkelspejl,

klasse IV

Nærzonespejl,

klasse V

Frontspejl,

klasse VI

M1

Obligatorisk

Medmindre køretøjet er udstyret med andet end sikkerhedsglas i det synsfelt, der er foreskrevet i punkt 15.2.4.1.

Valgfri

Hvis spejlet ikke giver udsyn bagud

Valgfri

Obligatorisk

1 i førersiden og 1 i passagersiden. Klasse II-spejle kan monteres som alternativ.

Valgfri

1 i førersiden og/eller 1 i passagersiden

Valgfri

1 i førersiden og 1 i passagersiden (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)

Valgfri

(skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)

M2

Valgfri

(ingen krav til synsfeltet)

Obligatorisk

1 i førersiden og 1 i passagersiden

Ikke tilladt

Valgfri

1 i førersiden og/eller 1 i passagersiden

Valgfri

1 i førersiden og 1 i passagersiden (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)

Valgfri

(skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)

M3

Valgfri

(ingen krav til synsfeltet)

Obligatorisk

1 i førersiden og 1 i passagersiden

Ikke tilladt

Valgfri

1 i førersiden og/eller 1 i passagersiden

Valgfri

1 i førersiden og 1 i passagersiden (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)

Valgfri

(skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)

N1

Obligatorisk

Medmindre køretøjet er udstyret med andet end sikkerhedsglas i det synsfelt, der er foreskrevet i punkt 15.2.4.1.

Valgfri

Hvis spejlet ikke giver udsyn bagud

Valgfri

Obligatorisk

1 i førersiden og 1 i passagersiden Som alternativ kan monteres Klasse II-spejle

Valgfri

1 i førersiden og/eller 1 i passagersiden

Valgfri

1 i førersiden og 1 i passagersiden

(begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)

Valgfri

(skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)

N2 ≤ 7,5 t

Valgfri

(ingen krav til synsfeltet)

Obligatorisk

1 i førersiden og 1 i passagersiden

Ikke tilladt

Obligatorisk

I begge sider, hvis et klasse V-spejl kan monteres

Valgfri

For begge sider sammen hvis ikke

Obligatorisk

(jf. punkt 15.2.2.7 og 15.2.4.5.5)

1 i passagersiden

Valgfri

1 i førersiden (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau). En tolerance på +10  cm tillades

Valgfri

1 frontspejl (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)

N2 > 7,5 t

Valgfri

(ingen krav til synsfeltet)

Obligatorisk

1 i førersiden og 1 i passagersiden

Ikke tilladt

Obligatorisk

1 i førersiden og 1 i passagersiden

Obligatorisk

(jf. punkt 15.2.2.7 og 15.2.4.5.5)

1 i passagersiden.

Valgfri

1 i førersiden (begge skal monteres mindst 2 m over jordniveau)

Obligatorisk

(jf. punkt 15.2.1.1.2)

1. frontspejl (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)

N3

Valgfri

(ingen krav til synsfeltet)

Obligatorisk

1 i førersiden og 1 i passagersiden

Ikke tilladt

Obligatorisk

1 i førersiden og 1 i passagersiden

Obligatorisk

(jf. punkt 15.2.2.7 og 15.2.4.5.5).

1 i passagersiden.

Valgfri

1 i førersiden (begge skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)

Obligatorisk

(jf. punkt 15.2.1.1.2)

1. frontspejl (skal monteres mindst 2 meter over jordniveau)

15.2.1.1.2.   Hvis det beskrevne synsfelt for et frontspejl, som foreskrevet i punkt 15.2.4.6, og/eller et nærzonespejl, som beskrevet i punkt 15.2.4.5, kan opnås ved hjælp af en anden anordning til indirekte udsyn, som er godkendt efter punkt 6.2 og monteret i overensstemmelse med punkt 15, kan en sådan anordning anvendes i stedet for det eller de relevante spejle.

Hvis der anvendes en anordning med kamera og monitor, må monitoren kun vise:

| a) | det synsfelt, der er foreskrevet i punkt 15.2.4.5, når nærzonespejlet er blevet substitueret |
| --- | --- |

a)

det synsfelt, der er foreskrevet i punkt 15.2.4.5, når nærzonespejlet er blevet substitueret

| b) | det synsfelt, der er foreskrevet i punkt 15.2.4.6, når frontspejlet er blevet substitueret, mens køretøjet bevæger sig fremad med en hastighed på indtil 10 km/h, eller |
| --- | --- |

b)

det synsfelt, der er foreskrevet i punkt 15.2.4.6, når frontspejlet er blevet substitueret, mens køretøjet bevæger sig fremad med en hastighed på indtil 10 km/h, eller

| c) | på samme tid de synsfelter, der er beskrevet i punkt 15.2.4.5 og 15.2.4.6, når nærzonespejl og frontspejl er blevet substitueret. Hvis køretøjet bevæger sig fremad med en hastighed på over 10 km/h eller bevæger sig baglæns, kan monitoren anvendes til andre oplysninger, forudsat at det synsfelt, der er foreskrevet i punkt 15.2.4.5 vises permanent. |
| --- | --- |

c)

på samme tid de synsfelter, der er beskrevet i punkt 15.2.4.5 og 15.2.4.6, når nærzonespejl og frontspejl er blevet substitueret. Hvis køretøjet bevæger sig fremad med en hastighed på over 10 km/h eller bevæger sig baglæns, kan monitoren anvendes til andre oplysninger, forudsat at det synsfelt, der er foreskrevet i punkt 15.2.4.5 vises permanent.

15.2.1.1.3.   Påkrævede førerspejle til klasse L-køretøjer med karosseri

| Køretøjsklasse | Indvendigt spejl
  (klasse I) | Udvendigt hovedspejl/udvendige hovedspejle
  (klasse III og VII) |
| --- | --- | --- |
| Køretøjer i klasse L udstyret med et karrosseri, der helt eller delvis omslutter føreren | 1 (*1) | 1 hvis der er et indvendigt spejl,
  2 hvis der ikke er et indvendigt spejl |

Køretøjsklasse

Indvendigt spejl

(klasse I)

Udvendigt hovedspejl/udvendige hovedspejle

(klasse III og VII)

Køretøjer i klasse L udstyret med et karrosseri, der helt eller delvis omslutter føreren

1 (*1)

1 hvis der er et indvendigt spejl,

2 hvis der ikke er et indvendigt spejl

Hvis der kun er monteret ét udvendigt førerspejl, skal det være monteret på køretøjets venstre side i lande med højrekørsel og på køretøjets højre side i lande med venstrekørsel.

15.2.1.1.4.   Valgfrie førerspejle for køretøjer I klasse L

Det er tilladt at montere et udvendigt førerspejl på den side af køretøjet, der er modsat den side, hvor det obligatoriske spejl omhandlet i punkt 15.2.1.1.3, er monteret. Førerspejlet skal opfylde forskrifterne I dette regulativ.

15.2.1.2.   Bestemmelserne i dette regulativ finder ikke anvendelse på overvågningsspejle som defineret i punkt 2.1.1.3. Udvendige overvågningsførerspejle skal dog altid anbringes således, at de befinder sig mindst 2 m over jorden ved teknisk tilladt totalvægt af køretøjet.

15.2.2.   Placering

15.2.2.1.   Spejlene skal være placeret således, at føreren fra sit sæde ved normal kørestilling har oversigt over kørebanen bagud, langs køretøjets side(r) og foran køretøjet.

15.2.2.2.   De udvendige spejle skal være synlige igennem sidevinduerne eller den del af forruden, som bestryges af vinduesviskerne. Af konstruktionsmæssige grunde gælder sidstnævnte bestemmelse (dvs. bestemmelserne om den del af forruden, der viskes ren) ikke for:

| a) | udvendige spejle i passagersiden og valgfrie udvendige spejle i førersiden af køretøjer i klasse M2 og M3 |
| --- | --- |

a)

udvendige spejle i passagersiden og valgfrie udvendige spejle i førersiden af køretøjer i klasse M2 og M3

| b) | klasse VI-spejle. |
| --- | --- |

b)

klasse VI-spejle.

15.2.2.3.   I tilfælde af køretøjer som afprøves i chassis/førerhus tilstand, skal minimal og maksimal karrosseribredde angives af fabrikanten og om nødvendigt simuleres ved attrapplader under synsfeltafprøvningerne. Alle køretøjs- og spejlkonfigurationer, som er blevet benyttet under afprøvningen, skal opgives på typegodkendelsesattesten for en køretøjstype med hensyn til monteringen af spejle (jf. bilag 4).

15.2.2.4.   Det udvendige spejl, der er foreskrevet i førerens side, skal være monteret således, at vinklen mellem køretøjets lodrette længdemidterplan og det lodrette plan, der går gennem spejlcentrum og midten af det liniestykke på 65 mm der forbinder førerens synsudgangspunkter, ikke er større end 55 grader.

15.2.2.5.   Spejle må ikke rage væsentlig mere uden for de ydre dele af karrosseriet, end hvad der er nødvendigt for at opnå de synsfelter, der er fastlagt i punkt 15.2.4.

15.2.2.6.   Når den nedre kant af et udvendigt spejl er mindre end 2 meter over jorden ved teknisk tilladt totalvægt af køretøjet, må dette spejl ikke rage mere end 250 mm uden for køretøjets største bredde målt uden spejl.

15.2.2.7.   Spejle i klasse V og klasse VI skal være således anbragt på køretøjet, at intet punkt af disse spejle eller deres holdere efter indstilling befinder sig mindre end 2 m over jorden ved teknisk tilladt totalvægt af køretøjet.

Det er forbudt at montere sådanne spejle på køretøjer, hvor førerhusets højde ikke gør det muligt at opfylde denne bestemmelse. I dette tilfælde kræves der ikke en anden anordning til indirekte udsyn.

15.2.2.8.   Under de betingelser, der er anført i punkterne 15.2.2.5, 15.2.2.6 og 15.2.2.7, må de udvendige spejle rage ud over den tilladte maksimale køretøjsbredde.

15.2.2.9.   Alle klasse VII-spejle skal fastgøres på en sådan måde, at de fastholdes i en stabil stilling under normale kørselsforhold for køretøjet.

15.2.3.   Indstilling

15.2.3.1.   Det indvendige spejl skal kunne indstilles af føreren i normal kørestilling.

15.2.3.2.   Det udvendige spejl, der er placeret i førerens side, skal kunne indstilles inde fra køretøjet med lukket dør, men eventuelt med åbent vindue. Spejlets fastspænding i den ønskede indstilling kan imidlertid foretages uden for køretøjet.

15.2.3.3.   Bestemmelserne i punkt 15.2.3.2 gælder ikke for udvendige spejle af den type, der giver efter for stød og derefter kan bringes til deres udgangsstilling uden at skulle indstilles på ny.

15.2.4.   Synsfelter

15.2.4.1.   Indvendigt førerspejl (klasse I)

Synsfeltet skal være således, at føreren mindst kan overse en 20 m bred, plan og horisontal del af kørebanen, der ligger centreret omkring køretøjets lodrette længdesymmetriplan og strækker sig fra horisonten til en afstand af 60 m bag førerens synsudgangspunkter (figur 4).

Figur 4

Synsfelt for klasse I-spejl

Jordniveau

Førerens synsudgangspunkter

15.2.4.2.   Udvendige førerspejle (hovedspejle) (klasse II)

15.2.4.2.1.   Udvendigt førerspejl i førerens side

Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 5 m bred, plan og vandret del af vejen, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i førersiden, fra en afstand af 30 m bag førerens synsudgangspunkter og til horisonten.

Endvidere skal føreren kunne se vejen i en bredde på 1 m, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt, fra et punkt 4 m bag ved det lodrette plan, som går gennem førerens synsudgangspunkter (jf. figur 5).

15.2.4.2.2.   Udvendigt spejl i passagersiden

Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 5 m bred, plan og vandret del af vejen, som i passagersiden afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i passagersiden, fra en afstand af 30 m bag førerens synsudgangspunkter og til horisonten.

Endvidere skal føreren kunne se vejen i en bredde på 1 m, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt, fra et punkt 4 m bag ved det lodrette plan, som går gennem førerens synsudgangspunkter (jf. figur 5).

Figur 5

Synsfelt for klasse II-spejle

Jordniveau

Førerens synsudgangspunkter

Jordniveau

15.2.4.3.   Udvendige førerspejle (hovedspejle), (klasse III)

15.2.4.3.1.   Udvendigt førerspejl i førerens side

Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 4 m bred, plan og vandret del af vejen, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i førersiden, fra en afstand af 20 m bag førerens synsudgangspunkter og til horisonten (jf. figur 6).

Endvidere skal føreren kunne se vejen i en bredde på 1 m, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt, fra et punkt 4 m bag ved det lodrette plan, som går gennem førerens synsudgangspunkter.

15.2.4.3.2.   Udvendigt førerspejl i passagersiden

Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 4 m bred, plan og vandret del af vejen, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i passagersiden, fra en afstand af 20 m bag førerens synsudgangspunkter og til horisonten (jf. figur 6).

Endvidere skal føreren kunne se vejen i en bredde på 1 m, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt, fra et punkt 4 m bag ved det lodrette plan, som går gennem førerens synsudgangspunkter.

Figur 6

Synsfelt for klasse III-spejle

Jordniveau

Førerens synsudgangspunkter

Jordniveau

15.2.4.4.   Udvendige »vidvinkelspejle« (klasse IV)

15.2.4.4.1.   Udvendigt vidvinkelspejl i førersiden

Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 15 m bred, plan og vandret del af vejen, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i førersiden, fra en afstand af mindst 10 til 25 m bag førerens synsudgangspunkter.

Endvidere skal føreren kunne se vejen i en bredde på 4,5 m, som afgrænses af et plan, der er parallelt med køretøjets lodrette midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt, fra et punkt 1,5 m bag ved det lodrette plan, som går gennem førerens synsudgangspunkter (jf. figur 7).

15.2.4.4.2.   Udvendigt »vidvinkelspejl« i passagersiden

Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 15 m bred, plan og vandret del af vejen, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i passagersiden, fra en afstand af mindst 10 til 25 m bag førerens synsudgangspunkter.

Endvidere skal føreren kunne se vejen i en bredde på 4,5 m, som afgrænses af et plan, der er parallelt med køretøjets lodrette midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt, fra et punkt 1,5 m bag ved det lodrette plan, som går gennem førerens synsudgangspunkter (jf. figur 7).

Figur 7

Synsfelt for klasse IV-vidvinkelspejle

Jordninveau

Førerens synsudgangspunkter

Jordninveau

15.2.4.5.   Udvendigt »nærzonespejl« (klasse V)

Synsfeltet skal være således, at føreren langs den side af køretøjet, der er nærmest vejkanten, kan se en plan vandret del af vejen, som begrænses af følgende lodrette planer (jf. figur 8a og 8b):

15.2.4.5.1.   et plan, der er parallelt med køretøjets lodrette midterlængdeplan, og som går gennem førerhusets yderste punkt i passagersiden

15.2.4.5.2.   i tværgående retning det parallelle plan, der befinder sig 2 m foran det plan, der er nævnt i punkt 15.2.4.5.1

15.2.4.5.3.   i bagudgående retning, et plan, der er parallelt med det lodrette plan gennem førerens synsudgangspunkter i en afstand af 1,75 meter bagved dette plan

15.2.4.5.4.   i fremadgående retning, et plan, der er parallelt med det lodrette plan gennem førerens synsudgangspunkter i en afstand af 1 meter foran dette plan. Hvis det lodrette tværplan gennem kofangerens forkant er mindre end 1 m foran det lodrette plan gennem førerens synsudgangspunkter, begrænses synsfeltet af dette plan.

Hvis det synsfelt, der er beskrevet i figur 8a og 8b kan opfattes via en kombination af synsfeltet fra et klasse IV-vidvinkelspejl og et klasse VI-frontspejl, er det ikke obligatorisk at montere et klasse V-nærzonespejl.

Figur 8a og 8b

Synsfelt for klasse V-nærzonespejl

Jordniveau

Førerens synsudgangspunkter

Jordniveau

Førerens synsudgangspunkter

15.2.4.6.   Frontspejl (klasse VI)

Synsfeltet skal være sådan, at føreren mindst kan se en plan, vandret del af vejen, der afgrænses af:

| a) | et tværgående lodret plan gennem det yderste punkt på køretøjets forkant |
| --- | --- |

a)

et tværgående lodret plan gennem det yderste punkt på køretøjets forkant

| b) | et tværgående lodret plan 2 000 mm foran det i litra a) definerede plan |
| --- | --- |

b)

et tværgående lodret plan 2 000 mm foran det i litra a) definerede plan

| c) | et lodret plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som går igennem køretøjets yderste punkt i førersiden og |
| --- | --- |

c)

et lodret plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som går igennem køretøjets yderste punkt i førersiden og

| d) | et lodret plan parallelt med køretøjets lodrette midterplan i længderetningen 2 000 mm uden for køretøjets side i siden modsat førersiden. |
| --- | --- |

d)

et lodret plan parallelt med køretøjets lodrette midterplan i længderetningen 2 000 mm uden for køretøjets side i siden modsat førersiden.

Forkanten af dette synsfelt modsat førersiden kan rundes af med en radius på 2 000 mm (jf. figur 9).

Med hensyn til det definerede synsfelt henvises også til punkt 15.2.4.9.2.

Bestemmelserne for frontspejle er obligatoriske for køretøjer i klasse N2 > 7,5 t og N3 med frembygget førerhus (som defineret i punkt 12,5).

Hvis køretøjer i disse klasser ikke kan opfylde forskrifterne ved at anvende et frontspejl eller en anordning med kamera/monitor, skal der anvendes et system til assisteret udsyn. I tilfælde af anvendelse af et system til assisteret udsyn skal anordningen være i stand til at detektere en genstand med en højde på 50 cm og en diameter på 30 cm inden for det felt, der er defineret i punkt 9.

Figur 9

Synsfelt for klasse VI-frontspejl

Jordniveau

R2000

Førerens synsudgangspunkter

15.2.4.6.2.   Hvis føreren imidlertid, under hensyntagen til A-stolperne, kan se en lige linje 300 mm foran køretøjet i en højde på 1 200 mm over vejbanens overflade, der befinder sig mellem et vertikalt plan i længderetningen parallelt med det lodrette midterplan i længderetningen, der går gennem køretøjets yderste punkt i førersiden, og et vertikalt plan i længderetningen parallelt med det lodrette midterplan i længderetningen 900 mm uden for køretøjets side i siden modsat førersiden, er et frontspejl af klasse VI ikke obligatorisk.

15.2.4.6.3.   For så vidt angår punkt 15.2.4.6.1 og 15.2.4.6.2 tages der ikke hensyn til dele, der er permanent fastgjort til køretøjet og placeret både over førerens synsudgangspunkter og foran det lodrette tværplan gennem det forreste punkt på køretøjets forkofanger ved bestemmelsen af køretøjets forkant.

15.2.4.7.   Klasse L-spejl (klasse VII).

15.2.4.7.1.   Udvendigt førerspejl i førerens side

Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 2,50 m bred, plan og vandret del af vejen, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets vertikale midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i førersiden, fra en afstand af 10 m bag førerens synsudgangspunkter og til horisonten (jf. figur 10).

Figur 10

Synsfelt for klasse VII-spejle

Udvendige førerspejle (hovedspejle)

Køretøj til højrekørsel

Udvendigt førerspejl

i højre side

Synsfelt i jordplan

Udvendigt

førerspejl i venstre

side

Synsfelt i jordplan

Førerens

synsudgangspunkter

15.2.4.7.2.   Udvendigt spejl i passagersiden

Synsfeltet skal være således, at føreren kan se mindst en 4 m bred, plan og vandret del af vejen, som afgrænses af et plan parallelt med køretøjets vertikale midterplan i længderetningen og går igennem køretøjets yderste punkt i passagersiden, fra en afstand af 20 m bag førerens synsudgangspunkter og til horisonten (jf. figur 5). (jf. figur 10).

15.2.4.8.   Hvis der er tale om spejle bestående af flere reflekterende overflader, som enten har forskellig krumning eller er placeret i en vinkel i forhold til hinanden, skal mindst en af de reflekterende overflader give det synsfelt og have de mål (jf. punkt 6.1.2.1.2.2), som er fastsat for den klasse, som de tilhører.

