# Euroopan unionin L 229/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.229.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 229 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta31. elokuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.229.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 229

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta31. elokuu 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 49 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvoissa käytettävien puristussytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkasmaisten päästöjen sekä ajoneuvoissa käytettävien maa- tai nestekaasulla toimivien kipinäsytytysmoottoreiden kaasumaisten päästöjen rajoittamiseksi toteutettavia toimenpiteitä | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 49 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvoissa käytettävien puristussytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkasmaisten päästöjen sekä ajoneuvoissa käytettävien maa- tai nestekaasulla toimivien kipinäsytytysmoottoreiden kaasumaisten päästöjen rajoittamiseksi toteutettavia toimenpiteitä

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 31.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 229/1

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 49 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvoissa käytettävien puristussytytysmoottoreiden kaasumaisten ja hiukkasmaisten päästöjen sekä ajoneuvoissa käytettävien maa- tai nestekaasulla toimivien kipinäsytytysmoottoreiden kaasumaisten päästöjen rajoittamiseksi toteutettavia toimenpiteitä

Muutos sääntöön nro 49, julkaistu EUVL L 103, 12.4.2008, s. 1.

Sisältää seuraavat:

Muutossarjan 05 täydennys 1 – Voimaantulopäivä: 17. maaliskuuta 2010

Muutossarjan 05 täydennys 2 – Voimaantulopäivä: 19. elokuuta 2010

Oikaisu 1 muutossarjaan 2 – Voimaantulopäivä: 19. elokuuta 2010

Muutokset sisällysluetteloon

Liitteen 4B otsikko muutetaan seuraavaan muotoon:

”Puristussytytysmoottoreiden ja maakaasulla tai nestekaasulla toimivien kipinäsytytysmoottoreiden testausmenettely, johon sisältyy maailmanlaajuinen yhdenmukaistettu raskaiden ajoneuvojen sertifiointi (WHDC, yleinen tekninen sääntö (gtr) nro 4)”

Liitteen 9B otsikko muutetaan seuraavaan muotoon:

”Ajoneuvon sisäistä valvontajärjestelmää (OBD) koskevat tekniset vaatimukset”

Lisätään uusi Liite 9C:

| ”Liite 9C – | Tekniset vaatimukset ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD-järjestelmän) käytönaikaisen suorituskyvyn arviointia varten
  Lisäys 1 – Valvontalaiteryhmät” |
| --- | --- |

”Liite 9C –

Tekniset vaatimukset ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD-järjestelmän) käytönaikaisen suorituskyvyn arviointia varten

Lisäys 1 – Valvontalaiteryhmät”

Lisätään uusi Liite 10:

”Liite 10 – Syklin ulkopuolisia päästöjä (OCE) koskevat tekniset vaatimukset”

Liitteiden muutokset

Korvataan nykyinen liite 4B uudella liitteellä 4B:

LIITE 4B

Puristussytytysmoottoreiden ja maakaasulla tai nestekaasulla toimivien kipinäsytytysmoottoreiden testausmenettely, johon sisältyy maailmanlaajuinen yhdenmukaistettu raskaiden ajoneuvojen sertifiointi (WHDC, yleinen tekninen sääntö (gtr) nro 4)

1.   SOVELLETTAVUUS

Tätä liitettä ei toistaiseksi voida soveltaa tähän sääntöön perustuvaan tyyppihyväksyntään. Sitä aletaan soveltaa myöhemmin.

2.   Varalla. (1)

3.   MÄÄRITELMÄT, TUNNUKSET JA LYHENTEET

3.1   Määritelmät

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

3.1.1   ’Jatkuvalla regeneroinnilla’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän regenerointiprosessia, joka toimii joko jatkuvasti tai vähintään kerran jokaista WHTC:n mukaista lämmin käynnistys -testiä kohden. Tällainen regenerointiprosessi ei edellytä erityistä testimenettelyä.

3.1.2   ’Viiveellä’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan komponentin muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t10
  ), kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin. Kaasumaisten komponenttien osalta tämä on mitatun komponentin siirtymäaika näytteenottimesta tunnistimeen.

3.1.3   ’Typen oksidien poistojärjestelmällä’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, jolla on tarkoitus vähentää typen oksidien (NOx) päästöjä (esimerkiksi passiivisia ja aktiivisia LNC-katalysaattoreita (lean NOx catalysts), NOx-adsorbtiota sekä SCR-järjestelmiä (Selective Catalytic Reduction)).

3.1.4   ’Dieselmoottorilla’ tarkoitetaan puristussytytysperiaatteella toimivaa moottoria.

3.1.5   ’Poikkeamalla’ tarkoitetaan mittauslaitteen nollavasteen tai vertailuvasteen eroa päästötestin jälkeen ja sitä ennen.

3.1.6   ’Moottoriperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää sellaisten moottoreiden ryhmittelyä, joilla oletetaan tämän liitteen 5.2 kohdassa määritellyn rakenteen perusteella olevan samanlaiset pakokaasupäästöominaisuudet. Kaikkien moottoriperheeseen kuuluvien moottoreiden on täytettävä sovellettavat päästöjen raja-arvot.

3.1.7   ’Moottorijärjestelmällä’ tarkoitetaan moottoria, päästöjenrajoitusjärjestelmää ja viestintärajapintaa (laitteita ja viestejä) moottorijärjestelmän elektronisten hallintayksiköiden ja kaikkien muiden käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon hallintayksiköiden välillä.

3.1.8   ’Moottorityypillä’ tarkoitetaan sellaisten moottoreiden luokkaa, jotka eivät eroa toisistaan moottorin olennaisten ominaisuuksien osalta.

3.1.9   ’Pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmällä’ tarkoitetaan (hapetus- tai kolmitie)katalysaattoria, hiukkassuodatinta, yhdistettyä typen oksidien poistojärjestelmää ja hiukkassuodatinta tai muuta päästöjä vähentävää laitetta, joka on asennettu moottorin jälkipuolelle. Tällainen määritelmä sulkee pois pakokaasujen kierrätyksen (EGR), joka katsotaan kiinteäksi osaksi moottoria.

3.1.10   ’Täysvirtauslaimennusmenetelmällä’ tarkoitetaan prosessia, jossa pakokaasun kokonaisvirtaukseen sekoitetaan laimenninta ennen kuin laimennetusta pakokaasuvirrasta erotetaan osa analysoitavaksi.

3.1.11   ’Kaasupäästöillä’ tarkoitetaan hiilimonoksidia, hiilivetyjä ja/tai metaanittomia hiilivetyjä (dieselmoottorin suhteeksi oletetaan CH1,85, nestekaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi CH2,525, maakaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi CH2,93 ja etanolikäyttöistä dieselmoottoria koskevaksi molekyylikaavaksi CH3O0,5), metaania (maakaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi oletetaan CH4) ja typen oksideja (joiden määrä ilmoitetaan typpidioksidivastaavuutena (NO2)).

3.1.12   ’Suurimmalla kierrosnopeudella (n
  hi)’ tarkoitetaan suurinta moottorin kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 70 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta.

3.1.13   ’Alimmalla kierrosnopeudella (n
  lo)’ tarkoitetaan moottorin alinta kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 55 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta.

3.1.14   ’Suurimmalla teholla (Pmax)’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa suurinta tehoa kilowatteina.

3.1.15   ’Suurimman vääntömomentin kierrosnopeudella’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa moottorin kierrosnopeutta, jolla moottorista saadaan suurin vääntömomentti.

3.1.16   ’Normalisoidulla vääntömomentilla’ tarkoitetaan tietyllä moottorin kierrosnopeudella saatua normalisoitua vääntömomenttia prosenttiosuutena suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista.

3.1.17   ’Käyttäjän pyynnöllä’ tarkoitetaan moottorin käyttäjän antamaan syötettä, jolla ohjataan moottorin tuotosta. Käyttäjä voi olla henkilö (manuaalinen syöte) tai ohjain (automaattinen syöte), joka mekaanisesti tai sähköisesti antaa syötesignaalin, joka ohjaa moottorin tuotosta. Syöte voi olla peräisin kaasupolkimesta tai -signaalista, kaasuvivusta tai –signaalista, polttoainevivusta tai –signaalista, nopeusvivusta tai –signaalista tai säätimen asetuksesta tai signaalista.

3.1.18   ’Kantamoottorilla’ tarkoitetaan moottoriperheestä valittua moottoria, jonka päästöominaisuudet edustavat kyseistä moottoriperhettä.

3.1.19   ’Hiukkasten jälkikäsittelylaitteella’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelylaitetta, joka on suunniteltu hiukkaspäästöjen vähentämiseen mekaanisen, aerodynaamisen tai diffuusioon tai inertiaan perustuvan erottelun avulla.

3.1.20   ’Osavirtauslaimennusmenetelmällä’ tarkoitetaan prosessia, jossa osa pakokaasun kokonaisvirtauksesta otetaan erilleen ja siihen sekoitetaan soveltuva määrä laimenninta ennen sen johtamista hiukkasten näytteenottosuodattimeen.

3.1.21   ’Hiukkaspäästöillä’ tarkoitetaan tiettyyn suodatinaineeseen jääviä aineita, kun pakokaasu on laimennettu puhtaalla suodatetulla ilmalla 315–325 K:n lämpötilaan (42–52 °C). Niitä ovat pääasiassa hiili, kondensoituneet hiilivedyt ja sulfaatit sekä niiden mukana oleva vesi.

3.1.22   ’Jaksoittaisella regeneraatiolla’ tarkoitetaan pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän regeneraatioprosessia, joka tapahtuu jaksoittain yleensä, kun moottori on ollut vähemmän kuin 100 tuntia tavanomaisessa käytössä. Niiden jaksojen aikana, jolloin regenerointi tapahtuu, päästöt voivat olla vaadittuja arvoja suuremmat.

3.1.23   ’Porrastetulla tasaisen nopeuden testisyklillä’ tarkoitetaan testisykliä, joka koostuu moottorin tasaisen nopeuden testimoodeista, joille kullekin on määritelty nopeus- ja vääntömomenttikriteerit ja joiden välillä tehdään määrätyt porrastukset (WHSC).

3.1.24   ’Nimellisnopeudella’ tarkoitetaan valmistajan myynti- ja huoltoesitteissä ilmoittamaa säätimen sallimaa suurinta moottorin nopeutta täydellä kuormituksella tai, jos säädintä ei ole, valmistajan myynti- ja huoltoesitteissä ilmoittamaa nopeutta, jolla moottorista saadaan suurin teho.

3.1.25   ’Vasteajalla’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan komponentin muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 90 prosenttia lopullisesta lukemasta (t90), kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin, jolloin mitatun komponentin muutos on vähintään 60 prosenttia koko asteikosta ja tapahtuu alle 0,1 sekunnissa. Järjestelmän vasteaika koostuu järjestelmän viiveestä ja järjestelmän nousuajasta.

3.1.26   ’Nousuajalla’ tarkoitetaan ajallista eroa, joka on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välillä (t90 – t10
  ).

3.1.27   ’Vertailuvasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailukaasuun 30 sekunnin aikavälillä.

3.1.28   ’Spesifisillä päästöillä’ tarkoitetaan massapäästöä, joka ilmaistaan yksiköllä g/kWh.

3.1.29   ’Testisyklillä’ tarkoitetaan useiden testipisteiden, joille kullekin on määritetty nopeus ja vääntömomentti, muodostamaa jaksoa; moottorin on noudatettava määritettyä nopeutta ja vääntömomenttia joko tasaisella nopeudella (WHSC) tai vaihtuvissa käyttöolosuhteissa (WHTC).

3.1.30   ’Muunnosajalla’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan komponentin muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta (t50
  ), kun viitepisteeksi on määritelty näytteenotin. Muunnosaikaa käytetään eri mittalaitteiden signaalien yhdenmukaistamiseen.

3.1.31   ’Vaihtuvien olosuhteiden testisyklillä’ tarkoitetaan testisykliä, jossa on suhteellisen nopeasti ajallisesti vaihtelevien normalisoitujen nopeus- ja vääntömomenttiarvojen jakso (WTHC).

3.1.32   ’Käyttöiällä’ tarkoitetaan määriteltyä ajomatkaa ja/tai aikajaksoa, jolla vaatimustenmukaisuus kyseeseen tulevien kaasu- ja hiukkaspäästörajojen osalta on taattava.

3.1.33   ’Nollavasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollakaasuun 30 sekunnin aikavälillä.

Image

3.2   Yleiset symbolit

| Symboli | Yksikkö | Käsite |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | — | Regressiolinjan kaltevuus |
| a
  0 | — | Regressiolinjan y-leikkaus |
| A/F
  st | — | Stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde |
| c | ppm/tilavuusprosenttia | Pitoisuus |
| c
  d | ppm/tilavuusprosenttia | Pitoisuus kuivana |
| c
  w | ppm/tilavuusprosenttia | Pitoisuus märkäna |
| c
  b | ppm/tilavuusprosenttia | Taustapitoisuus |
| C
  d | — | SSV:n purkauskerroin |
| c
  gas | ppm/tilavuusprosenttia | Kaasumaisten komponenttien pitoisuus |
| d | m | Läpimitta |
| d
  V | m | Vakiotilavuusvirtalaitteen kurkun läpimitta |
| D
  0 | m3/s | PDP-kalibroinnin vakiotekijä |
| D | — | Laimennuskerroin |
| Δt | s | Aikaväli |
| e
  gas | g/kWh | Kaasumaisten komponenttien spesifiset päästöt |
| e
  PM | g/kWh | Spesifiset hiukkaspäästöt |
| e
  r | g/kWh | Spesifiset päästöt regeneroinnin aikana |
| e
  w | g/kWh | Painotettu spesifinen päästö |
| E
  CO2 | prosenttia | NOx-analysaattorin CO2-vaimennus |
| E
  E | prosenttia | Etaanihyötysuhde |
| E
  H2O | prosenttia | NOx-analysaattorin vesivaimennus |
| E
  M | prosenttia | Metaanihyötysuhde |
| E
  NOx | prosenttia | NOx-muuntimen hyötysuhde |
| f | Hz | Näytteenottotaajuus |
| f
  a | — | Laboratorion olosuhdekerroin |
| F
  s | — | Stoikiometrinen kerroin |
| H
  a | g/kg | Imuilman absoluuttinen kosteus |
| H
  d | g/kg | Laimentimen absoluuttinen kosteus |
| i | — | Hetkellistä mittausta ilmaiseva alaindeksi (esim. 1 Hz) |
| k
  c | — | Hiilikohtainen kerroin |
| k
  f,d | m3/kg polttoainetta | Palamisen lisätilavuus kuivassa pakokaasussa |
| k
  f,w | m3/kg polttoainetta | Palamisen lisätilavuus märässä pakokaasussa |
| k
  h,D | — | Puristussytytysmoottoreiden NOx-kosteuskorjauskerroin |
| k
  h,G | — | Kipinäsytytysmoottoreiden NOx-kosteuskorjauskerroin |
| k
  r,u | — | Regeneraation sopeuttamistekijä ylöspäin |
| k
  r,d | — | Regeneraation sopeuttamistekijä alaspäin |
| k
  w,a | — | Imuilman kuivasta märkään korjauksen kerroin |
| k
  w,d | — | Laimentimen kuivasta märkään korjauksen kerroin |
| k
  w,e | — | Laimennetun pakokaasun kuivasta märkään korjauksen kerroin |
| k
  w,r | — | Raakapakokaasun kuivasta märkään korjauksen kerroin |
| K
  V | — | CFV:n kalibrointitoiminto |
| λ | — | Ilman ylimäärä |
| m
  b | mg | Kerätyn laimentimen hiukkasnäytteen massa |
| m
  d | kg | Hiukkasten keruussa käytettävien suodattimien läpi kulkevan laimenninnäytteen massa |
| m
  ed | kg | Laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana |
| m
  edf | kg | Ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa testisyklin aikana |
| m
  ew | kg | Pakokaasun kokonaismassa syklin aikana |
| m
  gas | g | Kaasupäästöjen massa testisyklin aikana |
| m
  f | mg | Hiukkasnäytesuodattimen massa |
| m
  p | mg | Kerätyn hiukkasnäytteen massa |
| m
  PM | g | Hiukkaspäästöjen massa testisyklin aikana |
| m
  se | kg | Pakokaasunäytteen massa testin aikana |
| m
  sed | kg | Laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa |
| m
  sep | kg | Hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa |
| m
  ssd | kg | Toisiolaimentimen massa |
| M | Nm | Vääntömomentti |
| M
  a | g/mol | Imuilman moolimassa |
| M
  d | g/mol | Laimentimen moolimassa |
| M
  e | g/mol | Pakokaasun moolimassa |
| M
  f | Nm | Asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti |
| M
  gas | g/mol | Kaasumaisten komponenttien moolimassa |
| M
  r | Nm | Poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti |
| n | — | Mittausten lukumäärä |
| nr | — | Regeneroinnin sisältävien mittausten lukumäärä |
| n | min–1 | Moottorin kierrosnopeus |
| n
  hi | min–1 | Suurin kierrosnopeus |
| n
  lo | min–1 | Alin kierrosnopeus |
| n
  pref | min–1 | Suositeltava kierrosnopeus |
| n
  p | r/s | PDP-pumpun kierrosnopeus |
| p
  a | kPa | Kylläisen vesihöyryn paine moottorin imuilmassa |
| p
  b | kPa | Ilman kokonaispaine |
| p
  d | kPa | Kylläisen vesihöyryn paine laimentimessa |
| P
  f | kW | Asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho |
| p
  p | kPa | Absoluuttinen paine |
| p
  r | kW | Vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen |
| p
  s | kPa | Kuiva ilmanpaine |
| P | kW | Teho |
| P
  r | kW | Poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho |
| q

  mad | kg/s | Imuilman massavirta (kuiva) |
| q

  maw | kg/s | Imuilman massavirta (märkä) |
| q

  mCe | kg/s | Hiilimassavirta raakapakokaasussa |
| q

  mCf | kg/s | Hiilimassavirta moottoriin |
| q

  mCp | kg/s | Hiilimassavirta osavirtauslaimennusjärjestelmässä |
| q

  mdew | kg/s | Laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) |
| q

  mdw | kg/s | Laimentimen massavirta (märkä) |
| q

  medf | kg/s | Vastaava laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) |
| q

  mew | kg/s | Pakokaasun massavirta (märkä) |
| q

  mex | kg/s | Laimennustunnelista otetun näytteen massavirta |
| q

  mf | kg/s | Polttoaineen massavirta |
| q

  mp | kg/s | Osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta |
| q

  vCVS | m3/s | CVS-laitteen kokonaisvirtaama |
| q

  vs | dm3/min | Pakokaasun analysaattorijärjestelmän virta |
| q

  vt | cm3/min | Merkkikaasuvirta |
| r2 | — | Determinaatiokerroin |
| r
  d | — | Laimennussuhde |
| r
  D | — | SSV:n halkaisijasuhde |
| r
  h | — | FID:n hiilivetyvastekerroin |
| r
  m | — | FID:n metanolivastekerroin |
| r
  p | — | SSV:n painesuhde |
| r
  s | — | Keskimääräinen näytesuhde |
| ρ | kg/m3 | Tiheys |
| ρ
  e | kg/m3 | Pakokaasun tiheys |
| σ | — | Keskihajonta |
| s | | Vakiopoikkeama |
| T | K | Absoluuttinen lämpötila |
| T
  a | K | Imuilman absoluuttinen lämpötila |
| t | s | Aika |
| t
  10 | s | Aika askelsyötteestä 10 prosenttiin lopullisesta lukemasta |
| t
  50 | s | Aika askelsyötteestä 50 prosenttiin lopullisesta lukemasta |
| t
  90 | s | Aika askelsyötteestä 90 prosenttiin lopullisesta lukemasta |
| u | — | Kaasumaisten komponenttien ja pakokaasun tiheyden (tai moolimassan) suhde jaettuna 1 000:lla |
| V
  0 | m3/r | PDP:n pumpatun kaasun tilavuus kierrosta kohden |
| V
  s | dm3 | Pakokaasun analysaattoripenkin järjestelmätilavuus |
| W
  act | kWh | Testisyklin todellinen sykliteho |
| W
  ref | kWh | Testisyklin viitesykliteho |
| X
  0 | m3/r | PDP:n kalibrointitoiminto |

Symboli

Yksikkö

Käsite

a
  1

—

Regressiolinjan kaltevuus

a
  0

—

Regressiolinjan y-leikkaus

A/F
  st

—

Stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde

c

ppm/tilavuusprosenttia

Pitoisuus

c
  d

ppm/tilavuusprosenttia

Pitoisuus kuivana

c
  w

ppm/tilavuusprosenttia

Pitoisuus märkäna

c
  b

ppm/tilavuusprosenttia

Taustapitoisuus

C
  d

—

SSV:n purkauskerroin

c
  gas

ppm/tilavuusprosenttia

Kaasumaisten komponenttien pitoisuus

d

m

Läpimitta

d
  V

m

Vakiotilavuusvirtalaitteen kurkun läpimitta

D
  0

m3/s

PDP-kalibroinnin vakiotekijä

D

—

Laimennuskerroin

Δt

s

Aikaväli

e
  gas

g/kWh

Kaasumaisten komponenttien spesifiset päästöt

e
  PM

g/kWh

Spesifiset hiukkaspäästöt

e
  r

g/kWh

Spesifiset päästöt regeneroinnin aikana

e
  w

g/kWh

Painotettu spesifinen päästö

E
  CO2

prosenttia

NOx-analysaattorin CO2-vaimennus

E
  E

prosenttia

Etaanihyötysuhde

E
  H2O

prosenttia

NOx-analysaattorin vesivaimennus

E
  M

prosenttia

Metaanihyötysuhde

E
  NOx

prosenttia

NOx-muuntimen hyötysuhde

f

Hz

Näytteenottotaajuus

f
  a

—

Laboratorion olosuhdekerroin

F
  s

—

Stoikiometrinen kerroin

H
  a

g/kg

Imuilman absoluuttinen kosteus

H
  d

g/kg

Laimentimen absoluuttinen kosteus

i

—

Hetkellistä mittausta ilmaiseva alaindeksi (esim. 1 Hz)

k
  c

—

Hiilikohtainen kerroin

k
  f,d

m3/kg polttoainetta

Palamisen lisätilavuus kuivassa pakokaasussa

k
  f,w

m3/kg polttoainetta

Palamisen lisätilavuus märässä pakokaasussa

k
  h,D

—

Puristussytytysmoottoreiden NOx-kosteuskorjauskerroin

k
  h,G

—

Kipinäsytytysmoottoreiden NOx-kosteuskorjauskerroin

k
  r,u

—

Regeneraation sopeuttamistekijä ylöspäin

k
  r,d

—

Regeneraation sopeuttamistekijä alaspäin

k
  w,a

—

Imuilman kuivasta märkään korjauksen kerroin

k
  w,d

—

Laimentimen kuivasta märkään korjauksen kerroin

k
  w,e

—

Laimennetun pakokaasun kuivasta märkään korjauksen kerroin

k
  w,r

—

Raakapakokaasun kuivasta märkään korjauksen kerroin

K
  V

—

CFV:n kalibrointitoiminto

λ

—

Ilman ylimäärä

m
  b

mg

Kerätyn laimentimen hiukkasnäytteen massa

m
  d

kg

Hiukkasten keruussa käytettävien suodattimien läpi kulkevan laimenninnäytteen massa

m
  ed

kg

Laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana

m
  edf

kg

Ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa testisyklin aikana

m
  ew

kg

Pakokaasun kokonaismassa syklin aikana

m
  gas

g

Kaasupäästöjen massa testisyklin aikana

m
  f

mg

Hiukkasnäytesuodattimen massa

m
  p

mg

Kerätyn hiukkasnäytteen massa

m
  PM

g

Hiukkaspäästöjen massa testisyklin aikana

m
  se

kg

Pakokaasunäytteen massa testin aikana

m
  sed

kg

Laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa

m
  sep

kg

Hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa

m
  ssd

kg

Toisiolaimentimen massa

M

Nm

Vääntömomentti

M
  a

g/mol

Imuilman moolimassa

M
  d

g/mol

Laimentimen moolimassa

M
  e

g/mol

Pakokaasun moolimassa

M
  f

Nm

Asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti

M
  gas

g/mol

Kaasumaisten komponenttien moolimassa

M
  r

Nm

Poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti

n

—

Mittausten lukumäärä

nr

—

Regeneroinnin sisältävien mittausten lukumäärä

n

min–1

Moottorin kierrosnopeus

n
  hi

min–1

Suurin kierrosnopeus

n
  lo

min–1

Alin kierrosnopeus

n
  pref

min–1

Suositeltava kierrosnopeus

n
  p

r/s

PDP-pumpun kierrosnopeus

p
  a

kPa

Kylläisen vesihöyryn paine moottorin imuilmassa

p
  b

kPa

Ilman kokonaispaine

p
  d

kPa

Kylläisen vesihöyryn paine laimentimessa

P
  f

kW

Asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho

p
  p

kPa

Absoluuttinen paine

p
  r

kW

Vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen

p
  s

kPa

Kuiva ilmanpaine

P

kW

Teho

P
  r

kW

Poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho

q

  mad

kg/s

Imuilman massavirta (kuiva)

q

  maw

kg/s

Imuilman massavirta (märkä)

q

  mCe

kg/s

Hiilimassavirta raakapakokaasussa

q

  mCf

kg/s

Hiilimassavirta moottoriin

q

  mCp

kg/s

Hiilimassavirta osavirtauslaimennusjärjestelmässä

q

  mdew

kg/s

Laimennetun pakokaasun massavirta (märkä)

q

  mdw

kg/s

Laimentimen massavirta (märkä)

q

  medf

kg/s

Vastaava laimennetun pakokaasun massavirta (märkä)

q

  mew

kg/s

Pakokaasun massavirta (märkä)

q

  mex

kg/s

Laimennustunnelista otetun näytteen massavirta

q

  mf

kg/s

Polttoaineen massavirta

q

  mp

kg/s

Osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta

q

  vCVS

m3/s

CVS-laitteen kokonaisvirtaama

q

  vs

dm3/min

Pakokaasun analysaattorijärjestelmän virta

q

  vt

cm3/min

Merkkikaasuvirta

r2

—

Determinaatiokerroin

r
  d

—

Laimennussuhde

r
  D

—

SSV:n halkaisijasuhde

r
  h

—

FID:n hiilivetyvastekerroin

r
  m

—

FID:n metanolivastekerroin

r
  p

—

SSV:n painesuhde

r
  s

—

Keskimääräinen näytesuhde

ρ

kg/m3

Tiheys

ρ
  e

kg/m3

Pakokaasun tiheys

σ

—

Keskihajonta

s

Vakiopoikkeama

T

K

Absoluuttinen lämpötila

T
  a

K

Imuilman absoluuttinen lämpötila

t

s

Aika

t
  10

s

Aika askelsyötteestä 10 prosenttiin lopullisesta lukemasta

t
  50

s

Aika askelsyötteestä 50 prosenttiin lopullisesta lukemasta

t
  90

s

Aika askelsyötteestä 90 prosenttiin lopullisesta lukemasta

u

—

Kaasumaisten komponenttien ja pakokaasun tiheyden (tai moolimassan) suhde jaettuna 1 000:lla

V
  0

m3/r

PDP:n pumpatun kaasun tilavuus kierrosta kohden

V
  s

dm3

Pakokaasun analysaattoripenkin järjestelmätilavuus

W
  act

kWh

Testisyklin todellinen sykliteho

W
  ref

kWh

Testisyklin viitesykliteho

X
  0

m3/r

PDP:n kalibrointitoiminto

3.3   Polttoaineen koostumuksen symbolit ja lyhenteet

| w
  ALF | polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta |
| --- | --- |
| w
  BET | polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  GAM | polttoaineen rikkipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  DEL | polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  EPS | polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta |
| α | vedyn moolisuhde (H/C) |
| γ | rikin moolisuhde (S/C) |
| δ | typen moolisuhde (N/C) |
| ε | hapen moolisuhde (O/C) |

w
  ALF

polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta

w
  BET

polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta

w
  GAM

polttoaineen rikkipitoisuus, prosenttia massasta

w
  DEL

polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta

w
  EPS

polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta

α

vedyn moolisuhde (H/C)

γ

rikin moolisuhde (S/C)

δ

typen moolisuhde (N/C)

ε

hapen moolisuhde (O/C)

viitattaessa polttoaineeseen CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ

3.4   Kemiallisten komponenttien symbolit ja lyhenteet

| C1 | Hiilivetyjen hiili 1 -vastaavuus |
| --- | --- |
| CH4 | Metaani |
| C2H6 | Etaani |
| C3H8 | Propaani |
| CO | Hiilimonoksidi |
| CO2 | Hiilidioksidi |
| DOP | Di-oktyyliftalaatti |
| HC | Hiilivedyt |
| H2O | Vesipitoisuus |
| NMHC | Metaanittomat hiilivedyt |
| NOx | Typen oksidit |
| NO | Typpioksidi |
| NO2 | Typpidioksidi |
| PM | Hiukkaset |

C1

Hiilivetyjen hiili 1 -vastaavuus

CH4

Metaani

C2H6

Etaani

C3H8

Propaani

CO

Hiilimonoksidi

CO2

Hiilidioksidi

DOP

Di-oktyyliftalaatti

HC

Hiilivedyt

H2O

Vesipitoisuus

NMHC

Metaanittomat hiilivedyt

NOx

Typen oksidit

NO

Typpioksidi

NO2

Typpidioksidi

PM

Hiukkaset

3.5   Lyhenteet

| CFV | Kriittisen aukon virtaamaan perustuva vakiotilavuusvirtalaite |
| --- | --- |
| CLD | Kemiluminisenssianalysaattori |
| CVS | Vakiotilavuuskerääjä |
| deNOx | NOx-jälkikäsittelyjärjestelmä |
| EGR | Pakokaasujen takaisinkierrätys |
| FID | Liekin ionisaatioilmaisin |
| GC | Kaasukromatografi |
| HCLD | Lämmitettävä kemiluminisenssianalysaattori |
| HFID | Lämmitettävä liekki-ionisaatioilmaisin |
| LPG | Nestekaasu |
| NDIR | Non-dispersive-tyyppinen infrapuna (analysaattori) |
| NG | Maakaasu |
| NMC | Metaanierotin |
| PDP | Vakiotilavuusvirtapumppu |
| Per cent FS | Prosenttia koko asteikosta |
| PFS | Osavirtausjärjestelmä |
| SSV | Aliääniventuri |
| VGT | Muuttuvageometrinen turboahdin |

CFV

Kriittisen aukon virtaamaan perustuva vakiotilavuusvirtalaite

CLD

Kemiluminisenssianalysaattori

CVS

Vakiotilavuuskerääjä

deNOx

NOx-jälkikäsittelyjärjestelmä

EGR

Pakokaasujen takaisinkierrätys

FID

Liekin ionisaatioilmaisin

GC

Kaasukromatografi

HCLD

Lämmitettävä kemiluminisenssianalysaattori

HFID

Lämmitettävä liekki-ionisaatioilmaisin

LPG

Nestekaasu

NDIR

Non-dispersive-tyyppinen infrapuna (analysaattori)

NG

Maakaasu

NMC

Metaanierotin

PDP

Vakiotilavuusvirtapumppu

Per cent FS

Prosenttia koko asteikosta

PFS

Osavirtausjärjestelmä

SSV

Aliääniventuri

VGT

Muuttuvageometrinen turboahdin

4.   YLEISET VAATIMUKSET

Moottorijärjestelmä on suunniteltava, valmistettava ja koottava siten, että moottori tavanomaisessa käytössä täyttää tämän liitteen vaatimukset tässä säännössä määritellyn käyttöikänsä ajan myös ajoneuvoon asennettuna.

5.   SUORITUSKYKYÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

5.1   Kaasu- ja hiukkaspäästöt

Moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt määritellään WHTC- ja WHSC-testisykleissä 7 kohdan mukaisesti. Mittausjärjestelmien on täytettävä 9.2 kohdan lineaarisuusvaatimukset sekä 9.3 kohdan (kaasupäästöjen mittaaminen), 9.4 kohdan (hiukkaspäästöjen mittaaminen) ja lisäyksen 3 vaatimukset.

Tyyppihyväksyntäviranomainen saattaa hyväksyä muita järjestelmiä tai analysaattoreita, jos niiden havaitaan tuottavan samat tulokset 5.1.1 kohdan mukaisesti.

5.1.1   Vastaavuus

Järjestelmän vastaavuus määritetään tutkittavan järjestelmän ja yhden tämän liitteen järjestelmän välisellä korrelaatiotutkimuksella, josssa käytetään vähintään seitsemää näyteparia.

’Tulos’ tarkoittaa tietyn syklin painotettuja päästöarvoja. Korrelaatiotestaus on suoritettava samassa laboratoriossa, testisolussa ja samalla testimoottorilla, ja se suositellaan suoritettavaksi samanaikaisesti. Näyteparien keskiarvojen vastaavuus määritetään F-testin ja t-testin tilastotietojen avulla lisäyksessä 4 olevassa A.4.3. kohdassa kuvatulla tavalla, kun käytössä ovat edellä kuvatut laboratoriotestisolun ja moottorin olosuhteet. Vieraat havainnot määritellään ISO 5725:n mukaisesti ja ne jätetään tietokannan ulkopuolelle. Korrelaatiotestaukseen käytettävien järjestelmien on oltava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymiä.

5.2   Moottoriperhe

5.2.1   Yleistä

Moottoriperhe määräytyy suunnitteluominaisuuksien mukaan. Niiden tulee olla samat kaikille saman perheen moottoreille. Moottorin valmistaja voi päättää, mitkä moottorit kuuluvat samaan moottoriperheeseen, kunhan 5.2.3 kohdassa luetellut jäsenyysedellytykset täyttyvät. Moottoriperheen on oltava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymä. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle tarvittavat tiedot moottoriperheen jäsenten päästötasoista.

5.2.2   Erityistapaukset

Joissain tapauksissa ominaisuudet voivat vaikuttaa toisiinsa. Tämä on otettava huomioon, jotta varmistetaan, että moottoriperheeseen sisällytetään ainoastaan moottoreita, joiden pakokaasupäästöjen ominaisuudet ovat samanlaiset. Valmistajan on huomioitava tällaiset tapaukset ja ilmoitettava niistä tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tämä otetaan sen jälkeen huomioon kriteerinä uutta moottoriperhettä perustettaessa.

Kun kyse on laitteesta tai ominaisuudesta, jota ei mainita 5.2.3 kohdassa ja joka vaikuttaa merkittävästi päästötasoihin, valmistajan on kuvattava laite hyvän teknisen käytännön mukaisesti ja ilmoitettava siitä tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tämä otetaan sen jälkeen huomioon kriteerinä uutta moottoriperhettä perustettaessa.

Valmistaja voi lisätä 5.2.3 kohdassa lueteltuihin ominaisuuksiin muita kriteerejä, joiden perusteella perheen määritelmä voidaan rajata tarkemmin. Tällaisten ominaisuuksien ei välttämättä tarvitse olla päästötasoon vaikuttavia.

5.2.3   Moottoriperheen määrittävät muuttujat

5.2.3.1   Työtapa

| a) | kaksitahtinen |
| --- | --- |

a)

kaksitahtinen

| b) | nelitahtinen |
| --- | --- |

b)

nelitahtinen

| c) | kiertomäntä |
| --- | --- |

c)

kiertomäntä

| d) | muut |
| --- | --- |

d)

muut

5.2.3.2   Sylinterien ominaisuudet

5.2.3.2.1   Sylinterien sijainti lohkossa

| a) | V |
| --- | --- |

a)

V

| b) | rivi |
| --- | --- |

b)

rivi

| c) | tähti |
| --- | --- |

c)

tähti

| d) | muu (F, W jne.) |
| --- | --- |

d)

muu (F, W jne.)

5.2.3.2.2   Sylinterien suhteellinen sijainti

Moottorit, joissa on samanlainen lohko, voivat kuulua samaan perheeseen, jos niiden mitat sylinterien keskikohdista keskikohtiin ovat samat.

5.2.3.3   Pääasiallinen jäähdytysaine

| a) | ilma |
| --- | --- |

a)

ilma

| b) | vesi |
| --- | --- |

b)

vesi

| c) | öljy |
| --- | --- |

c)

öljy

5.2.3.4   Yksittäisen sylinterin iskutilavuus

5.2.3.4.1   Moottori, jossa sylinteriyksikön iskutilavuus ≥ 0,75 dm3

Jotta moottorien, joiden sylinteriyksikön iskutilavuus on ≥ 0,75 dm3, voidaan katsoa kuuluvan samaan moottoriperheeseen, niiden yksittäisen sylinterin iskutilavuuden hajonta saa olla enintään 15 prosenttia perheen suurimmasta yksittäisen sylinterin iskutilavuudesta.

5.2.3.4.2   Moottori, jossa sylinteriyksikön iskutilavuus < 0,75 dm3

Jotta moottorien, joiden sylinteriyksikön iskutilavuus on < 0,75 dm3, voidaan katsoa kuuluvan samaan moottoriperheeseen, niiden yksittäisen sylinterin iskutilavuuden hajonta saa olla enintään 30 prosenttia perheen suurimmasta yksittäisen sylinterin iskutilavuudesta.

5.2.3.4.3   Moottori, jossa muut sylinteriyksikön iskutilavuuden rajat

Moottorien, joiden yksittäisten sylinterien iskutilavuus ylittää 5.2.3.4.1 ja 5.2.3.4.2 kohdassa asetetut rajat, voidaan katsoa kuuluvan samaan perheeseen tyyppihyväksyntäviranomaisen myöntämän hyväksynnän nojalla. Hyväksynnän on perustuttava teknisiin seikkoihin (laskelmat, simulaatiot, kokeelliset tulokset jne.), jotka osoittavat, että rajojen ylittäminen ei vaikuta merkittävästi pakokaasupäästöihin.

5.2.3.5   Ilman täytösmenetelmä

| a) | luonnollinen ilmanotto |
| --- | --- |

a)

luonnollinen ilmanotto

| b) | paineahdettu |
| --- | --- |

b)

paineahdettu

| c) | paineahdettu ahtoilman jäähdyttimellä |
| --- | --- |

c)

paineahdettu ahtoilman jäähdyttimellä

5.2.3.6   Polttoaineen tyyppi

| a) | diesel |
| --- | --- |

a)

diesel

| b) | maakaasu |
| --- | --- |

b)

maakaasu

| c) | nestekaasu |
| --- | --- |

c)

nestekaasu

| d) | etanoli |
| --- | --- |

d)

etanoli

5.2.3.7   Palotilan tyyppi

| a) | avokammio |
| --- | --- |

a)

avokammio

| b) | jaettu kammio |
| --- | --- |

b)

jaettu kammio

| c) | muut tyypit |
| --- | --- |

c)

muut tyypit

5.2.3.8   Käynnistystapa

| a) | kipinäsytytys |
| --- | --- |

a)

kipinäsytytys

| b) | puristussytytys |
| --- | --- |

b)

puristussytytys

5.2.3.9   Venttiilit ja kanavat

| a) | sijainti |
| --- | --- |

a)

sijainti

| b) | venttiilien määrä sylinteriä kohden |
| --- | --- |

b)

venttiilien määrä sylinteriä kohden

5.2.3.10   Polttoaineen syöttötapa

| a) | Nestemäisen polttoaineen syöttötapa






  i) | pumppu ja (korkeapaine)putki sekä suutin |
| --- | --- | --- |

a)

Nestemäisen polttoaineen syöttötapa

i)

pumppu ja (korkeapaine)putki sekä suutin

| ii) | rivi- tai jakajapumppu |
| --- | --- |

ii)

rivi- tai jakajapumppu

| iii) | yksikköpumppu tai yksikkösuutin |
| --- | --- |

iii)

yksikköpumppu tai yksikkösuutin

| iv) | yhteispaineruiskutus |
| --- | --- |

iv)

yhteispaineruiskutus

| v) | kaasutin (kaasuttimet) |
| --- | --- |

v)

kaasutin (kaasuttimet)

| vi) | muut |
| --- | --- |

vi)

muut

| b) | Kaasumaisen polttoaineen syöttötapa






  i) | kaasu |
| --- | --- | --- |

b)

Kaasumaisen polttoaineen syöttötapa

i)

kaasu

| ii) | neste |
| --- | --- |

ii)

neste

| iii) | sekoitusyksiköt |
| --- | --- |

iii)

sekoitusyksiköt

| iv) | muut |
| --- | --- |

iv)

muut

| c) | muut tyypit |
| --- | --- |

c)

muut tyypit

5.2.3.11   Muut laitteet

| a) | pakokaasujen takaisinkierrätys |
| --- | --- |

a)

pakokaasujen takaisinkierrätys

| b) | veden ruiskutus |
| --- | --- |

b)

veden ruiskutus

| c) | ilmansyöttö |
| --- | --- |

c)

ilmansyöttö

| d) | muut |
| --- | --- |

d)

muut

5.2.3.12   Elektroninen hallintastrategia

Elektronisen hallintayksikön (ECU) olemassaolo tai puuttuminen moottorista on yksi perheen perusominaisuuksista.

Jos moottoria ohjataan elektronisesti, valmistajan on esitettävä ne tekniset seikat, joiden vuoksi moottorit on ryhmitelty samaan perheeseen, eli perusteet sille, miksi moottoreiden oletetaan täyttävän samat päästövaatimukset.

Ne voivat olla laskelmia, simulaatioita, arvioita, ruiskutusominaisuuksien kuvauksia, kokeellisia tuloksia jne.

Ohjattuja ominaisuuksia voivat olla esimerkiksi:

| a) | ajoitus |
| --- | --- |

a)

ajoitus

| b) | ruiskutuspaine |
| --- | --- |

b)

ruiskutuspaine

| c) | monipisteruiskutus |
| --- | --- |

c)

monipisteruiskutus

| d) | ahtopaine |
| --- | --- |

d)

ahtopaine

| e) | muuttuvageometrinen turboahdin |
| --- | --- |

e)

muuttuvageometrinen turboahdin

| f) | pakokaasun takaisinkierrätys. |
| --- | --- |

f)

pakokaasun takaisinkierrätys.

5.2.3.13   Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmät

Seuraavien laitteiden toimimista ja yhdistelmiä pidetään edellytyksenä moottoriperheeseen kuulumiselle:

| a) | hapetuskatalysaattori |
| --- | --- |

a)

hapetuskatalysaattori

| b) | kolmitiekatalysaattori |
| --- | --- |

b)

kolmitiekatalysaattori

| c) | typen oksidien poistojärjestelmä, jossa valikoiva NOx:n pelkistys (pelkistävän aineen lisäys) |
| --- | --- |

c)

typen oksidien poistojärjestelmä, jossa valikoiva NOx:n pelkistys (pelkistävän aineen lisäys)

| d) | muut typen oksidien poistojärjestelmät |
| --- | --- |

d)

muut typen oksidien poistojärjestelmät

| e) | hiukkasloukku, jossa passiivinen regenerointi |
| --- | --- |

e)

hiukkasloukku, jossa passiivinen regenerointi

| f) | hiukkasloukku, jossa aktiivinen regenerointi |
| --- | --- |

f)

hiukkasloukku, jossa aktiivinen regenerointi

| g) | muut hiukkasloukut |
| --- | --- |

g)

muut hiukkasloukut

| h) | muut laitteet |
| --- | --- |

h)

muut laitteet

Jos moottori on saanut hyväksynnän ilman jälkikäsittelyjärjestelmää joko kantamoottorina tai moottoriperheen jäsenenä, kyseinen moottori voidaan sisällyttää myös hapetuskatalysaattorilla varustettuna samaan moottoriperheeseen, mikäli polttoaineen ominaisuudet eivät muutu.

Mikäli vaaditut polttoaineen ominaisuudet ovat toiset (esim. hiukkasloukku, joka edellyttää polttoaineelta erityisiä lisäaineita regenerointiprosessia varten), päätös samaan perheeseen kuulumisesta tehdään valmistajan antamien teknisten tietojen pohjalta. Tiedoista on käytävä ilmi, että laitteella varustetun moottorin oletettu päästötaso noudattaa samaa raja-arvoa kuin alkuperäinen moottori.

Jos moottori on saanut hyväksynnän jälkikäsittelyjärjestelmällä varustettuna joko kantamoottorina tai sellaisen moottoriperheen jäsenenä, jonka kantamoottori on varustettu samalla jälkikäsittelyjärjestelmällä, kyseinen moottori ei voi ilman jälkikäsittelyjärjestelmää kuulua samaan moottoriperheeseen.

5.2.4   Kantamoottorin valitseminen

5.2.4.1   Puristussytytteiset polttomoottorit

Kun tyyppihyväksyntäviranomainen on hyväksynyt moottoriperheen, moottoriperheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti ilmoitetulla suurimmalla vääntömomentin kierrosnopeudella. Jos tämä valintaperuste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan käyttäen toissijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti nimelliskierrosnopeudella.

5.2.4.2   Kipinäsytytteiset polttomoottorit

Kun tyyppihyväksyntäviranomainen on hyväksynyt moottoriperheen, moottoriperheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta iskutilavuutta. Jos tämä peruste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan toissijaisten valintaperusteiden avulla seuraavassa järjestyksessä:

| a) | suurin polttoaineen syöttö tahtia kohti ilmoitetun nimellistehon kierrosnopeudella |
| --- | --- |

a)

suurin polttoaineen syöttö tahtia kohti ilmoitetun nimellistehon kierrosnopeudella

| b) | suurin sytytysennakko |
| --- | --- |

b)

suurin sytytysennakko

| c) | alhaisin EGR-arvo. |
| --- | --- |

c)

alhaisin EGR-arvo.

5.2.4.3   Huomioita kantamoottorin valinnasta

Tyyppihyväksyntäviranomainen saattaa tulla siihen tulokseen, että moottoriperheen suurimpien päästöarvojen määrittämiseen tarvitaan lisää moottoreita. Tällöin moottorin valmistaja toimittaa tarvittavat tiedot sen määrittämiseksi, millä perheen moottoreilla on todennäköisesti suurimmat päästöarvot.

Jos perheen moottoreissa on muita ominaisuuksia, joiden voidaan olettaa vaikuttavan pakokaasupäästöihin, nämä ominaisuudet on tunnistettava ja otettava huomioon perheen kantamoottoria valittaessa.

Jos saman perheen moottoreilla on samat päästöarvot eripituisten käyttöikien aikana, tämä on otettava huomioon kantamoottoria valittaessa.

6.   TESTAUSOLOSUHTEET

6.1   Laboratoriotestien olosuhteet

Mitataan moottorin imuilman absoluuttinen lämpötila (T
  a) kelvineinä ja kuiva ilmanpaine (p
  s), kilopascaleina sekä määritetään parametri f
  a seuraavasti: Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on selkeästi toisistaan erillään olevat imusarjat, mitataan kunkin erillisen sarjan keskilämpötila. Parametri f
  a ilmoitetaan testitulosten yhteydessä. Testitulosten toistettavuuden parantamiseksi suositellaan, että parametri f
  a noudattaa seuraavaa: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| a) | Puristussytytteiset polttomoottorit:
  Luonnollinen ilmanotto ja mekaanisesti ahdetut moottorit:

   (1)
  Turboahdetut moottorit, joko imuilman jäähdytyksellä tai ilman sitä:

   (2) |
| --- | --- |

a)

Puristussytytteiset polttomoottorit:

Luonnollinen ilmanotto ja mekaanisesti ahdetut moottorit:

Formula (1)

Turboahdetut moottorit, joko imuilman jäähdytyksellä tai ilman sitä:

Formula (2)

| b) | Kipinäsytytteiset polttomoottorit:

   (3) |
| --- | --- |

b)

Kipinäsytytteiset polttomoottorit:

Formula (3)

6.2   Ahtoilman jäähdytyksellä varustetut moottorit

Ahtoilman lämpötila kirjataan, ja se saa nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla poiketa ± 5 K valmistajan ilmoittamasta ahtoilman enimmäislämpötilasta. Jäähdytysnesteen lämpötilan on oltava vähintään 293 K (20 °C).

Jos käytössä on testauslaboratorion järjestelmä tai ulkoinen puhallin, jäähdytinnesteen virtaus asetetaan siten, että ahtoilman lämpötila nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla poikkeaa enintään ± 5 K valmistajan ilmoittamasta ahtoilman enimmäislämpötilasta. Edellä kuvatussa pisteessä olevan ahtoilman jäähdyttimen jäähdytysnesteen lämpötilaa ja virtausta ei saa muuttaa testisyklin aikana, ellei se aiheuta ahtoilman epäedustavaa jäähtymistä. Ahtoilman jäähdyttimen tilavuuden on oltava hyvien teknisten käytäntöjen mukainen ja vastattava moottorin käyttöasennusta. Laboratoriojärjestelmä on suunniteltava niin, että lauhteen kertyminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki kertynyt lauhde on johdettava pois ja kaikki johtimet on täysin suljettava ennen päästötestausta.

Jos moottorin valmistaja ilmoittaa raja-arvot paineenalennukselle ahtoilman jäähdytysjärjestelmässä, on varmistettava että paineenalennus ahtoilman jäähdytysjärjestelmässä on valmistajan täsmentämissä rajoissa, kun moottori on valmistajan täsmentämissä olosuhteissa. Paineenlasku on mitattava valmistajan täsmentämistä paikoista.

6.3   Koneteho

Spesifisten päästöjen mittaamisen lähtökohtana 6.3.1–6.3.5 kohdan mukaisesti määritetty moottorin teho ja syklin työ.

6.3.1   Yleinen moottoriasennus

Moottori on testattava lisäyksessä 7 lueteltuja apulaitteita tai välineitä.

Jos apulaitteita tai välineitä ei ole asennettu vaatimusten mukaisesti, niiden teho on otettava huomioon 6.3.2–6.3.5 kohdan mukaisesti.

6.3.2   Päästötestiä varten asennettavat apulaitteet tai välineet.

Jos lisäyksen 7 mukaisesti vaadittavien apulaitteiden tai välineiden asentaminen testipenkkiin ei ole mahdollista, niiden käyttöteho on määritettävä ja vähennettävä moottorin mitatusta (nimellisestä ja todellisesta) tehosta moottorin koko kierrosnopeusalueella WHTC:ssä ja WHSC:n testinopeuksilla.

6.3.3   Koetta varten poistettavat apulaitteet tai välineet

Jos ei ole mahdollista poistaa apulaitteita tai välineitä, joita ei lisäyksen 7 mukaisesti vaadita, niiden käyttöteho on määritettävä ja lisättävä moottorin mitattuun (nimelliseen ja todelliseen) tehoon moottorin koko kierrosnopeusalueella WHTC:ssä ja WHSC:n testinopeuksilla. Jos tämä arvo on enemmän kuin 3 prosenttia enimmäistehosta testinopeudella, se on osoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle.

6.3.4   Apulaitteiden tehon määrittäminen

Apulaitteiden tai välineiden käyttöteho on määritettävä ainoastaan, jos

| a) | lisäyksen 7 mukaisesti vaadittuja apulaitteita tai välineitä ei ole asennettu moottoriin
  ja/tai |
| --- | --- |

a)

lisäyksen 7 mukaisesti vaadittuja apulaitteita tai välineitä ei ole asennettu moottoriin

ja/tai

| b) | moottoriin on asennettu apulaitteita tai välineitä, joita ei lisäyksen 7 mukaisesti vaadita. |
| --- | --- |

b)

moottoriin on asennettu apulaitteita tai välineitä, joita ei lisäyksen 7 mukaisesti vaadita.