15.2.4.9.   Udsynshindringer

15.2.4.9.1.   Indvendigt førerspejl (klasse I)

En formindskelse af synsfeltet som følge af tilstedeværelsen af nakkestøtter og anordninger som navnlig solskærme, bagrudeviskere, varmelegemer og kategori S3-stoplygter eller som følge af karrosseridele som f.eks. vinduesstolper i dobbelte bagdøre, må finde sted, forudsat at det påkrævede synsfelt kun formindskes delvist. Graden af hindringer måles med nakkestøtterne i den nederste stilling, som deres reguleringssystem giver mulighed for, og med solskærmene bortklappet.

15.2.4.9.2.   Udvendige spejle (klasse II, III, IV, V, VI og VII)

I de ovenfor beskrevne synsfelter tages ikke hensyn til hindringer forårsaget af karrosseriet og dele deraf, såsom andre spejle i førerhuset, dørhåndtag, markeringslygter, retningsviserblinklys, yderender af kofangere fortil og bagtil samt dele til rengøring af de reflekterende flader, hvis alle disse hindringer tilsammen dækker mindre end 10 % af det foreskrevne synsfelt. Hvis der er tale om et køretøj, der er konstrueret til særlige formål, hvor det som følge af dets særlige karakteristika ikke er muligt at opfylde dette krav, må den udsynshindring for det foreskrevne synsfelt for et klasse VI-spejl, der skyldes disse særlige karakteristika, være mere end 10 %, men ikke mere end hvad der er nødvendigt for dets særlige funktion.

15.2.4.10.   Prøvningsforskrifter

Synsfeltet bestemmes ved placering af kraftige lyskilder i synsudgangspunkterne og undersøgelse af det lys, der reflekteres på den lodrette kontrolskærm. Andre ækvivalente metoder kan også anvendes.

15.3.   ANDRE ANORDNINGER TIL INDIREKTE UDSYN END SPEJLE

15.3.1.   En anordning til indirekte udsyn skal fungere så godt, at en kritisk genstand kan observeres inden for det foreskrevne synsfelt under hensyntagen til den kritiske synsopfattelse.

15.3.2.   Indskrænkning af førerens direkte udsyn som følge af montering af en anordning til indirekte udsyn skal begrænses mest muligt.

15.3.3.   Til fastlæggelse af detektionsafstanden anvendes i forbindelse med anordninger til indirekte udsyn af typen med kamera og monitor fremgangsmåden i bilag 10.

15.3.4.   Monteringsforskrifter for monitoren

Synsretningen for monitoren skal være omtrent den samme som for hovedspejlet.

15.3.5.   Køretøjer kan udstyres med yderligere anordninger til indirekte udsyn.

15.3.6.   Bestemmelserne i dette regulativ finder ikke anvendelse på overvågningsanordninger med kamera/monitor/optager som defineret i punkt 2.1.2.13. Udvendige overvågningskameraer skal enten monteres, så de befinder sig mindst 2 m over jordniveau ved teknisk tilladt totalvægt af køretøjet, eller, hvis deres underkant befinder sig mindre end 2 m over jordniveau, så de ikke rager mere end 50 mm uden for køretøjets største bredde målt uden den pågældende anordning og har en krumningsradius på mindst 2,5 mm.

16.   ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

Enhver ændring af køretøjstypen skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten:

16.1.1.   vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene eller

16.1.2.   kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

16.2.   Bekræftelse af nægtelse eller godkendelse skal, med angivelse af ændringer, meddeles de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular i overensstemmelse med modellen i bilag 4 til dette regulativ.

16.3.   Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.

17.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

17.1.   Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, som er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

17.2.   Ethvert køretøj, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type, idet det skal opfylde de forskrifter, der er opstillet i punkt 15 ovenfor.

18.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

18.1.   Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 17.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den i punkt 17.2 foreskrevne kontrol.

18.2.   Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom gennem en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSEN INDDRAGET«.

19.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den myndighed, der har udstedt godkendelsen. Ved modtagelse af den relevante meddelelse skal den pågældende myndighed meddele dette til de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »PRODUKTION OPHØRT«.

20.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

21.   OVERGANGSBESTEMMELSER

21.1.   Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 02 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.

21.2.   Fra den 26. januar 2006 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse til en type køretøj for så vidt angår montering af anordninger til indirekte udsyn, his det opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02. Denne frist forlænges dog med 12 måneder for så vidt angår forskrifterne for montering af et klasse VI-frontspejl.

21.3.   Fra den 26. januar 2006 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse til en type anordning til indirekte udsyn, his denne type opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02. Denne frist forlænges dog med 12 måneder for så vidt angår forskrifterne for et klasse VI-frontspejl som komponent og dets montering på køretøjer.

21.4.   Fra den 26. januar 2010 kan kontraherende parter for så vidt angår køretøjer i klasse M1 og N1, og fra den 26. januar 2007 for så vidt angår andre klasser af køretøjer, afslå at anerkende godkendelser af en type køretøj, som ikke er udstedt i overensstemmelse med ændringsserie 02 til dette regulativ.

21.5.   Fra den 26. januar 2010 kan kontraherende parter for så vidt angår køretøjer i klasse M1 og N1, og fra den 26. januar 2007 for så vidt angår andre klasser af køretøjer, afslå at anerkende godkendelser af en anordning til indirekte udsyn, som ikke er udstedt i overensstemmelse med ændringsserie 02 til dette regulativ.

21.6.   Godkendelser meddelt for førerspejle i klasse I eller III i henhold til dette regulativ i dets oprindelige form (serie 00) eller som ændret ved ændringsserie 01 før ikrafttrædelsen af nærværende ændringsserie forbliver gyldige.

21.7.   Bestemmelserne i dette regulativ skal ikke forbyde godkendelsen af en type køretøj med hensyn til montering af førerspejle i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02, hvis alle eller dele af førerspejlene i klasse I eller III, som det er monteret med er forsynet med det godkendelsesmærke, der er foreskrevet i den oprindelige version (serie 00 eller 01) af dette regulativ.

21.8.   Uanset bestemmelserne i punkt 21.3 og 21.5 ovenfor skal de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, for så vidt angår reservedele fortsat meddele godkendelser efter ændringsserie 01 til dette regulativ for anordninger til indirekte udsyn til brug i køretøjer, som er godkendt før den i punkt 21.2 nævnte dato efter ændringsserie 01 til regulativ nr. 46, og, hvis dette er relevant, senere udvidelser af sådanne godkendelser.

---

(1)  Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senest ændret ved Amend. 4).

(2)  Et system til indirekte udsyn skal bruges til at detektere relevante trafikanter. En trafikants relevans afhænger af hans eller hendes position og (potentielle) hastighed. Størrelsen af fodgængere, cyklister og knallertkørere vil øges mere eller mindre proportionelt med deres hastighed. For så vidt angår detektion vil en knallertkører (D = 0,8) i en afstand af 40 m svare til en fodgænger (D = 0,5) i en afstand af 25 m. Under hensyntagen til hastighederne ville knallertkøreren blive udvalgt som kriteriet for detektionsstørrelsen. Derfor vil en genstand på 0,8 m blive brugt til at bestemme detektionsegenskaberne.

(3)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (fri), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (fri), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (fri), 34 for Bulgarien, 35 (fri), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (fri), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (fri), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive UNECE-symbol), 43 for Japan, 44 (fri), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Republikken Sydafrika og 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta og 51 for Republikken Korea. Efterfølgende numre tildeles andre lande i den rækkefølge, de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, og FN's generalsekretær meddeler aftaleparterne de således tildelte numre.

(*1)  Der kræves ikke noget indvendigt spejl, hvis synsforholdene i punkt 15.2.5.4.1 nedenfor ikke kan opfyldes. I så fald kræves der to førerspejle, et i køretøjets venstre og et i køretøjets højre side.

---

BILAG 1

Oplysningsskema for typegodkendelse af en anordning til indirekte udsyn

Nedennævnte oplysninger skal i givet fald forelægges i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse.

Eventuelle tegninger skal forelægges i en passende målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse.

Eventuelle fotografier skal være tilstrækkelig detaljerede.

1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse):...

2.   Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...

3.   Typeidentifikationsmærker som markeret på anordningen: ...

4.   Den køretøjsklasse, for hvilken anordningen er bestemt: ...

5.   Fabrikantens navn og adresse: ...

6.   Godkendelsesmærkets placering og fastgørelse: ...

7.   Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...

Spejle (angiv for hvert spejl): ...

8.1.   Variant ...

8.2.   Tegning(er) til identifikation af spejlet: ...

8.3.   Fastgørelsesmetode: ...

Andre anordninger til indirekte udsyn end spejle: ...

Type og specifikationer (som f.eks. fuldstændig beskrivelse af anordningen): ...

9.1.1.   Hvis det drejer sig om en anordning af typen med kamera og monitor, detektionsafstand (mm), kontrast, luminansfelt, korrektion for blænding, display-specifikationer (sort/hvid eller farve), billedgentagelsesfrekvens, monitorens luminansfelt: ...

9.2.   Tilstrækkeligt detaljerede tegninger til at identificere hele anordningen, herunder monteringsforskrifter. Typegodkendelsesmærkets placering skal angives på tegningerne ...

---

BILAG 2

Oplysningsskema for typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår montering af anordninger til indirekte udsyn

Nedennævnte oplysninger skal i givet fald forelægges i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse.

Eventuelle tegninger skal forelægges i en passende målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse.

Eventuelle fotografier skal være tilstrækkelig detaljerede.

GENERELT

1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...

2.   Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...

3.   Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet (b): ...

4.   Mærkets placering: ...

5.   Køretøjets klasse (c): ...

6.   Fabrikantens navn og adresse: ...

7.   Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...

KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER

8.   Fotografi(er) og/eller tegning(er) af et repræsentativt køretøj: ...

9.   Førerhus (frembygget eller normalt) (1): ...

... Førerplads: højre- eller venstrestyring (1): ...

10.1.   Køretøjet er udstyret til højrekørsel/venstrekørsel (1).

Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål): ...

For chassis uden karrosseri.

Bredde (2): ...

11.1.1.1.   Største tilladte bredde: ...

11.1.1.2.   Mindste tilladte bredde: ...

Chassis med karrosseri: ...

11.2.1.   Bredde (1): ...

Karosseri

Anordninger til indirekte udsyn

Spejle ...

12.1.1.1.   Tegning(er) af spejlets placering i forhold til køretøjets opbygning: ...

12.1.1.2.   Nærmere oplysninger om fastgørelsesmåde, herunder om den del af køretøjet, hvorpå det er monteret: ...

12.1.2.3.   Ekstraudstyr, som kan påvirke synsfeltet bagud: ...

12.1.1.4.   Kort beskrivelse af eventuelle elektroniske komponenter i indstillingssystemet: ...

12.1.2.   Andre anordninger til indirekte udsyn end spejle: ...

12.1.2.1.   Tilstrækkeligt detaljerede tegninger med monteringsforskrifter: ...

---

(1)  Det ikke gældende overstreges.

(2)  Ved et køretøjs »største bredde« forstås en dimension, som måles i overensstemmelse med ISO-standard 612-1978, term nr. 6.2. Hvis der er tale om køretøjer i andre klasser end M1, må der ud over bestemmelserne i nævnte standard ikke tages hensyn til nedenstående anordninger ved måling af køretøjets bredde:

| — | toldforsegling sanordninger og beskyttelsen af disse |
| --- | --- |

—

toldforsegling sanordninger og beskyttelsen af disse

| — | anordninger til fastgørelse af presenningen og beskyttelsen af disse |
| --- | --- |

—

anordninger til fastgørelse af presenningen og beskyttelsen af disse

| — | indikator for dæksprængning |
| --- | --- |

—

indikator for dæksprængning

| — | de udragende, bøjelige dele af et stænkafskærmningssystem |
| --- | --- |

—

de udragende, bøjelige dele af et stænkafskærmningssystem

| — | lygter og reflekser |
| --- | --- |

—

lygter og reflekser

| — | for så vidt angår busser: læsseramper, læssebagsmække og tilsvarende udstyr i køreklar stand, forudsat at de højst rager 10 mm ud fra køretøjets sider, samt at rampernes hjørner, der vender fremad eller bagud, er afrundede med en radius på mindst 5 mm kanterne skal være afrundet med en radius på mindst 2,5 mm |
| --- | --- |

—

for så vidt angår busser: læsseramper, læssebagsmække og tilsvarende udstyr i køreklar stand, forudsat at de højst rager 10 mm ud fra køretøjets sider, samt at rampernes hjørner, der vender fremad eller bagud, er afrundede med en radius på mindst 5 mm kanterne skal være afrundet med en radius på mindst 2,5 mm

| — | anordninger til indirekte udsyn |
| --- | --- |

—

anordninger til indirekte udsyn

| — | dæktrykmålere |
| --- | --- |

—

dæktrykmålere

| — | trin, der kan foldes ind |
| --- | --- |

—

trin, der kan foldes ind

| — | den udadbøjede del af dæksiden umiddelbart over stedet, hvor dækket er i kontakt med vejbanen. |
| --- | --- |

—

den udadbøjede del af dæksiden umiddelbart over stedet, hvor dækket er i kontakt med vejbanen.

---

BILAG 3

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Udstedt af: | Myndighedens navn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 135

Udstedt af:

Myndighedens navn:

...

...

...

| vedrørende (2): | MEDDELELSE AF GODKENDELSE
  UDVIDELSE AF GODKENDELSE
  NÆGTELSE AF GODKENDELSE
  INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
  ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN |
| --- | --- |

vedrørende (2):

UDVIDELSE AF GODKENDELSE

NÆGTELSE AF GODKENDELSE

INDDRAGELSE AF GODKENDELSE

ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

for en type anordning til indirekte udsyn i henhold til regulativ nr. 46

Godkendelse nr. ... Udvidelse nr. ...

| 1. | Anordningens fabriks- eller varemærke: ... |
| --- | --- |

1.

Anordningens fabriks- eller varemærke: ...

| 2. | Fabrikantens navn for denne type anordning: ... |
| --- | --- |

2.

Fabrikantens navn for denne type anordning: ...

| 3. | Fabrikantens navn og adresse: ... |
| --- | --- |

3.

Fabrikantens navn og adresse: ...

| 4. | Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ... |
| --- | --- |

4.

Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...

| 5. | Indleveret til godkendelse den: ... |
| --- | --- |

5.

Indleveret til godkendelse den: ...

| 6. | Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne: ... |
| --- | --- |

6.

Teknisk tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne: ...

| 7. | Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste: ... |
| --- | --- |

7.

Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste: ...

| 8. | Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste ... |
| --- | --- |

8.

Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste ...

| 9. | Kortfattet beskrivelse ...
  Identifikation af anordningen: spejl, kamera/monitor, anden anordning (2)

  Anordning til indirekte udsyn i klasse I, II, III, IV, V, VI, S (2)

  Symbolet

  som defineret i punkt 6.1.3.1.1 i dette regulativ: ja/nej (2) |
| --- | --- |

9.

Kortfattet beskrivelse ...

Identifikation af anordningen: spejl, kamera/monitor, anden anordning (2)

Anordning til indirekte udsyn i klasse I, II, III, IV, V, VI, S (2)

Symbolet
  Formula
  som defineret i punkt 6.1.3.1.1 i dette regulativ: ja/nej (2)

| 10. | Godkendelsesmærkets placering: ... |
| --- | --- |

10.

Godkendelsesmærkets placering: ...

| 11. | Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: ... |
| --- | --- |

11.

Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: ...

| 12. | Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2) |
| --- | --- |

12.

Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget (2)

| 13. | Sted: ... |
| --- | --- |

13.

Sted: ...

| 14. | Dato: ... |
| --- | --- |

14.

Dato: ...

| 15. | Underskrift: ... |
| --- | --- |

15.

Underskrift: ...

| 16. | Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den administrative tjeneste, som har meddelt godkendelse, er vedføjet denne meddelelse og kan udleveres på begæring. |
| --- | --- |

16.

Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den administrative tjeneste, som har meddelt godkendelse, er vedføjet denne meddelelse og kan udleveres på begæring.

---

(1)  Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (jf. godkendelsesforskrifter i regulativet).

(2)  Det ikke gældende overstreges.

---

BILAG 4

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Udstedt af: | Myndighedens navn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 136

Udstedt af:

Myndighedens navn:

...

...

...

| vedrørende: (2) | MEDDELELSE AF GODKENDELSE
  UDVIDELSE AF GODKENDELSE
  NÆGTELSE AF GODKENDELSE
  INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
  ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN |
| --- | --- |

vedrørende: (2)

UDVIDELSE AF GODKENDELSE

NÆGTELSE AF GODKENDELSE

INDDRAGELSE AF GODKENDELSE

ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

for en type køretøj for så vidt angår montering af anordninger til indirekte udsyn i henhold til regulativ nr. 46.

Godkendelse nr. ... Udvidelse nr. ...

1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse):...

2.   Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r):...

Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet:...

3.1.   Mærkets placering: ...

4.   Køretøjsklasse: (M1, M2, M3, N1, N2 ≤ 7,5 t, N2 > 7,5 t, N3) (2)

5.   Fabrikantens navn og adresse:...

6.   Adresse(r) på produktionsanlæg ...

7.   Yderligere oplysninger: (hvis det er relevant): Jf. tillæg.

8.   Den tekniske tjeneste, der forestår prøvningerne: ...

9.   Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste: ...

10.   Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste: ...

11.   Eventuelle bemærkninger: Jf. tillæg.

12.   Sted: ...

13.   Dato: ...

14.   Underskrift: ...

15.   Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den godkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt.

Tillæg til typegodkendelsesmeddelelse nr. ... vedrørende typegodkendelse for en type køretøj for så vidt angår montering af anordninger til indirekte udsyn i henhold til regulativ nr. 46

1.   Fabriks- eller handelsbetegnelse for spejle og supplerende anordninger til indirekte udsyn samt nr. på komponenttypegodkendelse: ...

2.   Spejlklasse(r) eller klasse(r) af anordninger til indirekte udsyn (I, II, III, IV, V, VI, VII, S) (2)

3.   Udvidelse af køretøjets typegodkendelse til at omfatte følgende typer anordning til indirekte udsyn: ...

4.   Data til identifikation af punkt R for fører i siddende stilling: ...

5.   Største og mindste karrosseribredde for hvilke spejlet og anordningen til indirekte udsyn er typegodkendt (gælder for chassis/førerhus enheder i henhold til punkt 15.2.2.3): ...

6.   Følgende dokumenter, som bærer ovenstående typegodkendelsesnummer, er vedlagt denne attest:

| — | tegninger med angivelse af monteringen af anordninger til indirekte udsyn |
| --- | --- |

—

tegninger med angivelse af monteringen af anordninger til indirekte udsyn

| — | tegninger og planer med angivelse af monteringspositioner og karakteristika for den del på køretøjskonstruktionen, hvorpå anordninger til indirekte udsyn monteres. |
| --- | --- |

—

tegninger og planer med angivelse af monteringspositioner og karakteristika for den del på køretøjskonstruktionen, hvorpå anordninger til indirekte udsyn monteres.

7.   Eventuelle bemærkninger: (f.eks. gyldig for højrekørsel/venstrekørsel (2))

---

(1)  Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (jf. godkendelsesforskrifter i regulativet).

(2)  Det ikke gældende overstreges.

---

BILAG 5

Udformning af typegodkendelsesmærket for en anordning til indirekte udsyn

(jf. punkt 5.4 i dette regulativ)

a = 12 mm min.

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en anordning til indirekte udsyn, viser, at spejlet er et klasse II-førerspejl, som er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 46 med godkendelsesnummeret 022439. Godkendelsesnummerets første to cifre angiver, at regulativ nr. 46 allerede indeholdt ændringsserie 02 på det tidspunkt, hvor der blev meddelt godkendelse.

Bemærkning: Godkendelsesnummeret og de supplerende symboler skal anbringes i nærheden af cirklen, over eller under bogstavet »E« eller til højre eller venstre for dette. Alle nummerets cifre skal stå på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Tillægssymbolerne skal anbringes diametralt over for godkendelsesnummeret. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.

---

BILAG 6

PRØVEMETODE TIL MÅLING AF REFLEKTIVITET

1.   DEFINITIONER

CIE A (1): standardlystype: Farvemålingslystype repræsenterende det sorte legeme ved T68 = 2 855,6 K.

1.1.2.   CIE A (1): standardlyskilde: Gasfyldt wolframglødelampe virkende ved en farvetemperatur ved T68 = 2 855,6 K.

1.1.3.   Standardobservatør i henhold til CIE 1931 (1): Strålingsdetektor, hvis farvestrålingskarakteristika svarer til de trikromatiske spektralfordelingsværdier
  Formula
  (λ),
  Formula
  (λ),
  Formula
  (λ) (jf. skema).

1.1.4.   CIE trikromatiske spektralfordelingsværdier (1): Trikromatiske fordelingsværdier, i CIE-systemet (XYZ), for et isoeffektspektrums monokromatiske elementer.

1.1.5.   Fotopisk syn (1): det normale øjes syn, når det er adapteret til luminansniveauer på mindst flere cd/m2.

2.   APPARATUR

2.1.   Generelt

Apparaturet skal omfatte en lyskilde, en holder til prøveemnet, en fotoelektrisk detektor og en indikator (jf. figur 1) samt de midler, der er nødvendige for at fjerne virkningerne af uvedkommende lys.

Detektoren kan omfatte en Ulbricht-kugle for at lette målingen af ikke-plane (konvekse) spejles refleksionsgrad (jf. figur 2).

2.2.   Lyskildens og detektorens spektrale karakteristika

Lyskilden skal være en CIE A-standardlystype forbundet med et optisk system, der gør det muligt at opnå et bundt af næsten parallelle lysstråler. Det anbefales at anvende en spændingsstabilisator for at opretholde en uændret spænding i lampen, så længe apparaturet er i brug.

Detektoren skal omfatte en fotocelle, hvis spektralreaktion er proportional med CIE (1931) standardobservatøren for farvemålings fotopiske klarhedsfunktion (jf. skema). Man kan også anvende enhver anden lystypefilter-detektor-kombination, som giver et globalækvivalent af CIE A standardlystypen og fotopisk syn. Omfatter detektoren en Ulbricht-kugle skal kuglens indvendige flade være beklædt med et lag hvid, mat (diffuserende) og ikke-selektiv maling.

2.3.   Geometriske betingelser

Det indfaldende strålebundt skal helst danne en vinkel (θ) på 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°) med den vinkelrette på prøvefladen, og denne vinkel må ikke overstige den øvre tolerance, dvs. 0,53 rad eller 30°. Detektorens akse skal danne en vinkel (θ) lig med det indfaldende strålebundt med denne vinkelrette (jf. figur 1). Ved ankomsten til prøvefladen skal det indfaldende strålebundt have en diameter på mindst 13 mm (0,5 in.). Det reflekterende strålebundt må ikke være bredere end fotocellens følsomme flade, må ikke dække mindre end 50 % af denne flade og skal om muligt dække samme portion af fladen som det bundt, der anvendes til justering af instrumentet.

Omfatter detektoren en Ulbricht-kugle, skal denne have en mindstediameter på 127 mm (5 in.). De åbninger, der udføres i kuglens væg til prøveemnet og det indfaldende strålebundt, skal være af tilstrækkelig størrelse til at lade de indfaldende og reflekterede lysbundter passere helt. Fotocellen skal være anbragt således, at den ikke modtager lyset fra det indfaldende eller reflekterede bundt direkte.

2.4.   Celle-indikator-enhedens elektriske karakteristika

Den fotocelleeffekt, der registreres på indikatoren, skal være en lineær funktion af den fotofølsomme flades lysstyrke. Der skal være (elektriske eller optiske eller begge slags) midler til nulindstilling og justeringsindstillingerne. Disse midler må ikke påvirke instrumentets linearitet eller spektrale karakteristika. Detektor-indikator-enhedens præcision skal være den mindste værdi af ±2 % af den fulde skala eller ±10 % af den målte værdi.

2.5.   Holder til prøveemnet

Indretningen skal gøre det muligt at placere prøveemnet således, at kildearmens og detektorarmens akse krydser hinanden i niveau med den reflekterende overflade. Denne reflekterende overflade kan befinde sig inden for prøvespejlet eller dettes to sider, alt efter om det drejer sig om spejl med første flade eller med anden flade eller et prismatisk spejl af typen »flip«.

3.   FREMGANGSMÅDE

3.1.   Direkte kalibrering

For en direkte afprøvningsmetodes vedkommende er den anvendte referencenorm fri luft. Denne metode anvendes til instrumenter, der er konstrueret således, at de muliggør en afprøvning ved 100 % af skalaen, idet detektoren orienteres direkte i lyskildens akse (jf. figur 1).

Denne metode gør det i visse tilfælde (f.eks. til måling af flader med ringe reflektivitet) muligt at tage et mellemliggende kalibreringspunkt (mellem 0 og 100 % af skalaen). I så fald må der i den optiske bane indskydes et filter med neutral tæthed og kendt transmissionsfaktor, og afprøvningssystemet skal indstilles, indtil indikatoren viser den transmissionsprocent, der svarer til filtret med neutral tæthed. Dette filter skal fjernes, inden reflektivitetsmålingerne foretages.

3.2.   Indirekte kalibreringsmetode

Denne kalibreringsmetode anvendes til instrumenter med kilde og detektor af fast geometrisk form. Den kræver en rigtig kalibreret og konstant reflektansstandard. Denne reflektansstandard skal fortrinsvis være et plant spejl, hvis reflektansværdi ligger nærmest muligt ved de afprøvede emners.

3.3.   Måling på plant spejl

Reflektionsgraden for plane spejlprøveemner kan måles ved hjælp af instrumenter, der fungerer efter den direkte eller indirekte kalibreringsmetode. Reflektansværdien aflæses direkte på instrumentets skala.

3.4.   Måling på ikke-plant (konvekst) spejl

Måling af ikke-plane (konvekse) spejles reflektionsgrad kræver anvendelse af instrumenter, der indeholder en Ulbricht-kugle i detektoren (jf. figur 2). Hvis der på apparatets skala aflæses ne delinger for et standardspejl med reflektans E %, vil nx delinger, med et spejl med ukendt reflektans, svare til en reflektans X % givet ved formlen:

Formula

Figur 1

Generelt skema over apparaturet til måling af reflektivitet ved de to justeringsmetoder

Indikator med indstillingsanordninger

Reflektans %

Nuljustering

Kalibreringsjustering

Holder

Lyskilde og kollimator

Detektorarm indstillet til "direkte" kalibrering

Fotocelledetektor indstillet til måling og "indirekte" kalibrering

Figur 2

Generelt skema over apparaturet til måling af reflektivitet med Ulbricht-kugle i detektoren

Lyskilde og kollimator

Indikator med indstillingsanordninger

Reflektans %

Nuljustering

Kalibreringsjustering

Fotocelle

Holder

Værdien af de trikromatiske spektralfordelingsværdier for CIE 1931 standardobservatør for farvemåling (2)

Denne tabel er et uddrag af IEC-publikation 50 (45) (1970)

| λ
  nm | (λ) | (λ) | (λ) |
| --- | --- | --- | --- |
| 380 | 0,001 4 | 0,000 0 | 0,006 5 |
| 390 | 0,004 2 | 0,000 1 | 0,020 1 |
| 400 | 0,014 3 | 0,000 4 | 0,067 9 |
| 410 | 0,043 5 | 0,001 2 | 0,207 4 |
| 420 | 0,134 4 | 0,004 0 | 0,645 6 |
| 430 | 0,283 9 | 0,011 6 | 1,385 6 |
| 440 | 0,348 3 | 0,023 0 | 1,747 1 |
| 450 | 0,336 2 | 0,038 0 | 1,772 1 |
| 460 | 0,290 8 | 0,060 0 | 1,669 2 |
| 470 | 0,195 4 | 0,091 0 | 1,287 6 |
| 480 | 0,095 6 | 0,139 0 | 0,813 0 |
| 490 | 0,032 0 | 0,208 0 | 0,465 2 |
| 500 | 0,004 9 | 0,323 0 | 0,272 0 |
| 510 | 0,009 3 | 0,503 0 | 0,158 2 |
| 520 | 0,063 3 | 0,710 0 | 0,078 2 |
| 530 | 0,165 5 | 0,862 0 | 0,042 2 |
| 540 | 0,290 4 | 0,954 0 | 0,020 3 |
| 550 | 0,433 4 | 0,995 0 | 0,008 7 |
| 560 | 0,594 5 | 0,995 0 | 0,003 9 |
| 570 | 0,762 1 | 0,952 0 | 0,002 1 |
| 580 | 0,916 3 | 0,870 0 | 0,001 7 |
| 590 | 1,026 3 | 0,757 0 | 0,001 1 |
| 600 | 1,062 2 | 0,631 0 | 0,000 8 |
| 610 | 1,002 6 | 0,503 0 | 0,000 3 |
| 620 | 0,854 4 | 0,381 0 | 0,000 2 |
| 630 | 0,642 4 | 0,265 0 | 0,000 0 |
| 640 | 0,447 9 | 0,175 0 | 0,000 0 |
| 650 | 0,283 5 | 0,107 0 | 0,000 0 |
| 660 | 0,164 9 | 0,061 0 | 0,000 0 |
| 670 | 0,087 4 | 0,032 0 | 0,000 0 |
| 680 | 0,046 8 | 0,017 0 | 0,000 0 |
| 690 | 0,22 7 | 0,008 2 | 0,000 0 |
| 700 | 0,011 4 | 0,004 1 | 0,000 0 |
| 710 | 0,005 8 | 0,002 1 | 0,000 0 |
| 720 | 0,02 9 | 0,001 0 | 0,000 0 |
| 730 | 0,001 4 | 0,000 5 | 0,000 0 |
| 740 | 0,000 7 | 0,000 2 (*1) | 0,000 0 |
| 750 | 0,000 3 | 0,000 1 | 0,000 0 |
| 760 | 0,000 2 | 0,000 1 | 0,000 0 |
| 770 | 0,000 1 | 0,000 0 | 0,000 0 |
| 780 | 0,000 0 | 0,000 0 | 0,000 0 |

λ

nm

Formula

Formula

Formula

380

0,001 4

0,000 0

0,006 5

390

0,004 2

0,000 1

0,020 1

400

0,014 3

0,000 4

0,067 9

410

0,043 5

0,001 2

0,207 4

420

0,134 4

0,004 0

0,645 6

430

0,283 9

0,011 6

1,385 6

440

0,348 3

0,023 0

1,747 1

450

0,336 2

0,038 0

1,772 1

460

0,290 8

0,060 0

1,669 2

470

0,195 4

0,091 0

1,287 6

480

0,095 6

0,139 0

0,813 0

490

0,032 0

0,208 0

0,465 2

500

0,004 9

0,323 0

0,272 0

510

0,009 3

0,503 0

0,158 2

520

0,063 3

0,710 0

0,078 2

530

0,165 5

0,862 0

0,042 2

540

0,290 4

0,954 0

0,020 3

550

0,433 4

0,995 0

0,008 7

560

0,594 5

0,995 0

0,003 9

570

0,762 1

0,952 0

0,002 1

580

0,916 3

0,870 0

0,001 7

590

1,026 3

0,757 0

0,001 1

600

1,062 2

0,631 0

0,000 8

610

1,002 6

0,503 0

0,000 3

620

0,854 4

0,381 0

0,000 2

630

0,642 4

0,265 0

0,000 0

640

0,447 9

0,175 0

0,000 0

650

0,283 5

0,107 0

0,000 0

660

0,164 9

0,061 0

0,000 0

670

0,087 4

0,032 0

0,000 0

680

0,046 8

0,017 0

0,000 0

690

0,22 7

0,008 2

0,000 0

700

0,011 4

0,004 1

0,000 0

710

0,005 8

0,002 1

0,000 0

720

0,02 9

0,001 0

0,000 0

730

0,001 4

0,000 5

0,000 0

740

0,000 7

0,000 2 (*1)

0,000 0

750

0,000 3

0,000 1

0,000 0

760

0,000 2

0,000 1

0,000 0

770

0,000 1

0,000 0

0,000 0

780

0,000 0

0,000 0

0,000 0

FORKLARENDE FIGUR

Eksempel på anordning til måling af sfæriske spejles reflektionsfaktor

C = Detektor

D = Membran

E = Indgansvidue

F = Målevindue

L = Linse

M = Objektvindue

S = Lyskilde

(S) = Ulbricht-kugle

---

(1)  Definitioner hentet fra publikationen CEI 50 (45), International Electronical Vocabulary, Group 45, Lighting.

(2)  Tabellen er forkortet. Værdierne for
  Formula
  (λ) = V (λ) er afrundet til fire cifre efter kommaet.

(*1)  Changed in 1966 (from 3 to 2)

---

BILAG 7

Fremgangsmåde for måling af krumningsradius»r«for et spejls relekterende overflade

1.   MÅLING

1.1.   Apparatur

Man anvender et »sfærometer« af den art, der er beskrevet i figur 1 i dette bilag, og med den angivne afstand mellem måleurets aftegningsstift og stangens faste ben.

1.2.   Målepunkter

1.2.1.   Målingen af hovedkrumningsradierne skal gennemføres i tre punkter, beliggende så nær som muligt ved 1/3, 1/2 og 2/3 af den bue på den reflekterende overflade, som går gennem denne overflades centrum og parallelt med segment b, eller på den bue der går gennem den reflekterende overflades centrum, og som er vinkelret på den sidstnævnte, dersom omhandlede bue er længere.

1.2.2.   Dersom den reflekterende overflades dimensioner imidlertid gør det umuligt at foretage målinger i de retninger, der er er defineret i punkt 2.1.1.6 i dette regulativ, kan de tekniske tjenester, som foretager afprøvningerne, i dette punkt foretage målinger i to retninger vinkelret på hinanden, der ligger så nær som muligt ved de ovenfor foreskrevne.

2.   BEREGNING AF KRUMNINGSRADIUS »r«

»r« i mm beregnes efter formlen:

Formula

hvor:

| rp1 | = | = krumningsradius ved det første målepunkt |
| --- | --- | --- |
| rp2 | = | = krumningsradius ved det andet målepunkt |
| rp3 | = | = krumningsradius ved det tredje målepunkt. |

rp1

=

= krumningsradius ved det første målepunkt

rp2

=

= krumningsradius ved det andet målepunkt

rp3

=

= krumningsradius ved det tredje målepunkt.

Figur 1

Sfærometer

ø 4,5 stigning F 90-418

komparator

mobil spids

---

BILAG 8

Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer

1.   FORMÅL

Den i dette bilag beskrevne metode anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for en eller flere siddepladser i et motorkøretøj og til eftervisning af sammenhængen mellem målte data og de konstruktivt bestemte specifikationer, som er angivet af fabrikanten (1).

2.   DEFINITIONER

I dette bilag forstås ved:

»Referencedata«: en eller flere af følgende specifikationer for siddepladsen:

2.1.1.   H-punktet og R-punktet og deres indbyrdes forhold

2.1.2.   den faktiske torsovinkel og den konstruktivt bestemte torsovinkel og deres indbyrdes forhold.

2.2.   »3-D H-maskine«: den anordning, som anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel. Denne anordning er beskrevet nærmere i tillæg 1 til dette bilag.

2.3.   »H-punkt«: omdrejningscentrum for torso og lår i 3-D H-maskinen, når denne er anbragt i køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. H-punktet er beliggende i midtpunktet af anordningens centerlinje, som forbinder sigtepunkterne for H-punktet på hver side af 3-D H-maskinen. Punktet »H« svarer teoretisk til punktet »R« (med hensyn til tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor). Når H-punktet er bestemt efter fremgangsmåden i punkt 4, betragtes H-punktet som fastliggende i forhold til sædehyndens konstruktion og flytter sammen med denne, når sædet justeres.

2.4.   »R-punkt« eller »sædets referencepunkt«: et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads, og er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem.

2.5.   »Torsolinje«: midteraksen af 3-D H-maskinens målestok, når denne er ført helt tilbage.

2.6.   »Faktisk torsovinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og torsolinjen, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (vedrørende tolerancer henvises til punkt 3.2.2 nedenfor).

2.7.   »Konstruktivt bestemt torsovinkel«: vinklen som målt mellem en lodret linje gennem punktet »R« og torsolinjen i en stilling, der svarer til den position for ryglænet, som fabrikanten har beregnet.

2.8.   »Førerens/passagerens midterplan« (C/LO): midterplanet af 3-D H-maskinen, når denne er anbragt på den pågældende foreskrevne siddeplads; det repræsenteres af H-punktets koordinat på Y-aksen. For enkeltsæder falder sædets midterplan sammen med den siddendes midterplan. For andre sæder angives den siddendes midterplan af fabrikanten.

2.9.   »Tredimensionalt referencesystem«: system som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.

2.10.   »Referencemærker«: fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) på karrosseriets overflade som defineret af fabrikanten.

2.11.   »Køretøjets målestilling«: køretøjets position, bestemt ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem.

3.   FORSKRIFTER

3.1.   Datapræsentation

For hver siddeplads, for hvilken der kræves referencedata til at godtgøre overensstemmelse med dette regulativs bestemmelser, skal alle nedenstående data eller et passende udvalg heraf forelægges i den form, der er angivet i tillæg 3 til dette bilag:

3.1.1.   R-punktets koordinater i det tredimensionale referencesystem

3.1.2.   den konstruktivt bestemte torsovinkel

3.1.3.   alle angivelser, som er nødvendige for indstilling af sædet (såfremt det er indstilleligt) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte måleposition.

3.2.   Forhold mellem måleværdier og konstruktivt bestemte specifikationer

3.2.1.   H-punktets koordinater og værdien af den faktiske torsovinkel, som fremkommer ved den i punkt 4 nedenfor beskrevne fremgangsmåde, sammenholdes med henholdsvis R-punktets koordinater og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel angivet af køretøjets fabrikant.

3.2.2.   For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem den konstruktivt bestemte torsovinkel og den faktiske torsovinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt den faktiske torsovinkel er inden for 5° fra den konstruktivt bestemte torsovinkel.

3.2.3.   Er disse betingelser opfyldt, anvendes R-punktet og den konstruktivt bestemte torsovinkel til påvisning af, at dette regulativs bestemmelser er overholdt.

3.2.4.   Opfylder H-punktet og den faktiske torsovinkel ikke kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, bestemmes H-punktet og den faktiske torsovinkel yderligere to gange (tre gange i alt). Hvis resultaterne af to af disse tre operationer opfylder kravene, finder bestemmelserne i punkt 3.2.3 ovenfor anvendelse.

3.2.5.   Såfremt resultaterne af mindst to af de i punkt 3.2.4 ovenfor beskrevne gennemførelser ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, eller såfremt efterprøvning ikke kan finde sted, fordi køretøjets fabrikant har undladt at give oplysninger om R-punktets beliggenhed eller om den konstruktivt bestemte torsovinkel, finder det geometriske tyngdepunkt af de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler anvendelse og anses for at gælde i alle tilfælde, hvor der henvises til R-punkt eller konstruktivt bestemt torsovinkel i dette regulativ.

4.   FREMGANGSMÅDE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKT OG KROPPENS FAKTISKE TORSOVINKEL

4.1.   Køretøjet konditioneres efter fabrikantens skøn ved en temperatur på 20 ± 10° C for at sikre, at sædematerialet har nået rumtemperatur. Har prøvesædet aldrig været benyttet, anbringes en 70 til 80 kg tung person eller anordning på sædet to gange ét minut for at komprimere sædehynde og ryglæn. Hvis fabrikanten begærer det, skal alle sæder være ubelastet i et tidsrum af mindst 30 min. før montering af 3-D H-maskinen.

4.2.   Køretøjet skal være i den i punkt 2.11 ovenfor fastlagte måleposition.

4.3.   Er sædet justerbart, indstilles det i den bageste normale køreposition eller siddestilling, som angives af køretøjets fabrikant, idet kun sædets indstilling i længderetningen tages i betragtning, og idet der ses bort fra indstilling til andet formål end normal kørsel. Findes der andre former for indstilling af sædet (højde, vinkel, ryglæn osv.), vælges den indstilling, som foreskrives af køretøjets fabrikant. Affjedrede sæder skal i lodret retning være stift fastgjort i den normale kørestilling angivet af fabrikanten.