Moottorin valmistajan on toimitettava apulaitteiden tehoarvot ja apulaitteiden tehon määritykseen käytettävä mittaus- tai laskentamenetelmä testisyklien koko toiminta-alueelta, ja tyyppihyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä ne.

6.3.5   Moottorin syklityö

Syklin viitetyön ja todellisen työn laskennan (ks. 7.4.8 ja 7.8.6 kohta) on pohjauduttava 6.3.1 kohdan mukaiseen moottorin tehoon. Tässä tapauksessa yhtälön 4 muuttujat P
  f ja P
  r ovat nolla, ja P on yhtä suuri kuin P
  m.

Jos apulaitteet tai välineet on asennettu 6.3.2 tai 6.3.3 kohdan mukaisesti, niiden käyttämää tehoa käytetään korjattaessa kutakin syklin hetkellisen tehon arvoa P
  m,i seuraavasti:

Formula (4)

jossa:

| P
  m,i | on moottorin mitattu teho kilowatteina |
| --- | --- |
| P
  f,i | on asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho kilowatteina |
| P
  r,i | on poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho kilowatteina |

P
  m,i

on moottorin mitattu teho kilowatteina

P
  f,i

on asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho kilowatteina

P
  r,i

on poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho kilowatteina

6.4   Moottorin ilman imujärjestelmä

Moottorissa on käytettävä ilman imujärjestelmää tai testilaboratoriojärjestelmää, joka rajoittaa ilman imun ± 300 Pa:iin valmistajan ilmoittamasta ilmanpuhdistimen enimmäisarvosta nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla. Rajoituksen staattinen paine-ero on mitattava valmistajan täsmentämästä paikasta.

6.5   Moottorin pakojärjestelmä

Moottorissa on käytettävä pakojärjestelmää tai testilaboratoriojärjestelmää, jonka vastapaine on 80–100 prosenttia valmistajan ilmoittamasta enimmäisarvosta nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla. Jos enimmäisrajoitus on enintään 5 kPa, säätöpisteen on oltava vähintään 1,0 kPa enimmäisarvosta. Pakojärjestelmän on oltava pakokaasun näytteenottoa koskevien, 9.3.10 ja 9.3.11 kohdassa asetettujen vaatimusten mukainen.

6.6   Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmällä varustettu moottori

Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakoputken halkaisijan on oltava sama kuin käytössä olevissa laitteissa tai valmistajan ilmoittaman arvon mukainen pituudelta, joka on vähintään 4 pakoputken halkaisijaa virtaussuuntaa vastaan jälkikäsittelylaitteen sisältävän paisuntakammion syöttöaukosta lähtien. Etäisyys pakosarjan laipasta tai turboahtimen poistoaukolta jälkikäsittelyjärjestelmään on oltava sama kuin ajoneuvokokoonpanossa tai valmistajan antamien etäisyyttä koskevien määritelmien mukainen. Pakokaasujen vastapaineen tai rajoituksen on oltava edellä mainittujen kriteerien mukainen, ja se voidaan asettaa venttiilillä. Vaihtuvarajoitteisten jälkikäsittelylaitteiden osalta pakojärjestelmän enimmäisrajoituksen määrittää jälkikäsittelyedellytys (degreening/vanhentaminen ja regenerointi/kuormitustaso), jonka valmistaja on ilmoittanut. Jos enimmäisrajoitus on 5 kPa tai pienempi, säätöpiste saa poiketa enintään 1,0 kPa enimmäisarvosta. Jälkikäsittelysäiliö voidaan poistaa harjoitustestien ja moottorin määrityskäytön ajaksi, ja se voidaan korvata vastaavalla epäaktiivista katalysaattoritukea sisältävällä säiliöllä.

Testisyklin aikana mitattujen pakokaasupäästöjen on vastattava käyttöolosuhteiden päästöjä. Jos moottorissa on sellainen pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa on käytettävä reagenssia, valmistajan on ilmoitettava, mitä reagenssia on käytetty kaikissa testeissä.

Jälkikäsittelyjärjestelmään, jossa on jatkuva regenerointi, ei tarvitse soveltaa erityistä testausmenettelyä, mutta regenerointiprosessi on esiteltävä 6.6.1 kohdan mukaisesti.

Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, joka regeneroituu tietyin väliajoin 6.6.2 kohdan mukaisesti, päästötuloksia muutetaan regeneraatiotapahtumien huomioon ottamiseksi. Tällöin keskimääräinen päästö riippuu regeneraatiotapahtumien esiintymistiheydestä niiden testien osien aikana, jolloin regeneraatio tapahtuu.

6.6.1   Jatkuva regenerointi

Päästöt mitataan sellaisesta jälkikäsittelyjärjestelmästä, joka on vakiinnutettu tilaan, jossa sen päästökäyttäytyminen on toistettavissa. Regeneraation on tapahduttava ainakin kerran WHTC-testin (lämmin käynnistys) aikana, ja valmistajan on ilmoitettava normaaliolosuhteet, joissa regeneraatio tapahtuu (nokikuormitus, lämpötila, pakojärjestelmän vastapaine jne.).

Regeneraation jatkuvan luonteen osoittamiseksi on suoritettava vähintään viisi WHTC-testiä (lämmin käynnistys). Tällaista osoittamista varten moottori käynnistetään ja lämmitetään 7.4.1 kohdan mukaisesti, moottori vakautetaan 7.6.3 kohdan mukaisesti, ja tehdään ensimmäinen WHTC-testi (lämmin käynnistys). Seuraavat lämmin käynnistys -testit tehdään kun, moottori on ensin vakautettu 7.6.3 kohdan mukaisesti. Testien aikana kirjataan pakokaasun lämpötila ja paine (lämpötila ennen jälkikäsittelyjärjestelmää ja sen jälkeen, pakojärjestelmän vastapaine jne.).

Jos valmistajan ilmoittamat olosuhteet esiintyvät testin aikana ja kolmen (tai useamman) WHTC-testin (lämmin käynnistys) tulosten hajonta on enintään ± 25 prosenttia tai 0,005 g/kWh sen mukaan, kumpi on suurempi, jälkikäsittelyjärjestelmän katsotaan olevan tyypiltään jatkuvasti regeneroiva ja sovelletaan 7.6 kohdan (WHTC) ja 7.7 (WHSC) kohdan yleisiä testausmääräyksiä.

Jos pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmässä on turvamoodi, joka vaihtuu jaksottaiseksi regeneraatiomoodiksi, tarkastus on suoritettava 6.6.2 kohdan mukaisesti. Tässä erityistapauksessa sovellettavat päästörajat voidaan ylittää, eikä niitä painoteta.

6.6.2   Jaksottainen regenerointi

Kun pakokaasujen jälkikäsittely perustuu jaksottaiseen regeneraatioon, päästöt on mitattava vähintään kolmella WHTC-testillä (lämmin käynnistys), joista yksi suoritetaan regeneraatiotapahtuman aikana ja kaksi sen ulkopuolella vakautetulla jälkikäsittelyjärjestelmällä; näiden tulokset painotetaan yhtälön 5 mukaisesti.

Regeneraation on tapahduttava ainakin kerran WHTC-testin (lämmin käynnistys) aikana. Moottori voidaan varustaa kytkimellä, jolla voidaan estää tai sallia regeneraatioprosessi, kunhan tämä toiminto ei vaikuta moottorin alkuperäiseen kalibrointiin.

Valmistajan on ilmoitettava normaaliolosuhteet, joissa regeneraatio tapahtuu (nokimäärä, lämpötila, pakojärjestelmän vastapaine, jne.) sekä sen kesto. Valmistajan on myös ilmoitettava regeneraatiotapahtumien esiintymistiheys niiden testien määränä, jolloin regeneraatio tapahtuu, verrattuna niiden testien määrään, jolloin regeneraatiota ei tapahdu. Tällaisen esiintymistiheyden tarkan määritysmenetelmän on perustuttava hyviin teknisiin käytäntöihin, ja tyyppihyväksyntä- tai sertifiointiviranomaisen on hyväksyttävä se.

Valmistajan on toimitettava jälkikäsittelyjärjestelmä, jota on kuormitettu niin, että regeneraatio tapahtuu WHTC-testin aikana. Testausta varten moottori käynnistetään ja lämmitetään 7.4.1 kohdan mukaisesti, moottori vakautetaan 7.6.3 kohdan mukaisesti, ja aloitetaan WHTC-testi (lämmin käynnistys). Moottorin vakioinnin aikana ei saa tapahtua regeneraatiota.

Regeneraatiovaiheiden väliset keskimääräiset spesifiset päästöt määritetään useiden suunnilleen tasavälein suoritettujen WHTC-testien (lämmin käynnistys) tulosten (g/kWh) aritmeettisesta keskiarvosta. Vähintään yksi WHTC-testi (lämmin käynnistys) on tehtävä mahdollisimman vähän ennen regeneraatiotestiä ja yksi heti regeneraatiotestin jälkeen. Vaihtoehtoisesti valmistaja voi toimittaa tiedot, jotka osoittavat, että päästöt pysyvät vakioina (±25 prosenttia tai 0,005 g/kWh sen mukaan, kumpi on suurempi) regenerointijaksojen välissä. Tällöin voidaan käyttää yhden ainoan WHTC-testin (lämmin käynnistys) päästöjä.

Regeneraatiotestin aikana kirjataan kaikki tiedot, joita tarvitaan regeneraation havaitsemiseksi (CO- tai NOx-päästöt, lämpötila ennen jälkikäsittelyjärjestelmää ja sen jälkeen, pakojärjestelmän vastapaine jne.).

Regeneraatiotestin aikana voidaan ylittää sovellettavat päästörajat.

Testausmenettely esitetään kaaviona kuvassa 2.

Image

Lämpimän käynnistyksen WHTC-testissä mitatut päästöt painotetaan seuraavasti:

Formula (5)

jossa:

| n | on ilman regeneraatiota tapahtuvien WHTC-testien (lämmin käynnistys) lukumäärä |
| --- | --- |
| nr | on WHTC-testien (lämmin käynnistys) lukumäärä regeneraation aikana (vähintään yksi testi) |
| | on keskimääräinen spesifinen päästö ilman regeneraatiota, g/kWh |
| | on keskimääräinen spesifinen päästö regeneraation kanssa, g/kWh |

n

on ilman regeneraatiota tapahtuvien WHTC-testien (lämmin käynnistys) lukumäärä

nr

on WHTC-testien (lämmin käynnistys) lukumäärä regeneraation aikana (vähintään yksi testi)

Formula

on keskimääräinen spesifinen päästö ilman regeneraatiota, g/kWh

Formula

on keskimääräinen spesifinen päästö regeneraation kanssa, g/kWh

Arvon Formula määrittämistä varten sovelletaan seuraavia:

| a) | Jos regenerointi kestää useamman kuin yhden WHTC-testin (lämmin käynnistys) ajan, tätä seuraavat täysimittaiset WHTC-testit on tehtävä ja niiden päästöjen mittausta on jatkettava ilman vakauttamista ja ilman moottorin pysäyttämistä, kunnes regenerointi on saatu päätökseen, ja on laskettava WHTC-testien (lämmin käynnistys) keskiarvo. |
| --- | --- |

a)

Jos regenerointi kestää useamman kuin yhden WHTC-testin (lämmin käynnistys) ajan, tätä seuraavat täysimittaiset WHTC-testit on tehtävä ja niiden päästöjen mittausta on jatkettava ilman vakauttamista ja ilman moottorin pysäyttämistä, kunnes regenerointi on saatu päätökseen, ja on laskettava WHTC-testien (lämmin käynnistys) keskiarvo.

| b) | Jos regenerointi saadaan päätökseen jonkin WHTC-testin (lämmin käynnistys) aikana, testiä jatketaan sen koko keston ajan. |
| --- | --- |

b)

Jos regenerointi saadaan päätökseen jonkin WHTC-testin (lämmin käynnistys) aikana, testiä jatketaan sen koko keston ajan.

Tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan soveltaa sopeutustekijöitä joko kertoimena (kohta c) tai lisättävänä arvona (kohta d) hyvän teknisen analyysin pohjalta.

| c) | Sopeuttamiskertoimet lasketaan seuraavasti:

  (ylöspäin) (6)

  (alaspäin) (6a) |
| --- | --- |

c)

Sopeuttamiskertoimet lasketaan seuraavasti:

Formula (ylöspäin) (6)

Formula (alaspäin) (6a)

| d) | Lisättävät sopeuttamistekijät lasketaan seuraavasti:

  (ylöspäin)) (7)

  (alaspäin) (8) |
| --- | --- |

d)

Lisättävät sopeuttamistekijät lasketaan seuraavasti:

Formula (ylöspäin)) (7)

Formula (alaspäin) (8)

Kohdan 8.6.3 mukaisen spesifisen päästön laskemisessa on sovellettava regeneraation sopeuttamistekijöitä seuraavasti:

| e) | testissä ilman regeneraatiota k
  r,u kerrotaan spesifisellä päästöllä e tai siihen lisätään spesifinen päästö e yhtälöstä 69 tai 70, |
| --- | --- |

e)

testissä ilman regeneraatiota k
  r,u kerrotaan spesifisellä päästöllä e tai siihen lisätään spesifinen päästö e yhtälöstä 69 tai 70,

| f) | testissä, johon kuuluu regeneraatio, k
  r,d kerrotaan spesifisellä päästöllä e tai siitä vähennetään spesifinen päästö e yhtälöstä 69 tai 70, |
| --- | --- |

f)

testissä, johon kuuluu regeneraatio, k
  r,d kerrotaan spesifisellä päästöllä e tai siitä vähennetään spesifinen päästö e yhtälöstä 69 tai 70,

Valmistajan pyynnöstä regeneraation sopeuttamiskertoimia

| g) | voidaan käyttää muissa saman moottoriperheen jäsenissä, |
| --- | --- |

g)

voidaan käyttää muissa saman moottoriperheen jäsenissä,

| h) | voidaan käyttää muissa moottoriperheissä, joissa on sama jälkikäsittelyjärjestelmä, jos tyyppihyväksyntäviranomainen tai sertifiointiviranomainen on antanut siihen etukäteen luvan valmistajan toimittamien, päästöjen samankaltaisuuden vahvistavien teknisten asiakirjojen perusteella. |
| --- | --- |

h)

voidaan käyttää muissa moottoriperheissä, joissa on sama jälkikäsittelyjärjestelmä, jos tyyppihyväksyntäviranomainen tai sertifiointiviranomainen on antanut siihen etukäteen luvan valmistajan toimittamien, päästöjen samankaltaisuuden vahvistavien teknisten asiakirjojen perusteella.

6.7   Jäähdytysjärjestelmä

Testissä on käytettävä tilavuudeltaan sellaista moottorin jäähdytysjärjestelmää, joka riittää moottorin valmistajan ilmoittaman normaalin käyntilämpötilan säilyttämiseen.

6.8   Voiteluöljy

Valmistajan on ilmoitettava, mitä voiteluöljyä käytetään. Öljyn on oltava kaupan olevaa voiteluöljyjä. Testissä käytettävän voiteluöljyn eritelmät on kirjattava ja esitettävä yhdessä testin tulosten kanssa.

6.9   Vertailupolttoainetta koskevat vaatimukset

Vertailupolttoaine määritellään tämän liitteen lisäyksessä 2 puristussytytysmoottoreiden osalta ja liitteissä 6 ja 7 maakaasu- ja nestekaasumoottoreiden osalta.

Polttoaineen lämpötilan on oltava valmistajan suosituksen mukainen.

6.10   Kampikammiopäästöt

Kampikammiopäästöjä ei saa vapautua suoraan ympäristöön lukuun ottamatta seuraavia poikkeuksia: turboahtimilla, pumpuilla, puhaltumilla tai imuilman ahtimilla varustetut moottorit voivat vapauttaa kampikammiopäästöjä suoraan ympäristöön, jos päästöt lisätään pakokaasupäästöihin (joko fyysisesti tai matemaattisesti) koko päästötestauksen ajan. Tätä poikkeusta hyödyntävien valmistajien on asennettava moottorit siten, että kaikki kampikammiopäästöt voidaan ohjata päästöjen näytteenottojärjestelmään.

Tämän kohdan soveltamista varten kampikammiopäästöjä, jotka koko toiminnan ajan ohjataan pakojärjestelmään ennen pakokaasujen jälkikäsittelyä, ei katsota suoraan ympäristöön vapautetuiksi.

Avoimet kampikammiopäästöt on ohjattava pakojärjestelmään päästöjen mittaamista varten seuraavasti:

| a) | Putkimateriaalien on oltava sileäseinäisiä, sähköä johtavia ja kampikammiopäästöjen kanssa reagoimattomia. Putkien on oltava mahdollisimman lyhyitä. |
| --- | --- |

a)

Putkimateriaalien on oltava sileäseinäisiä, sähköä johtavia ja kampikammiopäästöjen kanssa reagoimattomia. Putkien on oltava mahdollisimman lyhyitä.

| b) | Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävissä putkissa on oltava mahdollisimman vähän mutkia ja välttämättömien mutkien taivutussäteen on oltava mahdollisimman suuri. |
| --- | --- |

b)

Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävissä putkissa on oltava mahdollisimman vähän mutkia ja välttämättömien mutkien taivutussäteen on oltava mahdollisimman suuri.

| c) | Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävät putket on lämmitettävä, niiden on oltava ohutseinäisiä tai ne on eristettävä ja niiden on täytettävä kampiakselin vastapainetta koskevat moottorin valmistajan vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävät putket on lämmitettävä, niiden on oltava ohutseinäisiä tai ne on eristettävä ja niiden on täytettävä kampiakselin vastapainetta koskevat moottorin valmistajan vaatimukset.

| d) | Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävä putki on yhdistettävä raakaan pakokaasuun mahdollisen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen ja mahdollisen pakokaasun rajoituksen jälkeen sekä riittävän kauas näytteenottimien etupuolelle, jotta varmistetaan täydellinen sekoittuminen moottorin pakokaasuihin ennen näytteenottoa. Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävän putken on ulotuttava vapaaseen pakokaasuvirtaan asti, jotta vältetään rajakerrosvaikutus ja edistetään sekoittumista. Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävän putken aukko voidaan suunnata mihin suuntaan tahansa raakaan pakokaasuvirtaan nähden. |
| --- | --- |

d)

Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävä putki on yhdistettävä raakaan pakokaasuun mahdollisen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen ja mahdollisen pakokaasun rajoituksen jälkeen sekä riittävän kauas näytteenottimien etupuolelle, jotta varmistetaan täydellinen sekoittuminen moottorin pakokaasuihin ennen näytteenottoa. Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävän putken on ulotuttava vapaaseen pakokaasuvirtaan asti, jotta vältetään rajakerrosvaikutus ja edistetään sekoittumista. Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävän putken aukko voidaan suunnata mihin suuntaan tahansa raakaan pakokaasuvirtaan nähden.

7.   TESTIMENETTELYT

7.1   Päästömittauksen periaatteet

Spesifisten päästöjen mittaamiseksi moottorille tehdään 7.2.1 ja 7.2.2 kohdassa kuvatut testisyklit. Spesifisten päästöjen mittaaminen edellyttää pakokaasun komponenttien massan ja sitä vastaavan moottorin syklin työn määrittämistä. Komponentit määritetään 7.1.1 ja 7.1.2 kohdassa kuvatuilla näytteenottomenetelmillä.

7.1.1   Jatkuva näytteenotto

Jatkuvassa näytteenotossa komponentin pitoisuutta mitataan jatkuvasti joko raa’asta tai laimennetusta pakokaasusta. Pitoisuus kerrotaan (raa’an tai laimennetun) pakokaasun jatkuvalla virtauksella päästönäytteen ottopaikassa, jotta voidaan määrittää komponentin massavirta. Komponentin päästöt lasketaan jatkuvasti yhteen testisyklin ajalta. Saatu summa on päästökomponentin kokonaismassa.

7.1.2   Näytteenotto erissä

Erinä tehtävässä näytteenotossa otetaan jatkuva näyte raa’asta tai laimennetusta pakokaasusta ja näyte varastoidaan myöhempää mittausta varten. Saatu näyte on suhteessa raa’an tai laimennetun pakokaasuun virtaukseen. Erinä tapahtuvaa näytteenottoa on esimerkiksi laimennettujen kaasumaisten komponenttien kerääminen pussiin ja hiukkasten keruu suodattimeen. Erinä otettujen näytteiden pitoisuudet kerrotaan sen (raa’an tai laimennetun) pakokaasun kokonaismassalla tai massavirralla, josta näyte otettiin testisyklin aikana. Tämä tulos on päästökomponentin kokonaismassa tai kokonaismassavirta. Hiukkaspitoisuuden laskemiseksi jaetaan suodattimeen kertyneet, pakokaasusta saadut hiukkaset suodatetun pakokaasun määrällä.

7.1.3   Mittausmenetelmät

Tätä liitettä sovelletaan kahteen mittausmenettelyyn, jotka ovat funktionaalisesti samanarvoisia. Kumpaakin menettelyä voidaan käyttää WHTC- ja WHSC-testisykleissä:

| a) | Raakapakokaasusta otetaan jatkuva kaasumaisten komponenttien näyte ja hiukkaset määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän avulla. |
| --- | --- |

a)

Raakapakokaasusta otetaan jatkuva kaasumaisten komponenttien näyte ja hiukkaset määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän avulla.

| b) | Kaasumaiset komponentit ja hiukkaset määritetään täysvirtauslaimennusjärjestelmällä (CVS-järjestelmällä). |
| --- | --- |

b)

Kaasumaiset komponentit ja hiukkaset määritetään täysvirtauslaimennusjärjestelmällä (CVS-järjestelmällä).

Mikä tahansa näiden kahden periaatteen yhdistelmä (esimerkiksi raakakaasumittaus ja hiukkasten täysvirtausmittaus) on sallittu.

7.2   Testisyklit

7.2.1   Vaihtuvien olosuhteiden WHTC-testisykli

Vaihtuvien olosuhteiden WHTC-testisykli mainitaan lisäyksessä 1 sekunti sekunnilta etenevänä sarjana, jossa kierrosnopeuden ja vääntömomentin arvot on normalisoitu. Jotta testi voidaan tehdä moottorin testisolulla, normalisoidut arvot muunnetaan testattavan yksittäisen moottorin todellisiksi arvoiksi moottorin kartoituskäyrän mukaan. Muuntamisprosessia kutsutaan denormalisoinniksi ja näin syntynyttä testisykliä testattavan moottorin viitesykliksi. Sykli suoritetaan kyseisellä viitekierrosnopeudella ja -vääntömomentilla testisolussa, ja todellinen nopeus, vääntömomentti ja teho kirjataan muistiin. Testiajon validoimiseksi tehdään regressioanalyysi kierrosnopeuden, vääntömomentin ja tehon viitearvojen ja todellisten arvojen välillä testin päätyttyä.

Spesifisten päästöjen laskemiseksi lasketaan todellinen syklin työ yhdistämällä moottorin todelliset tehoarvot syklin aikana. Jotta sykli olisi pätevä, todellisen syklin työn on oltava viitesyklin syklityölle asetetuissa rajoissa.

Kaasumaisten pilaavien aineiden osalta voidaan käyttää jatkuvaa näytteenottoa (raaka tai laimennettu pakokaasu) tai eränä tapahtuvaa näytteenottoa (laimennettu pakokaasu). Hiukkasnäyte on laimennettava vakioidulla laimentimella (kuten ilmalla), ja se kerätään yhteen sopivaan suodattimeen. WTHC-testi esitetään kaaviona kuvassa 3.

Image

7.2.2   Porrastettu tasaisen nopeuden WHSC-testisykli

Porrastettu tasaisen nopeuden WHSC-testisykli muodostuu useista normalisoiduista nopeus- ja kuormitustiloista, jotka muunnetaan testattavan yksittäisen moottorin todellisiksi arvoiksi moottorin kartoituskäyrän mukaan. Moottoria on käytettävä kussakin moodissa määrätty aika, ja moottorin kierrosnopeutta ja kuormitusta muutetaan lineaarisesti 20 ± 1 sekunnin aikana. Testiajon validoimiseksi tehdään regressioanalyysi kierrosnopeuden, vääntömomentin ja tehon viitearvojen ja todellisten arvojen välillä testin päätyttyä.

Testisyklin ajalta määritetään kunkin kaasumaisen pilaavan aineen pitoisuus, pakokaasun virtaus ja teho. Kaasumaiset pilaavat aineet voidaan tallentaa jatkuvasti tai kerätä näytepussiin. Hiukkasnäyte laimennetaan käsitellyllä laimentimella (kuten ilmalla). Koko testin aijalta otetaan yksi näyte, joka kerätään yhteen sopivaan suodattimeen.

Spesifisten päästöjen laskemiseksi lasketaan todellinen syklin työ yhdistämällä moottorin todelliset tehoarvot syklin aikana.

WHSC-testi esitetään taulukossa 1. Lukuun ottamatta moodia 1 kunkin moodin alkukohdaksi määritellään edeltävästä moodista alkavan porrastuksen aloitus.

Taulukko 1

WHSC-testisykli

| Moodi | Normalisoitu kierrosnopeus
  (prosenttia) | Normalisoitu vääntömomentti
  (prosenttia) | Moodin pituus (s)
  sis. 20 s:n porrastusajan |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| Summa | 1 895 |

Moodi

Normalisoitu kierrosnopeus

(prosenttia)

Normalisoitu vääntömomentti

(prosenttia)

Moodin pituus (s)

sis. 20 s:n porrastusajan

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Summa

1 895

7.3   Yleinen testijakso

Seuraavassa vuokaaviossa esitetään yleiset ohjeet, joita pitäisi noudattaa testauksen aikana. Jokainen vaihe kuvataan yksityiskohtaisesti asiaa käsittelevässä kohdassa. Ohjeista poikkeaminen sallitaan tarvittaessa, mutta asiaankuuluvassa kohdassa asetetut erityiset vaatimukset ovat pakollisia.