4.4.   Det område af sædet, som berøres af 3-D H-maskinen, skal være dækket af bomuldsmusselin af tilstrækkelig størrelse og passende vævning, beskrevet som almindeligt bomuldsstof med 18,9 tråde pr. cm2 og vægt 0,228 kg, eller af strikket eller uvævet stof med tilsvarende egenskaber.

Foretages prøvningen på et sæde uden for køretøjet, skal det gulv, som sædet er anbragt på, have samme væsentlige egenskaber (2) som bunden i det køretøj, hvor sædet påtænkes anvendt.

4.5.   3-D H-maskinens sæde og ryglæn anbringes således, at passagerens/førerens midterplan (C/LO) falder sammen med 3-D H-maskinens midterplan. På producentens begæring kan 3-D H-maskinen flyttes, så den er inden for C/LO, hvis 3-D H-maskine er anbragt så yderligt, at sædets kant ikke gør det muligt at bringe 3-D H-maskinen i niveau.

4.6.   Fod-/underbensenhederne fastgøres til sædeskålen, enten enkeltvis eller ved hjælp af T-stykket med underben. En linje gennem sigtepunkterne for H-punktet skal være parallel med jorden og vinkelret på sædets langsgående midterplan.

3-D H-anordningens fod- og benposition indstilles som følger:

4.7.1.   Omhandlet siddeplads: fører og den yderste forsædepassager

4.7.1.1.   De to fod-/benenheder føres fremad, så fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-maskinens midterplan som den højre fod er til højre. Den libelle, som kontrollerer 3-D H-maskinens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved, at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem sigtepunkterne for H-punktet holdes vinkelret på sædets langsgående midterplan.

4.7.1.2.   Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigtepunkternes indstilling skal bibeholdes.

4.7.2.   Omhandlet siddeplads: yderplads på bagsæde

For bagsæder og ekstrasæder anbringes benene som foreskrevet af fabrikanten. Hvis de dele af gulvet, som fødderne derved støtter mod, har forskellig højde, benyttes som reference den fod, som først kommer i berøring med forsædet, og den anden fod anbringes således, at libellen til angivelse af sædets indstilling i tværretningen er i vater.

4.7.3.   Andre omhandlede siddepladser:

Hertil benyttes den generelle metode i punkt 4.7.1 ovenfor bortset fra, at fødderne anbringes som foreskrevet af køretøjets fabrikant.

4.8.   Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-maskinen bringes i vater.

Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-maskinen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-maskinen justeres på sædet med en af følgende metoder:

4.9.1.   Hvis 3-D H-maskinen er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes følgende metode: Man lader 3-D H-maskinen glide tilbage, indtil T-stykket ikke længere behøver at belastes for at begrænse bevægelsen fremad-vandret, dvs. indtil sædets skål ligger an mod ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position.

4.9.2.   Hvis 3-D H-maskinen ikke er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes følgende metode: 3-D H maskinen skubbes tilbage med et bagudrettet vandret tryk på T-stykket, indtil sædeskålen ligger an mod ryglænet (jf. figur 2 i tillæg 1 til dette bilag).

4.10.   Der påføres en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens ryglæn og skål i skæringspunktet mellem hoftevinkelkvadranten og T-stykkets hus. Belastningens retning holdes langs en linje mellem ovennævnte skæringspunkt og et punkt lige over lårbjælkens hus (jf. figur 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet. Under den resterende del af proceduren må man omhyggeligt forhindre 3-D H-maskinen i at glide bagud.

4.11.   Vægtlodderne svarende til højre og venstre balde monteres, derefter skiftevis de otte torsovægtlodder. 3-D H-maskinen holdes i vater.

4.12.   Rygskålen vippes frem, så ryglænet aflastes. 3-D H-maskinen rokkes fra side til side gennem en vinkel på 10° (5° på hver side af det lodrette midterplan) gennem tre hele cyklusser for at udløse eventuel opstået friktion mellem 3-D H-maskinen og sædet.

Under den rokkende bevægelse kan 3-D H-maskinens T-stykke være tilbøjeligt til at flytte sig fra den foreskrevne vandrette og lodrette indstilling. T-stykket må derfor fastholdes ved, at man påfører det en passende sideværts belastning under den rokkende bevægelse. Ved fastholdelse af T-stykket og den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen må utilsigtet påføring af ydre lodrette eller frem- og bagudrettede kræfter undgås.

3-D H-maskines fødder må ikke holdes tilbage eller blokeres under dette trin. Ændrer fødderne stilling, skal man foreløbig lade dem forblive i denne stilling.

Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at begge libeller står i nulstilling. Har fødderne flyttet sig under den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen, skal de justeres på følgende måde:

Hver fod løftes skiftevis mindst muligt fri af bunden, indtil der ikke fremkommer nogen yderligere flytning af fødderne. Under denne løftning skal fødderne kunne dreje frit, og der må ikke påføres nogen fremadgående eller sideværts belastning. Når hver fod føres tilbage i sænket stilling, skal hælen være i berøring med den del af konstruktionen, der er beregnet dertil.

Kontrollér, at libellen for sideværts indstilling er i nulstilling. Om nødvendigt påføres rygskålen foroven en tilstrækkelig sideværts belastning til at bringe 3-D H-maskinens sædeskål i vater på sædet.

4.13.   Idet T-stykket holdes for at undgå, at 3-D H-maskinen glider fremad på sædehynden, gør man således:

| a) | rygskålen føres tilbage til ryglænet |
| --- | --- |

a)

rygskålen føres tilbage til ryglænet

| b) | der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af torsovægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må nøje sikres, at 3-D H-maskinen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Er det nødvendigt igen at bringe 3-D H-maskinen i niveau, drejer man rygskålen fremad og i vater og gentager proceduren fra pkt. 4.12. |
| --- | --- |

b)

der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af torsovægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må nøje sikres, at 3-D H-maskinen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Er det nødvendigt igen at bringe 3-D H-maskinen i niveau, drejer man rygskålen fremad og i vater og gentager proceduren fra pkt. 4.12.

Foretag alle målinger:

4.14.1.   H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem.

4.14.2.   Den faktiske torsovinkel aflæses på 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant med målestokken ført helt tilbage.

4.15.   Ønskes installationen af 3-D H-maskinen gentaget, skal alle sæder være ubelastet i mindst 30 minutter, før geninstallation finder sted. 3-D H-maskinen må ikke efterlades i belastet stand på sædet længere end den tid, det tager at udføre prøvningen.

Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én faktisk torsovinkel, idet den i dette bilags tillæg 1 beskrevne 3-D H-maskine anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken. Denne plads skal være:

4.16.1.   for forreste sæderække: førersædet

4.16.2.   for bagsæderække(r): en yderplads.

---

(1)  Hvis H-punktet for nogen siddeplads bortset fra forsæderne ikke kan bestemmes ved hjælp af den »tredimensionale H-punkt-maskine« eller dertil hørende metoder, kan det af fabrikanten angivne R-punkt efter den kompetente myndigheds skøn anvendes som referencepunkt.

(2)  Hældning, højdeforskel med et sædebeslag, overfladestruktur osv.

TILLÆG 1

BESKRIVELSE AF DEN TREDIMENSIONALE H-PUNKT-MASKINE (1)

(3-D H-maskine)

1.   Ryglæns- og sædeskål

Ryglæns- og sædeskålene er udført i armeret plast og metal; de simulerer den menneskelige krops torso og lår og er mekanisk hængslet i H-punktet. Til måling af den faktiske torsovinkel er der til målestokken fastgjort en kvadrant, som er hængslet i H-punktet. En indstillelig lårbjælke, fastgjort til sædeskålen, fastlægger lårets centerlinje og fungerer som grundlinje for hoftevinkelkvadranten.

2.   Krops- og benelementer

Underbenselementerne er forbundet med sædeskålen ved T-stykket, der samler knæene og er en sideværts forlængelse af den indstillelige lårbjælke. Underbenselementerne er forsynet med kvadranter til måling af knævinklerne. Sko- og fodenhederne er kalibreret til måling af fodvinklen. Til den rumlige orientering af anordningen findes to libeller. Vægtlodder svarende til de forskellige kropselementer er anbragt i de respektive tyngdepunkter, så de giver samme indtrængning i sædet som den, der bevirkes af en mandsperson på 76 kg. Det kontrolleres, at alle 3-D H-maskinens led arbejder frit uden at frembyde nævneværdig friktion.

Figur 1

Betegnelser for 3-D H-maskinens elementer

Målestok for frihøjde ved hoved

Rygskål

Ophæng til torsovægtlodder

Indstilling af rygvinkel

Hoftevinkelkvadrant

Sædeskål

Rygvinkel¬kvadrant

Til lårvægtlod

Sigtepunkter for H-punkt

T-stykke til samling

af knæene

Drejeled for H-punkt

Lateral indstilling

Lårbjælke

Knævinkelkvadrant

Fodvinkelkvadrant

Figur 2

Dimensioner for 3-D H-maskinens elementer og vægtfordeling

Variabel fra 108 til 424

Torsovægtlod

Ballevægtlod

Belastningens retning og påvirkningspunkt

Lårvægtlod

Benvægtlod

---

(1)  Nærmere oplysninger om opbygningen af 3-D H-maskinen fås hos Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America. Maskinen svarer til den, der er beskrevet i ISO Standard 6549:1980.

TILLÆG 2

TREDIMENSIONALT REFERENCESYSTEM

1.   Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (1).

2.   Køretøjets målestilling fastlægges ved, at køretøjet anbringes på støttefladen, således at referencemærkernes koordinater svarer til de værdier, der angives af fabrikanten.

3.   Koordinaterne for »R«-punktet og »H«-punktet bestemmes i forhold til målepunkterne, som defineres af køretøjsfabrikanten.

Figur

Tredimensionalt referencesystem

Y-nulplan (vertikalt nulplan i længderetningen)

X-nulplan (vertikalt nulplan i tværretningen)

Z-nulplan (horisontalt nulplan)

Støtteflade

---

(1)  Referencesystemet svarer til ISO-standard 4130:1978.

TILLÆG 3

REFERENCEDATA FOR SIDDEPLADSER

1.   Kodning af referencedata

Referencedata er angivet fortløbende for hver siddeplads. Siddepladser er identificeret ved en kode bestående af to tegn. Det første tegn er et arabertal, som angiver sæderækken, regnet fra køretøjets forende til bagenden. Det andet tegn er et stort bogstav, som angiver sædets placering i rækken, set i køretøjets normale køreretning; der anvendes følgende bogstaver:

| L | = | venstre |
| --- | --- | --- |
| C | = | midt |
| R | = | højre |

L

=

venstre

C

=

midt

R

=

højre

2.   Beskrivelse af køretøjets målestilling

2.1.   Referencemærkernes koordinater

X ...

Y ...

Z ...

3.   Fortegnelse over referencedata

Siddeplads: ...

3.1.1.   R-punktets koordinater

X ...

Y ...

Z ...

3.1.2.   Konstruktivt bestemt torsovinkel ...

3.1.3.   Specifikationer for sædeindstilling (1)

vandret: ...

lodret: ...

vinkelindstilling: ...

torsovinkel: ...

Bemærkning: Referencedata for yderligere siddepladser angives under 3.2, 3.3, osv.

---

(1)  Det ikke gældende overstreges.

---

BILAG 9

(reserveret)

---

BILAG 10

BEREGNING AF DETEKTIONSAFSTAND

1.   ANORDNINGER TIL INDIREKTE UDSYN AF TYPEN MED KAMERA OG MONITOR

1.1.   Kameraets opløsningstærskel

Et kameras opløsningstærskel bestemmes ved formelen:

Formula

hvor:

| ωc | — | kameraets opløsningstærskel (bue-minutter) |
| --- | --- | --- |
| βc | — | kameraets synsvinkel (o) |
| Nc | — | antal videolinjer på kameraet (#) |

ωc

—

kameraets opløsningstærskel (bue-minutter)

βc

—

kameraets synsvinkel (o)

Nc

—

antal videolinjer på kameraet (#)

Fabrikanten skal opgive værdierne for βc og Nc

1.2.   Bestemmelse af monitorens kritiske synsafstand

For en monitor med bestemte mål og egenskaber kan der beregnes en afstand til denne, inden for hvilken detektionsafstanden kun afhænger af kameraets ydeevne. Den kritiske synsafstand rm,c bestemmes ved:

Formula

hvor:

| rm,c | — | kritisk synsafstand (m) |
| --- | --- | --- |
| Hm | — | monitor-billedets højde (m) |
| Nm | — | antal videolinjer på monitoren (-) |
| ωeye | — | betragterens opløsningstærskel (bue-minutter). |

rm,c

—

kritisk synsafstand (m)

Hm

—

monitor-billedets højde (m)

Nm

—

antal videolinjer på monitoren (-)

ωeye

—

betragterens opløsningstærskel (bue-minutter).

Tallet 60 bruges til omregning fra bue-minutter til grader.

Fabrikanten skal opgive værdierne for Hm og Nm.

ωeye = 1

1.3.   Beregning af detektionsafstand

1.3.1.   Maksimal detektionsafstand inden for kritisk synsafstand. Hvis, som følge af monteringen, afstanden mellem øje og monitor er mindre end den kritiske synsafstand, bestemmes den maksimalt opnåelige detektionsafstand ved:

Formula

hvor:

| rd | — | detektionsafstand [m] |
| --- | --- | --- |
| Do | — | genstandens diameter [m] |
| ƒ | — | tærskelforøgende faktor |

rd

—

detektionsafstand [m]

Do

—

genstandens diameter [m]

ƒ

—

tærskelforøgende faktor

ωc, βc og Nc i henhold til punkt 1.1.

D0 = 0,8 m

ƒ = 8

1.3.2.   Detektionsafstand større end kritisk synsafstand. Hvis, som følge af monteringen, afstanden mellem øje og monitor er større end den kritiske synsafstand, bestemmes den maksimalt opnåelige detektionsafstand ved:

Formula

hvor:

| rm | — | synsafstand til monitor (m) |
| --- | --- | --- |
| Dm | — | monitorskærmens diagonal (tommer) |
| Nm | — | antal videolinjer på monitoren (-) |

rm

—

synsafstand til monitor (m)

Dm

—

monitorskærmens diagonal (tommer)

Nm

—

antal videolinjer på monitoren (-)

βc and Nc i henhold til punkt 1.1

Nm og ωeye i henhold til punkt 1.2.

2.   SEKUNDÆRE FUNKTIONELLE KRAV

På grundlag af monteringsforholdene skal det bestemmes, om hele anordningen stadig opfylder de funktionelle krav i punkt 6.2.2 i dette regulativ, navnlig med hensyn til korrektion for blænding samt monitorens maksimum- og minimumluminans. Det skal også bestemmes, til hvilken grad korrektion for blænding vil finde sted, samt i hvilken vinkel sollys kan ramme en monitor, og disse resultater skal sammenlignes med tilsvarende måleresultater fra målingen af systemet. Dette kan foretages enten ved på grundlag af en cad-fremstillet model at bestemme anordningens lysvinkler, når de er monteret på det pågældende køretøj, eller ved at foretage de pågældende målinger på det pågældende køretøj som beskrevet i punkt 6.2.2.2 i dette regulativ.

---

| 10.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 177/263 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 177/263

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 118 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede tekniske forskrifter vedrørende brændbarheden af materialer, der benyttes ved den indvendige indretning af visse klasser af motorkøretøjer

Ikrafttrædelsesdato: 6. april 2005

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om typegodkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typegodkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Del I — Definitioner — Specifikationer |
| --- | --- |

5.

| 6. | Del II — Definitioner — Specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændring af typen og udvidelse af typegodkendelsen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner ved produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Fuldstændig ophørt produktion |
| --- | --- |

10.

| 11. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, der udfører godkendelsesprøvningen, samt på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

11.

BILAG

| Bilag 1 — | Oplysningsskema for køretøj |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Oplysningsskema for komponent |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Meddelelse vedrørende typegodkendelse af en køretøjstype |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Meddelelse vedrørende typegodkendelse af en komponenttype |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Anbringelse af godkendelsesmærker |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Afprøvning til bestemmelse af materialers horisontale forbrændingshastighed |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Afprøvning til bestemmelse af materialers smelteegenskaber |
| --- | --- |

Bilag 7 —

| Bilag 8 — | Afprøvning til bestemmelse af materialers vertikale forbrændingshastighed |
| --- | --- |

Bilag 8 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

1.1.   Dette regulativ gælder for brændbarheden (antændelighed, forbrændingshastighed og smelteegenskaber) af materialer, der benyttes indvendig i køretøjer af klasse M3, kategori II og III (1), som har plads til mere end 22 passagerer, og som ikke er beregnet til stående passagerer og bykørsel (bybusser).

Typegodkendelser meddeles i overensstemmelse med:

1.2.   Del I — Godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår brændbarheden af de komponenter, der benyttes i kabinen.

1.3.   Del II – Godkendelse af en komponent (materialer, sæder, gardiner, skillevægge osv.) for så vidt angår brændbarhed.

2.   DEFINITIONER: Generelt

2.1.   »Fabrikant«: den person eller det organ, som over for den godkendende myndighed er ansvarlig(t) for alle aspekter af typegodkendelsesprocessen og for sikring af produktionens overensstemmelse. Vedkommende person eller organ behøver ikke være direkte inddraget i alle stadier af produktionen af det køretøj eller den komponent, som er genstand for godkendelsesprocessen.

2.2.   »Kabine«: det rum, hvor passagererne opholder sig, herunder bar, køkken, toilet osv., afgrænset ved:

| — | taget |
| --- | --- |

—

taget

| — | gulvet |
| --- | --- |

—

gulvet

| — | sidevæggene |
| --- | --- |

—

sidevæggene

| — | dørene |
| --- | --- |

—

dørene

| — | udvendige ruder |
| --- | --- |

—

udvendige ruder

| — | den bageste skilleplade eller planet for bagsædet |
| --- | --- |

—

den bageste skilleplade eller planet for bagsædet

| — | ryglæn |
| --- | --- |

—

ryglæn

| — | i førerens side af køretøjets lodrette midterplan i længderetningen: det lodrette tværplan gennem førerens R-punkt som defineret i regulativ nr. 17 |
| --- | --- |

—

i førerens side af køretøjets lodrette midterplan i længderetningen: det lodrette tværplan gennem førerens R-punkt som defineret i regulativ nr. 17

| — | i modsatte side af køretøjets lodrette midterplan i længderetningen: den forreste skilleplade. |
| --- | --- |

—

i modsatte side af køretøjets lodrette midterplan i længderetningen: den forreste skilleplade.

2.3.   »Fremstillingsmaterialer«: varer i form af løse materialer (f.eks. ruller af betræk) eller færdigudformede komponenter, der leveres til en fabrikant med henblik på indbygning i en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, eller til et værksted til anvendelse i forbindelse med vedligeholdelse eller reparation af et køretøj.

2.4.   »Sæde«: en konstruktion, der — uanset om den er en integrerende del af køretøjets konstruktion eller ej — er forsynet med betræk og beregnet til at tjene som siddeplads for en voksen person. Udtrykket dækker både et enkelt sæde eller en del af en bænk, som er beregnet til at tjene som siddeplads for en voksen person.

2.5.   »Gruppe af sæder«: enten et sæde af bænktypen eller sæder, som er adskilte, men placeret ved siden af hinanden (dvs. med de forreste forankringer for det ene sæde på linje med eller foran de bageste forankringer og på linje med eller bagved de forreste forankringer for det andet sæde), og som kan tjene som siddeplads for en eller flere siddende voksne personer.

2.6.   »Bænk«: en konstruktion forsynet med betræk og beregnet til at tjene som siddeplads for mere end én voksen person.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om godkendelse af et køretøj eller en komponent hvad angår dette regulativ skal indgives af fabrikanten.

3.2.   Den skal ledsages af et oplysningsskema svarende til den model, der er vist i bilag 1 eller 2.

Følgende skal indleveres til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af typegodkendelsesprøvningerne:

3.3.1.   I forbindelse med godkendelse af et køretøj: et køretøj, der er repræsentativt for den køretøjstype, der søges godkendt.

3.3.2.   Hvis det drejer sig om indretningskomponenter, som allerede er typegodkendt: en liste over typegodkendelsesnumre og fabrikantens typebetegnelser for de pågældende dele skal vedlægges ansøgningen om typegodkendelse af køretøjet

Hvis det drejer sig om indretningskomponenter, der ikke er ECE-typegodkendt:

3.3.3.1.   det i punkt bilag 6 til 8 anførte antal prøveemner af de komponenter, der benyttes i køretøjerne, og som er repræsentative for den type, der skal godkendes

3.3.3.2.   Endvidere indleveres en prøve til den tekniske tjeneste til senere sammenligningsbrug.

3.3.3.3.   De i punkt 3.3.3.1 anførte prøveemner, som f.eks. sæder, forhæng, skillevægge osv., samt én færdigopbygget anordning, som er i overensstemmelse med ovennævnte.

3.3.3.4.   Prøveeksemplarerne skal på tydelig og blivende måde være mærket med ansøgerens fabriks- eller varemærke samt typebetegnelsen.

4.   GODKENDELSE

4.1.   Hvis den type, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i de(n) pågældende del(e) af dette regulativ, meddeles typegodkendelse.

4.2.   Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (for tiden 00 svarende til regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type køretøj eller komponent, som er defineret i dette regulativ.

4.3.   Meddelelse om typegodkendelse eller udvidelse af typegodkendelse i henhold til dette regulativ skal meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til en af modellerne i bilag 3 eller 4 til dette regulativ.

Alle køretøjer, som er af en type godkendt i henhold til dette regulativ, emballagen til alt materiale (jf. punkt 4.4.2.3), der er i overensstemmelse med en type godkendt i henhold til dette regulativ, og enhver separat leveret komponent, der er i overensstemmelse med en type godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et synligt og let tilgængeligt sted, som er angivet på godkendelsesformularen, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

4.4.1.   En cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummer for det land, der har meddelt komponenttypegodkendelsen (2)

I nærheden af cirklen:

4.4.2.1.   symboler for den retning, hvori komponentens forbrændingshastighed er blevet fastslået:

| ↔ | for vandret retning (bilag 6) |
| --- | --- |
| ↑ | for lodret retning (bilag 8) |
| ↓ | for vandret og lodret retning
  (bilag 6 og 8) |

↔

for vandret retning (bilag 6)

↑

for lodret retning (bilag 8)

↓

for vandret og lodret retning

(bilag 6 og 8)

4.4.2.2.   symbolet »V« til angivelse af, at komponenten er godkendt med hensyn til smelteegenskaber (bilag 7) og/eller symbolet »CD« til angivelse af, at komponenten er godkendt som en færdigopbygget anordning (»complete device«), som f.eks. sæder, skillevægge, bagagehylder osv.

4.4.2.3.   Det er ikke nødvendigt at mærke hvert enkelt fremstillingsmateriale. Den emballage, som de leveres i, skal dog tydelig mærkes med det ovenfor beskrevne godkendelsesmærke.

4.4.2.4.   Hvis de mærkes separat, kan store komponenter, f.eks. sæder, der består af mere end ét godkendt materiale, være forsynet med et enkelt mærke med angivelse af godkendelsesnummer eller -numre for det eller de anvendte materialer.

4.4.3.   Hvis en type er i overensstemmelse med en type, som i henhold til et eller flere andre af de til aftalen vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i så fald skal numrene på regulativet, efter hvilken der er udstedt typegodkendelse i den stat, som har meddelt godkendelse i medfør af dette regulativ, være angivet i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol.

4.4.4.   Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.

4.4.5.   Hvis der er tale om et køretøj, skal godkendelsesmærket placeres i nærheden af den plade, som er påført af fabrikanten, og som angiver køretøjets specifikationer, eller på selve pladen.

4.4.6.   I bilag 5 til dette regulativ gives eksempler på godkendelsesmærkets udformning.

5.   DEL I — TYPEGODKENDELSE AF EN KØRETØJSTYPE MED HENSYN TIL BRÆNDBARHEDEN AF DE INDVENDIGE KOMPONENTER ANVENDT I KABINEN

5.1.   Definition

I dette regulativs Del I forstås ved:

5.1.1.   »Køretøjstype«: køretøjer, der ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til fabrikantens typebetegnelse.

5.2.   Forskrifter

5.2.1.   De indvendige materialer i kabinen i det køretøj, der skal typegodkendes, skal være i overensstemmelse med forskrifterne i Del II i dette regulativ.

5.2.2.   Materialer og/eller udstyr, der benyttes i kabinen, og/eller i anordninger, der er godkendt som komponenter, skal indbygges således, at risikoen for udvikling og spredning af flammer reduceres mest muligt.

5.2.3.   Materialer og/eller udstyr af denne art må kun indbygges til brug i overensstemmelse med deres formål og den eller de afprøvning(er), som de har gennemgået (se punkt 6.2.1, 6.2.2 og 6.2.3), navnlig med hensyn til deres brændbarhed og smelteegenskaber (vandret/lodret retning).

5.2.4.   Klæbestof, der bruges til at fæstne det indre materiale til den bærende struktur, må så vidt muligt ikke påvirke materialets brændbarhed i negativ retning.

6.   Del II — TYPEGODKENDELSE AF EN KOMPONENT MED HENSYN TIL BRÆNDBARHED

6.1.   Definitioner

I dette regulativs Del II forstås ved:

»Komponenttype«: komponenter, der ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til:

6.1.1.1.   fabrikantens typebetegnelse

6.1.1.2.   hvad materialerne skal bruges til (polstring af sæder, foring af tag osv.)

6.1.1.3.   basismaterialerne (f.eks. uld, plastic, gummi, blandede materialer)

6.1.1.4.   antallet af lag i tilfælde af kompositmateriale, og

6.1.1.5.   andre karakteristika, for så vidt de har en konstaterbar indvirkning på de i dette regulativ foreskrevne egenskaber.

6.1.2.   »Forbrændingshastighed«: kvotienten for den brændte afstand målt i henhold til bilag 6 og/eller 8 til dette regulativ og den tid, det tager at brænde denne afstand. Det udtrykkes i millimeter pr. minut.

6.1.3.   »Kompositmateriale«: et materiale bestående af flere lag materialer, der er ens eller forskellige, og som er sammenpresset ved cementering, limning, beklædning, svejsning osv. Er forskellige materialer samlet punktvis (f.eks. ved sømme, hyppige svejsepunkter, nitning), betragtes sådanne materialer ikke som kompositmaterialer.

6.1.4.   »Eksponeret flade«: den flade af et materiale, der vender ind mod kabinen, når materialet er monteret på køretøjet.

6.1.5.   »Polstring«: den kombination af polster- og overfladematerialer, som tilsammen udgør sædets hynde.

6.1.6.   »Foring«: materiale(r), som (tilsammen) udgør overfladebeklædning og underlag på tag, væg eller gulv.

6.2.   Forskrifter

6.2.1.   Følgende materialer skal prøves i henhold til bilag 6 i dette regulativ:

| a) | materiale(r), der benyttes til polstring af sæder og tilbehør hertil (herunder førersædet) |
| --- | --- |

a)

materiale(r), der benyttes til polstring af sæder og tilbehør hertil (herunder førersædet)

| b) | materiale(r), der benyttes ved foring af taget |
| --- | --- |

b)

materiale(r), der benyttes ved foring af taget

| c) | materiale(r), der benyttes til foring af side- og bagvægge, herunder skillevægge |
| --- | --- |

c)

materiale(r), der benyttes til foring af side- og bagvægge, herunder skillevægge

| d) | materiale(r) med termisk og/eller akustisk funktion |
| --- | --- |

d)

materiale(r) med termisk og/eller akustisk funktion

| e) | materiale(r), der benyttes til foring af gulvet |
| --- | --- |

e)

materiale(r), der benyttes til foring af gulvet

| f) | materiale(r), der benyttes til foring af bagagehylder, varme- og ventilationsrør |
| --- | --- |

f)

materiale(r), der benyttes til foring af bagagehylder, varme- og ventilationsrør

| g) | materiale(r), der benyttes til belysningsarmaturer. |
| --- | --- |

g)

materiale(r), der benyttes til belysningsarmaturer.

Prøveresultatet anses for tilfredsstillende, hvis de dårligste prøveresultater giver en horisontal forbrændingshastighed på højst 100 mm/minut, eller hvis flammen slukkes, inden den når det sidste målepunkt.

6.2.2.   Følgende materialer skal prøves i henhold til bilag 7 i dette regulativ:

| a) | materiale(r), der benyttes ved foring af taget |
| --- | --- |

a)

materiale(r), der benyttes ved foring af taget

| b) | materiale(r), der benyttes til foring af bagagehylder samt varme- og ventilationsrør i taget |
| --- | --- |

b)

materiale(r), der benyttes til foring af bagagehylder samt varme- og ventilationsrør i taget

| c) | materiale(r), der benyttes til belysningsarmaturer i bagagehylderne og/eller taget. |
| --- | --- |

c)

materiale(r), der benyttes til belysningsarmaturer i bagagehylderne og/eller taget.

Prøveresultatet anses for tilfredsstillende, hvis der ikke i de dårligste prøveresultater dannes nogen dråbe, som antænder vattet.

6.2.3.   Materialer, der anvendes til forhæng og rullegardiner (og/eller andre nedhængende materialer), skal prøves i henhold til bilag 8.

Prøveresultatet anses for tilfredsstillende, hvis de dårligste prøveresultater giver en vertikal forbrændingshastighed på højst 100 mm/minut.

Følgende materialer skal ikke underkastes den i bilag 6 til 8 beskrevne afprøvning:

6.2.4.1.   dele fremstillet af metal eller glas

6.2.4.2.   enkelte løsdele af sæderne med en masse af ikke-metallisk materiale på under 200 g. Hvis den samlede masse af dette tilbehør overstiger 400 g ikke-metallisk materiale pr. sæde, skal hvert materiale afprøves

dele, hvis overfladeareal eller volumen ikke overstiger henholdsvis:

6.2.4.3.1.   100 cm2 eller 40 cm3 for så vidt angår de dele, der hører sammen med en individuel siddeplads

6.2.4.3.2.   300 cm2 eller 120 cm3 pr. sæderække og, maksimalt, pr. løbende meter af indersiden af kabinen for de dele, som er fordelt i køretøjet, og som ikke hører sammen med en individuel siddeplads

6.2.4.4.   elkabler

6.2.4.5.   dele, for hvilke det ikke er muligt at udtage en prøve med de foreskrevne dimensioner som specificeret i punkt 3.1 i bilag 6, punkt 3 i bilag 7 og punkt 3.1 i bilag 8.

7.   ÆNDRING AF TYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE

Enhver ændring af en køretøjstype eller komponenttype, som vedrører dette regulativ, skal meddeles den administrative myndighed, som har godkendt køretøjstypen eller komponenttypen. Den pågældende myndighed kan da enten:

7.1.1.   skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at køretøjerne eller komponenterne stadig opfylder forskrifterne, eller

7.1.2.   anmode den tjeneste, der er ansvarlig for prøvningerne, om en yderligere prøvningsrapport.

7.2.   Bekræftelse eller nægtelse af typegodkendelse, med angivelse af ændringerne, meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, via den i punkt 4.3 ovenfor anførte procedure.

7.3.   Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af typegodkendelsen, tildeler et fortløbende nummer til hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende udvidelsen, og underretter de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 3 eller 4 til dette regulativ.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:

8.1.   Køretøjer/komponenter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være fremstillet således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i den eller de relevante dele i dette regulativ.

8.2.   Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

9.1.   Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj/komponent i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis ovenstående forskrifter ikke er opfyldt.

9.2.   Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 3 eller 4 til dette regulativ.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Ophører indehaveren af typegodkendelsen fuldstændig med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt efter dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter den kompetente myndighed, de andre parter i aftalen fra 1958, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse i overensstemmelse med en af modellerne i bilag 3 eller 4 til dette regulativ.

11.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De parter i 1958-aftalen, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører typegodkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.

---

(1)  Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), bilag 7 (dokument TRANS/WP.29/78/Rev. 1/Amend. 2).

(2)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien og Montenegro, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddelt af de enkelte medlemsstater, der anvender deres egne ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta og 51 for Republikken Korea. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til overenskomstens parter.

---

BILAG 1

OPLYSNINGSSKEMA

(I henhold til punkt 3.2 i dette regulativ om ECE-typegodkendelse af køretøjer med hensyn til brændbarheden af de indvendige komponenter anvendt i kabinen)

Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer.

1.   GENERELT

1.1.   Mærke (fabrikantens varemærke): ...

1.2.   Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...

1.3.   Typeidentifikationsmærker, hvis markeret på køretøjet: ...

1.4.   Mærkningens anbringelsessted: ...

1.5.   Køretøjets klasse (1): ...

1.6.   Fabrikantens navn og adresse: ...

1.7.   Adresse® på samlefabrik(ker): ...

2.   KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER

2.1.   Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:

3.   KARROSSERI

Indvendigt udstyr

Sæder

3.1.1.   Antal: ...

Brændbarhed for materialer anvendt indvendigt i køretøjet

Materiale®, der benyttes ved foring af taget

3.2.1.1.   Komponenttypegodkendelsesnummer (-numre): ...

Materiale®, der benyttes til bag- og sidevægge

3.2.2.1.   Komponenttypegodkendelsesnummer (-numre): ...

Materiale®, der benyttes til gulv

3.2.3.1.   Komponenttypegodkendelsesnummer (-numre): ...

Materiale®, der benyttes til polstring af sæder

3.2.4.1.   Komponenttypegodkendelsesnummer (-numre): ...

Materiale®, der benyttes til varme- og ventilationsrør

3.2.5.1.   Komponenttypegodkendelsesnummer (-numre): ...

Materiale®, der benyttes til bagagehylder

3.2.6.1.   Komponenttypegodkendelsesnummer (-numre): ...

Materiale®, der benyttes til andre formål

3.2.7.1.   Formål: ...

3.2.7.2.   Komponenttypegodkendelsesnummer (-numre): ...

Komponenter, der er godkendt som færdigopbyggede anordninger (sæder, skillevægge, bagagehylder osv.)

3.2.8.1.   Komponenttypegodkendelsesnummer (-numre): ...

---

(1)  Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1 og Amend.2).

---

BILAG 2

OPLYSNINGSSKEMA

(I henhold til punkt 3.2 i dette regulativ om ECE-typegodkendelse af komponenter med hensyn til brændbarheden)

Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer.

1.   GENERELT

1.1.   Mærke (fabrikantens varemærke): ...

1.2.   Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...

1.3.   Fabrikantens navn og adresse: ...

1.4.   Anbringelsessted og -måde for ECE-typegodkendelsesmærket for komponenter og separate tekniske enheder: ...

1.5.   Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...

2.   INDVENDIGE MATERIALER

2.1.   Materiale(r), der benyttes til: ...

2.2.   Basismateriale(r)/betegnelse: .../... ...

2.3.   Kompositmateriale/usammensat materiale (1) antal lag (1): ...

2.4.   Type belægning (1): ...

2.5.   Største/mindste tykkelse ... mm

2.6.   Typegodkendelsesnummer, hvis dette foreligger: ...

---

(1)  Det ikke gældende overstreges.

---

BILAG 3

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Udstedt af: | Myndighedens navn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 145

Udstedt af:

Myndighedens navn:

...

...

...

| vedrørende (2): | MEDDELELSE AF GODKENDELSE
  UDVIDELSE AF GODKENDELSE
  NÆGTELSE AF GODKENDELSE
  INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
  ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN |
| --- | --- |

vedrørende (2):

UDVIDELSE AF GODKENDELSE

NÆGTELSE AF GODKENDELSE

INDDRAGELSE AF GODKENDELSE

ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

for en køretøjstype i henhold til regulativ nr. 118

Godkendelse nr. ... Udvidelse nr. ...

Begrundelse for udvidelse: ...

AFDELING I

GENERELT

1.1.   Mærke (fabrikantens varemærke): ...

1.2.   Type: ...

Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet/komponenten/den separate tekniske enhed (2) (3): ...

1.3.1.   Mærkningens anbringelsessted: ...

1.4.   Køretøjets klasse (4): ...

1.5.   Fabrikantens navn og adresse: ...

1.6.   ECE-godkendelsesmærkets placering: ...

1.7.   Adresse® på samlefabrik(ker): ...

AFDELING II

1.   Eventuelle supplerende oplysninger: ...

2.   Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningerne: ...

3.   Prøvningsrapportens dato: ...

4.   Prøvningsrapportens nummer: ...

5.   Eventuelle bemærkninger: ...

6.   Sted: ...

7.   Dato: ...

8.   Underskrift: ...

9.   Indeks til informationspakken, der opbevares af de godkendende administrative myndigheder, kan udleveres på begæring og forefindes som bilag.

---

(1)  Kendingsnummeret på den stat, som har meddelt/udvidet typegodkendelsen (se regulativets forskrifter for godkendelse).

(2)  Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder er gældende).

(3)  Hvis typeidentifikationsmærkerne består af tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøjer, separate tekniske enheder eller komponenter, der er omfattet af dette oplysningsskema, skal disse tegn i følgedokumenterne markeres med symbolet

(4)  Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3.), bilag 7 (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, som ændret).

---

BILAG 4

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Udstedt af: | Myndighedens navn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 146

Udstedt af:

Myndighedens navn:

...

...

...

| vedrørende (2): | MEDDELELSE AF GODKENDELSE
  UDVIDELSE AF GODKENDELSE
  NÆGTELSE AF GODKENDELSE
  INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
  ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN |
| --- | --- |

vedrørende (2):

UDVIDELSE AF GODKENDELSE

NÆGTELSE AF GODKENDELSE

INDDRAGELSE AF GODKENDELSE

ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

af en komponenttype i henhold til regulativ nr. 118

Godkendelse nr ... Udvidelse nr. ...

Begrundelse for udvidelse: ...

AFDELING I

GENERELT

1.1.   Mærke (fabrikantens varemærke): ...

1.2.   Type: ...

Typeidentifikationsmærker som markeret på anordningen (3): ...

1.3.1.   Mærkningens anbringelsessted: ...

1.4.   Fabrikantens navn og adresse: ...

1.5.   ECE-godkendelsesmærkets placering: ...

1.6.   Adresse® på samlefabrik(ker): ...

AFDELING II

1.   Eventuelle supplerende oplysninger:

2.   Teknisk tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningerne: ...

3.   Prøvningsrapportens dato: ...

4.   Prøvningsrapportens nummer: ...

5.   Eventuelle bemærkninger: ...

6.   Sted: ...

7.   Dato:

8.   Underskrift: ...

9.   Indeks til informationspakken, der opbevares af de godkendende administrative myndigheder, kan udleveres på begæring og forefindes som bilag.

---

(1)  Kendingsnummeret på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelse (jf. regulativets bestemmelser om godkendelse).

(2)  Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder er gældende).

(3)  Hvis typeidentifikationsmærkerne består af tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøjer, separate tekniske enheder eller komponenter, der er omfattet af dette oplysningsskema, skal disse tegn i følgedokumenterne markeres med symbolet »?« (f.eks. ABC??123??).

---

BILAG 5

UDFORMNING AF TYPEGODKENDELSESMÆRKER

Eksempel 1

(jf. regulativets del I)

a = 8 mm min.

Ovenstående typegodkendelsesmærke på et køretøj viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til del I i regulativ nr. 118 og er blevet tildelt godkendelsesnummer 001234. De første to cifre (00) i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til regulativ nr. 118 i dettes oprindelige version.

Eksempel 2

(jf. regulativets del II)

a = 8 mm min.

Ovenstående typegodkendelsesmærke på en komponent viser, at den pågældende komponenttype er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til del II i regulativ nr. 118 og er blevet tildelt godkendelsesnummer 001234. De første to cifre (00) i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til regulativ nr. 118 i dettes oprindelige version.

Det supplerende symbol
  Image 150
  angiver, at denne type komponent er godkendt med hensyn til horisontal og vertikal forbrændingshastighed.

Symbolerne
  Image 151
  og/eller
  Image 152
  angiver, at godkendelsen er foretaget i henhold til bilag 7 og/eller for en færdigopbygget anordning som f.eks. sæder, skillevægge osv. De supplerende symboler anvendes kun, hvor det er relevant.

---

BILAG 6

Prøvninger til bestemmelse af materialers horisontale forbrændingshastighed

1.   Prøveudtagning og princip

1.1.   Hvis der er tale om et isotropisk materiale, skal der udtages 5 eksemplarer til prøvning, og hvis der er tale om ikke-isotropiske materialer, skal der udtages 10 eksemplarer (5 for hver retning).