WHTC-testimenettely muodostuu kylmä käynnistys -testistä, jonka jälkeen moottori jäähdytetään joko luonnollisesti tai keinotekoisesti, kuumahaihtumajaksosta ja lämmin käynnistys -testistä.

WHSC-testimenettely muodostuu lämmin käynnistys -testistä, jonka jälkeen moottori esivakioidaan WHSC-moodilla 9.

Image

7.4   Moottorin kartoitus ja viitesykli

Testiä edeltävät moottorin mittaukset, testiä edeltävät suoritustarkistukset ja testiä edeltävät järjestelmän kalibroinnit on tehtävä ennen moottorin kartoitusmenettelyä 7.3 kohdassa esitetyn yleisen testijakson mukaisesti.

WHTC- ja WHSC-viitesyklien luomisen perustaksi moottori on kartoitettava täydellä kuormituksella kierrosnopeus/vääntömomenttikäyrän ja kierrosnopeus/enimmäistehokäyrän määrittämiseksi. Kartoituskäyrää käytetään moottorin kierrosnopeuden (7.4.6 kohta) ja moottorin vääntömomentin (7.4.7 kohta) denormalisointiin.

7.4.1   Moottorin lämmitys

Moottoria on lämmitettävä 75–100 prosentilla sen enimmäistehosta tai valmistajan suosituksen ja hyvän teknisen arvion mukaisesti. Lämmityksen loppupuolella moottoria on käytettävä moottorin jäähdytysaineen ja voiteluöljyn lämpötilojen vakiinnuttamiseksi ± 2 prosentin tarkkuuteen niiden keskiarvoista vähintään 2 minuutiksi tai kunnes moottorin termostaatti säätää moottorin lämpötilaa.

7.4.2   Kartoitusnopeusalueen määrittäminen

Suurin ja pienin kartoitusnopeus määritetään seuraavasti:

| Pienin kartoitusnopeus | = | joutokäyntinopeus |
| --- | --- | --- |
| Suurin kartoitusnopeus | = | n
  hi x 1,02 tai kierrosnopeus, jossa täyden kuormituksen vääntömomentti putoaa nollaan, sen mukaan, kumpi nopeus on alempi. |

Pienin kartoitusnopeus

=

joutokäyntinopeus

Suurin kartoitusnopeus

=

n
  hi x 1,02 tai kierrosnopeus, jossa täyden kuormituksen vääntömomentti putoaa nollaan, sen mukaan, kumpi nopeus on alempi.

7.4.3   Moottorin kartoituskäyrä

Kun moottori on vakioitu 7.4.1 kohdan mukaisesti, moottorin kartoitus suoritetaan seuraavasti:

| a) | Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella. |
| --- | --- |

a)

Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella.

| b) | Moottoria on käytettävä käyttäjän pyynnön enimmäisarvolla alimmalla kartoitusnopeudella. |
| --- | --- |

b)

Moottoria on käytettävä käyttäjän pyynnön enimmäisarvolla alimmalla kartoitusnopeudella.

| c) | Moottorin kierrosnopeutta on lisättävä keskimäärin 8 ± 1 min–1/s alimmasta ylimpään kartoitusnopeuteen tai tasaisesti siten, että siirtyminen alimmasta ylimpään kartoitusnopeuteen kestää 4–6 minuuttia. Moottorin nopeus- ja vääntömomenttipisteet on kirjattava ja näytteenottotaajuuden on oltava vähintään yksi piste sekunnissa. |
| --- | --- |

c)

Moottorin kierrosnopeutta on lisättävä keskimäärin 8 ± 1 min–1/s alimmasta ylimpään kartoitusnopeuteen tai tasaisesti siten, että siirtyminen alimmasta ylimpään kartoitusnopeuteen kestää 4–6 minuuttia. Moottorin nopeus- ja vääntömomenttipisteet on kirjattava ja näytteenottotaajuuden on oltava vähintään yksi piste sekunnissa.

Jos 7.4.7 kohdassa valitaan vaihtoehto b negatiivisen vääntömomentin viitearvon määrittämiseksi, kartoituskäyrä voi jatkua suoraan käyttäjän pyynnön vähimmäisarvolla ylimmästä alimpaan kartoitusnopeuteen.

7.4.4   Vaihtoehtoinen kartoitus

Jos valmistaja uskoo, että edellä mainitut kartoitusmenetelmät eivät ole turvallisia tai ne eivät edusta jonkin moottorin ominaisuuksia, voidaan käyttää muita kartoitusmenetelmiä. Kyseisillä vaihtoehtoisilla tekniikoilla on toteutettava eriteltyjen kartoitusmenetelmien tarkoitus suurimman käytettävissä olevan vääntömomentin määrittämiseksi kaikilla testisyklien aikana saavutettavilla kierrosnopeuksilla. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä sekä poikkeaminen tässä kohdassa ilmoitetuista kartoitusmenetelmistä turvallisuus- tai sopimattomuussyistä että vaihtoehtoisen menettelyn perustelut. Missään tapauksessa vääntömomenttikäyrää ei kuitenkaan saa suorittaa rajoitettujen tai turboahdettujen moottoreiden osalta moottorin kierrosnopeutta laskemalla.

7.4.5   Testien replikoiminen

Moottoria ei tarvitse kartoittaa ennen jokaista testisykliä. Moottori on uudelleenkartoitettava ennen testisykliä, jos:

| a) | edellisestä kartoituksesta on teknisen arvion mukaisesti kulunut kohtuuttoman pitkä aika, tai |
| --- | --- |

a)

edellisestä kartoituksesta on teknisen arvion mukaisesti kulunut kohtuuttoman pitkä aika, tai

| b) | moottoriin on tehty fyysisiä muutoksia tai uudelleenkalibrointeja, jotka saattavat vaikuttaa moottorin suorituskykyyn. |
| --- | --- |

b)

moottoriin on tehty fyysisiä muutoksia tai uudelleenkalibrointeja, jotka saattavat vaikuttaa moottorin suorituskykyyn.

7.4.6   Kierrosnopeuden denormalisointi

Viitesyklien luomiseksi on denormalisoitava lisäyksen 1 (WHTC) ja taulukon 1 (WHSC) normalisoidut kierrosnopeudet seuraavaa yhtälöä käyttäen:

Formula (9)

Jotta voidaan määrittää n
  pref, lasketaan 7.4.3 kohdan mukaisesti määritetyltä moottorin kartoituskäyrältä suurimman vääntömomentin integraali arvosta n
  idle arvoon n
  95h.

Moottorin pyörimisnopeudet kuvassa 4 ja 5 määritellään seuraavasti:

| n
  lo | on alin nopeus, jolla teho on 55 prosenttia suurimmasta tehosta |
| --- | --- |
| n
  pref | on moottorin kierrosnopeus, jolla suurimman vääntömomentin integraali on 51 prosenttia koko integraalista välillä n
  idle ja n
  95h. |
| n
  hi | on suurin nopeus, jolla teho on 70 prosenttia suurimmasta tehosta |
| n
  idle | on joutokäyntinopeus |
| n
  95h | on suurin nopeus, jolla teho on 95 prosenttia suurimmasta tehosta |

n
  lo

on alin nopeus, jolla teho on 55 prosenttia suurimmasta tehosta

n
  pref

on moottorin kierrosnopeus, jolla suurimman vääntömomentin integraali on 51 prosenttia koko integraalista välillä n
  idle ja n
  95h.

n
  hi

on suurin nopeus, jolla teho on 70 prosenttia suurimmasta tehosta

n
  idle

on joutokäyntinopeus

n
  95h

on suurin nopeus, jolla teho on 95 prosenttia suurimmasta tehosta

Niiden moottoreiden (lähinnä kipinäsytytysmoottoreiden) osalta, joissa säätimen laskeva käyrä on jyrkkä, jolloin polttoaineen syötön katkaisu ei mahdollista moottorin käyttämistä arvoon n
  hi tai n
  95h asti, sovelletaan seuraavaa:

| n
  hi | korvataan yhtälössä 9 arvolla n
  Pmax × 1,02 |
| --- | --- |
| n
  95h | korvataan arvolla n
  Pmax × 1,02. |

n
  hi

korvataan yhtälössä 9 arvolla n
  Pmax × 1,02

n
  95h

korvataan arvolla n
  Pmax × 1,02.

Image

Image

7.4.7   Moottorin vääntömomentin denormalisointi

Lisäyksen 1 (WHTC) ja taulukon 1 (WHSC) mukaisen moottorin dynamometriajon vääntömomenttiarvot normalisoidaan suurimpaan vääntömomenttiin kullakin kierrosnopeudella. Viitesyklien luomiseksi on 7.4.6 kohdan mukaisesti määritettyjen yksittäisten viitekierrosnopeusarvojen vääntömomenttiarvot denormalisoitava käyttämällä 7.4.3 kohdan mukaisesti määritettyä kartoituskäyrää seuraavasti:

Formula (10)

jossa:

| M
  norm,i | on normalisoitu vääntömomentti prosentteina |
| --- | --- |
| M
  max,i | on kartoituskäyrästä saatu enimmäisvääntömomentti, Nm |
| M
  f,i | on asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti, Nm |
| M
  r,i | on poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti, Nm |

M
  norm,i

on normalisoitu vääntömomentti prosentteina

M
  max,i

on kartoituskäyrästä saatu enimmäisvääntömomentti, Nm

M
  f,i

on asennettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti, Nm

M
  r,i

on poistettavien apulaitteiden tai välineiden käyttämä vääntömomentti, Nm

Jos apulaitteet tai välineet on asennettu 6.3.1 kohdan ja lisäyksen 7 mukaisesti, M
  f ja M
  r ovat nolla.

Käyttöpisteiden (m lisäyksessä 1) negatiiviset vääntömomenttiarvot saavat viitesyklin luonnin ajaksi viitearvot jollakin seuraavista tavoista:

| a) | negatiivinen 40 prosenttia vastaavassa nopeuspisteessä käytettävissä olevasta positiivisesta vääntömomentista, |
| --- | --- |

a)

negatiivinen 40 prosenttia vastaavassa nopeuspisteessä käytettävissä olevasta positiivisesta vääntömomentista,

| b) | sen negatiivisen vääntömomentin kartoitus, joka tarvitaan moottorin käyttämiseksi suurimmasta pienimpään kartoitusnopeuteen, |
| --- | --- |

b)

sen negatiivisen vääntömomentin kartoitus, joka tarvitaan moottorin käyttämiseksi suurimmasta pienimpään kartoitusnopeuteen,

| c) | sen negatiivisen vääntömomentin määrittäminen, joka tarvitaan moottorin käyttämiseksi joutokäynti- ja n
  hi-nopeudella, ja näiden kahden pisteen välinen lineaarinen interpolointi. |
| --- | --- |

c)

sen negatiivisen vääntömomentin määrittäminen, joka tarvitaan moottorin käyttämiseksi joutokäynti- ja n
  hi-nopeudella, ja näiden kahden pisteen välinen lineaarinen interpolointi.

7.4.8   Syklin viitetyön laskeminen

Syklin viitetyö on määritettävä testisykliltä laskemalla samanaikaisesti moottorin viitekierrosnopeuden ja -vääntömomentin hetkelliset arvot 7.4.6 ja 7.4.7 kohdan mukaisesti. Moottorin hetkelliset tehoarvot on integroitava koko syklin ajalle, jotta voidaan laskea syklin viitetyö W
  ref (kWh). Jos apulaitteita ei ole asennettu 6.3.1 kohdan mukaisesti, hetkellisen tehon arvot on korjattava käyttämällä 6.3.5 kohdassa annettua yhtälöä 4.

Samaa menetelmää käytetään sekä moottorin todellisen että viitetehon integroimiseen. Jos arvot on määritettävä vierekkäisten viitearvojen tai vierekkäisten mittausarvojen väliin, on käytettävä lineaarista interpolointia. Todellisen työn integroinnissa kaikki negatiiviset vääntömomentin arvot on asetettava nollaksi ja otettava mukaan laskuihin. Jos integrointi suoritetaan viittä hertsiä pienemmällä taajuudella, ja jos tiettynä ajanjaksona vääntömomentin arvo muuttuu positiivisesta negatiiviseksi tai negatiivisesta positiiviseksi, negatiivinen osa on laskettava ja asetettava nollaksi. Positiivinen osa on sisällytettävä integroituun arvoon.

7.5   Testiä edeltävät menettelyt

7.5.1   Mittauslaitteiston asentaminen

Instrumentaatio ja näytteenottimet on asennettava vaatimusten mukaisesti. Täysvirtauslaimennusjärjestelmään on liitettävä ulosvirtausputki.

7.5.2   Mittauslaitteiston valmistelu näytteenottoa varten

Seuraavat toimet on toteutettava ennen näytteenoton aloittamista:

| a) | Vuototarkastukset on tehtävä enintään kahdeksan tuntia ennen päästönäytteen ottamista 9.3.4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Vuototarkastukset on tehtävä enintään kahdeksan tuntia ennen päästönäytteen ottamista 9.3.4 kohdan mukaisesti.

| b) | Erinä tehtävää näytteenottoa varten on laitteistoon liitettävä puhdas talteenottoväline kuten tyhjennetty pussi. |
| --- | --- |

b)

Erinä tehtävää näytteenottoa varten on laitteistoon liitettävä puhdas talteenottoväline kuten tyhjennetty pussi.

| c) | Kaikki mittauslaitteet on käynnistettävä laitteiden valmistajan ohjeiden ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Kaikki mittauslaitteet on käynnistettävä laitteiden valmistajan ohjeiden ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

| d) | Laimennusjärjestelmät, näytepumput, tuulettimet ja tietojenkeruujärjestelmä on käynnistettävä. |
| --- | --- |

d)

Laimennusjärjestelmät, näytepumput, tuulettimet ja tietojenkeruujärjestelmä on käynnistettävä.

| e) | Näytteen virtaukset on säädettävä toivotuille tasoille, haluttaessa ohitusvirtauksen avulla. |
| --- | --- |

e)

Näytteen virtaukset on säädettävä toivotuille tasoille, haluttaessa ohitusvirtauksen avulla.

| f) | Näytteenottojärjestelmän lämmönvaihtimet on testiä varten esilämmitettävä tai esijäähdytettävä niiden toimintalämpötila-alueelle. |
| --- | --- |

f)

Näytteenottojärjestelmän lämmönvaihtimet on testiä varten esilämmitettävä tai esijäähdytettävä niiden toimintalämpötila-alueelle.

| g) | Lämmitetyt tai jäähdytetyt osat, kuten näytteenottolinjat, suodattimet, jäähdyttimet ja pumput on vakiinnutettava niiden toimintalämpötilaan. |
| --- | --- |

g)

Lämmitetyt tai jäähdytetyt osat, kuten näytteenottolinjat, suodattimet, jäähdyttimet ja pumput on vakiinnutettava niiden toimintalämpötilaan.

| h) | Pakokaasujen laimennusjärjestelmän virtaus on kytkettävä toimintaan vähintään 10 ennen testijaksoa. |
| --- | --- |

h)

Pakokaasujen laimennusjärjestelmän virtaus on kytkettävä toimintaan vähintään 10 ennen testijaksoa.

| i) | Kaikki elektroniset integrointivälineet on nollattava tai nollattava uudelleen ennen minkään testijakson aloittamista. |
| --- | --- |

i)

Kaikki elektroniset integrointivälineet on nollattava tai nollattava uudelleen ennen minkään testijakson aloittamista.

7.5.3   Kaasuanalysaattoreiden tarkistaminen

Kaasuanalysaattoreiden alueet on valittava. Päästöanalysaattorit, joissa on automaattinen tai manuaalinen alueen valinta, ovat sallittuja. Päästöanalysaattorin alueen valintaa ei saa muuttaa testisyklin aikana. Testisyklin aikana ei myöskään saa muuttaa analysaattorin analogisten vahvistimien vahvisarvoja.

Kaikkien analysaattoreiden nolla- ja asteikkovaste määritetään käyttäen kansainvälisesti jäljitettäviä kaasuja, jotka täyttävät 9.3.3 kohdan vaatimukset. FID-analysaattorit on kohdistettava hiililuvun 1 (C1) perusteella.

7.5.4   Hiukkasten näytteenottosuodattimien valmisteleminen

Suodatin on sijoitettava vähintään tuntia ennen testiä petrimaljaan, joka on suojattu pölykontaminaatiolta mutta jossa ilma voi vaihtua, ja asetettava punnituskammioon stabilointia varten. Stabilointiajan lopussa suodatin punnitaan ja taarapaino kirjataan. Tämän jälkeen suodatin varastoidaan suljettuun petrimaljaan tai tiiviisti suljettuun suodattimenpitimeen siihen asti, kunnes sitä tarvitaan testauksessa. Suodatin on käytettävä kahdeksan tunnin kuluessa punnituskammiosta poistamisesta.

7.5.5   Laimennusjärjestelmän säätö

Täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennetun pakokaasun kokonaisvirta tai osavirtauslaimennusjärjestelmän läpi kulkeva laimennettu pakokaasuvirta säädetään siten, ettei järjestelmään kondensoidu vettä ja suodattimen pinnan lämpötila on välillä 315 K (42 °C) – 325 K (52 °C).

7.5.6   Hiukkasten keräämisjärjestelmän käynnistäminen

Hiukkasten keräämisjärjestelmä käynnistetään ja sitä käytetään ohitusasennossa. Laimentimen taustahiukkastaso voidaan määrittää ottamalla näyte laimentimesta ennen pakokaasun johtamista laimennustunneliin. Mittaus voidaan tehdä testiä ennen tai sen jälkeen. Jos mittaukset tehdään sekä syklin alussa että lopussa, tuloksista voidaan laskea keskiarvo. Jos taustamittauksessa käytetään erilaista näytteenottojärjestelmää, mittaus tehdään samanaikaisesti testiajon kanssa.

7.6   WHTC-sykli

7.6.1   Moottorin jäähdytys

Jäähdytys voi olla luonnollinen tai pakotettu. Jos käytetään pakotettua jäähdytystä, on suunniteltava hyvää teknistä käytäntöä noudattaen järjestelmät, jotka siirtävät jäähdytysilmaa moottoriin tai jäähdytysöljyä moottorin voitelujärjestelmään tai jotka poistavat lämpöä jäähdytysnesteestä moottorin jäähdytysjärjestelmän kautta tai lämpöä pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmästä. Jos käytetään pakotettua jälkikäsittelyjärjestelmän jäähdytystä, jäähdytysilmaa ei saa syöttää ennen kuin jälkikäsittelyjärjestelmä on jäähtynyt katalyyttista aktivoitumislämpötilaansa viileämmäksi. Jäähdytysmenetelmää, jonka seurauksena päästöt eivät ole edustavia, ei saa käyttää.

7.6.2   Kylmä käynnistys -testi

Kylmä käynnistys -testi aloitetaan, kun moottorin voiteluaineen, jäähdytysnesteen ja jälkikäsittelyjärjestelmän lämpötilat ovat kaikki välillä 293–303 K (20–30 °C). Moottori on käynnistettävä joko

| a) | omistajan käsikirjan suosituksen mukaan käyttämällä vakiokäynnistysmoottoria ja riittävästi ladattua akkua tai soveltuvaa virtalähdettä tai |
| --- | --- |

a)

omistajan käsikirjan suosituksen mukaan käyttämällä vakiokäynnistysmoottoria ja riittävästi ladattua akkua tai soveltuvaa virtalähdettä tai

| b) | dynamometrin avulla. Moottori nostetaan kierrosnopeuteen, joka on ± 25 prosenttia sen tyypillisestä käytönaikaisesta käynnistysnopeudesta. Käynnistysvääntö lopetetaan 1 sekunnin kuluessa moottorin käynnistymisestä. Jos moottori ei käynnisty 15 sekuntia kestäneen väännön jälkeen, vääntö lopetetaan ja määritetään moottorin käynnistymättä jäämisen syy, ellei omistajan käsikirjassa tai huoltokäsikirjassa edellytetä tavanomaista pidempää käynnistysvääntöä. |
| --- | --- |

b)

dynamometrin avulla. Moottori nostetaan kierrosnopeuteen, joka on ± 25 prosenttia sen tyypillisestä käytönaikaisesta käynnistysnopeudesta. Käynnistysvääntö lopetetaan 1 sekunnin kuluessa moottorin käynnistymisestä. Jos moottori ei käynnisty 15 sekuntia kestäneen väännön jälkeen, vääntö lopetetaan ja määritetään moottorin käynnistymättä jäämisen syy, ellei omistajan käsikirjassa tai huoltokäsikirjassa edellytetä tavanomaista pidempää käynnistysvääntöä.

7.6.3   Kuumahaihtumajakso

Moottoria vakautetaan välittömästi kylmä käynnistys -testin päättymisen jälkeen lämmin käynnistys -testiä varten käyttämällä 10 ± 1 minuutin kuumahaihtumajaksoa.

7.6.4   Lämmin käynnistys -testi

Moottori käynnistetään 7.6.3 kohdan mukaisen kuumahaihtumajakson päätyttyä käyttäen 7.6.2 kohdan mukaisia käynnistysmenettelyjä.

7.6.5   Testisarja

Sekä kylmä käynnistys- että lämmin käynnistys –testin testisarja alkaa moottorin käynnistyessä. Kun moottori on käynnissä, on syklin ohjaus aloitettava siten, että moottorin toiminta vastaa syklin ensimmäistä säätöpistettä.

WHTC-testi on suoritettava 7.4 kohdassa kuvatun viitesyklin mukaisesti. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin komentojen säätöpisteiden taajuuden on oltava 5 Hz (suositus: 10 Hz) tai suurempi. Säätöpisteet lasketaan viitesyklin yhden hertsin säätöpisteiden välisen lineaarisen interpoloinnin avulla. Moottorin todellinen kierrosnopeus ja vääntömomentti on kirjattava testisyklin aikana vähintään kerran sekunnissa (1 Hz), ja signaalit voidaan suodattaa elektronisesti.

7.6.6   Päästöjen kannalta olennaisten tietojen kerääminen

Testisarjan aluksi on käynnistettävä mittauslaitteet ja samanaikaisesti

| a) | aloitettava laimentimen keräys ja analysointi, jos käytetään täysivirtauslaimennusjärjestelmää, |
| --- | --- |

a)

aloitettava laimentimen keräys ja analysointi, jos käytetään täysivirtauslaimennusjärjestelmää,

| b) | aloitettava raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun keräys ja analysointi riippuen käytettävästä menetelmästä, |
| --- | --- |

b)

aloitettava raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun keräys ja analysointi riippuen käytettävästä menetelmästä,

| c) | aloitettava laimennetun pakokaasun määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen, |
| --- | --- |

c)

aloitettava laimennetun pakokaasun määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen,

| d) | aloitettava pakokaasun massavirran tallentaminen, jos käytetään raakapakokaasun analysointia, |
| --- | --- |

d)

aloitettava pakokaasun massavirran tallentaminen, jos käytetään raakapakokaasun analysointia,

| e) | aloitettava dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen. |
| --- | --- |

e)

aloitettava dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen.

Jos käytetään raakapakokaasun mittausta, päästöpitoisuuksia ((NM)HC, CO ja NOx) ja pakokaasun massavirtaa on mitattava jatkuvasti ja ne on tallennettava tietokonejärjestelmään vähintään 2 Hz:n taajuudella. Kaikki muut tiedot voidaan kirjata vähintään 1 Hz:n näytteenottotaajuudella. Analogisten analysaattoreiden vaste on kirjattava, ja kalibrointitietoja voidaan soveltaa online- tai offline-tilassa tietojen arvioinnin aikana.

Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, HC- ja NOx-pitoisuuksia on mitattava jatkuvasti laimennustunnelissa vähintään 2 Hz:n taajuudella. Keskimääräiset pitoisuudet määritetään integroimalla analysaattorin signaalit testisyklin ajalta. Järjestelmän vasteaika ei saa ylittää 20:tä sekuntia, ja se on tarvittaessa koordinoitava CVS:n virtauksen muutosten ja näytteenottoajan/testisyklin poikkeamien kanssa. CO, CO2 ja NMHC on määritettävä integroimalla jatkuvat mittaussignaalit tai analysoimalla syklin aikana näytepussiin kerääntyneet pitoisuudet. Laimennusilman kaasumaisten epäpuhtauksien pitoisuudet on määritettävä integroimalla tai keräämällä ne taustapussiin ennen sitä kohtaa, jossa pakokaasu tulee laimennustunneliin. Kaikki muut mitattavat parametrit kirjataan tekemällä mittaus vähintään kerran sekunnissa (1 Hz).

7.6.7   Hiukkasnäytteiden otto

Testijakson käynnistämisen alussa hiukkasten keräämisjärjestelmä on vaihdettava ohitustilasta hiukkasten keräämistilaan.

Jos käytetään osavirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasten näyteanturin tai siirtoputken läpi pidetään suhteutettuna 9.4.6.1 kohdan mukaisesti määritettyyn pakokaasun massavirtaan.

Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasten näyteanturin tai siirtoputken läpi pidetään ±2,5 prosentin tarkkuudella asetetusta virtauksesta. Jos virtauksen kompensaatiota (eli näytevirtauksen suhteellista säätöä) käytetään, on osoitettava, että päätunnelin virtauksen suhde hiukkasten näytevirtaukseen vaihtelee enintään ±2,5 prosenttia asetusarvostaan (paitsi näytteenkeruun kymmenen ensimmäisen sekunnin aikana). Kaasumittarin (kaasumittareiden) tai virtausinstrumentaation syötön keskimääräinen lämpötila ja paine on kirjattava. Jos asetettua virtausta ei voida säilyttää koko syklin ajan (±2,5 prosentin tarkkuudella) suodattimen suuren hiukkaskuormituksen vuoksi, testi ei ole pätevä. Testi on suoritettava uudelleen käyttäen alempaa näytteen virtausta.