1.2.   Prøverne udtages af det materiale, der skal underkastes afprøvning. Når det drejer sig om materialer med forskellige forbrændingshastigheder alt efter materialets retning, skal hver retning afprøves. Prøveemnerne udtages og anbringes i prøveapparaturet, således at det bliver muligt at måle den højeste forbrændingshastighed. Når materialet leveres afskåret i bestemte bredder, skal der afskæres en længde på mindst 500 mm over hele bredden. Prøverne udtages af emnet i en afstand af mindst 100 mm fra materialets kant og med lige store mellemrum. Prøverne udtages på samme måde på de færdige produkter, hvis produktets form tillader det. Hvis produktets tykkelse er større end 13 mm, skal den reduceres til 13 mm ved en mekanisk metode på den side, der ikke vender ind mod kabinen. Hvis dette ikke kan lade sig gøre, udføres prøven efter aftale med den tekniske tjeneste på den oprindelige tykkelse af materialet, hvilket skal anføres i prøverapporten.

Kompositmaterialer (se punkt 6.1.3) afprøves som et ensartet stykke. I tilfælde af flere lag af forskellige materialer, der ikke betragtes som kompositmaterialer, skal hvert enkelt lag i en dybde af 13 mm fra den side, der vender ind mod kabinen, afprøves særskilt.

1.3.   Et prøveemne anbringes vandret på et U-formet stativ og udsættes for en defineret flamme i 15 sekunder i et forbrændingskammer, idet flammen virker på prøveemnets frie kant. Prøven giver mulighed for at bestemme, om og i givet fald hvornår flammen slukkes, samt hvor lang tid det tager for flammen at gennemløbe en målt afstand.

2.   Udstyr

Et forbrændingskammer (figur 1), helst af rustfrit stål, med de i figur 2 anførte dimensioner. På kammerets forside er der en ildfast observationsrude, som kan dække hele forsiden og fungere som adgangsluge.

Kammerets bund er forsynet med ventilationshuller, og i den øverste del er der en udluftningssprække, som går hele vejen rundt. Forbrændingskammeret placeres på fire fødder med en højde på 10 mm.

I den ene ende kan kammeret have en åbning til indføring af prøveholderen med den udtagede prøve; i den anden ende føres gasslangen ind gennem en åbning. Det smeltede materiale opsamles i en skål (se figur 3), der står på kammerets bund mellem ventilationshullerne uden at tildække disse.

Figur 1

Eksempel på forbrændingskammer med prøveholder og opsamlingsskål

Figur 2

Eksempel på forbrændingskammer

(Dimensioner i millimeter)

Udluftningssprække

Prøveemne

Gasbrænder

Figur 3

Eksempel på opsamlingsskål

(Dimensioner i millimeter)

En prøveholder bestående af to U-formede metalplader eller rammer af korrosionsbestandigt materiale. Dimensionerne fremgår af figur 4.

Den nederste plade er forsynet med tapper og den øverste plade med udboringer, der passer hertil, således at prøveemnet kan fastgøres sikkert. Tapperne fungerer ligeledes som målepunkter for forbrændingsafstandens begyndelse og afslutning.

Et stativ bestående af varmebestandige tråde med en diameter på 0,25 mm, der er udspændt på tværs af prøveholderens nederste plader med mellemrum på 25 mm (se figur 5).

Prøveemnets nederste del skal være i en afstand på 178 mm over bundpladen. Afstanden mellem prøveholderens kant og kammerets yderste punkt skal være 22 mm; afstanden mellem kanterne på langs af prøveholderen og kammerets sider skal være 50 mm (alle dimensioner målt indvendigt) (se figur 1 og 2).

Figur 4

Eksempel på prøveholder

(Dimensioner i mm)

Dæksel

Prøveemne

Figur 5

Tværsnit af den nederste del af den U-formede ramme, som er beregnet til at blive udstyret med støttetråde

(Dimensioner i millimeter)

Sprækker 0,5 x 0,5

Længeretning

→

(retning, prøveemne)

Rammens

yder

Sprækker 2 x 2

2.3.   Gasbrænder

Denne lille flammekilde udgøres af en bunsenbrænder med en indvendig diameter på 9,5 ± 0,5 mm. Denne anbringes i forbrændingskammeret således, at dysens centrum befinder sig 19 mm under midten af underkanten på prøveemnets åbne side (se figur 2).

2.4.   Prøvegas

Den gas, der tilføres brænderen, skal have en brændværdi i nærheden af 38 MJ/m3 (f.eks. naturgas).

2.5.   Metalkam med en længde på mindst 110 mm og syv eller otte tænder med afrundet spids for hver 25 mm.

2.6.   Kronometer med en nøjagtighed på 0,5 sek.

2.7.   Stinkskab. Forbrændingskammeret kan anbringes i et stinkskab, forudsat at stinkskabets indvendige rumfang er mindst 20 gange, men højst 110 gange større end forbrændingskammerets rumfang, og at ingen af dets dimensioner (højde, bredde eller dybde) er mere end 2,5 gange større end én af de to andre. Før afprøvning måles den vertikale lufthastighed i stinkskabet 100 mm foran og bagved det sted, hvor forbrændingskammeret tænkes anbragt. Den skal være på mellem 0,10 og 0,30 m/sek. for at undgå, at operatøren generes af forbrændingsprodukterne. Der kan anvendes et stinkskab med naturlig ventilation med en passende lufthastighed.

3.   Prøveemner

3.1.   Form og dimensioner

Prøveemnets form og dimensioner fremgår af figur 6. Prøveemnets tykkelse skal være den samme som tykkelsen af det produkt, der skal underkastes prøvning. Den må dog ikke være større end 13 mm. Hvis prøveudtagningen tillader det, skal prøveemnets tværsnit være konstant over hele længden.

Figur 6

Prøveemne

(Dimensioner i millimeter)

3.1.2.   Hvis et produkts form og dimensioner ikke gør det muligt at udtage en prøve af en bestemt dimension, skal følgende minimumsdimensioner overholdes:

| a) | på prøveemner med en bredde på mellem 3 og 60 mm skal længden være 356 mm. I dette tilfælde afprøves materialet over produktets bredde |
| --- | --- |

a)

på prøveemner med en bredde på mellem 3 og 60 mm skal længden være 356 mm. I dette tilfælde afprøves materialet over produktets bredde

| b) | på prøveemner med en bredde på mellem 60 og 100 mm skal længden være mindst 138 mm. I dette tilfælde svarer den mulige forbrændingsafstand til prøveemnets længde, idet målingen begynder ved første målepunkt. |
| --- | --- |

b)

på prøveemner med en bredde på mellem 60 og 100 mm skal længden være mindst 138 mm. I dette tilfælde svarer den mulige forbrændingsafstand til prøveemnets længde, idet målingen begynder ved første målepunkt.

3.2.   Konditionering

Prøveemnerne opbevares i mindst 24 timer og højst syv dage ved en temperatur på 23° ± 2 °C og en relativ luftfugtighed på 50 ± 5 % og skal forblive under disse betingelser indtil umiddelbart før prøvningstidspunktet.

4.   Procedure

4.1.   Prøveemner med luv eller lodden overflade anbringes på en plan flade og redes to gange mod luven med kammen (punkt 2.5).

4.2.   Prøveemnerne anbringes i prøveholderen (punkt 2.2), således at den udsatte side vendes nedad i retning af flammen.

4.3.   Gasflammen indstilles til en højde af 38 mm ved hjælp af mærket på kammeret, idet brænderens luftindtag er lukket. For at stabiliseres skal flammen brænde mindst et minut, inden prøverne indledes.

4.4.   Prøveholderen skubbes ind i forbrændingskammeret, således at prøveemnets ende udsættes for flammen, og gastilførslen afbrydes 15 sekunder senere.

4.5.   Målingen af forbrændingstiden påbegyndes i det øjeblik, hvor flammen passerer det første målepunkt. Der foretages observationer af flammens udbredelse på den side, der brænder hurtigst (over- eller underside).

4.6.   Målingen af forbrændingstiden afsluttes, når flammen når det sidste målepunkt, eller når flammen slukkes, inden den når dette punkt. Hvis flammen ikke når det sidste målepunkt, måles den brændte afstand indtil det punkt, hvor flammen slukkes. Den brændte afstand er den opløste del af prøveemnet, der er ødelagt udvendigt eller indvendigt af forbrændingen.

4.7.   Hvis prøveemnet ikke antændes, eller hvis det ikke fortsætter med at brænde, efter at brænderen er slukket, eller flammen slukkes, inden den når det første målepunkt, således at det ikke er muligt at måle forbrændingens varighed, anføres det i prøverapporten, at forbrændingshastigheden er 0 mm/minut.

4.8.   Under en serie prøver eller ved gentagne prøver skal man sikre sig, at forbrændingskammeret og prøveholderen har en maksimumstemperatur på 30 °C, inden de enkelte prøver indledes.

5.   Beregninger

Forbrændingshastigheden, B (1), i millimeter pr. minut er givet ved formlen:

B = 60 s/t

hvor:

| s | = | længden i millimeter af den brændte afstand |
| --- | --- | --- |
| t | = | forbrændingens varighed i sekunder for afstanden s |

s

=

længden i millimeter af den brændte afstand

t

=

forbrændingens varighed i sekunder for afstanden s

---

(1)  Forbrændingshastigheden (B) for hvert prøveemne beregnes kun, hvis flammen når det sidste målepunkt eller enden af prøveemnet.

---

BILAG 7

Afprøvning til bestemmelse af materialers smelteegenskaber

1.   Prøveudtagning og princip

1.1.   Der skal afprøves fire prøveemner for hver af de to sider (hvis de ikke er identiske).

1.2.   Et prøveemne anbringes i vandret stilling og udsættes for et elektrisk varmeapparat. Der anbringes en beholder under prøveemnet til opsamling af de opståede dråber. Der lægges noget vat i denne beholder med henblik på at kontrollere, om nogen af dråberne står i flammer.

2.   Udstyr

Udstyret består af (figur 1):

| a) | et elektrisk varmeapparat |
| --- | --- |

a)

et elektrisk varmeapparat

| b) | en prøveholder med rist |
| --- | --- |

b)

en prøveholder med rist

| c) | en beholder (til nedfaldne dråber) |
| --- | --- |

c)

en beholder (til nedfaldne dråber)

| d) | et stativ (til udstyret). |
| --- | --- |

d)

et stativ (til udstyret).

2.1.   Varmekilden er et elektrisk varmeapparat med en nytteeffekt på 500 W. Strålefladen skal være fremstillet af en gennemsigtig kvartsplade med en diameter på 100 ± 5 mm.

Den udstrålede varme fra udstyret, målt på en flade, som er parallel med varmeapparatets flade i en afstand af 30 mm, skal være 3 W/cm2.

2.2.   Kalibrering

Til kalibrering af varmeapparatet anvendes et varmefluxmeter (radiometer) af typen Gardon (folie) med et konstruktionseffektområde på ikke over 10 W/cm2. Det emne, der udsættes for bestråling, og eventuelt i mindre omfang konvektion, skal være fladt, cirkelrundt, ikke over 10 mm i diameter og være belagt med en bestandig matsort lak.

Emnet skal indeholdes i en vandkølet beholder, hvis forside skal være af højpoleret metal, flad, sammenfaldende med emnets plan og cirkelrund, med en diameter på ca. 25 mm.

Strålingen må ikke gå gennem nogen rude, før den når emnet.

Instrumentet skal være robust, enkelt at opstille og anvende, ufølsomt over for træk og med en stabil kalibrering. Instrumentets nøjagtighed skal ligge inden for ± 3 % og gentageligheden inden for 0,5 %.

Hver gang der foretages en omkalibrering af varmeapparatet, skal varmefluxmeterets kalibrering kontrolleres ved sammenligning med et instrument, der opbevares som referencenorm og ikke anvendes til noget andet formål.

Referenceinstrumentet skal kalibreres fuldstændigt en gang om året i overensstemmelse med en national standard.

2.2.1.   Kontrol af kalibreringen

Den bestråling, der frembringes af kraftkilden, og som ifølge den oprindelige kalibrering svarer til en bestråling på 3 W/cm2, skal kontrolleres med hyppige mellemrum (mindst en gang for hver 50 driftstimer), og udstyret skal omkalibreres, hvis der ved en sådan kontrol viser sig en afvigelse på mere end 0,06 W/cm2.

2.2.2.   Kalibreringsprocedure

Udstyret placeres i et miljø, der i det væsentlige er frit for luftstrømme (højst 0,2 m/s).

Udstyrets varmefluxmeter stilles i prøveemneposition, således at målet for varmefluxmeteret befinder sig centralt inden for varmeapparatets overflade.

Tænd elforsyningen og etabler den kraftforsyning i strømfordeleren, der er nødvendig til at frembringe en bestråling i midten af varmeapparatets overflade på 3 W/cm2. Justering til kraftenheden til visning af 3 W/cm2 bør efterfølges af en periode på fem minutter uden yderligere justering for at sikre ligevægten.

2.3.   Prøveholderen skal være en metalring (figur 1). Oven på denne holder anbringes en rist fremstillet af rustfri ståltråd, med følgende dimensioner:

| a) | indvendig diameter: 118 mm |
| --- | --- |

a)

indvendig diameter: 118 mm

| b) | hullernes dimension: 2,10 mm2 |
| --- | --- |

b)

hullernes dimension: 2,10 mm2

| c) | ståltrådens diameter: 0,70 mm. |
| --- | --- |

c)

ståltrådens diameter: 0,70 mm.

2.4.   Beholderen skal bestå af et cylindrisk rør med en indvendig diameter på 118 mm og en dybde på 12 mm. Beholderen fyldes med vat.

2.5.   De i punkt 2.1, 2.3 og 2.4 anførte genstande fastholdes af et lodret stativ.

Varmeapparatet er anbragt oven på holderen, således at strålefladen er horisontal og strålingen sker nedad.

Stativet skal være forsynet med håndtag/pedal, hvormed varmeapparatets holder langsomt kan løftes. Det skal ligeledes være forsynet med en lås, således at varmeapparatet kan føres tilbage til udgangspositionen.

I deres normale stilling skal akserne for varmeapparatet, prøveholderen og beholderen være sammenfaldende.

3.   Prøveemner

Prøveemner skal måle: 70 mm × 70 mm. Prøverne udtages på samme måde på de færdige produkter, hvis produktets form tillader det. Hvis produktets tykkelse er større end 13 mm, skal den reduceres til 13 mm ved en mekanisk metode på den side, der ikke vender ind mod kabinen. Hvis dette ikke kan lade sig gøre, udføres prøven efter aftale med den tekniske tjeneste på den oprindelige bredde af materialet, hvilket skal anføres i prøverapporten.

Kompositmaterialer (se punkt 6.1.3 i regulativet) afprøves som et ensartet stykke.

I tilfælde af flere lag af forskellige materialer, der ikke betragtes som kompositmaterialer, skal hvert enkelt lag i en dybde af 13 mm fra den side, der vender ind mod kabinen, afprøves særskilt.

Den samlede masse af det afprøvede materiale skal være mindst 2 g. Hvis et emnes masse er mindre, tilføjes et tilstrækkeligt antal prøveemner.

Hvis materialets to overflader er forskellige, afprøves begge flader, hvilket indebærer, at der afprøves otte prøveemner. Prøveemnerne og vattet konditioneres i mindst 24 timer ved en temperatur på 23 ± 2 °C og en relativ luftfugtighed på 50 ± 5 % og skal forblive under disse betingelser indtil umiddelbart før afprøvningstidspunktet.

4.   Procedure

Prøveemnet anbringes på holderen, og denne indstilles således, at afstanden mellem varmeapparatets overflade og prøveemnets overside er 30 mm.

Beholderen, inklusive vattet, anbringes under holderens rist i en afstand af 300 mm.

Varmeapparatet flyttes til side, således at det ikke kan stråle på prøveemnet, og tændes. Når det er på fuld styrke, flyttes det hen over prøveemnet, og tidtagningen indledes.

Hvis materialet smelter eller deformerer, ændres varmeapparatets højde, således at afstanden på 30 mm bevares.

Hvis materialet antændes, flyttes varmeapparatet til side 3 sekunder senere. Det føres tilbage i stilling, når flammen er slukket, og den samme fremgangsmåde gentages, så ofte det er nødvendigt i de første 5 minutter af afprøvningen.

Efter afprøvningens femte minut foretages følgende:

| i) | Hvis prøveemnet er slukket (hvad enten det antændtes eller ej under de første 5 minutter af afprøvningen), fastholdes varmeapparatet i stillingen, selv om prøveemnet genantændes. |
| --- | --- |

i)

Hvis prøveemnet er slukket (hvad enten det antændtes eller ej under de første 5 minutter af afprøvningen), fastholdes varmeapparatet i stillingen, selv om prøveemnet genantændes.

| ii) | Hvis materialet står i flammer, føres varmeapparatet først tilbage i stilling, når materialet er slukket. |
| --- | --- |

ii)

Hvis materialet står i flammer, føres varmeapparatet først tilbage i stilling, når materialet er slukket.

I begge tilfælde skal afprøvningen fortsættes i yderligere 5 minutter.

5.   Resultater

De konstaterede fænomener noteres i prøverapporten, f.eks.:

| i) | eventuelt dråbefald, med eller uden flammer |
| --- | --- |

i)

eventuelt dråbefald, med eller uden flammer

| ii) | eventuel antændelse af vattet. |
| --- | --- |

ii)

eventuel antændelse af vattet.

Figur 1

(dimensioner i millimeter)

1 = Varmeapparat

2 = Prøveemne

3 = Rist (til at hold prøveemnet)

4 = Vat

5 = Beholder

Rist

Bevægelig metalring

Metalring (fast)

Beskrivelse af de metalringe,

som holder prøveemnet

---

BILAG 8

Afprøvning til bestemmelse af materialers vertikale forbrændingshastighed

1.   PRØVEUDTAGNING OG PRINCIP

1.1.   Hvis der er tale om et isotropisk materiale, skal der udtages 3 eksemplarer til prøvning, og hvis der er tale om ikke-isotropiske materialer, skal der udtages 6 eksemplarer.

1.2.   Denne prøve består i at udsætte prøveemner, som holdes i en lodret stilling, for en flamme og bestemme, hvor hurtigt flammen breder sig over det afprøvede materiale.

2.   UDSTYR

Udstyret består af:

| a) | en prøveholder |
| --- | --- |

a)

en prøveholder

| b) | en brænder |
| --- | --- |

b)

en brænder

| c) | et ventilationssystem til fjernelse af gas og forbrændingsprodukter |
| --- | --- |

c)

et ventilationssystem til fjernelse af gas og forbrændingsprodukter

| d) | en skabelon |
| --- | --- |

d)

en skabelon

| e) | markeringstråde af hvide merceriserede bomuldstråde med en maksimal lineær massefylde på 50 tex. |
| --- | --- |

e)

markeringstråde af hvide merceriserede bomuldstråde med en maksimal lineær massefylde på 50 tex.

2.1.   Prøveholderen består af en 560 mm høj rektangulær ramme og har to fast forbundne parallelle stænger med 150 mm's afstand, hvorpå der er anbragt tapper, som holder prøveemnet, der befinder sig i et plan mindst 20 mm fra rammen. Tapperne må ikke være større end 2 mm i diameter og skal være mindst 27 mm lange. Tapperne anbringes på de parallelle stænger på de steder, der er vist i figur 1. Rammen anbringes på et passende underlag, således at stængerne holdes lodret under afprøvningen (for at holde prøveemnet på tapperne væk fra rammen kan der anbringes afstandsstykker på 2 mm op ad tapperne).

2.2.   Brænderen er beskrevet i figur 3.

Brænderens gas kan være enten propangas eller butangas.

Brænderen anbringes foran, men under prøveemnet, således at den befinder sig i et plan, der går gennem prøveemnets vertikale midterlinje og vinkelret på dets overfalde (se figur 2), sådan at længdeaksen hælder opad i en vinkel på 30° i forhold til lodret mod prøveemnets nederste kant. Afstanden mellem brænderens spids og prøveemnets nederste kant skal være 20 mm.