7.6.8   Moottorin pysähtyminen ja laitteiden toimintahäiriöt

Jos moottori pysähtyy jossain kylmä käynnistys -testin vaiheessa, testi mitätöidään. Moottori on esivakioitava ja käynnistettävä uudelleen 7.6.2 kohdan vaatimusten mukaisesti, ja testi on tehtävä uudelleen.

Jos moottori pysähtyy jossain lämmin käynnistys -testin vaiheessa, testi mitätöidään. Moottori vakautetaan 7.6.3 kohdan mukaisesti, ja lämmin käynnistys -testi tehdään uudelleen. Tässä tapauksessa kylmä käynnistys -testiä ei tarvitse toistaa.

Jos jossakin tarvittavista testilaitteista esiintyy vika testisyklin aikana, testi mitätöidään ja toistetaan edellä esitettyjen säännösten mukaisesti.

7.7   WHSC-sykli

7.7.1   Laimennusjärjestelmän ja moottorin esivakiointi

Laimennusjärjestelmä ja moottori käynnistetään ja lämmitetään 7.4.1 kohdan mukaisesti. Lämmityksen jälkeen moottori ja näytteenottojärjestelmä on esivakioitava käyttämällä moottoria moodissa 9 (ks. 7.2.2 kohta, taulukko 1) vähintään 10 minuutin ajan siten, että laimennusjärjestelmä on samanaikaisesti käytössä. Hiukkaspäästönäytteitä voidaan kerätä harjoituksen vuoksi. Kyseisiä näytesuodattimia ei tarvitse vakioida tai punnita, ja ne voidaan heittää pois. Virtaus asetetaan testiä varten valittuun likimääräiseen virtausarvoon. Esivakioinnin jälkeen moottori on sammutettava.

7.7.2   Moottorin käynnistys

Moottori käynnistetään 5 ± 1 minuuttia 7.7.1 kohdassa kuvatun moodin 9 mukaisen esivakioinnin päättymisen jälkeen valmistajan omistajan käsikirjassa suositteleman käynnistysmenetelmän mukaisesti käyttämällä joko vakiokäynnistysmoottoria tai dynamometriä 7.6.2 kohdan mukaisesti.

7.7.3   Testisarja

Testisarja aloitetaan, kun moottori on käynnissä, ja enintään minuutin kuluttua siitä, kun moottorin toiminta on ohjattu syklin ensimmäisen moodin mukaiseksi (joutokäynti).

WHSC-testi suoritetaan 7.2.2 kohdan taulukossa 1 lueteltujen testimoodien mukaisessa järjestyksessä.

7.7.4   Päästöjen kannalta olennaisten tietojen kerääminen

Testisarjan aluksi on käynnistettävä mittauslaitteet ja samanaikaisesti

| a) | aloitettava laimentimen keräys ja analysointi, jos käytetään täysivirtauslaimennusjärjestelmää, |
| --- | --- |

a)

aloitettava laimentimen keräys ja analysointi, jos käytetään täysivirtauslaimennusjärjestelmää,

| b) | aloitettava raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun keräys ja analysointi riippuen käytettävästä menetelmästä, |
| --- | --- |

b)

aloitettava raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun keräys ja analysointi riippuen käytettävästä menetelmästä,

| c) | aloitettava laimennetun pakokaasun määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen, |
| --- | --- |

c)

aloitettava laimennetun pakokaasun määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen,

| d) | aloitettava pakokaasun massavirran tallentaminen, jos käytetään raakapakokaasun analysointia, |
| --- | --- |

d)

aloitettava pakokaasun massavirran tallentaminen, jos käytetään raakapakokaasun analysointia,

| e) | aloitettava dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen. |
| --- | --- |

e)

aloitettava dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen.

Jos käytetään raakapakokaasun mittausta, päästöpitoisuuksia ((NM)HC, CO ja NOx) ja pakokaasun massavirtaa on mitattava jatkuvasti ja ne on tallennettava tietokonejärjestelmään vähintään 2 Hz:n taajuudella. Kaikki muut tiedot voidaan kirjata vähintään 1 Hz:n näytteenottotaajuudella. Analogisten analysaattoreiden vaste on kirjattava, ja kalibrointitietoja voidaan soveltaa online- tai offline-tilassa tietojen arvioinnin aikana.

Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, HC- ja NOx -pitoisuuksia on mitattava jatkuvasti laimennustunnelissa vähintään 2 Hz:n taajuudella. Keskimääräiset pitoisuudet määritetään integroimalla analysaattorin signaalit testisyklin ajalta. Järjestelmän vasteaika ei saa ylittää 20:tä sekuntia, ja se on tarvittaessa koordinoitava CVS:n virtauksen muutosten ja näytteenottoajan/testisyklin poikkeamien kanssa. CO, CO2 ja NMHC on määritettävä integroimalla jatkuvat mittaussignaalit tai analysoimalla syklin aikana näytepussiin kerääntyneet pitoisuudet. Laimennusilman kaasumaisten epäpuhtauksien pitoisuudet on määritettävä integroimalla tai keräämällä ne taustapussiin ennen sitä kohtaa, jossa pakokaasu tulee laimennustunneliin. Kaikki muut mitattavat parametrit kirjataan tekemällä mittaus vähintään kerran sekunnissa (1 Hz).

7.7.5   Hiukkasnäytteiden otto

Testijakson käynnistämisen alussa hiukkasten keräämisjärjestelmä on vaihdettava ohitustilasta hiukkasten keräämistilaan. Jos käytetään osavirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasten näyteanturin tai siirtoputken läpi pidetään suhteutettuna 9.4.6.1 kohdan mukaisesti määritettyyn pakokaasun massavirtaan.

Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasten näyteanturin tai siirtoputken läpi pidetään ±2,5 prosentin tarkkuudella asetetusta virtauksesta. Jos virtauksen kompensaatiota (eli näytevirtauksen suhteellista säätöä) käytetään, on osoitettava, että päätunnelin virtauksen suhde hiukkasten näytevirtaukseen vaihtelee enintään ±2,5 prosenttia asetusarvostaan (paitsi näytteenkeruun kymmenen ensimmäisen sekunnin aikana). Kaasumittarin (kaasumittareiden) tai virtausinstrumentaation syötön keskimääräinen lämpötila ja paine on kirjattava. Jos asetettua virtausta ei voida säilyttää koko syklin ajan (±2,5 prosentin tarkkuudella) suodattimen suuren hiukkaskuormituksen vuoksi, testi ei ole pätevä. Testi on suoritettava uudelleen käyttäen alempaa näytteen virtausta.

7.7.6   Moottorin pysähtyminen ja laitteiden toimintahäiriöt

Jos moottori pysähtyy jossain syklin vaiheessa, testi mitätöidään. Moottori on esivakioitava 7.7.1 kohdan vaatimusten mukaisesti ja käynnistettävä uudestaan 7.7.2 kohdan mukaisesti, ja testi on tehtävä uudelleen.

Jos jossakin tarvittavista testilaitteista esiintyy vika testisyklin aikana, testi mitätöidään ja toistetaan edellä esitettyjen säännösten mukaisesti.

7.8   Testin jälkeiset menettelyt

7.8.1   Testin jälkeiset toimet

Kun testi on suoritettu kokonaan, pakokaasun massavirtauksen mittaus, laimennetun pakokaasun tilavuuden mittaus ja kaasun virtaus näytepusseihin lopetetaan sekä hiukkasnäytepumppu pysäytetään. Integroiduissa analysointijärjestelmissä näytteenoton on jatkuttava, kunnes järjestelmän vasteajat ovat kuluneet umpeen.

7.8.2   Suhteellisen näytteenoton varmentaminen

Kaikkien suhteellisten eränä otettujen näytteiden, kuten pussinäytteen tai hiukkasnäytteen, osalta on varmennettava että suhteellinen näytteenotto tapahtui 7.6.7 ja 7.7.5 kohdan mukaisesti. Kaikki näytteet, jotka eivät täytä näitä vaatimuksia, ovat mitättömiä.

7.8.3   Hiukkassuodattimen vakauttaminen ja punnitus

Hiukkassuodatin on laitettava peitettyyn tai suljettuun astiaan tai suodattimen pidin on suljettava näytesuodattimien suojaamiseksi ulkoiselta kontaminaatiolta. Näin suojattu suodatin on palautettava punnituskammioon. Suodatinta on vakautettava vähintään tunnin ajan, minkä jälkeen se punnitaan 9.4.5 kohdan mukaisesti. Suodattimen kokonaispaino kirjataan.

7.8.4   Poikkeaman varmentaminen

Heti kun se on käytännössä mahdollista, mutta viimeistään 30 minuuttia testisyklin päättymisen jälkeen tai kuumahaihtumajakson aikana, on määritettävä kaasuanalysaattorin alueiden nollavaste ja vertailuvaste. Tässä kohdassa testisykli määritellään seuraavasti:

| a) | WHTC:n osalta: täydellinen jakso kylmä – vakautus – lämmin |
| --- | --- |

a)

WHTC:n osalta: täydellinen jakso kylmä – vakautus – lämmin

| b) | WHTC:n lämmin käynnistys –testin osalta (6.6 kohta.): jakso vakautus – lämmin |
| --- | --- |

b)

WHTC:n lämmin käynnistys –testin osalta (6.6 kohta.): jakso vakautus – lämmin

| c) | useita regenerointeja käsittävän WHTC:n lämmin käynnistys –testin osalta (6.6 kohta.): lämmin käynnistys –testien kokonaismäärä |
| --- | --- |

c)

useita regenerointeja käsittävän WHTC:n lämmin käynnistys –testin osalta (6.6 kohta.): lämmin käynnistys –testien kokonaismäärä

| d) | WHSC:n osalta: testisykli |
| --- | --- |

d)

WHSC:n osalta: testisykli

Seuraavia sovelletaan analysaattorin poikkeamaan:

| a) | ennen testiä ja testin jälkeen saadut nollavasteet ja vertailuvasteet voidaan suoraan sijoittaa 8.6.1 kohdan yhtälöön 66 ilman poikkeaman määritystä, |
| --- | --- |

a)

ennen testiä ja testin jälkeen saadut nollavasteet ja vertailuvasteet voidaan suoraan sijoittaa 8.6.1 kohdan yhtälöön 66 ilman poikkeaman määritystä,

| b) | jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten poikkeaman ero on alle 1 prosentti koko asteikosta, mitattuja pitoisuuksia voidaan käyttää korjaamattomina tai niihin voidaan tehdä poikkeamaa koskeva korjaus 8.6.1 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

b)

jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten poikkeaman ero on alle 1 prosentti koko asteikosta, mitattuja pitoisuuksia voidaan käyttää korjaamattomina tai niihin voidaan tehdä poikkeamaa koskeva korjaus 8.6.1 kohdan mukaisesti,

| c) | jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten poikkeaman ero on vähintään 1 prosentti koko asteikosta, testi mitätöidään tai mitattuihin pitoisuuksiin tehdään poikkeamaa koskeva korjaus 8.6.1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten poikkeaman ero on vähintään 1 prosentti koko asteikosta, testi mitätöidään tai mitattuihin pitoisuuksiin tehdään poikkeamaa koskeva korjaus 8.6.1 kohdan mukaisesti.

7.8.5   Kaasunäytepussin analysointi

Seuraavat toimet on toteutettava heti, kun se on käytännössä mahdollista:

| a) | pussiin kerätyt kaasunäytteet on analysoitava viimeistään 30 minuuttia lämmin käynnistys –testin loppuun suorittamisen jälkeen tai kylmä käynnistys -testin vakautusjakson aikana, |
| --- | --- |

a)

pussiin kerätyt kaasunäytteet on analysoitava viimeistään 30 minuuttia lämmin käynnistys –testin loppuun suorittamisen jälkeen tai kylmä käynnistys -testin vakautusjakson aikana,

| b) | taustanäytteet on analysoitava viimeistään 60 minuuttia kuuma käynnistys –testin loppuun suorittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

b)

taustanäytteet on analysoitava viimeistään 60 minuuttia kuuma käynnistys –testin loppuun suorittamisen jälkeen.

7.8.6   Syklityön validointi

Ennen syklin todellisen työn laskemista poistetaan mahdolliset moottorin käynnistyksen aikana tallennetut pisteet. Syklin todellinen työ on määritettävä testisykliltä käyttämällä samanaikaisesti moottorin todellista kierrosnopeutta ja todellista vääntömomenttia, jotta voidaan laskea moottorin tehon hetkelliset arvot. Moottorin hetkelliset tehoarvot on integroitava koko syklin ajalle, jotta voidaan laskea syklin todellinen työ W
  act (kWh). Jos apulaitteita tai välineitä ei ole asennettu 6.3.1 kohdan mukaisesti, hetkellisen tehon arvot on korjattava käyttämällä 6.3.5 kohdassa annettua yhtälöä 4.

Moottorin todellisen tehon integroimiseen käytetään menetelmää, joka on kuvattu 7.4.8 kohdassa.

Syklin todellista työtä W
  act verrataan syklin viitetyöhön W
  ref ja sen avulla lasketaan spesifiset päästöt (ks. 8.6.3 kohta).

W
  act-arvon on oltava 85–105 prosenttia W
  ref-arvosta.

7.8.7   Testisyklin tilastollinen validointi

Todelliset arvot (n
  act, M
  act, P
  act) on regressoitava lineaarisesti viitearvoihin (n
  ref, M
  ref, P
  ref) nähden sekä WHTC:n että WHSC:n osalta.

Todellisten ja viitesyklin arvojen välisen aikaviiveen aiheuttaman painotuksen minimoimiseksi koko moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin todellisen signaalin sekvenssiä voidaan edistää tai jätättää ajallisesti suhteessa viitekierrosnopeuden ja -vääntömomentin sekvenssiin. Jos todellisia signaaleja siirretään, sekä kierrosnopeutta että vääntömomenttia on siirrettävä saman verran samaan suuntaan.

Menetelmänä on käytettävä pienimmän neliösumman menetelmää, jossa yhtälöllä on seuraava muoto:

Formula (11)

jossa:

| y | kierrosnopeuden (min–1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) todellinen arvo |
| --- | --- |
| a
  1 | regressiolinjan kaltevuus |
| x | kierrosnopeuden (min–1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) viitearvo |
| a
  0 | regressiolinjan y-leikkaus |

y

kierrosnopeuden (min–1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) todellinen arvo

a
  1

regressiolinjan kaltevuus

x

kierrosnopeuden (min–1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) viitearvo

a
  0

regressiolinjan y-leikkaus

Y-arvon X-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SEE) ja determinaatiokerroin (r2) on laskettava kullekin regressiolinjalle.

Tämä analyysi suositellaan suoritettavaksi yhden hertsin taajuudella. Jotta testi voidaan katsoa kelpoiseksi, taulukossa 2 (WHTC) tai 3 (WHSC) esitettyjen perusteiden on täytyttävä.

Taulukko 2

Regressiolinjan toleranssit WHTC:tä varten

| | Nopeus | Vääntömomentti | Teho |
| --- | --- | --- | --- |
| Y-arvon x-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SEE) | enintään 5 % suurimmasta testinopeudesta | enintään 10 % moottorin suurimmasta vääntömomentista | enintään 10 % moottorin suurimmasta tehosta |
| Regressiolinjan kaltevuus, a1 | 0,95–1,03 | 0,83 – 1,03 | 0,89–1,03 |
| Determinaatiokerroin, r2 | vähintään 0,970 | vähintään 0,850 | vähintään 0,910 |
| Regressiolinjan y-leikkaus, a0 | enintään 10 prosenttia joutokäyntinopeuden enimmäisarvosta | ± 20 Nm tai ± 2 % suurimmasta vääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi | ± 4 kW tai ± 2 % suurimmasta tehosta sen mukaan, kumpi on suurempi |

Nopeus

Vääntömomentti

Teho

Y-arvon x-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SEE)

enintään 5 % suurimmasta testinopeudesta

enintään 10 % moottorin suurimmasta vääntömomentista

enintään 10 % moottorin suurimmasta tehosta

Regressiolinjan kaltevuus, a1

0,95–1,03

0,83 – 1,03

0,89–1,03

Determinaatiokerroin, r2

vähintään 0,970

vähintään 0,850

vähintään 0,910

Regressiolinjan y-leikkaus, a0

enintään 10 prosenttia joutokäyntinopeuden enimmäisarvosta

± 20 Nm tai ± 2 % suurimmasta vääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi

± 4 kW tai ± 2 % suurimmasta tehosta sen mukaan, kumpi on suurempi

Taulukko 3

Regressiolinjan toleranssit WHSC:tä varten

| | Nopeus | Vääntömomentti | Teho |
| --- | --- | --- | --- |
| Y-arvon x-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SEE) | enintään 1 prosentti testinopeuden enimmäisarvosta | enintään 2 prosenttia moottorin suurimmasta vääntömomentista | enintään 2 prosenttia moottorin suurimmasta tehosta |
| Regressiolinjan kaltevuus, a1 | 0,99–1,01 | 0,98–1,02 | 0,98–1,02 |
| Determinaatiokerroin, r2 | vähintään 0,990 | vähintään 0,950 | vähintään 0,950 |
| Regressiolinjan y-leikkaus, a0 | enintään 1 prosentti testinopeuden enimmäisarvosta | ± 20 Nm tai ± 2 % suurimmasta vääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi | ± 4 kW tai ± 2 % suurimmasta tehosta sen mukaan, kumpi on suurempi |

Nopeus

Vääntömomentti

Teho

Y-arvon x-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SEE)

enintään 1 prosentti testinopeuden enimmäisarvosta

enintään 2 prosenttia moottorin suurimmasta vääntömomentista

enintään 2 prosenttia moottorin suurimmasta tehosta

Regressiolinjan kaltevuus, a1

0,99–1,01

0,98–1,02

0,98–1,02

Determinaatiokerroin, r2

vähintään 0,990

vähintään 0,950

vähintään 0,950

Regressiolinjan y-leikkaus, a0

enintään 1 prosentti testinopeuden enimmäisarvosta

± 20 Nm tai ± 2 % suurimmasta vääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi

± 4 kW tai ± 2 % suurimmasta tehosta sen mukaan, kumpi on suurempi

Pisteitä saa poistaa taulukossa 4 ilmoitetuista kohdista regressiota varten ennen regression laskemista. Kyseisiä pisteitä ei kuitenkaan saa poistaa syklin työn ja päästöjen laskelmista. Pisteiden poistoa voidaan soveltaa koko sykliin tai mihin tahansa syklin osaan.

Taulukko 4

Pisteet, jotka saa poistaa regressioanalyysistä

| Tapahtuma | Edellytykset | Sallitut pisteiden poistot |
| --- | --- | --- |
| Käyttäjän pyynnön vähimmäisarvo (joutokäyntipiste) | n
  ref = 0 prosenttia
  ja

  M
  ref = 0 prosenttia
  ja

  M
  act > (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)
  ja

  M
  act < (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque) | nopeus ja teho |
| Käyttäjän pyynnön vähimmäisarvo (käyttöpiste) | M
  ref < 0 prosenttia | teho ja vääntömomentti |
| Käyttäjän pyynnön vähimmäisarvo | n
  act ≤ 1,02 n
  ref ja M
  act > M
  ref

  tai

  n
  act > n
  ref ja M
  act ≤ M
  ref'
  tai

  n
  act > 1,02 n
  ref ja M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque) | teho ja joko vääntömomentti tai nopeus |
| Käyttäjän pyynnön enimmäisarvo | n
  act < n
  ref ja M
  act ≥ M
  ref

  tai

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref ja M
  act < M
  ref

  tai

  n
  act < 0,98 n
  ref ja M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque) | teho ja joko vääntömomentti tai nopeus |

Tapahtuma

Edellytykset

Sallitut pisteiden poistot

Käyttäjän pyynnön vähimmäisarvo (joutokäyntipiste)

n
  ref = 0 prosenttia

ja

M
  ref = 0 prosenttia

ja

M
  act > (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)

ja

M
  act < (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque)

nopeus ja teho

Käyttäjän pyynnön vähimmäisarvo (käyttöpiste)

M
  ref < 0 prosenttia

teho ja vääntömomentti

Käyttäjän pyynnön vähimmäisarvo

n
  act ≤ 1,02 n
  ref ja M
  act > M
  ref

tai

n
  act > n
  ref ja M
  act ≤ M
  ref'

tai

n
  act > 1,02 n
  ref ja M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque)

teho ja joko vääntömomentti tai nopeus

Käyttäjän pyynnön enimmäisarvo

n
  act < n
  ref ja M
  act ≥ M
  ref

tai

n
  act ≥ 0,98 n
  ref ja M
  act < M
  ref

tai

n
  act < 0,98 n
  ref ja M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)

teho ja joko vääntömomentti tai nopeus

8.   PÄÄSTÖJEN LASKEMINEN

Testin lopputulos pyöristetään kerralla sovellettavassa päästöstandardissa ilmoitettuun desimaalitarkkuuteen lisättynä yhdellä merkitsevällä numerolla standardin ASTM E 29-06B mukaisesti. Välitulosten, joiden kautta saadaan lopullinen spesifinen päästö, pyöristäminen ei ole sallittua.

Laskelmasta on esimerkkejä lisäyksessä 6.

Moolipohjaiset päästölaskelmat, jotka ovat liitteessä 7 esitetyn, muuhun kuin tiekäyttöön tarkoitettuja liikkuvia koneita koskevan säännön gtr nro [xx] mukaisia, ovat sallittuja tyyppihyväksyntäviranomaisen etukäteen antamalla suostumuksella.

8.1   Kuiva/märkä-korjaus

Jos päästöt on mitattu kuivapohjalla, mitattu pitoisuus on muutettava märkäpohjaiseksi seuraavan yhtälön mukaisesti.

Formula (12)

jossa:

| c
  d | on kuiva pitoisuus (ppm tai tilavuusprosenttia) |
| --- | --- |
| kw | on kuiva/märkä-korjauskerroin (k
  w,a, k
  w,e, tai k
  w,d käytetyn yhtälön mukaisesti) |

c
  d

on kuiva pitoisuus (ppm tai tilavuusprosenttia)

kw

on kuiva/märkä-korjauskerroin (k
  w,a, k
  w,e, tai k
  w,d käytetyn yhtälön mukaisesti)

8.1.1   Raakapakokaasu

Formula (13)

tai

Formula (14)

tai

Formula (15)

kun

Formula (16)

ja

Formula (17)

jossa:

| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| --- | --- |
| w
  ALF | on polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta |
| q
  mf,i | on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s |
| q
  mad,I | on hetkellinen kuivan imuilman massavirta, kg/s |
| p
  r | on vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen, kPa |
| p
  b | on kokonaisilmanpaine, kPa |
| w
  DEL | on polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  EPS | on polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta |
| α | on vedyn moolisuhde polttoaineessa |
| c
  CO2 | on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia |
| c
  CO | on kuiva CO-pitoisuus, prosenttia |

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

w
  ALF

on polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta

q
  mf,i

on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s

q
  mad,I

on hetkellinen kuivan imuilman massavirta, kg/s

p
  r

on vesihöyryn paine jäähdytyskylvyn jälkeen, kPa

p
  b

on kokonaisilmanpaine, kPa

w
  DEL

on polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta

w
  EPS

on polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta

α

on vedyn moolisuhde polttoaineessa

c
  CO2

on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia

c
  CO

on kuiva CO-pitoisuus, prosenttia

Yhtälöt 13 ja 14 ovat pääosin samoja; kerroin 1,008 on yhtälöissä 13 ja 15 likimääräinen arvio yhtälön 14 tarkemmasta nimittäjästä.

8.1.2   Laimennettu pakokaasu

Formula (18)

tai

Formula (19)

kun

Formula (20)

jossa:

| α | on vedyn moolisuhde polttoaineessa |
| --- | --- |
| c
  CO2w | on märkä CO2-pitoisuus, prosenttia |
| c
  CO2d | on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia |
| H
  d | on laimentimen kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| D | on laimennuskerroin (ks. 8.5.2.3.2 kohta) |

α

on vedyn moolisuhde polttoaineessa

c
  CO2w

on märkä CO2-pitoisuus, prosenttia

c
  CO2d

on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia

H
  d

on laimentimen kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

D

on laimennuskerroin (ks. 8.5.2.3.2 kohta)

8.1.3   Laimennin

Formula (21)

kun

Formula (22)

jossa:

| H
  d | on laimentimen kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| --- | --- |

H
  d

on laimentimen kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

8.2   Kosteuden NOx-korjaus

Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava kosteuden suhteen 8.2.1 ja 8.2.2 kohdassa annettujen tekijöiden avulla: Imuilman kosteus Ha voidaan johtaa suhteellisen kosteuden mittauksesta, kastepisteen mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan tai märän lämpömittarin mittauksesta yleisesti hyväksyttyjä yhtälöitä käyttäen.

8.2.1   Puristussytytteiset polttomoottorit:

Formula (23)

jossa:

| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| --- | --- |

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

8.2.2   Kipinäsytytteiset polttomoottorit

Formula (24)

jossa:

| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| --- | --- |

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

8.3   Hiukkassuodattimen kelluvuuskorjaus

Näytesuodattimen massaan on tehtävä korjaus, joka riippuu sen kelluvuudesta ilmassa. Kelluvuuskorjaukseen vaikuttavat näytteenottosuodattimen tiheys, ilman tiheys ja vaa'an kalibrointipainon tiheys. Itse hiukkasen kelluvuus ei sen sijaan vaikuta korjaukseen. Kelluvuuskorjausta sovelletaan sekä suodattimen taarapainoon että suodattimen bruttopainoon.