2.3.   Prøveudstyret anbringes i et stinkskab, forudsat at stinkskabets indvendige rumfang er mindst 20 gange, men højst 110 gange større end prøveudstyrets rumfang, og at ingen af dets dimensioner (højde, bredde eller dybde) er mere end 2,5 gange større end en af de to andre. Før afprøvning måles den vertikale lufthastighed i stinkskabet 100 mm foran og bagved det sted, hvor prøveudstyret tænkes anbragt. Den skal være på mellem 0,10 og 0,30 m/sek. for at undgå, at operatøren generes af forbrændingsprodukterne. Der kan anvendes et stinkskab med naturlig ventilation med en passende lufthastighed.

2.4.   Der anvendes en flad stiv skabelon fremstillet af egnet materiale og af en størrelse svarende til prøveemnets størrelse. Der bores huller på ca. 2 mm i diameter i skabelonen, som er anbragt således, at afstanden mellem hullernes centrum svarer til afstanden mellem tapperne på rammerne (se figur 1). Hullerne skal befinde sig i samme afstand omkring skabelonens lodrette midterlinjer.

3.   PRØVEEMNER

3.1.   Prøveemnernes dimensioner er: 560 × 170 mm

3.2.   Prøveemnerne skal konditioneres i mindst 24 timer ved en temperatur på på 23 ± 2 °C og en relativ luftfugtighed på 50 ± 5 % og skal forblive under disse betingelser indtil umiddelbart før afprøvningstidspunktet.

4.   PROCEDURE

4.1.   Prøven udføres i en atmosfære med en temperatur på mellem 10 °C og 30 °C og en relativ luftfugtighed på mellem 15 % og 80 %.

4.2.   Brænderen forvarmes i 2 minutter. Flammehøjden justeres til 40 ± + 2 mm målt som afstanden mellem brænderrørets øverste del og spidsen af den gule del af flammen, når brænderen rettes lodret, og flammen ses i dæmpet belysning.

4.3.   Prøveemnet anbringes på prøverammens tapper, idet man sikrer sig, at tapperne går gennem de punkter, der er afmærket på grundlag af skabelonen, og at prøveemnet befinder sig mindst 20 mm fra rammen. Rammen anbringes på holderen, således at prøveemnet er lodret.

4.4.   Markeringstrådene fastgøres horisontalt foran prøveemnet på de steder, der er vist i figur 1. Hvert sted bindes tråden i sløjfe, således at de to dele ligger 1 mm og 5 mm fra prøveemnets forside.

Hver sløjfe fastgøres til en passende tidtagningsanordning. Tråden skal være tilstrækkelig spændt til at kunne bevare placeringen i forhold til prøveemnet.

4.5.   Prøveemnet udsættes for flammen i 5 sekunder. Antændelse anses for at være sket, hvis prøveemnet fortsat står i flammer 5 sekunder, efter at den antændende flamme er fjernet. Sker der ikke antændelse, rettes flammen i 15 sekunder mod et andet konditioneret prøveemne.

4.6.   Hvis resultatet af et sæt af tre prøveemner overstiger mindsteresultatet med 50 %, afprøves endnu et sæt af tre prøveemner med hensyn til denne retning eller flade. Hvis et eller to prøveemner i et sæt af tre prøveemner ikke brænder til den øverste markeringstråd, afprøves endnu et sæt på tre prøveemner med hensyn til denne retning eller flade.

4.7.   Der måles følgende tider i sekunder:

| a) | fra det øjeblik flammen rettes mod emnet til den første markeringstråd (t1) brister |
| --- | --- |

a)

fra det øjeblik flammen rettes mod emnet til den første markeringstråd (t1) brister

| b) | fra det øjeblik flammen rettes mod emnet til den anden markeringstråd (t2) brister |
| --- | --- |

b)

fra det øjeblik flammen rettes mod emnet til den anden markeringstråd (t2) brister

| c) | fra det øjeblik flammen rettes mod emnet til den tredje markeringstråd (t3) brister. |
| --- | --- |

c)

fra det øjeblik flammen rettes mod emnet til den tredje markeringstråd (t3) brister.

5.   RESULTATER

De konstaterede fænomener noteres i prøverapporten, f.eks.:

| i) | forbrændingens varighed: t1, t2 og t3 i sekunder og |
| --- | --- |

i)

forbrændingens varighed: t1, t2 og t3 i sekunder og

| ii) | de tilsvarende forbrændte afstande: d1, d2 og d3 i mm. |
| --- | --- |

ii)

de tilsvarende forbrændte afstande: d1, d2 og d3 i mm.

Forbrændingshastigheden V1 og hastighederne V2 og V3 skal eventuelt beregnes således (for hvert enkelt prøveemne, hvis flammen når mindst den første markeringstråd):

Vi = 60 di/ti (mm/min)

Der tages hensyn til den største forbrændingshastighed for V1, V2 og V3.

Figur 1

Prøveholder

(Dimensioner i millimeter)

Tredje markeringstråd

Anden markeringstråd

Prøveemne

Første markeringstråd

Monteringstapper

Ø To afstandsstykker

(valgfrit)

Brænder

Figur 2

Antændingssted for brænderen

Prøveemne

Ramme

Astandsstykke

(valgfrit)

minutes

Pins

Brænder

Brænder

Antænding af kanten

Figur 3

Gasbrænder

(Dimensioner i millimeter)

Strålespids

Tilpasses

under

samlingen

Brænderrør

Flammestabilisator

Chokerrør

Kærv

a) Gasbrænderens indretning

c) Flammestabilisator

b) Strålespids

(*) Delediameter: 4,4 mm

Gasblandingszone

Spredningszone

Luftkammer

Udløb

d) Brænderrør

---

| 10.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 177/290 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 177/290

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 121 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår placering og identificering af manuelle betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer

omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 3 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 24. oktober 2009

INDHOLD

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ændring af køretøjstypen eller nogen del af specifikationerne for betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer og udvidelse af godkendelsen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Navne og adresser på tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

10.

BILAG

| Bilag 1 — | Meddelelse vedrørende godkendelse eller udvidelse af godkendelse eller inddragelse af godkendelse for en køretøjstype, for så vidt angår placering og identificering af manuelle betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer i motorkøretøjer i henhold til regulativ nr. 121. |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Udformning af godkendelsesmærker |
| --- | --- |

Bilag 2 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse M og N (1). Regulativet fastlægger krav til placering, identificering, farve og lysmarkering af motorkøretøjers manuelle betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer. Dets formål er at sikre tilgængeligheden og synligheden af køretøjers betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer samt at lette brugen af disse både ved dag og ved nat for herved at reducere faren ved afledning af førerens opmærksomhed fra kørslen og ved fejlvalg af betjeningsorganer.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

2.1.   »betjeningsorgan«: den manuelt betjente del af en anordning, der sætter føreren i stand til at ændre et køretøjs eller en del af et køretøjs tilstand eller funktion

2.2.   »anordning«: et element eller kompleks af elementer, som skal udføre en eller flere funktioner

2.3.   »indikator«: en anordning, der viser størrelsen af de fysiske egenskaber, instrumentet er beregnet til at registrere

2.4.   »fællesområde«: et område, hvori to eller flere informationsfunktioner (f.eks. symbol) kan vises, men dog ikke samtidig

2.5.   »Kontrolanordning«: et optisk signal, der, når det er tændt, angiver, at en anordning er aktiveret, eller angiver korrekt funktion eller tilstand, fejlfunktion eller fejltilstand, eller funktionssvigt.

2.6.   »i umiddelbar nærhed«: at der ikke er placeret noget betjeningsorgan, nogen kontrolanordning, indikator, eller anden potentiel distraktionskilde mellem det identificerende symbol og den kontrolanordning, den indikator eller det betjeningsorgan, det pågældende symbol hører til

2.7.   »fabrikant«: den person eller det organ, der er ansvarlig over for den godkendende myndighed for alle aspekter af typegodkendelsen og for at sikre produktionens overensstemmelse. Den fysiske henholdsvis juridiske person behøver ikke være direkte involveret i alle konstruktionsfaser af køretøjet, systemet, komponenten eller den separate tekniske enhed, der søges godkendt

2.8.   »køretøjstype«: køretøjer, der ikke med hensyn til indre indretning afviger på en sådan måde, at identificeringen af symboler for betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer eller betjeningen af betjeningsorganer kan påvirkes

2.9.   »godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype, hvad angår monteringsmåde, grafisk udformning, læsbarhed, farve og lysstyrke af betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype, for så vidt angår specifikationer for betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer, skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes befuldmægtigede repræsentant.

Ansøgningen skal bilægges nedennævnte dokumenter og oplysninger i tre eksemplarer:

3.2.1.   en beskrivelse af køretøjstypen

3.2.2.   en liste over dele, der er nærmere angivet i tabel 1 i dette regulativ, og som af køretøjets fabrikant er angivet som køretøjets betjeningsorganer, kontrolanordninger eller indikatorer

3.2.3.   den grafiske udformning af symboler til identificering af betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer, og

3.2.4.   tegninger og/eller fotografier, der viser layoutet af betjeningsorganer og placeringen af kontrolanordninger og indikatorer i køretøjet.

3.3.   Til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af typegodkendelsesprøvningen, indleveres et køretøj eller en repræsentativ del af et køretøj monteret med et komplet sæt betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer, som foreskrevet i punkt 3.2.2 ovenfor, repræsenterende den køretøjstype, der søges godkendt.

4.   GODKENDELSE

4.1.   Hvis den køretøjstype, der søges godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i regulativet, udstedes der godkendelse for den pågældende køretøjstype.

4.2.   Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Dette nummers første to cifre (på nuværende tidspunkt 00 for regulativet i dets oprindelige version) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Medmindre andet følger af bestemmelserne i dette regulativs punkt 6, må samme nummer ikke af samme kontraherende part tildeles en anden køretøjstype eller samme køretøjstype, som er blevet indleveret til prøvning med udstyr, der ikke er nævnt i den i punkt 3.2.2 ovenfor omhandlede liste.

4.3.   Meddelelse om godkendelse, udvidelse af godkendelse eller nægtelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype/del i henhold til dette regulativ, skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

Alle køretøjer, som er af en type godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et synligt og let tilgængeligt sted, som er angivet på typegodkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke. Dette internationale godkendelsesmærke skal bestå af:

4.4.1.   en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)

4.4.2.   nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.4.1.

4.5.   Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i det land, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det mærke, der er beskrevet i punkt 4.4.1.

4.6.   Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.

4.7.   Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.

4.8.   Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på udformningen af godkendelsesmærker.

5.   FORSKRIFTER

Et køretøj, der er monteret med et betjeningsorgan, en kontrolanordning eller en indikator, som er indeholdt i tabel 1, skal opfylde de i dette regulativ fastsatte krav til placering, identificering, farve og lysmarkering af sådanne betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer.

5.1.   Placering

5.1.1.   De betjeningsorganer, der skal anvendes af køretøjets fører under kørslen, skal være placeret, så de kan betjenes af føreren under de i punkt 5.6.2 nævnte forhold.

5.1.2.   Kontrolanordninger og indikatorer skal placeres, således at de er synlige og genkendelige for en fører både om natten og om dagen under de i punkt 5.6.1 og 5.6.2 beskrevne forhold. Kontrolanordninger og indikatorer behøver ikke at være synlige eller genkendelige, når de ikke er aktiverede.

5.1.3.   Symboler for kontrolanordninger, indikatorer og betjeningsorganer skal placeres på eller i umiddelbar nærhed af de kontrolanordninger, indikatorer og betjeningsorganer, de identificerer. Hvis der er tale om et flerfunktionsbetjeningsorgan, er det dog ikke nødvendigt at placere symbolerne i umiddelbar nærhed. De skal dog ikke desto mindre placeres så tæt som praktisk muligt ved et sådant flerfunktionsbetjeningsorgan.

5.1.4.   Uanset bestemmelserne i punkt 5.1.1, 5.1.2 og 5.1.3, skal kontrolanordningen for »passager-airbag ikke aktiveret«, hvis monteret, være placeret inde i køretøjet foran og over både førersædets og passagerforsædets/-forsædernes H-punkt, når disse står i forreste siddestilling. Den kontrolanordning, der advarer forsædepassagerer om, at passager-airbaggen ikke er aktiveret, skal være synlig for føreren og forsædepassageren/-passagererne under alle kørselsforhold.

5.2.   Identifikation

5.2.1.   Når de betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer, der er anført i rubrikken kolonne 3 i tabel 1, er monteret, skal disse identificeres ved anvendelse af de i kolonne 2 i tabel 1 angivne tilhørende symboler. Dette krav gælder ikke hornets (hørligt advarselssignal) betjeningsorgan, når hornet betjenes ved hjælp af et smalt ringformet betjeningsorgan eller ved hjælp af et kabel. Hvis et symbol anvendes til at identificere betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer, der ikke er indeholdt i tabel 1, anbefales det at anvende et symbol angivet til dette formål i ISO-standard 2575:2000, for så vidt et sådant symbol er indeholdt i standarden, og symbolet er egnet til den pågældende anvendelse.

5.2.2.   Til identificering af et betjeningsorgan, en kontrolanordning eller en indikator, der ikke er indeholdt i tabel 1 eller omfattet af ISO 2575:2000, kan fabrikanten anvende et symbol af egen udformning. Et sådant symbol kan omfatte internationalt anerkendte alfabetiske eller numeriske angivelser. Alle anvendte symboler skal følge de i punkt 4 i ISO 2575:2000 fastsatte udformningsprincipper.

5.2.3.   Supplerende symboler kan, hvis påkrævet af tydelighedsgrunde, anvendes sammen med ethvert af de i tabel 1 eller ISO 2575:2000 beskrevne symboler.

5.2.4.   For hvert enkelt yderligere eller supplerende symbol, der anvendes af fabrikanten, gælder det, at dette ikke må give årsag til forveksling med nogen af de symboler, der er beskrevet i dette regulativ.

5.2.5.   Når betjeningsorgan og indikator eller kontrolanordning for samme funktion er kombineret, kan et enkelt symbol anvendes til identificering af sådan kombinationsfunktion.

5.2.6.   Med undtagelse af det i punkt 5.2.7 foreskrevne skal alle symboler til identificering af kontrolanordninger, indikatorer og betjeningsorganer, der er anført i tabel 1 eller omfattet af ISO 2575:2000, for føreren fremstå i opret stilling. Hvad angår drejelige betjeningsorganer, gælder dette punkt for sådanne i »afbrudt« stilling.

Symboler for følgende behøver ikke fremstå for føreren i opret stilling:

5.2.7.1.   hornbetjening

5.2.7.2.   betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer placeret på rattet, når rattet står i anden stilling end lige fremadkørsel, samt

5.2.7.3.   ethvert drejeligt betjeningsorgan, for hvilket der ikke findes en »afbrudt« stilling.

5.2.8.   Ethvert betjeningsorgan for automatisk fastholdelse af hastighed (fartpilot) og ethvert betjeningsorgan for varme- og airconditionanlæg skal være forsynet med et symbol for hver enkelt funktion af hvert af de pågældende systemer.

5.2.9.   Når der er monteret betjeningsorgan til trinløs regulering af en funktion, skal enhver sådan funktions justeringsgrænser markeres for hvert enkelt betjeningsorgan.

Hvis der anvendes farver til markering af justeringsgrænserne for en temperaturfunktion, skal den øvre temperaturgrænse (varm) markeres ved farven rød og den nedre (kold) ved farven blå. Hvis en funktions tilstand eller grænsestilling vises af en indikator, der er placeret adskilt fra og ikke i umiddelbar nærhed af betjeningsorganet for den pågældende funktion, skal betjeningsorganet og indikatoren identificeres ved hver sit symbol som foreskrevet i punkt 5.1.3.

5.3.   Lysmarkering

5.3.1.   Symboler for betjeningsorganer, ud for hvilke der står »Ja« i kolonne 4 i tabel 1, skal kunne være lysende, når positionslygterne er tændt. Dette gælder dog ikke for betjeningsorganer placeret på gulv, midterkonsol, rat eller ratstamme eller i området ved loftsrammen, eller for betjeningsorganer for varme- og airconditionanlæg, der ikke sender luft direkte til forruden.

5.3.2.   Indikatorer og tilhørende symboler, ud for hvilke der står »Ja« i kolonne 4 i tabel 1, skal lyse, når den anordning, der starter og/eller standser motoren, står i en stilling, der gør det muligt for motoren at gå, og positionslygterne er tændt.

5.3.3.   Indikatorer, symboler for indikatorer og symboler for betjeningsorganer behøver ikke at lyse, når forlygterne anvendes som overhalingslys eller dagkørelyslygter.

5.3.4.   Ethvert betjeningsorgan og enhver indikator samt symboler til identificering af sådanne kan efter fabrikantens valg konstrueres til på ethvert tidspunkt at kunne være lysende.

5.3.5.   En kontrolanordning må kun lyse, når den angiver den fejlfunktion eller tilstand, den er beregnet til at identificere, samt ved elpærekontrol.

5.3.6.   Kontrolanordningers lysstyrke

Der skal være taget foranstaltninger til, at kontrolanordninger og symboler til identificering af disse er synlige og genkendelige for køretøjets fører under alle kørselsforhold.

5.4.   Farve

Lyset i hver af de i tabel 1 nævnte kontrolanordninger skal have den farve, der er angivet i tabellens kolonne 5.

5.4.1.1.   Hvis de allerede er monteret i køretøjet, som specificeret i tabel 1, med farvespecifikationerne i kolonne 5, kan ethvert symbol med fodnote 18 dog vises med andre farver for at give forskellige beskeder i overensstemmelse med den generelle farvekode som foreslået i punkt 5 i standarden ISO 2575:2004.

5.4.2.   Fabrikanten kan frit vælge farve på indikatorer og kontrolanordninger samt symboler til identificering af indikatorer og kontrolanordninger, der ikke er anført i tabel 1; farven må dog ikke indvirke på eller hindre identificering af nogen af de i tabel 1 nævnte kontrolanordninger, betjeningsorganer eller indikatorer. Den valgte farve skal være i overensstemmelse med de i punkt 5 i ISO-standard 2575:2000 foreskrevne retningslinjer.

5.4.3.   Hvert enkelt symbol, der er anvendt til identificering af en kontrolanordning, et betjeningsorgan eller en indikator, skal fremstå klart mod baggrunden.

5.4.4.   Det mørke areal af ethvert symbol kan erstattes af samme areals omrids.

5.5.   Fællesområde til visning af flere informationer

Der kan anvendes et fællesområde til visning af informationer fra en hvilken som helst kilde, forudsat at følgende krav er opfyldt:

5.5.1.1.   Kontrolanordninger og indikatorer i fællesområdet skal give relevante informationer, så snart den pågældende tilstand opstår.

Når tilstanden af de underliggende funktioner kræver aktivering af to eller flere kontrolanordninger, skal kontrolanordningernes informationer enten:

5.5.1.2.1.   gentages automatisk i rækkefølge, eller

5.5.1.2.2.   angives ved hjælp af et synligt signal og kunne vælges vist af føreren under de i punkt 5.6.2 beskrevne forhold.

5.5.1.3.   Kontrolanordningsinformationer for bremsesystemfejl, fjernlys, retningsviserblinklys og sikkerhedssele må ikke vises i samme fællesområde.

5.5.1.4.   Hvis en kontrolanordningsinformation for bremsesystemfejl, fjernlys, retningsviserblinklys eller sikkerhedssele vises i et fællesområde, skal denne fortrænge alle andre symboler i det pågældende fællesområde, når tilstanden af de underliggende funktioner kræver aktivering af kontrolanordningen.

5.5.1.5.   Med undtagelse af kontrolanordning for bremsesystemfejl, fjernlys, retningsviserblinklys og sikkerhedssele kan de viste informationer enten slukkes automatisk eller af føreren.

5.5.1.6.   Medmindre det fremgår af et bestemt regulativ, gælder farvekravene til kontrolanordninger ikke, når kontrolanordningerne er placeret i et fællesområde.

5.6.   Betingelser

5.6.1.   Førerens syn har tilpasset sig til det omgivende lys.

5.6.2.   Føreren er fastholdt af det monterede kollisionsbeskyttelsessystem, der er justeret efter fabrikantens anvisninger, men har bevægelsesfrihed inden for systemets begrænsninger.