Jos suodatinmateriaalin tiheyttä ei tunneta, on käytettävä seuraavia tiheyksiä:

| a) | teflonpintainen lasikuitusuodatin: 2 300 kg/m3 |
| --- | --- |

a)

teflonpintainen lasikuitusuodatin: 2 300 kg/m3

| b) | teflonkalvosuodatin: 2 144 kg/m3 |
| --- | --- |

b)

teflonkalvosuodatin: 2 144 kg/m3

| c) | teflonkalvosuodatin, jossa on polymetyylipenteenistä valmistettu tukirengas: 920 kg/m3 |
| --- | --- |

c)

teflonkalvosuodatin, jossa on polymetyylipenteenistä valmistettu tukirengas: 920 kg/m3

Jos kalibrointipaino on ruostumatonta terästä, käytetään tiheyttä 8 000 kg/m3. Jos kalibrointipainon materiaali on jokin muu, sen tiheys on tiedettävä.

Seuraavaa yhtälöä on käytettävä:

Formula (25)

ja

Formula (26)

jossa:

| m
  uncor | on korjaamaton hiukkassuodattimen massa, mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | on ilman tiheys, kg/m3 |
| ρ
  w | on vaa'an kalibrointipainon tiheys, kg/m3 |
| ρ
  f | on hiukkasten näytteenottosuodattimen tiheys, kg/m3 |
| p
  b | on kokonaisilmanpaine, kPa |
| T
  a | on ilman lämpötila vaa'an ympärillä, K |
| 28,836 | on ilman moolimassa viitekosteudessa (282,5 K), g/mol |
| 8,3144 | on moolikaasuvakio |

m
  uncor

on korjaamaton hiukkassuodattimen massa, mg

ρ
  a

on ilman tiheys, kg/m3

ρ
  w

on vaa'an kalibrointipainon tiheys, kg/m3

ρ
  f

on hiukkasten näytteenottosuodattimen tiheys, kg/m3

p
  b

on kokonaisilmanpaine, kPa

T
  a

on ilman lämpötila vaa'an ympärillä, K

28,836

on ilman moolimassa viitekosteudessa (282,5 K), g/mol

8,3144

on moolikaasuvakio

Hiukkasnäytteen massa mp, jota käytetään 8.4.3 ja 8.5.3 kohdassa, lasketaan seuraavasti:

Formula (27)

jossa:

| m
  f,G | on kelluvuuskorjattu hiukkassuodattimen bruttomassa, mg |
| --- | --- |
| m
  f,T | on kelluvuuskorjattu hiukkassuodattimen taaramassa, mg |

m
  f,G

on kelluvuuskorjattu hiukkassuodattimen bruttomassa, mg

m
  f,T

on kelluvuuskorjattu hiukkassuodattimen taaramassa, mg

8.4   Osavirtauslaimennus ja raakakaasumittaus

Kaasumaisten komponenttien hetkellisiä pitoisuussignaaleita käytetään massapäästöjen laskemiseen kertomalla ne hetkellisellä pakokaasun massavirtauksella. Pakokaasun massavirtaus voidaan mitata suoraan tai laskea käyttämällä imuilman ja polttoainevirtauksen mittausmenetelmiä, merkkikaasumenetelmää tai imuilman ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä eri mittalaitteiden vasteaikoihin. Erot otetaan huomioon sovittamalla signaalit ajallisesti yhteen. Hiukkasmittauksissa pakokaasun massavirtasignaalien avulla ohjataan osavirtauslaimennusjärjestelmää ottamaan pakokaasun massavirtaan suhteutettu näyte. Oikeasuhtaisuus varmistetaan tekemällä näytteen ja pakokaasuvirran välinen regressioanalyysi 9.4.6.1 kohdan mukaisesti. Täydellinen testausmenettely esitetään kaaviona kuvassa 6.

Image

8.4.1   Pakokaasun massavirran määrittäminen

8.4.1.1   Johdanto

Raakapakokaasun päästöjen laskemiseksi ja osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaamiseksi on tiedettävä pakokaasun massavirta. Pakokaasun massavirran määrittämiseen voidaan käyttää jotain 8.4.1.3–8.4.1.7 kohdassa kuvailluista menetelmistä.

8.4.1.2   Vasteaika

Päästöjen laskennassa kaikkien 8.4.1.3–8.4.1.7. kohdassa kuvattujen menetelmien vasteajan on oltava sama tai lyhyempi kuin analysaattorin vasteaika, joka on ≤ 10 s kuten 9.3.5 kohdassa vaaditaan.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaus vaatii nopeampaa vastetta. Tosiaikaisella ohjauksella varustetun osavirtauslaimennusjärjestelmän vasteaika saa olla enintään 0,3 sekuntia. Aiemmin tallennettuun testaukseen perustuvalla ennakoivalla ohjauksella varustetun osavirtauslaimennusjärjestelmän pakokaasuvirran mittauksen vasteaika saa olla enintään 5 sekuntia, kun nousuaika on enintään 1 sekunti. Laitevalmistajan on ilmoitettava järjestelmän vasteaika. Pakokaasuvirran ja osavirtauslaimennusjärjestelmän yhdistetyt vasteaikavaatimukset on esitetty 9.4.6.1 kohdassa.

8.4.1.3   Suora mittausmenetelmä

Hetkellisen pakokaasuvirran suora mittaus voidaan tehdä esimerkiksi seuraavilla järjestelmillä:

| a) | paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin (ks. tarkemmin ISO 5167) |
| --- | --- |

a)

paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin (ks. tarkemmin ISO 5167)

| b) | ultraäänivirtausmittari |
| --- | --- |

b)

ultraäänivirtausmittari

| c) | pyörrevanavirtausmittari. |
| --- | --- |

c)

pyörrevanavirtausmittari.

Päästöarvovirheisiin vaikuttavien mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin. Näihin toimenpiteisiin sisältyy laitteen huolellinen asentaminen moottorin pakojärjestelmään laitevalmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti. Laitteen asennus ei saa vaikuttaa etenkään moottorin suoritusarvoihin ja päästöihin.

Virtausmittarien on täytettävä 9.2 kohdan lineaarisuusvaatimukset.

8.4.1.4   Ilman ja polttoaineen mittausmenetelmä

Menetelmässä mitataan ilman ja polttoaineen virtaus soveltuvilla virtausmittareilla. Hetkellinen pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:

Formula (28)

jossa:

| q

  mew,i | on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| q

  maw,i | on hetkellinen imuilman massavirta, kg/s |
| q

  mf,i | on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s |

q

  mew,i

on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s

q

  maw,i

on hetkellinen imuilman massavirta, kg/s

q

  mf,i

on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s

Virtausmittarien on täytettävä 9.2 kohdan lineaarisuusvaatimukset, mutta niiden on oltava riittävän tarkkoja, jotta myös pakokaasuvirtauksen lineaarivaatimukset täyttyvät.

8.4.1.5   Merkkikaasumittausmenetelmä

Menetelmässä mitataan merkkikaasun pitoisuus pakokaasussa.

Pakokaasuvirtaan ruiskutetaan tunnettu määrä jalokaasua (esimerkiksi puhdasta heliumia) merkkikaasuksi. Kaasu sekoittuu ja laimenee pakokaasuun, mutta se ei saa reagoida pakoputkessa. Kaasun pitoisuus mitataan pakokaasunäytteestä.

Merkkikaasun täydellisen sekoittumisen varmistamiseksi pakokaasun näytteenottimen on sijaittava vähintään 1 metrin tai 30 kertaa pakoputken halkaisijan mitan päässä merkkikaasun ruiskutuspisteen alapuolella riippuen siitä, kumpi on suurempi. Näytteenotin voidaan sijoittaa lähemmäs ruiskutuspistettä, jos täydellinen sekoittuminen varmennetaan vertaamalla merkkikaasupitoisuutta viitepitoisuuteen, kun merkkikaasu ruiskutetaan ennen moottoria.

Merkkikaasuvirta säädetään sellaiseksi, että merkkikaasupitoisuus joutokäyntinopeudella sekoittumisen jälkeen on alhaisempi kuin merkkikaasuanalysaattorin täysi asteikko.

Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:

Formula (29)

jossa:

| q

  mew,i | on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| q

  vt | on merkkikaasuvirta, cm3/min |
| c
  mix,i | on merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen, ppm |
| ρ
  e | on pakokaasun tiheys, kg/m3 (ks. taulukko 4) |
| c
  b | on merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa, ppm |

q

  mew,i

on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s

q

  vt

on merkkikaasuvirta, cm3/min

c
  mix,i

on merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen, ppm

ρ
  e

on pakokaasun tiheys, kg/m3 (ks. taulukko 4)

c
  b

on merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa, ppm

Merkkikaasun taustapitoisuus (c
  b) voidaan määrittää laskemalla välittömästi testiä ennen ja testin jälkeen mitattujen taustapitoisuuksien keskiarvo.

Jos taustapitoisuus on alle 1 prosentti merkkikaasun pitoisuudesta sekoittumisen jälkeen (c
  mix.i) suurimmalla pakokaasuvirralla, taustapitoisuus voidaan jättää huomiotta.

Koko järjestelmän on täytettävä 9.2 kohdassa asetetut pakokaasuvirtauksen lineaarisuusvaatimukset.

8.4.1.6   Ilmanvirran ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausmenetelmä

Menetelmään sisältyy pakomassan laskeminen ilmavirrasta ja ilman ja polttoaineen suhteesta. Hetkellinen pakokaasumassavirta lasketaan seuraavasti:

Formula (30)

ja

Formula (31)

Formula (32)

jossa:

| q

  maw,i | on hetkellinen imuilman massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| A/F
  st | on stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde, kg/kg |
| λ
  i | on hetkellinen ilman ylimäärä |
| c
  CO2d | on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia |
| c
  COd | on kuiva CO-pitoisuus, ppm |
| c
  HCw | on märkä HC-pitoisuus, ppm |

q

  maw,i

on hetkellinen imuilman massavirta, kg/s

A/F
  st

on stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde, kg/kg

λ
  i

on hetkellinen ilman ylimäärä

c
  CO2d

on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia

c
  COd

on kuiva CO-pitoisuus, ppm

c
  HCw

on märkä HC-pitoisuus, ppm

Ilmavirtamittarin ja analysaattoreiden on täytettävä 9.2 kohdan lineaarisuusvaatimukset, ja koko järjestelmän on täytettävä 9.2 kohdassa asetetut pakokaasuvirtauksen lineaarisuusvaatimukset.

Jos käytetään ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitetta, kuten sirkoniumoksidityyppistä anturia, ilman ylimäärän mittaamiseen, sen on oltava 9.3.2.7 kohdan vaatimusten mukainen.

8.4.1.7   Hiilitasapainomenetelmä

Tähän kuuluu pakokaasun massan laskeminen polttoainevirrasta ja pakokaasun kaasumaisista komponenteista, joihin sisältyy hiiltä. Hetkellinen pakokaasumassavirta lasketaan seuraavasti:

Formula (33)

ja

Formula (34)

ja

Formula (35)

jossa:

| q
  mf,i | on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| w
  BET | on polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  ALF | on polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  DEL | on polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  EPS | on polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta |
| c
  CO2d | on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia |
| c
  CO2d,a | on märkä CO2-pitoisuus imuilmassa, prosenttia |
| c
  CO | on kuiva CO-pitoisuus, ppm |
| c
  HCw | on märkä HC-pitoisuus, ppm |

q
  mf,i

on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

w
  BET

on polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta

w
  ALF

on polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta

w
  DEL

on polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta

w
  EPS

on polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta

c
  CO2d

on kuiva CO2-pitoisuus, prosenttia

c
  CO2d,a

on märkä CO2-pitoisuus imuilmassa, prosenttia

c
  CO

on kuiva CO-pitoisuus, ppm

c
  HCw

on märkä HC-pitoisuus, ppm

8.4.2   Kaasumaisten komponenttien määrittäminen

8.4.2.1   Johdanto

Testattavaksi luovutetun moottorin raakapakokaasupäästöjen kaasumaiset komponentit mitataan lisäyksessä 3 olevassa 9.3 kohdassa kuvatuilla mittaus- ja näytteenottojärjestelmillä. Tietojen arviointi kuvataan 8.4.2.2 kohdassa.

Jäljempänä 8.4.2.3 ja 8.4.2.4 kohdassa kuvataan kaksi laskutapaa, jotka käyvät yhtä hyvin lisäyksen 2 vertailupolttoaineelle. 8.4.2.3 kohdan menetelmä on suoraviivaisempi, sillä siinä käytetään taulukkomuotoisia u-arvoja komponentin ja pakokaasun tiheyden välisen suhteen määrittämiseen. 8.4.2.4 kohdan menetelmä on tarkempi sellaisten polttoainelaatujen osalta, jotka poikkeavat lisäyksen 2 eritelmistä, mutta se edellyttää polttoaineen koostumuksen analysointia.

8.4.2.2   Tietojen arviointi

Päästötiedot kirjataan ja tallennetaan 7.6.6 kohdan mukaisesti.

Kaasumaisten komponenttien massapäästöjen laskentaa varten kirjatut pitoisuudet ja pakokaasun massavirta sovitetaan ajallisesti käyttämällä 3.1.30 kohdan määritelmän mukaista muunnosaikaa. Sen vuoksi kunkin kaasupäästöanalysaattorin ja pakokaasun massavirtajärjestelmän vasteaika on määritettävä 8.4.1.2 ja 9.3.5 kohdan mukaisesti ja kirjattava.

8.4.2.3   Massapäästöjen laskeminen taulukkoarvojen avulla

Pilaavien aineiden massa (g/testi) määritetään laskemalla hetkellinen massapäästö saastuttavien aineiden raakapitoisuuksista ja pakokaasun massavirrasta, jotka on sovitettu yhteen 8.4.2.2 kohdan mukaisesti määritetyn muunnosajan avulla, yhdistämällä syklin aikana saadut hetkelliset arvot ja kertomalla yhdistetyt arvot taulukon 5 u-arvoilla. Jos mittaukset tehdään kuivapohjalla, hetkellisiin pitoisuusarvoihin on tehtävä 8.1 kohdan mukainen kuiva/märkä-korjaus ennen muita laskelmia.

NOx-päästön laskennassa massapäästö kerrotaan tarvittaessa 8.2 kohdan mukaan valitulla kosteuskorjauskertoimella k
  h,D, tai k
  h,G.

Seuraavaa yhtälöä on sovellettava:

Formula (g/testi) (36)

jossa:

| u
  gas | on vastaava pakokaasukomponentin arvo taulukosta 5 |
| --- | --- |
| c
  gas,i | on komponentin hetkellinen pitoisuus pakokaasussa, ppm |
| q

  mew,i | on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s |
| f | on tietojen näytteenottotaajuus, Hz |
| n | on mittausten lukumäärä |

u
  gas

on vastaava pakokaasukomponentin arvo taulukosta 5

c
  gas,i

on komponentin hetkellinen pitoisuus pakokaasussa, ppm

q

  mew,i

on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s

f

on tietojen näytteenottotaajuus, Hz

n

on mittausten lukumäärä

Taulukko 5

Raakapakokaasun u-arvot ja komponenttien tiheydet

| Polttoaine | ρ
  e | Kaasu |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (3) |
| Diesel | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanoli | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| Maa-kaasu (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propaani | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butaani | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| Neste-kaasu (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Polttoaine

ρ
  e

Kaasu

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (3)

Diesel

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

Etanoli

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

Maa-kaasu (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propaani

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butaani

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

Neste-kaasu (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.4.2.4   Massapäästöjen laskeminen täsmällisten yhtälöiden avulla

Pilaavien aineiden massa (g/testi) määritetään laskemalla hetkellinen massapäästö epäpuhtauksien raakapitoisuuksista, u-arvoista ja pakokaasun massavirrasta, jotka on sovitettu yhteen 8.4.2.2 kohdan mukaan määritetyn muunnosajan avulla, ja yhdistämällä syklin aikana saadut hetkelliset arvot. Jos mittaukset tehdään kuivapohjalla, hetkellisiin pitoisuusarvoihin on tehtävä 8.1 kohdan mukainen kuiva/märkä-korjaus ennen muita laskelmia.

NOx-päästön laskennassa massapäästö kerrotaan 8.2 kohdan mukaan valitulla kosteuskorjauskertoimella k
  h,D, tai k
  h,G.

Seuraavaa yhtälöä on sovellettava:

Formula (g/testi) (37)

jossa:

| u
  gas,i | on laskettu yhtälöstä 38 tai 39 |
| --- | --- |
| c
  gas,i | on komponentin hetkellinen pitoisuus pakokaasussa, ppm |
| q

  mew,i | on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s |
| f | on tietojen näytteenottotaajuus, Hz |
| n | on mittausten lukumäärä |

u
  gas,i

on laskettu yhtälöstä 38 tai 39

c
  gas,i

on komponentin hetkellinen pitoisuus pakokaasussa, ppm

q

  mew,i

on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s

f

on tietojen näytteenottotaajuus, Hz

n

on mittausten lukumäärä

Hetkelliset u-arvot on laskettava seuraavasti:

Formula (38)

tai

Formula (39)

kun

Formula (40)

jossa:

| M
  gas | on kaasumaisen komponentin moolimassa, g/mol (ks. lisäys 6) |
| --- | --- |
| M
  e,i | on pakokaasun hetkellinen moolimassa, g/mol |
| ρ
  gas | on kaasumaisen komponentin tiheys, kg/m3 |
| ρ
  e,i | on pakokaasun hetkellinen tiheys, kg/m3 |

M
  gas

on kaasumaisen komponentin moolimassa, g/mol (ks. lisäys 6)

M
  e,i

on pakokaasun hetkellinen moolimassa, g/mol

ρ
  gas

on kaasumaisen komponentin tiheys, kg/m3

ρ
  e,i

on pakokaasun hetkellinen tiheys, kg/m3

Pakokaasun moolimassa Me johdetaan yleisestä polttoaineen koostumuksesta CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ
  olettaen, että palaminen on täydellinen, seuraavalla tavalla:

Formula (41)

jossa:

| q

  maw,i | on hetkellinen imuilman massavirta (märkä), kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s |
| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| M
  a | kuivan imuilman moolimassa = 28,965 g/mol |

q

  maw,i

on hetkellinen imuilman massavirta (märkä), kg/s

q

  mf,i

on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

M
  a

kuivan imuilman moolimassa = 28,965 g/mol

Pakokaasun tiheys ρ
  e johdetaan seuraavasta:

Formula (42)

jossa:

| q

  mad,i | on hetkellinen imuilman massavirta (kuiva), kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s |
| H
  a | on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa |
| k
  fw | on 8.1.1 kohdassa annettu polttoainekohtainen kerroin märkää pakokaasua varten (yhtälö 16) |

q

  mad,i

on hetkellinen imuilman massavirta (kuiva), kg/s

q

  mf,i

on hetkellinen polttoaineen massavirta, kg/s

H
  a

on imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa

k
  fw

on 8.1.1 kohdassa annettu polttoainekohtainen kerroin märkää pakokaasua varten (yhtälö 16)

8.4.3   Hiukkasten määrittäminen

8.4.3.1   Tietojen arviointi

Hiukkasmassa lasketaan 8.3 kohdassa olevan yhtälön 27 mukaisesti. Hiukkasten arvioimiseksi kirjataan suodattimen läpi testisyklin aikana kulkenut kokonaisnäytemassa (m
  sep).

Hiukkasmassaan voidaan tehdä laimentimen hiukkasmäärää vastaava korjaus 7.5.6 kohdan mukaisesti noudattaen hyvää teknistä käytäntöä ja ottaen huomioon käytetyn hiukkasten mittausmenetelmän ominaisuudet, mikäli tyyppihyväksyntäviranomainen on antanut siihen etukäteen luvan.

8.4.3.2   Massapäästöjen laskeminen

Järjestelmän rakenteesta riippuen hiukkasmassa (g/testi) lasketaan 8.4.3.2.1 tai 8.4.3.2.2 kohdan mukaisella tavalla sen jälkeen, kun hiukkasnäytesuodattimeen on tehty 8.3 kohdan mukainen kelluvuuskorjaus.

8.4.3.2.1   Näytesuhteeseen perustuva laskelma

Formula (43)

jossa:

| m
  p | on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg |
| --- | --- |
| r
  s | on keskimääräinen näytesuhde testin aikana |

m
  p

on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg

r
  s

on keskimääräinen näytesuhde testin aikana

kun

Formula (44)

jossa:

| m
  se | on näytteen massa syklin aikana, kg |
| --- | --- |
| m
  ew | on pakokaasun kokonaismassavirta syklin aikana, kg |
| m
  sep | on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |
| m
  sed | on laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |

m
  se

on näytteen massa syklin aikana, kg

m
  ew

on pakokaasun kokonaismassavirta syklin aikana, kg

m
  sep

on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

m
  sed

on laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

Jos käytetään kokonaisnäytteenottojärjestelmää, m
  sep ja m
  sed ovat samat.

8.4.3.2.2   Laimennussuhteeseen perustuva laskelma

Formula (45)

jossa:

| m
  p | on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |
| m
  edf | on ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg |

m
  p

on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg

m
  sep

on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

m
  edf

on ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg

Ekvivalentin laimennetun pakokaasunmassan kokonaismassa syklin aikana määritetään seuraavasti:

Formula (46)

Formula (47)

Formula (48)

jossa:

| q

  medf,i | on hetkellinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mew,i | on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s |
| r
  d,i | on hetkellinen laimennussuhde |
| q

  mdew,i | on hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s |
| q

  mdw,i | on hetkellinen laimentimen massavirta, kg/s |
| f | on tietojen näytteenottotaajuus, Hz |
| n | on mittausten lukumäärä |

q

  medf,i

on hetkellinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s

q

  mew,i

on hetkellinen pakokaasun massavirta, kg/s

r
  d,i

on hetkellinen laimennussuhde

q

  mdew,i

on hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s

q

  mdw,i

on hetkellinen laimentimen massavirta, kg/s

f

on tietojen näytteenottotaajuus, Hz

n

on mittausten lukumäärä

8.5   Täysvirtauslaimennusmittaus (CVS)

Kaasumaisten komponenttien pitoisuussignaaleita, jotka on saatu joko integroimalla syklin aikana tai keräämällä näytepussiin, käytetään massapäästöjen laskemiseen kertomalla ne laimennetun pakokaasun massavirtauksella. Pakokaasun massavirta mitataan vakiotilavuuskerääjällä (CVS), joka voi käyttää kiertomäntäpumppua (PDP), kriittisen virtauksen venturiputkea (CFV) tai aliääniventuria (SSV) ilman virtauksen kompensointia tai sen kanssa.

Näytepussimenetelmässä ja hiukkasten keräämisessä otetaan suhteutettu näyte CVS-järjestelmän laimennetusta pakokaasusta. Jos järjestelmässä ei ole virtauksen kompensointia, näytevirtauksen ja CVS:n virtauksen suhde saa poiketa enintään ±2,5 prosenttia testin säätöpisteestä. Jos järjestelmässä on virtauksen kompensointi, jokaisen yksittäisen virtauksen on oltava vakio ja ne saavat poiketa enintään ±2,5 prosenttia omista tavoitevirroistaan.

Täydellinen testausmenettely esitetään kaaviona kuvassa 7.

Image

8.5.1   Laimennetun pakokaasun virtauksen määrittäminen

8.5.1.1   Johdanto

Laimennetun pakokaasun päästöjen laskemiseksi on tiedettävä laimennetun pakokaasun massavirtaus. Laimennetun pakokaasun kokonaisvirta syklin aikana (kg/testi) on laskettava syklin mittausarvoista ja virtauksen mittauslaitteen vastaavista kalibrointitiedoista (PDP:lle V
  0, CFV:lle K
  V ja SSV:lle C
  d) joko 8.5.1.2 tai 8.5.1.4 kohdassa kuvatulla menetelmällä. Jos näytteen hiukkasten kokonaisvirta (m
  sep) on suurempi kuin 0,5 prosenttia CVS:n kokonaisvirtauksesta (m
  ed), CVS:n virtaus on korjattava m
  sep-arvolle tai hiukkasnäytevirta on johdettava uudelleen CVS:n läpi ennen virtauksen mittauslaitetta.

8.5.1.2   PDP-CVS-järjestelmä

Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään lämmönvaihtimen avulla ± 6 K:n sisällä koko syklin ajan:

Formula (49)

jossa:

| V
  0 | on testiolosuhteissa yhden kierroksen aikana pumpatun kaasun määrä, m3/kierros |
| --- | --- |
| n
  P | on pumpun kierrosten kokonaismäärä testin aikana |
| p
  p | on absoluuttinen paine pumpun syötössä, kPa |
| T | on laimennetun pakokaasun keskimääräinen lämpötila pumpun syötössä, K |

V
  0

on testiolosuhteissa yhden kierroksen aikana pumpatun kaasun määrä, m3/kierros

n
  P

on pumpun kierrosten kokonaismäärä testin aikana

p
  p

on absoluuttinen paine pumpun syötössä, kPa

T

on laimennetun pakokaasun keskimääräinen lämpötila pumpun syötössä, K

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta), hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalle. Tässä tapauksessa laimennetun pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:

Formula (50)

jossa:

| n
  P,i | on pumpun kierrosten kokonaismäärä ajanjaksona |
| --- | --- |

n
  P,i

on pumpun kierrosten kokonaismäärä ajanjaksona

8.5.1.3   CFV-CVS-järjestelmä

Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään lämmönvaihtimen avulla ± 11 K:n sisällä koko syklin ajan:

Formula (51)

jossa:

| t | on syklin aika, s |
| --- | --- |
| K
  V | on kriittisen aukon virtaamaan perustuvan vakiotilavuusvirtalaitteen kalibrointikerroin normaaliolosuhteissa |
| p
  p | on absoluuttinen vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa |
| T | on absoluuttinen lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, K |

t

on syklin aika, s

K
  V

on kriittisen aukon virtaamaan perustuvan vakiotilavuusvirtalaitteen kalibrointikerroin normaaliolosuhteissa

p
  p

on absoluuttinen vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa

T

on absoluuttinen lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, K

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta), hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalle. Tässä tapauksessa laimennetun pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:

Formula (52)

jossa:

| Δti | on aikaväli, s |
| --- | --- |

Δti

on aikaväli, s

8.5.1.4   SSV-CVS-järjestelmä

Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään syklin ajan välillä ± 11 K lämmönvaihtimen avulla.