6.   ÆNDRING AF KØRETØJSTYPEN ELLER NOGEN DEL AF SPECIFIKATIONERNE FOR BETJENINGSORGANER, KONTROLANORDNINGER OG INDIKATORER OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

Enhver ændring af køretøjstypen eller nogen del af specifikationerne for betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer eller af den ovenfor i punkt 3.2.2 nævnte liste skal meddeles den administrative myndighed, der har meddelt typegodkendelse af den pågældende køretøjstype. Den pågældende myndighed kan da enten:

6.1.1.   vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne; eller

6.1.2.   forlange endnu en prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for at foretage prøvningen.

6.2.   Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, via den ovenfor i punkt 4.3 anførte procedure.

6.3.   Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler et fortløbende nummer til hvert anmeldelsesskema, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse, og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

7.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal svare til de i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) anviste, og følgende krav skal være opfyldt:

7.1.   Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 ovenfor.

7.2.   Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.

8.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

8.1.   En godkendelse for en køretøjstype, der er meddelt i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne ikke opfyldes, eller hvis et køretøj med godkendelsesmærke ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

8.2.   Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en tidligere meddelt godkendelse, underretter denne straks de andre kontraherende parter, som anvender dette regulativ herom, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

9.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af en typegodkendelse fuldstændig ophører med at producere en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den godkendende myndighed herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

10.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGER, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af typegodkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.

11.   INDLEDENDE BESTEMMELSER

11.1.   Fra ikrafttrædelsesdatoen for dette regulativ kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, ikke

| a) | afvise ECE-typegodkendelse for en køretøjstype under dette regulativ, eller |
| --- | --- |

a)

afvise ECE-typegodkendelse for en køretøjstype under dette regulativ, eller

| b) | forbyde salg eller ibrugtagning af en køretøjstype for så vidt angår specifikationerne for betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer |
| --- | --- |

b)

forbyde salg eller ibrugtagning af en køretøjstype for så vidt angår specifikationerne for betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer

hvis køretøjstypen opfylder forskrifterne i dette regulativ.

11.2.   Indtil 2 år efter ikrafttrædelsen af dette regulativ må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at meddele national godkendelse for en køretøjstype for så vidt angår specifikationerne for betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer, hvis køretøjstypen ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ.

Tabel 1

Symboler, disses lysmarkering og farver

| Nr. | Kolonne 1 | Kolonne 2 | Kolonne 3 | Kolonne 4 | Kolonne 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Beskrivelse | Symbol (4) | Funktion | Lysmarkering | Farve |
| 1. | Hovedlysafbryder | (3) | Betjeningsorgan | Nej | — |
| | Kontrolanordningen må ikke fungere som kontrolanordning for (side)positionslys. | Kontrolanordning (14) | Ja | Grøn |
| 2. | Forlygternes nærlys | (3)
   (8)
   (15) | Betjeningsorgan | Nej | — |
| Kontrolanordning | Ja | Grøn |
| 3. | Forlygternes fjernlys | (3)
   (15) | Betjeningsorgan | Nej | — |
| Kontrolanordning | Ja | Blå |
| 4. | Forlygtevasker
  (med separat betjening) | (15) | Betjeningsorgan | Nej | |
| 5. | Retningsviserblinklys | (3)
   (5) | Betjeningsorgan | Nej | |
| Kontrolanordning | Ja | Grøn |
| 6. | Havariblink | (3) | Betjeningsorgan | Ja | |
| Kontrolanordning (6) | Ja | Rød |
| 7. | Tågeforlygter | (3) | Betjeningsorgan | Nej | |
| Kontrolanordning | Ja | Grøn |
| 8. | Tågebaglygte | (3) | Betjeningsorgan | Nej | |
| Kontrolanordning | Ja | Gul |
| 9. | Brændstofniveau | (20) | Kontrolanordning | Ja | Gul |
| or | Indikator | Ja | |
| 10. | Olietryk | (7)
   (20) | Kontrolanordning | Ja | Rød |
| Indikator | Ja | |
| 11. | Kølevæsketemperatur | (7)
   (20) | Kontrolanordning | Ja | Rød |
| Indikator | Ja | |
| 12. | Batteriopladning Ladetilstand | (20) | Kontrolanordning | Ja | Rød |
| | | Indikator | Ja | |
| 13. | Forrudeviskeranlæg
  (kontinuerlig funktion) | | Betjeningsorgan | Ja | |
| 14. | Elvindueslås | eller | Betjeningsorgan | Nej | |
| 15. | Forrudevaskeranlæg | | Betjeningsorgan | Ja | |
| 16. | Forrudevasker- og -viskeranlæg | | Betjeningsorgan | Ja | |
| 17. | Forrudeafisnings- og -afrimningsanlæg
  (med separat betjening) | | Betjeningsorgan | Ja | |
| Kontrolanordning | Ja | Gul |
| 18. | Bagrudeafisnings- og -afrimningsanlæg
  (med separat betjening) | | Betjeningsorgan | Ja | |
| Kontrolanordning | Ja | Gul |
| 19. | Positionslygter, sidemarkeringslygter og/eller markeringslygter bag | (3)
   (8) | Betjeningsorgan | Nej | |
| Kontrolanordning (14) | Ja (8) | Grøn |
| 20. | Parkeringslys | | Betjeningsorgan | Nej | |
| Kontrolanordning | Ja | Grøn |
| 21. | Sikkerhedssele | eller | Kontrolanordning | Ja | Rød |
| 22. | Airbagfejl | (10) | Kontrolanordning | Ja | Gul og/eller rød |
| 23. | Sideairbagfejl | (9)
   (10) | Kontrolanordning | Ja | Gul og/eller rød |
| 24. | Passagerairbag ikke aktiveret | | Kontrolanordning | Ja | Gul |
| 25. | Fejl i bremsesystem | (10) | Kontrolanordning | Ja | se bremse- reg. |
| 26. | Fejl i antiblokeringsbremsesystem | (11) | Kontrolanordning | Ja | Gul |
| 27. | Speedometer | km/h, hvis kilometer vises, mph, hvis mil vises (16) | Indikator | Ja | |
| 28. | Parkeringsbremse aktiveret | (11) | Kontrolanordning | Ja | Rød |
| 29. | Horn | | Betjeningsorgan | Nej | |
| 30. | Egendiagnosesystem for motor eller motorfejl | | Kontrolanordning | Ja | Gul |
| 31. | Dieselforvamer | | Kontrolanordning | Ja | Gul |
| 32. | Choker (koldstartsanordning) | | Betjeningsorgan | Nej | |
| Kontrolanordning | | Gul |
| 33. | Airconditionanlæg | eller A/C | Betjeningsorgan | Ja | |
| 34. | Automatgearindstilling (parkering — P)
  (bak — R)
  (frigear — N)
  (frem — D) | P R N D (12) | Indikator | Ja | |
| 35. | Motorstart | (13)
   (21) | Betjeningsorgan | Nej | |
| 36. | Standsning af motor | (13)
   (21) | Betjeningsorgan | Ja | |
| 37. | Bremsebelægningsslitage | (11) | Kontrolanordning | Ja | Gul |
| 38. | Opvarmningsanlæg | | Betjeningsorgan | Ja | |
| 39. | Varme- og/eller airconditionblæser | (3) | Betjeningsorgan | Ja | |
| 40. | Indstilling af forlygteniveau | eller





  og






   (15) | Betjeningsorgan | Nej | |
| 41. | Kilometer-/miltæller | km, hvis kilometer vises, mil, hvis mil vises (17) | Indikator | Ja | |
| 42a | For lavt dæktryk
  (herunder fejlfunktion) | (18) | Kontrolanordning | Ja | Gul |
| 42b | For lavt dæktryk
  (herunder fejlfunktion)
  og visning af pågældende dæk | (18)
   (19) | Kontrolanordning | Ja | Gul |

Nr.

Kolonne 1

Kolonne 2

Kolonne 3

Kolonne 4

Kolonne 5

Beskrivelse

Symbol (4)

Funktion

Lysmarkering

Farve

1.

Hovedlysafbryder

Image 163

Betjeningsorgan

Nej

—

Kontrolanordningen må ikke fungere som kontrolanordning for (side)positionslys.

Kontrolanordning (14)

Ja

Grøn

2.

Forlygternes nærlys

Image 164

Betjeningsorgan

Nej

—

Kontrolanordning

Ja

Grøn

3.

Forlygternes fjernlys

Image 165

Betjeningsorgan

Nej

—

Kontrolanordning

Ja

Blå

4.

Forlygtevasker

(med separat betjening)

Image 166

Betjeningsorgan

Nej

5.

Retningsviserblinklys

Image 167

Betjeningsorgan

Nej

Kontrolanordning

Ja

Grøn

6.

Havariblink

Image 168

Betjeningsorgan

Ja

Kontrolanordning (6)

Ja

Rød

7.

Tågeforlygter

Image 169

Betjeningsorgan

Nej

Kontrolanordning

Ja

Grøn

8.

Tågebaglygte

Image 170

Betjeningsorgan

Nej

Kontrolanordning

Ja

Gul

9.

Brændstofniveau

Image 171

Image 172

Kontrolanordning

Ja

Gul

Image 173

Indikator

Ja

10.

Olietryk

Image 174

Kontrolanordning

Ja

Rød

Indikator

Ja

11.

Kølevæsketemperatur

Image 175

Kontrolanordning

Ja

Rød

Indikator

Ja

12.

Batteriopladning Ladetilstand

Image 176

Kontrolanordning

Ja

Rød

Indikator

Ja

13.

Forrudeviskeranlæg

(kontinuerlig funktion)

Image 177

Betjeningsorgan

Ja

14.

Elvindueslås

Image 178

eller

Image 179

Betjeningsorgan

Nej

15.

Forrudevaskeranlæg

Image 180

Betjeningsorgan

Ja

16.

Forrudevasker- og -viskeranlæg

Image 181

Betjeningsorgan

Ja

17.

Forrudeafisnings- og -afrimningsanlæg

(med separat betjening)

Image 182

Betjeningsorgan

Ja

Kontrolanordning

Ja

Gul

18.

Bagrudeafisnings- og -afrimningsanlæg

(med separat betjening)

Image 183

Betjeningsorgan

Ja

Kontrolanordning

Ja

Gul

19.

Positionslygter, sidemarkeringslygter og/eller markeringslygter bag

Image 184

Betjeningsorgan

Nej

Kontrolanordning (14)

Ja (8)

Grøn

20.

Parkeringslys

Image 185

Betjeningsorgan

Nej

Kontrolanordning

Ja

Grøn

21.

Sikkerhedssele

Image 186

Image 187

Kontrolanordning

Ja

Rød

22.

Airbagfejl

Image 188

Kontrolanordning

Ja

Gul og/eller rød

23.

Sideairbagfejl

Image 189

Kontrolanordning

Ja

Gul og/eller rød

24.

Passagerairbag ikke aktiveret

Image 190

Kontrolanordning

Ja

Gul

25.

Fejl i bremsesystem

Image 191

Kontrolanordning

Ja

se bremse- reg.

26.

Fejl i antiblokeringsbremsesystem

Image 192

Kontrolanordning

Ja

Gul

27.

Speedometer

km/h, hvis kilometer vises, mph, hvis mil vises (16)

Indikator

Ja

28.

Parkeringsbremse aktiveret

Image 193

Kontrolanordning

Ja

Rød

29.

Horn

Image 194

Betjeningsorgan

Nej

30.

Egendiagnosesystem for motor eller motorfejl

Image 195

Kontrolanordning

Ja

Gul

31.

Dieselforvamer

Image 196

Kontrolanordning

Ja

Gul

32.

Choker (koldstartsanordning)

Image 197

Betjeningsorgan

Nej

Kontrolanordning

Gul

33.

Airconditionanlæg

Image 198

Betjeningsorgan

Ja

34.

Automatgearindstilling (parkering — P)

(bak — R)

(frigear — N)

(frem — D)

P R N D (12)

Indikator

Ja

35.

Motorstart

Image 199

Betjeningsorgan

Nej

36.

Standsning af motor

Image 200

Betjeningsorgan

Ja

37.

Bremsebelægningsslitage

Image 201

Kontrolanordning

Ja

Gul

38.

Opvarmningsanlæg

Image 202

Betjeningsorgan

Ja

39.

Varme- og/eller airconditionblæser

Image 203

Betjeningsorgan

Ja

40.

Indstilling af forlygteniveau

Image 204

eller

Image 205

og

Image 206

(15)

Betjeningsorgan

Nej

41.

Kilometer-/miltæller

km, hvis kilometer vises, mil, hvis mil vises (17)

Indikator

Ja

42a

For lavt dæktryk

(herunder fejlfunktion)

Image 207

Kontrolanordning

Ja

Gul

42b

For lavt dæktryk

(herunder fejlfunktion)

og visning af pågældende dæk

Image 208

Kontrolanordning

Ja

Gul

---

(1)  Klasse M og N som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend 4.)

(2)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Yugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddelt af de enkelte medlemsstater, der anvender deres egne ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Republikken Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta og 51 for Republikken Korea. De efterfølgende numre tildeles til de lande, der tiltræder Overenskomsten om indførelse af ensartede vilkår for godkendelse og gensidig anerkendelse af godkendelse af udstyr og dele til motorkøretøjer, i kronologisk orden, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

(3)  Omridsmarkerede symbolarealer kan være udfyldt.

(4)  Symbolerne i dette regulativ er i det væsentligste identiske med symbolerne i ISO 2575:2000. Symbolerne skal være udformet således, at de dimensionelle proportioner fastlagt i ISO 2575:2000 bevares.

(5)  De to pile udgør ét symbol. De kan dog, når betjeningsorganerne eller kontrolanordningerne for venstre- og højresving fungerer separat, anses for separate symboler og placeres i dertil svarende afstand fra hinanden.

(6)  Ikke påkrævet, når pile i kontrolanordninger for retningsvisersignaler, der ellers fungerer separat, blinker samtidig som kontrolanordning for havariblink.

(7)  Det er tilladt at sammenlægge symbolet for olietryk i motor med symbolet for kølevæsketemperatur i motor til en enkelt kontrolanordning.

(8)  Separat symbol er ikke påkrævet, hvis funktionen er sammenlagt med hovedlyskontakten.

(9)  Hvis en enkelt kontrolanordning anvendes til angivelse af en airbagfejl, skal symbolet for airbagfejl (22) anvendes.

(10)  Aftaleparter, der på datoen for dette regulativs ikrafttrædelse tillod eller krævede brug af tekst i forbindelse med denne funktion, kan indtil 60 måneder efter regulativets ikrafttrædelsesdato fortsat tillade eller kræve, at der i køretøjer, der skal registreres i det pågældende land, anvendes tekst tillige med de foreskrevne symboler.

(11)  Hvis en enkelt kontrolanordning anvendes til angivelse af mere end én bremsesystemtilstand, skal symbolet for fejl i bremsesystem anvendes.

(12)  Bogstavet »D« kan erstattes eller suppleres af et andet/andre alfanumerisk(e) tegn eller symbol(er) valgt af fabrikanten til angivelse af yderligere indstillinger.

(13)  Anvendes, når betjeningsorganet til standsning af motoren er adskilt fra nøgleaflåsningssystemet.

(14)  Ikke påkrævet, hvis instrumentbrættets lys tændes automatisk ved aktivering af hovedlyskontakten.

(15)  Symboler, der optager fem streger i stedet for fire (eller omvendt), må også anvendes.

(16)  Teksten kan vises med store og/eller små bogstaver.

(17)  Teksten skal vises med små bogstaver. Hvis mil vises, kan der anvendes en forkortelse.

(18)  Desuden kan en af de to kontrolanordninger for for lavt dæktryk bruges til at advare om fejl i dæktryksovervågningssystemet (TPMS).

(19)  Det omrids af køretøjet, der er vist, er ikke begrænsende, men er det anbefalede omrids. Alternative omrids af køretøjer kan anvendes for bedre at gengive et givent køretøjs faktiske form.

(20)  Symbolet kan vises med andre farver for at give forskellige beskeder i overensstemmelse med den generelle farvekode som foreslået i punkt 5 i ISO-standarden.

(21)  Funktionerne »start« og »stop« kan kombineres i ét betjeningsorgan. Som et alternativ til det/de foreskrevne symbol(er) er det tilladt at anvende teksten »START« og/eller »STOP« eller en kombination af symboler og tekst. Teksten kan være med små og/eller store bogstaver.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Udstedt af: | Myndighedens navn:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 209

Udstedt af:

Myndighedens navn:

...

...

...

| vedrørende (2): | MEDDELELSE AF GODKENDELSE
  UDVIDELSE AF GODKENDELSE
  NÆGTELSE AF GODKENDELSE
  INDDRAGELSE AF GODKENDELSE
  ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN |
| --- | --- |

vedrørende (2):

UDVIDELSE AF GODKENDELSE

NÆGTELSE AF GODKENDELSE

INDDRAGELSE AF GODKENDELSE

ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

for en køretøjstype, for så vidt angår placering og identificering af manuelle betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer i motorkøretøjer i henhold til regulativ nr. 121.

Godkendelse nr. ... Udvidelse nr. ...

| 1. | Køretøjets handelsnavn eller mærke: ... |
| --- | --- |

1.

Køretøjets handelsnavn eller mærke: ...

| 2. | Fabrikantens navn for denne køretøjstype: ... |
| --- | --- |

2.

Fabrikantens navn for denne køretøjstype: ...

| 3. | Fabrikantens navn og adresse: ... |
| --- | --- |

3.

Fabrikantens navn og adresse: ...

| 4. | Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant:
  ... |
| --- | --- |

4.

Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant:

...

| 5. | Indleveret til godkendelse den: ... |
| --- | --- |

5.

Indleveret til godkendelse den: ...

| 6. | Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne:
  ... |
| --- | --- |

6.

Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne:

...

| 7. | Prøvningsrapportens dato: ... |
| --- | --- |

7.

Prøvningsrapportens dato: ...

| 8. | Prøvningsrapportens nummer: ... |
| --- | --- |

8.

Prøvningsrapportens nummer: ...

| 9. | Kortfattet beskrivelse: | Køretøjets manuelle betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer | Overensstemmelse |
| --- | --- | --- | --- |
| 9.1. | | ja/nej (2) |
| 9.2. | | ja/nej (2) |
| ... | | ja/nej (2) |

9.

Kortfattet beskrivelse:

Køretøjets manuelle betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer

Overensstemmelse

9.1.

ja/nej (2)

9.2.

ja/nej (2)

...

ja/nej (2)

| 10. | Bemærkninger
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

10.

Bemærkninger

...

...

...

...

| 11. | Godkendelsesmærkets placering: ... |
| --- | --- |

11.

Godkendelsesmærkets placering: ...

| 12. | Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: ...
  ... |
| --- | --- |

12.

Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: ...

...

| 13. | Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2) |
| --- | --- |

13.

Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2)

| 14. | Sted: ... |
| --- | --- |

14.

Sted: ...

| 15. | Dato: ... |
| --- | --- |

15.

Dato: ...

| 16. | Underskrift: ... |
| --- | --- |

16.

Underskrift: ...

| 17. | Følgende dokumenter med anførelse af godkendelsesnummeret ovenfor kan rekvireres: ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

17.

Følgende dokumenter med anførelse af godkendelsesnummeret ovenfor kan rekvireres: ...

...

...

---

(1)  Kendingsnummer for det land, der har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget typegodkendelsen (se godkendelsesbestemmelserne i regulativet).

(2)  Det ikke gældende overstreges.

---

BILAG 2

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER

MODEL A

(Se punkt 4.4 i dette regulativ)

a = 8 mm min.

Ovenstående typegodkendelsesmærke på et køretøj viser, at den pågældende køretøjstype, for så vidt angår placering og identificering af manuelle betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer, er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 121 med godkendelsesnummeret 001234. De første to cifre (00) i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til regulativ nr. 121 i dettes oprindelige version.

MODEL B

(se punkt 4.5 i dette regulativ)

a = 8 mm min.

Ovenstående typegodkendelsesmærke på et køretøj viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 121 og regulativ nr. 33 (1). Godkendelsesnummeret angiver, at på meddelelsesdatoerne for de respektive godkendelser forelå regulativ nr. 121 i den oprindelige version og regulativ nr. 33 fortsat i den oprindelige version.

---

(1)  Det anførte nummer er kun givet som eksempel.

---