Formula (53)

kun

Formula (54)

jossa:

| A
  0 | on 0,006111 SI-yksiköinä seuraavasta: |
| --- | --- |
| d
  V | on SSV:n kurkun halkaisija, m |
| C
  d | on SSV:n purkauskerroin |
| p
  p | on absoluuttinen paine vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa |
| T | on lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K |
| r
  p | on SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde, |
| r
  D | on SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan D |

A
  0

on 0,006111 SI-yksiköinä seuraavasta: Formula

d
  V

on SSV:n kurkun halkaisija, m

C
  d

on SSV:n purkauskerroin

p
  p

on absoluuttinen paine vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa

T

on lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K

r
  p

on SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde, Formula

r
  D

on SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan D

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta), hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalle. Tässä tapauksessa laimennetun pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:

Formula (55)

jossa:

| Δt
  i | on aikaväli, s |
| --- | --- |

Δt
  i

on aikaväli, s

Tosiaikainen laskelma aloitetaan joko C
  d:n kohtuullisella arvolla, kuten 0,98, tai Q
  ssv:n kohtuullisella arvolla. Jos laskelma aloitetaan Q
  ssv:llä, Q
  ssv:n aloitusarvoa käytetään Reynoldsin luvun arviointiin.

Reynoldsin luvun SSV:n kurkussa on kaikkien päästötestien aikana oltava niiden Reynoldsin lukujen alueella, joita käytetään 9.5.4 kohdassa tarkoitetun kalibrointikäyrän johtamisessa.

8.5.2   Kaasumaisten komponenttien määrittäminen

8.5.2.1   Johdanto

Testattavaksi luovutetun moottorin laimennettujen pakokaasupäästöjen kaasumaiset komponentit mitataan lisäyksessä 3 kuvatuilla menetelmillä. Pakokaasu laimennetaan suodatetulla ulkoilmalla, synteettisellä ilmalla tai typellä. Täysvirtausjärjestelmän kapasiteetin on oltava riittävän suuri, jotta veden tiivistyminen laimennus- ja näytteenottojärjestelmässä estyy täysin. Tietojen arviointi- ja laskentamenetelmä kuvataan 8.5.2.2 ja 8.5.2.3 kohdassa.

8.5.2.2   Tietojen arviointi

Päästöjen kannalta merkitykselliset tiedot kirjataan ja tallennetaan 7.6.6 kohdan mukaisesti.

8.5.2.3   Massapäästöjen laskeminen

8.5.2.3.1   Vakiomassavirtausjärjestelmät

Järjestelmissä, joissa on lämmönvaihdin, pilaavien aineiden massa määritetään seuraavan yhtälön avulla:

Formula (g/testi) (56)

jossa:

| u
  gas | on vastaava pakokaasukomponentin arvo taulukosta 6 |
| --- | --- |
| c
  gas | on komponentin keskimääräinen taustakorjattu pitoisuus, ppm |
| m
  ed | on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg |

u
  gas

on vastaava pakokaasukomponentin arvo taulukosta 6

c
  gas

on komponentin keskimääräinen taustakorjattu pitoisuus, ppm

m
  ed

on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg

Jos mittaus tehdään kuivapohjalla, sovelletaan 8.1 kohdan mukaista kuiva/märkä-korjausta.

NOx-päästön laskennassa massapäästö kerrotaan tarvittaessa 8.2 kohdan mukaan valitulla kosteuskorjauskertoimella k
  h,D, tai k
  h,G.

u-arvot annetaan taulukossa 6. u
  gas–arvojen laskennassa laimennetun pakokaasun tiheyden on oletettu olevan saman kuin ilman tiheys. Näin ollen u
  gas-arvot ovat samoja yksittäisille kaasumaisille komponenteille, mutta erilaisia HC:lle.

Taulukko 6

Laimennetun pakokaasun u-arvot ja komponenttien tiheydet

| Polttoaine | ρ
  de | Kaasu |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (8) |
| Diesel | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanoli | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Maa-kaasu (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propaani | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butaani | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Neste-kaasu (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Polttoaine

ρ
  de

Kaasu

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (8)

Diesel

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

Etanoli

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

Maa-kaasu (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propaani

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butaani

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

Neste-kaasu (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Vaihtoehtoisesti u-arvot voidaan laskea käyttämällä seuraavaa tarkkaa laskentamenetelmää, josta on yleinen kuvaus 8.4.2.4 kohdassa:

Formula (57)

jossa:

| M
  gas | on kaasukomponentin moolimassa, g/mol (ks. lisäys 6) |
| --- | --- |
| M
  e | on pakokaasun moolimassa, g/mol |
| M
  d | on laimentimen moolimassa = 28,965 g/mol |
| D | on laimennuskerroin (ks. 8.5.2.3.2 kohta) |

M
  gas

on kaasukomponentin moolimassa, g/mol (ks. lisäys 6)

M
  e

on pakokaasun moolimassa, g/mol

M
  d

on laimentimen moolimassa = 28,965 g/mol

D

on laimennuskerroin (ks. 8.5.2.3.2 kohta)

8.5.2.3.2   Taustakorjattujen pitoisuuksien määrittäminen

Pilaavien aineiden nettopitoisuuksien määrittämiseksi mitatuista pitoisuuksista on vähennettävä kaasumaisten pilaavien aineiden keskimääräiset taustapitoisuudet laimentimessa. Taustapitoisuuksien keskimääräiset arvot voidaan määrittää näytepussimenetelmällä tai integroimalla jatkuva mittaus. Seuraavaa yhtälöä on käytettävä:

Formula (58)

jossa:

| c
  gas,e | on laimennetussa pakokaasussa mitattu komponentin pitoisuus, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | on laimentimessa mitattu komponentin pitoisuus, ppm |
| D | on laimennuskerroin |

c
  gas,e

on laimennetussa pakokaasussa mitattu komponentin pitoisuus, ppm

c
  d

on laimentimessa mitattu komponentin pitoisuus, ppm

D

on laimennuskerroin

Laimennuskerroin on laskettava seuraavasti:

| a) | dieselmoottorit ja nestekaasukäyttöiset kaasumoottorit:

   (59) |
| --- | --- |

a)

dieselmoottorit ja nestekaasukäyttöiset kaasumoottorit:

Formula (59)

| b) | maakaasukäyttöiset kaasumoottorit:

   (60) |
| --- | --- |

b)

maakaasukäyttöiset kaasumoottorit:

Formula (60)

jossa:

| c
  CO2,e | on CO2-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, tilavuusprosenttia |
| --- | --- |
| c
  HC,e | on HC-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, ppm C1 |
| c
  NMHC,e | on NMHC-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, ppm C1 |
| c
  CO,e | on CO-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, ppm |
| F
  S | on stoikiometrinen kerroin |

c
  CO2,e

on CO2-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, tilavuusprosenttia

c
  HC,e

on HC-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, ppm C1

c
  NMHC,e

on NMHC-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, ppm C1

c
  CO,e

on CO-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa, ppm

F
  S

on stoikiometrinen kerroin

Stoikiometrinen kerroin lasketaan seuraavasti:

Formula (61)

jossa:

| α | on vedyn moolisuhde polttoaineessa (H/C) |
| --- | --- |

α

on vedyn moolisuhde polttoaineessa (H/C)

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää seuraavia stoikiometrisiä kertoimia, jos polttoaineen koostumus ei ole tiedossa:

| F
  S (diesel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (nestekaasu) | = | 11,6 |
| F
  S (maakaasu) | = | 9,5 |

F
  S (diesel)

=

13,4

F
  S (nestekaasu)

=

11,6

F
  S (maakaasu)

=

9,5

8.5.2.3.3   Virtauskompensoidut järjestelmät

Jos järjestelmässä ei ole lämmönvaihdinta, pilaavien aineiden massa (g/testi) on määritettävä laskemalla hetkellisten päästöjen massa ja integroimalla hetkelliset arvot koko syklin ajalle. Myös taustakorjaus on laskettava suoraan hetkellisen pitoisuuden arvolle. Seuraavaa yhtälöä on sovellettava:

Formula (62)

jossa:

| c
  gas,e | on laimennetussa pakokaasussa mitattu komponentin pitoisuus, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | on laimentimessa mitattu komponentin pitoisuus, ppm |
| m
  ed,i | on laimennetun pakokaasun hetkellinen massa, kg |
| m
  ed | on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg |
| u
  gas | on taulukosta 6 saatu taulukkoarvo |
| D | on laimennuskerroin |

c
  gas,e

on laimennetussa pakokaasussa mitattu komponentin pitoisuus, ppm

c
  d

on laimentimessa mitattu komponentin pitoisuus, ppm

m
  ed,i

on laimennetun pakokaasun hetkellinen massa, kg

m
  ed

on laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana, kg

u
  gas

on taulukosta 6 saatu taulukkoarvo

D

on laimennuskerroin

8.5.3   Hiukkasten määrittäminen

8.5.3.1   Massapäästöjen laskeminen

Hiukkasmassa (g/testi) lasketaan seuraavasti sen jälkeen, kun hiukkasnäytesuodattimeen on tehty 8.3 kohdan mukainen kelluvuuskorjaus:

Formula (63)

jossa:

| m
  p | on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |
| m
  ed | on laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg |

m
  p

on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa, mg

m
  sep

on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

m
  ed

on laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg

kun

Formula (64)

jossa:

| m
  set | on hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun massa, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | on toisiolaimentimen massa, kg |

m
  set

on hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun massa, kg

m
  ssd

on toisiolaimentimen massa, kg

Jos laimentimen taustahiukkastaso on määritetty 7.5.6 kohdan mukaisesti, hiukkasten massaan voidaan tehdä taustakorjaus. Tässä tapauksessa hiukkasten massa (g/testi) on laskettava seuraavasti:

Formula (65)

jossa:

| m
  sep | on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | on laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg |
| m
  sd | on taustahiukkasnäyteanturin ottaman laimentimen massa, kg |
| m
  b | on laimentimesta kerättyjen taustahiukkasten massa, mg |
| D | on 8.5.2.3.2 kohdan mukaisesti määritetty laimennuskerroin |

m
  sep

on hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa, kg

m
  ed

on laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, kg

m
  sd

on taustahiukkasnäyteanturin ottaman laimentimen massa, kg

m
  b

on laimentimesta kerättyjen taustahiukkasten massa, mg

D

on 8.5.2.3.2 kohdan mukaisesti määritetty laimennuskerroin

8.6   Yleiset laskelmat

8.6.1   Poikkeaman korjaus

Edellä 7.8.4 kohdassa tarkoitetun poikkeaman varmentamisen osalta on korjattu pitoisuusarvo laskettava seuraavasti:

Formula (66)

jossa:

| c
  ref,z | on nollakaasun viitepitoisuus (yleensä nolla), ppm |
| --- | --- |
| c
  ref,s | on vertailukaasun viitepitoisuus sekoittumisen jälkeen, ppm |
| c
  pre,z | on testiä edeltävä analysaattorin antama nollakaasun pitoisuus, ppm |
| c
  pre,s | on testiä edeltävä analysaattorin antama vertailukaasun pitoisuus, ppm |
| c
  post,z | on testin jälkeen analysaattorin antama nollakaasun pitoisuus, ppm |
| c
  post,s | on testin jälkeen analysaattorin antama vertailukaasun pitoisuus, ppm |
| c
  gas | on näytekaasun pitoisuus, ppm |

c
  ref,z

on nollakaasun viitepitoisuus (yleensä nolla), ppm

c
  ref,s

on vertailukaasun viitepitoisuus sekoittumisen jälkeen, ppm

c
  pre,z

on testiä edeltävä analysaattorin antama nollakaasun pitoisuus, ppm

c
  pre,s

on testiä edeltävä analysaattorin antama vertailukaasun pitoisuus, ppm

c
  post,z

on testin jälkeen analysaattorin antama nollakaasun pitoisuus, ppm

c
  post,s

on testin jälkeen analysaattorin antama vertailukaasun pitoisuus, ppm

c
  gas

on näytekaasun pitoisuus, ppm

Kustakin komponentista on 8.6.3 kohdan mukaisesti laskettava kahdet spesifiset päästötulokset sen jälkeen, kun mahdolliset muut korjaukset on tehty. Yhdet tulokset on laskettava käyttäen korjaamattomia pitoisuuksia ja toiset on laskettava käyttäen pitoisuuksia, jotka on korjattu yhtälön 66 mukaista poikkeamaa varten.

Käytetyn mittausjärjestelmän ja laskumenetelmän mukaisesti on korjaamattomat päästöt laskettava yhtälöstä 36, 37, 56, 57 tai 62. Korjattujen päästöjen laskemista varten c
  gas yhtälöissä 36, 37 56, 57 tai 62, on korvattava yhtälön 66 arvolla c
  cor. Jos kyseisissä yhtälöissä käytetään hetkellisiä pitoisuusarvoja c
  gas,i, korjattua arvoa on sovellettavat myös hetkellisenä arvona c
  cor,i. Yhtälössä 57 on sovellettava korjausta sekä mitattuun että taustapitoisuuteen.

Vertailu tehdään prosenttiosuutena korjaamattomista tuloksista. Korjaamattomien ja korjattujen spesifisten päästöarvojen eron on oltava ± 4 prosenttia korjaamattomista spesifisistä päästöarvoista tai ± 4 prosenttia kustakin raja-arvosta, sen mukaan, kumpi on suurempi. Jos poikkeama on suurempi kuin 4 prosenttia, testi mitätöidään.

Jos poikkeamakorjausta sovelletaan, päästöjä ilmoitettaessa on käytettävä ainoastaan poikkeamakorjattuja päästötuloksia.

8.6.2   NMHC:n ja CH4:n laskeminen

NMHC:n ja CH4:n laskeminen riippuu käytetystä kalibrointimenetelmästä. Ilman metaanierotinta (NMC) tehtävään mittaukseen käytettävä FID (lisäyksen 3 kuvan 11 alempi polku) on kalibroitava propaanilla. FID:n kalibrointia varten metaanierottimella (NMC) tehtävässä sarjassa (lisäyksen 3 kuvan 11 ylempi polku) sallitaan seuraavat menetelmät:

| a) | kalibrointikaasu – propaani; propaani ohittaa NMC:n |
| --- | --- |

a)

kalibrointikaasu – propaani; propaani ohittaa NMC:n

| a) | kalibrointikaasu – metaani; metaani kulkee NMC:n kautta |
| --- | --- |

a)

kalibrointikaasu – metaani; metaani kulkee NMC:n kautta

NMHC:n ja CH4:n pitoisuus lasketaan seuraavasti a kohdan osalta:

Formula (67)

Formula (68)

NMHC:n ja CH4:n pitoisuus lasketaan seuraavasti b kohdan osalta:

Formula (67a)

Formula (68a)

jossa:

| c
  HC(w/NMC) | on HC-pitoisuus, kun näytekaasu virtaa NMC:n läpi, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | on HC-pitoisuus, kun näytekaasu ohittaa NMC:n, ppm |
| r
  h | on 9.3.7.2 kohdan mukaisesti määritetty metaanivastekerroin |
| E
  M | on 9.3.8.1 kohdan mukaisesti määritetty metaanihyötysuhde |
| E
  E | on 9.3.8.2 kohdan mukaisesti määritetty etaanihyötysuhde |

c
  HC(w/NMC)

on HC-pitoisuus, kun näytekaasu virtaa NMC:n läpi, ppm

c
  HC(w/oNMC)

on HC-pitoisuus, kun näytekaasu ohittaa NMC:n, ppm

r
  h

on 9.3.7.2 kohdan mukaisesti määritetty metaanivastekerroin

E
  M

on 9.3.8.1 kohdan mukaisesti määritetty metaanihyötysuhde

E
  E

on 9.3.8.2 kohdan mukaisesti määritetty etaanihyötysuhde

Jos r
  h < 1,05, se voidaan jättää pois yhtälöistä 67, 67a ja 68a.

8.6.3   Spesifisten päästöjen laskeminen

Spesifiset päästöt e
  gas tai e
  PM (g/kWh) lasketaan jokaisen yksittäisen komponentin osalta seuraavilla tavoilla testisyklin tyypistä riippuen.

WHSC-testissä, lämmin WHTC -testissä ja kylmä WHTC -testissä käytetään seuraavaa yhtälöä:

Formula (69)

jossa:

| m | on komponentin massapäästö, g/testi |
| --- | --- |
| W
  act | is the syklin todellinen työ määritettynä 7.8.6 kohdan mukaisesti, kWh. |

m

on komponentin massapäästö, g/testi

W
  act

is the syklin todellinen työ määritettynä 7.8.6 kohdan mukaisesti, kWh.

WHTC-testin lopullinen testitulos on painotettu keskiarvo kylmä käynnistys -testistä ja lämmin käynnistys -testistä seuraavan yhtälön mukaisesti:

Formula (70)

jossa:

| m
  cold | on komponentin massapäästö kylmä käynnistys -testissä, g/testi |
| --- | --- |
| m
  hot | on komponentin massapäästö lämmin käynnistys -testissä, g/testi |
| W
  act,cold | on syklin todellinen työ kylmä käynnistys -testissä, kWh |
| W
  act,hot | on syklin todellinen työ lämmin käynnistys -testissä, kWh |

m
  cold

on komponentin massapäästö kylmä käynnistys -testissä, g/testi

m
  hot

on komponentin massapäästö lämmin käynnistys -testissä, g/testi

W
  act,cold

on syklin todellinen työ kylmä käynnistys -testissä, kWh

W
  act,hot

on syklin todellinen työ lämmin käynnistys -testissä, kWh

Jos sovelletaan 6.6.2 kohdassa tarkoitettua jaksottaista regeneraatiota, regeneraation sopeuttamistekijät (k
  r,u tai k
  r,d) on kerrottava yhtälöistä 69 ja 70 määritetyllä spesifisellä päästöllä tai niihin on lisättävä kyseinen päästö tapauksen mukaan.

9.   LAITTEITA KOSKEVAT ERITELMÄT JA TARKASTUS

Tässä liitteessä ei kuvata yksityiskohtaisesti virtauksen, paineen ja lämpötilan mittauslaitteita tai -järjestelmiä. Liitteen 9.2 kohdassa määritetään ainoastaan päästötestien suorittamiseen vaadittavat kyseisten laitteiden tai järjestelmien lineaarisuusvaatimukset.

9.1   Dynamometriä koskevat vaatimukset

Käytettävän moottoridynamometrin ominaisuuksien on oltava riittävät 7.2.1 ja 7.2.2 kohdassa kuvatun asiaankuuluvan testisyklin suorittamiseen.

Vääntömomentin ja kierrosnopeuden mittauslaitteilla on voitava mitata akseliteho niin tarkasti kuin se on tarpeen syklin validointiedellytysten noudattamiseksi. Lisälaskelmat voivat olla tarpeen. Mittauslaitteiston tarkkuuden on oltava sellainen, että 9.2 kohdan taulukossa 7 annetut lineaarisuusvaatimukset täyttyvät.

9.2   Lineaarisuusvaatimukset

Kaikki mittauslaitteet ja -järjestelmät on kalibroitava kansallisten (kansainvälisten) standardien mukaisesti. Mittauslaitteiden ja -järjestelmien on noudatettava taulukon 7 lineaarisuusvaatimuksia. Jäljempänä olevan 9.2.1 kohdan mukainen lineaarisuustarkistus on tehtävä kaasuanalysaattoreille vähintään kolmen kuukauden välein tai aina, kun järjestelmää on korjattu tai muutettu siten, että se saattaa vaikuttaa kalibrointiin. Muiden laitteiden ja järjestelmien lineaarisuustarkistus on tehtävä laitteen valmistajan toimesta sisäisissä tarkastusmenettelyissä vahvistetuin väliajoin tai standardin ISO 9000 vaatimusten mukaisesti.

Taulukko 7

Laitteiden ja mittausjärjestelmien lineaarisuusvaatimukset

| Mittausjärjestelmä | | Kaltevuus
  a1 | Keskivirhe
  SEE | Determinaatio-kerroin
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Moottorin pyörintänopeus | ≤ 0,05 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Moottorin vääntömomentti | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Polttoainevirta | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Ilman virtaus | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Pakokaasun virtaus | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Laimentimen virtaus | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Laimennetun pakokaasun virtaus | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Näytteen virtaus | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Kaasun analysaattorit | ≤ 0,5 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Kaasunjakajat | ≤ 0,5 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Lämpötilat | ≤ 1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Paineet | ≤ 1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Hiukkastasapaino | ≤ 1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |

Mittausjärjestelmä

Formula

Kaltevuus

a1

Keskivirhe

SEE

Determinaatio-kerroin

r2

Moottorin pyörintänopeus

≤ 0,05 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Moottorin vääntömomentti

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Polttoainevirta

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Ilman virtaus

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Pakokaasun virtaus

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Laimentimen virtaus

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Laimennetun pakokaasun virtaus

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Näytteen virtaus

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Kaasun analysaattorit

≤ 0,5 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Kaasunjakajat

≤ 0,5 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Lämpötilat

≤ 1 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Paineet

≤ 1 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Hiukkastasapaino

≤ 1 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

9.2.1   Lineaarisuustarkistus

9.2.1.1   Johdanto

Jokaiselle taulukossa 7 mainitulle mittausjärjestelmälle on tehtävä lineaarisuustarkistus. Mittausjärjestelmään on syötettävä vähintään 10 tai muutoin täsmennetty määrä vertailuarvoja, ja mitattuja arvoja on verrattava vertailuarvoihin käyttämällä pienimmän neliösumman lineaarista regressiota yhtälön 11 mukaisesti. Taulukon 6 enimmäisarvoilla tarkoitetaan testauksen aikana odotettavia enimmäisarvoja.

9.2.1.2   Yleiset vaatimukset

Mittausjärjestelmät on lämmitettävä laitteen valmistajan suositusten mukaan. Mittausjärjestelmiä on käytettävä niiden ominaislämpötilassa, -paineessa ja -virtauksessa.

9.2.1.3   Menettely

Lineaarisuustarkistus tehdään jokaisen normaalisti käytettävän toiminta-alueen osalta seuraavassa järjestyksessä:

| a) | Laite säädetään nolla-arvoon syöttämällä nollasignaali. Kaasun analysaattoreihin johdetaan puhdistettua synteettistä ilmaa (tai typpeä) suoraan analysaattorin aukolle. |
| --- | --- |

a)

Laite säädetään nolla-arvoon syöttämällä nollasignaali. Kaasun analysaattoreihin johdetaan puhdistettua synteettistä ilmaa (tai typpeä) suoraan analysaattorin aukolle.

| b) | Laite kohdistetaan syöttämällä siihen kohdistussignaali. Kaasun analysaattoreihin johdetaan soveltuvaa vertailukaasua suoraan analysaattorin aukolle. |
| --- | --- |

b)

Laite kohdistetaan syöttämällä siihen kohdistussignaali. Kaasun analysaattoreihin johdetaan soveltuvaa vertailukaasua suoraan analysaattorin aukolle.

| c) | Nollausmenettely (a) toistetaan. |
| --- | --- |

c)

Nollausmenettely (a) toistetaan.

| d) | Tarkistus tehdään syöttämällä vähintään 10 vertailuarvoa (joista yksi on nolla), jotka ulottuvat nollasta päästötestissä odotettuihin korkeimpiin arvoihin. Kaasun analysaattoreihin johdetaan tunnettuja kaasupitoisuuksia 9.3.3.2 kohdan mukaisesti suoraan analysaattorin aukolle. |
| --- | --- |

d)

Tarkistus tehdään syöttämällä vähintään 10 vertailuarvoa (joista yksi on nolla), jotka ulottuvat nollasta päästötestissä odotettuihin korkeimpiin arvoihin. Kaasun analysaattoreihin johdetaan tunnettuja kaasupitoisuuksia 9.3.3.2 kohdan mukaisesti suoraan analysaattorin aukolle.

| e) | Vertailuarvot mitataan ja mitattuja arvoja tallennetaan 30 sekunnin ajan vähintään yhden hertsin tallennustaajuudella. |
| --- | --- |

e)

Vertailuarvot mitataan ja mitattuja arvoja tallennetaan 30 sekunnin ajan vähintään yhden hertsin tallennustaajuudella.

| f) | 30 sekunnin jakson aritmeettisen keskiarvon pohjalta lasketaan pienimmän neliösumman lineaarisen regression parametrit käyttämällä 7.8.7 kohdan yhtälöä 11. |
| --- | --- |

f)

30 sekunnin jakson aritmeettisen keskiarvon pohjalta lasketaan pienimmän neliösumman lineaarisen regression parametrit käyttämällä 7.8.7 kohdan yhtälöä 11.

| g) | Lineaarisen regression parametrien on täytettävä 9.2 kohdan taulukon 7 vaatimukset. |
| --- | --- |

g)

Lineaarisen regression parametrien on täytettävä 9.2 kohdan taulukon 7 vaatimukset.

| h) | Nollaus on tarkistettava uudelleen ja tarkistusmenettely tarvittaessa toistettava. |
| --- | --- |

h)

Nollaus on tarkistettava uudelleen ja tarkistusmenettely tarvittaessa toistettava.

9.3   Kaasupäästöjen mittaaminen ja näytteenottojärjestelmä

9.3.1   Analysaattoria koskevat vaatimukset

9.3.1.1   Yleistä

Analysaattorin mittausalueen ja vasteajan on sovelluttava pakokaasun komponenttien pitoisuuksien mittauksessa vaadittavalle tarkkuudelle muuttuvissa ja vakaissa käyttöolosuhteissa.

Laitteiston sähkömagneettisen yhteensopivuuden (EMC) on oltava sellaisella tasolla, että sillä minimoidaan lisävirheiden mahdollisuus.

9.3.1.2   Tarkkuus

Tarkkuudella tarkoitetaan analysaattorin lukeman poikkeamaa vertailuarvosta, ja se saa olla enintään ±2 prosenttia lukemasta tai ±0,3 prosenttia täydestä asteikosta sen mukaan, kumpi luvuista on suurempi.

9.3.1.3   Luotettavuus

Luotettavuuden, joka on määrityksen mukaisesti 2,5 kertaa kymmenen peräkkäisen kalibrointi- tai vertailukaasun vasteen vakiopoikkeama, sallittu enimmäisarvo on 1 prosentti koko asteikon pitoisuudesta kullekin 155 ppm (tai ppm C) ylittävälle alueelle tai 2 prosenttia kullekin 155 ppm (tai ppm C) alittavalle alueelle.

9.3.1.4   Kohina

Analysaattorin vaste (huipusta huippuun) nolla- ja kalibrointi- tai vertailukaasulle minkä tahansa 10 sekunnin jakson aikana ei saa ylittää kahta prosenttia kaikkien käytettävien alueiden koko asteikosta.

9.3.1.5   Nollapisteen poikkeama

Laitevalmistajan on ilmoitettava nollapisteen poikkeama.

9.3.1.6   Asteikon poikkeama

Laitevalmistajan on ilmoitettava vertailuvasteen poikkeama.

9.3.1.7   Nousuaika

Mittausjärjestelmään asennetun analysaattorin nousuaika saa olla korkeintaan 2,5 sekuntia.

9.3.1.8   Kaasun kuivaaminen

Pakokaasut voidaan mitata märkänä tai kuivana. Mahdollisen kaasun kuivauslaitteen vaikutuksen mitattavien kaasujen koostumukseen on oltava mahdollisimman pieni. Kemiallisia kuivausmenetelmiä ei saa käyttää veden poistamiseen näytteestä.

9.3.2   Kaasun analysaattorit

9.3.2.1   Johdanto

Käytettävät mittausperiaatteet kuvataan 9.3.2.2–9.3.2.7 kohdassa. Lisäyksessä 3 annetaan yksityiskohtainen kuvaus mittausjärjestelmistä. Mitattavat kaasut on analysoitava seuraavien laitteiden avulla. Epälineaarisissa analysaattoreissa saa käyttää linearisointipiirejä.

9.3.2.2   Hiilimonoksidin (CO) analyysi

Hiilimonoksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).

9.3.2.3   Hiilidioksidin (CO2) analyysi

Hiilidioksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).

9.3.2.4   Hiilivetyjen (HC) analyysi

Hiilivetyanalysaattorin on oltava tyypiltään lämmitetty liekki-ionianalysaattori (HFID), jonka ilmaisimen, venttiilien, putkistojen ja muiden lämmitettyjen osien avulla voidaan pitää kaasun lämpötilana 463 K ± 10 K (190 ± 10 °C). Maakaasukäyttöisten moottoreiden ja kipinäsytytysmoottoreiden hiilivetyanalysaattori voi vaihtoehtoisesti olla tyypiltään lämmittämätön liekki-ionianalysaattori (FID) käytettävän menetelmän mukaan (ks. lisäyksessä 3 oleva A.3.1.3 kohta).

9.3.2.5   Metaanin (CH4) ja muiden hiilivetyjen kuin metaanin (NMHC) analyysi

Metaanin ja muiden hiilivetyjen kuin metaanin osuus on määritettävä lämmitetyn metaanierottimen (NMC) ja kahden FID:n avulla A.3.1.4 ja A.3.1.5 kohdan mukaisesti. Komponenttien pitoisuus määritetään 8.6.2 kohdan mukaisesti.

9.3.2.6   Typen oksidien (NOx) analyysi

Typen oksidien (NOx) mittausta varten on täsmennetty kaksi mittalaitetta, joista kumpaa tahansa voidaan käyttää sillä edellytyksellä, että laite täyttää 9.3.2.6.1 tai 9.3.2.6.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset. Vaihtoehtoisen mittausmenettelyn järjestelmävastaavuuden määrittämiseen 5.1.1 kohdan mukaisesti voidaan käyttää ainoastaan kemiluminisenssianalysaattoria (CLD).

9.3.2.6.1   Kemiluminisenssianalysaattori (CLD)

Typen oksidien analysaattorin on oltava tyypiltään kemiluminisenssianalysaattori (CLD) tai lämmitetty kemiluminisenssianalysaattori (HCLD), jossa on NO2/NO-muunnin, jos mittaus tehdään kuivana. Jos mittaus tehdään märkänä, on käytettävä HCLD-analysaattoria, jonka muuntimen lämpötilan on oltava yli 328 K (55 °C), jos vesijäähdytyskokeen (ks. 9.3.9.2.2 kohta) tulos on tyydyttävä. Sekä CLD:n että HCLD:n osalta näytteenottokäytävän seinämät pidetään lämpötilassa 328 K–473 K (55–200 °C) muuntimeen asti kuivana tapahtuvassa mittauksessa ja analysaattoriin asti märkänä tapahtuvassa mittauksessa.

9.3.2.6.2   Ei-dispersoiva ultraviolettianalysaattori (NDUV)

NOx-pitoisuuden mittaamisen käytetään ei-dispersoivaa ultraviolettianalysaattoria (NDUV). Jos NDUV-analysaattori mittaa ainoastaan NO:ta, on NDUV-analysaattorin etupuolelle asennettava NO2/NO-muunnin. NDUV-analysaattorin lämpötila on pidettävä vakaana jotta vältetään veden kondensaatio, ellei näytteen kuivainta ole asennettu mahdollisesti käytettävän NO2/NO-muuntimen tai analysaattorin etupuolelle.

9.3.2.7   Ilman ja polttoaineen suhteen mittaaminen

Edellä olevan 8.4.1.6 kohdan mukaisesti tehtävässä pakokaasuvirran määrityksessä käytettävän ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitteen on oltava sirkoniumoksidityyppinen laaja-alueinen ilma–polttoainesuhdeanturi tai lambda-anturi. Anturi on kiinnitettävä suoraan pakoputkeen kohdassa, jossa pakokaasun lämpötila on riittävän korkea estämään veden kondensoitumisen.

Anturin ja siihen kiinteästi liittyvien elektronisten laitteiden tarkkuuden on oltava seuraavissa rajoissa:

| ± 3 prosenttia lukemasta | kun | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ± 5 prosenttia lukemasta | kun | 2 ≤ λ < 5 |
| ± 10 prosenttia lukemasta | kun | 5 ≤ λ |

± 3 prosenttia lukemasta

kun

λ < 2

± 5 prosenttia lukemasta

kun

2 ≤ λ < 5

± 10 prosenttia lukemasta

kun

5 ≤ λ

Edellä määritellyn tarkkuuden saavuttamiseksi anturi on kalibroitava laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.

9.3.3   Kaasut

Kaikkien kaasujen pisimmät säilytysajat on otettava huomioon.

9.3.3.1   Puhtaat kaasut

Kaasuilta vaadittava puhtaus määritetään jäljempänä esitetyillä epäpuhtauksien raja-arvoilla. Seuraavien kaasujen on oltava käytettävissä:

| a) | Kun kyse on raakapakokaasusta:
  Puhdistettu typpi
  (Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  Puhdistettu happi
  (Puhtaus > 99,5 tilavuusprosenttia O2)
  Vety–heliumseos (FID:n polttimen polttoaine)
  (40 ± 1 prosenttia vetyä, loput heliumia)
  (Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)
  Puhdistettu synteettinen ilma
  (Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (Happipitoisuus 18–21 tilavuusprosenttia.) |
| --- | --- |

a)

Kun kyse on raakapakokaasusta:

Puhdistettu typpi

(Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

Puhdistettu happi

(Puhtaus > 99,5 tilavuusprosenttia O2)

Vety–heliumseos (FID:n polttimen polttoaine)

(40 ± 1 prosenttia vetyä, loput heliumia)

(Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

Puhdistettu synteettinen ilma

(Epäpuhtaudet ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(Happipitoisuus 18–21 tilavuusprosenttia.)

| b) | Kun kyse on laimennetusta pakokaasusta (valinnaisesti kun kyse on raakapakokaasusta)
  Puhdistettu typpi
  (Epäpuhtaudet ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  Puhdistettu happi
  (Puhtaus > 99,5 tilavuusprosenttia O2)
  Vety–heliumseos (FID:n polttimen polttoaine)
  (40 ± 1 prosenttia vetyä, loput heliumia)
  (Epäpuhtaudet ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)
  Puhdistettu synteettinen ilma
  (Epäpuhtaudet ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  (Happipitoisuus 20,5–21,5 tilavuusprosenttia.)
  Jos kaasupulloja ei ole saatavilla, voidaan käyttää kaasun puhdistinta, jos epäpuhtaustasot voidaan osoittaa. |
| --- | --- |

b)

Kun kyse on laimennetusta pakokaasusta (valinnaisesti kun kyse on raakapakokaasusta)

Puhdistettu typpi

(Epäpuhtaudet ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

Puhdistettu happi

(Puhtaus > 99,5 tilavuusprosenttia O2)

Vety–heliumseos (FID:n polttimen polttoaine)

(40 ± 1 prosenttia vetyä, loput heliumia)

(Epäpuhtaudet ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

Puhdistettu synteettinen ilma

(Epäpuhtaudet ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

(Happipitoisuus 20,5–21,5 tilavuusprosenttia.)

Jos kaasupulloja ei ole saatavilla, voidaan käyttää kaasun puhdistinta, jos epäpuhtaustasot voidaan osoittaa.

9.3.3.2   Kalibrointi- ja vertailukaasut

Käytettävissä on oltava kaasuja, joilla on soveltuvin osin seuraavat kemialliset koostumukset. Muita kaasujen yhdistelmiä saa käyttää, jos kaasut eivät reagoi keskenään. Valmistajan ilmoittama kalibrointikaasujen viimeinen käyttöpäivä on kirjattava.

C3H8 ja puhdistettu synteettinen ilma (ks. 9.3.3.1 kohta),

CO ja puhdistettu typpi,

NO ja puhdistettu typpi,

NO2 ja puhdistettu synteettinen ilma,

CO2 ja puhdistettu typpi,

CH4 ja puhdistettu synteettinen ilma,

C2H6 ja puhdistettu synteettinen ilma.

Kalibrointi- ja vertailukaasun todellisen pitoisuuden on oltava ± 1 prosentin tarkkuudella sama kuin nimellisarvon ja sen on oltava kansallisten tai kansainvälisten standardien mukainen. Kalibrointikaasun kaikki pitoisuudet on annettava tilavuuspohjaisina (tilavuusprosentteina tai tilavuus-ppm-arvoina).

9.3.3.3   Kaasunjakajat

Kalibrointiin ja vertailuun käytettäviä kaasuja voidaan myös saada aikaan kaasunjakajilla (tarkkuussekoituslaitteilla) puhdistetulla N2:lla tai puhdistetulla synteettisellä ilmalla laimentamalla. Kaasunjakajan tarkkuuden on oltava sellainen, että sekoitettujen kalibrointikaasujen pitoisuudet voidaan määrittää ± 2 prosentin tarkkuudella. Tämä tarkkuus tarkoittaa sitä, että sekoitukseen käytettävät primaarikaasut on pystyttävä määrittämään vähintään ± 1 prosentin tarkkuudella ja että määrityksen on perustuttava kansallisiin tai kansainvälisiin kaasustandardeihin. Tarkastus suoritetaan 15 ja 50 prosentin välillä täydestä asteikosta kunkin sellaisen kalibroinnin osalta, jossa käytetään kaasunjakajaa. Jos ensimmäinen tarkastus epäonnistuu, voidaan suorittaa lisätarkastus jollain toisella kalibrointikaasulla.

Vaihtoehtoisesti sekoituslaite voidaan tarkastaa lineaarisella instrumentilla, esimerkiksi käyttämällä NO-kaasua CLD:n kanssa. Instrumentin vertailuarvo asetetaan suoraan instrumenttiin yhdistetyllä vertailukaasulla. Kaasunjakaja on tarkastettava käytetyillä asetuksilla, ja nimellisarvoa on verrattava instrumentin mitattuun pitoisuuteen. Tämän erotuksen on oltava kussakin pisteessä enintään ± 1 prosenttia nimellisarvosta.

Edellä olevan 9.2.1 kohdan mukaisessa lineaarisuustarkistuksessa kaasunjakajan tarkkuuden on oltava ± 1 prosentti.

9.3.3.4   Happi-interferenssitestikaasut

Happi-interferenssitestikaasut ovat propaanin, hapen ja typen seoksia. Niissä on oltava propaania ja 350 ppm C ± 75 ppm C hiilivetyä. Pitoisuusarvo määritetään kalibrointikaasun toleranssivälille hiilivetyjen kokonaismäärän ja epäpuhtauksien kromatografianalyysillä tai dynaamisella sekoituksella. Kipinä- ja puristussytytysmoottorin testaukseen tarvittavat happipitoisuudet luetellaan taulukossa 8; loppu on puhdistettua typpeä.

Taulukko 8

Happi-interferenssitestikaasut

| Moottorin tyyppi | O2-pitoisuus (prosenttia) |
| --- | --- |
| Puristussytytys | 21 (20–22) |
| Puristussytytys ja kipinäsytytys | 10 (9–11) |
| Puristussytytys ja kipinäsytytys | 5 (4–6) |
| Kipinäsytytys | 0 (0–1) |

Moottorin tyyppi

O2-pitoisuus (prosenttia)

Puristussytytys

21 (20–22)

Puristussytytys ja kipinäsytytys

10 (9–11)

Puristussytytys ja kipinäsytytys

5 (4–6)

Kipinäsytytys

0 (0–1)

9.3.4   Vuototarkastus

Järjestelmälle on tehtävä vuototarkastus. Näytteenotin on irrotettava pakojärjestelmästä ja pakojärjestelmän pää on tukittava. Analysaattorin pumppu on käynnistettävä. Alkuvakiointijakson jälkeen kaikissa virtausmittareissa lukemana on oltava noin nolla, kun vuotoa ei ole. Jos lukema ei ole nolla, näytteenottolinjat on tarkistettava ja vika on korjattava.

Tyhjiöpuolen suurin sallittu vuotomäärä on 0,5 prosenttia tarkistettavan järjestelmän osan käytön aikaisesta virtauksesta. Analysaattorin ja ohituksen virtoja voidaan käyttää käytön aikaisten virtausten arvioimiseen.

Vaihtoehtoisesti järjestelmä voidaan tyhjentää vähintään 20 kPa:n tyhjiöpaineeseen (80 kPa:n absoluuttiseen paineeseen). Alustavan stabilointiajan jälkeen järjestelmän paineennousu Δp (kPa/min) saa olla enintään

Formula (71)

jossa:

| V
  s | on järjestelmän tilavuus, l |
| --- | --- |
| q

  vs | on järjestelmän virtausnopeus, l/min |

V
  s

on järjestelmän tilavuus, l

q

  vs

on järjestelmän virtausnopeus, l/min

Toinen tapa on aiheuttaa pitoisuuden askelmuutos näytteenottolinjan alussa vaihtamalla nollakaasusta vertailukaasuun. Jos oikein kalibroidun analysaattorin lukema on riittävän pitkän ajan kuluttua ≤ 99 prosenttia syötetystä pitoisuudesta, tämä viittaa vuoto-ongelmaan, joka on korjattava.

9.3.5   Analyysijärjestelmän vasteajan tarkastaminen

Vasteajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testauksen mittauksessa (paine, virrat, analysaattoreiden suodatinasetukset ja kaikki muut vasteaikaan vaikuttavat muuttujat). Vasteaika määritetään tekemällä suora kaasukytkentä näytteenottimen imuaukkoon. Kaasukytkennän on tapahduttava alle 0,1 sekunnissa. Testissä käytettävien kaasujen on aiheutettava pitoisuudenmuutos, joka on vähintään 60 prosenttia täydestä asteikosta.

Kunkin yksittäisen kaasukompponentin pitoisuus on kirjattava. Vasteaika on kaasunkytkennän ja kirjatun pitoisuuden muutoksen välinen aikaero. Järjestelmän vasteaika (t
  90) koostuu viiveestä mittausanturiin ja anturin nousuajasta. Viive on aika muutoksesta (t
  0) siihen, kunnes vaste on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t
  10). Nousuaika on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välinen aika (t
  90 – t
  10).

Analysaattori- ja pakovirtasignaalien aikojen yhdenmukaistamista varten muunnosajaksi määritellään aika muutoksesta (t
  0) siihen, kunnes vaste on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta (t
  50).

Järjestelmän vasteajan on oltava ≤ 10 s ja nousuajan ≤ 2,5 s 9.3.1.7 kohdan mukaisesti kaikille rajoitetuille komponenteille (CO, NOx, HC, NMHC) ja kaikilla käytetyillä mittausalueilla. Jos NMHC:n mittaamiseen käytetään NMC:tä, järjestelmän vasteaika voi olla enemmän kuin 10 sekuntia.

9.3.6   NOx -muuntimen hyötysuhdetesti

NO2:n muuntamisessa NO:ksi käytettävän muuntimen tehokkuus on testattava 9.3.6.1–9.3.6.8 kohdan ohjeiden mukaisesti (kuva 8).

Image

9.3.6.1   Testijärjestely

Muuntimen hyötysuhde voidaan tarkastaa otsonaattorin avulla käyttäen kuvassa 8 olevaa testijärjestelyä ja jäljempänä esitettyä menettelyä.

9.3.6.2   Kalibrointi

CLD ja HCLD on kalibroitava yleisimmälle käyttöalueelle valmistajan ohjeiden mukaisesti nolla- ja vertailukaasun (jonka NO-pitoisuuden on oltava suunnilleen 80 prosenttia käyttöalueesta ja kaasuseoksen NO2-pitoisuuden on oltava alle 5 prosenttia NO-pitoisuudesta) avulla. NOx-analysaattorin on oltava NO-moodissa siten, että vertailukaasu ei kulje muuntimen läpi. Ilmoitettu pitoisuus on kirjattava.

9.3.6.3   Laskelmat

Muuntimen prosentuaalinen hyötysuhde lasketaan seuraavasti:

Formula (72)

jossa:

| a | on 9.3.6.6 kohdan mukainen NOx-pitoisuus |
| --- | --- |
| b | on 9.3.6.7 kohdan mukainen NOx-pitoisuus |
| c | on 9.3.6.4 kohdan mukainen NO-pitoisuus |
| d | on 9.3.6.5 kohdan mukainen NO-pitoisuus |

a

on 9.3.6.6 kohdan mukainen NOx-pitoisuus

b

on 9.3.6.7 kohdan mukainen NOx-pitoisuus

c

on 9.3.6.4 kohdan mukainen NO-pitoisuus

d

on 9.3.6.5 kohdan mukainen NO-pitoisuus

9.3.6.4   Hapen lisääminen

T-liitoksen kautta happea tai nollailmaa lisätään jatkuvasti kaasuvirtaan, kunnes osoitettu pitoisuus on noin 20 prosenttia vähemmän kuin 9.3.6.2 kohdassa saatu kalibrointipitoisuus (analysaattori NO-tilassa).

Ilmoitettu pitoisuus (c) on kirjattava. Otsonaattori ei saa olla aktivoituna prosessin aikana.

9.3.6.5   Otsonaattorin aktivoiminen

Otsonaattori kytketään tuottamaan riittävästi otsonia, jotta NO-pitoisuus laskee noin 20 prosenttiin (alimmillaan 10 prosenttiin) 9.3.6.2 kohdan kalibrointipitoisuudesta. Ilmoitettu pitoisuus (d) on kirjattava (analysaattori NO-tilassa).

9.3.6.6   NOx-tila

NO-analysaattori kytketään NOx-tilaan, jolloin (NO:sta, NO2:sta, O2:sta ja N2:sta koostuva) kaasuseos virtaa muuntimen läpi. Ilmoitettu pitoisuus (a) on kirjattava (analysaattori NOx-tilassa).

9.3.6.7   Otsonaattorin aktivoinnin poistaminen

Otsonaattori kytketään nyt pois toiminnasta. Edellä 9.3.6.6 kohdassa kuvattu kaasuseos virtaa muuntimen läpi ilmaisimeen. Ilmoitettu pitoisuus (b) on kirjattava (analysaattori NOx-tilassa).

9.3.6.8   NO-tila

Kun otsonaattori on aktivoimattomassa tilassa ja laite on kytketty NO-tilaan, hapen tai synteettisen ilman virtaus katkaistaan. Analysaattorin NOx-lukema saa poiketa enintään ± 5 prosenttia 9.3.6.2 kohdan mukaisesti mitatusta arvosta (analysaattori NO-tilassa).

9.3.6.9   Testin aikaväli

Muuntimen hyötysuhde on tarkastettava vähintään kerran kuussa.

9.3.6.10   Tehokkuusvaatimukset

Muuntimen hyötysuhde E
  NOx ei saa olla pienempi kuin 95 prosenttia.

Jos otsonaattori ei voi 9.3.6.5 kohdan mukaisesti vähentää pitoisuutta 80 prosentista 20 prosenttiin analysaattorin yleisimmällä alueella, on käytettävä suurinta aluetta, jolla vähennys saavutetaan.

9.3.7   FID:n säätäminen

9.3.7.1   Ilmaisimen vasteen optimointi

FID-laite on säädettävä mittauslaitteen valmistajan ohjeiden mukaan. Tavallisimman käyttöalueen vasteen optimointiin on käytettävä propaania ilmavertailukaasussa.

Kun polttoaineen ja ilman virtaukset on asetettu valmistajan suositusten mukaisiksi, analysaattoriin on johdettava 350 ± 75 ppm C vertailukaasua. Vaste tietyllä polttoainevirtauksella on määritettävä vertailukaasun vasteen ja nollakaasun vasteen välisestä erosta. Polttoaineen virtaus on säädettävä asteittain sekä valmistajan suosittelemaa suuremmaksi että sitä pienemmäksi. Vertailu- ja nollakaasujen vasteet on kirjattava näillä polttoainevirtauksilla. Vertailu- ja nollakaasujen vasteiden välinen ero on piirrettävä ja polttoaineen virtaus on säädettävä käyrän rikkaammalle puolelle. Tämä on alustava virtausnopeusasetus, jota joudutaan mahdollisesti tarkentamaan myöhemmin riippuen 9.3.7.2 ja 9.3.7.3 kohdan mukaisten hiilivedyn vastetekijöiden ja happi-interferenssitestin tuloksista. Jos happi-interferenssi tai hiilivedyn vastetekijät eivät täytä seuraavia vaatimuksia, ilmavirtausta on säädettävä asteittain sekä valmistajan suosittelemaa suuremmaksi että sitä pienemmäksi toistaen 9.3.7.2 ja 9.3.7.3 kohdan menetelmät jokaisen virtauksen osalta.

Optimointi voidaan vaihtoehtoisesti toteuttaa käyttäen SAE-asiakirjassa N:o 770141 kuvattuja menetelmiä.

9.3.7.2   Hiilivetyvastekertoimet

Analysaattorin lineaarisuustarkistus on tehtävä käyttämällä ilman propaanin ja puhdistetun synteettisen ilman sekoitusta 9.2.1.3 kohdan mukaisesti.

Vasteen kertoimet on määritettävä otettaessa analysaattori käyttöön ja suurten huoltojen yhteydessä. Tietyn hiilivetylajin vastekerroin (r
  h) on FID:n C1-lukeman suhde kaasun pitoisuuteen sylinterissä ppm C1 -arvona ilmaistuna.

Testikaasun pitoisuuden on oltava riittävä tuottamaan noin koko asteikon 80 prosentin suuruinen vaste. Pitoisuus on tunnettava ± 2 prosentin tarkkuudella käyttäen viitteenä tilavuutena ilmaistua gravimetristä vakiota. Tämän lisäksi kaasusylinteriä on esivakautettava 24 tunnin ajan lämpötilassa 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C).

Käytettävät testikaasut ja suhteelliset vastekerroinalueet ovat seuraavat:

| a) | metaani ja puhdistettu synteettinen ilma | 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15 |
| --- | --- | --- |
| b) | propyleeni ja puhdistettu synteettinen ilma | 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1 |
| c) | tolueeni ja puhdistettu synteettinen ilma | 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1 |

a)

metaani ja puhdistettu synteettinen ilma

1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15

b)

propyleeni ja puhdistettu synteettinen ilma

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

c)

tolueeni ja puhdistettu synteettinen ilma

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

Kyseiset arvot ovat suhteessa propaanin ja puhdistetun synteettisen ilman vastekertoimen r
  h arvoon 1.

9.3.7.3   Happi-interferenssitesti

Raakapakokaasun analysaattoreiden happi-interferenssitarkistus on tehtävä analysaattorin käyttöönoton ja suurten huoltojen yhteydessä.

Valitaan sellainen mittausalue, jolla happi-interferenssitestikaasut osuvat ylempään 50 prosenttiin. Uunin lämpötila on säädettävä testiä varten vaatimusten mukaiseksi. Happi-interferenssitestikaasuja koskevat vaatimukset esitetään 9.3.3.4 kohdassa.

| a) | Analysaattori säädetään nollaan. |
| --- | --- |

a)

Analysaattori säädetään nollaan.

| b) | Analysaattori kohdistetaan 0-prosenttisella happiseoksella, jos kyse on kipinäsytytysmoottorista. Puristussytytysmoottorien laitteet kohdistetaan 21-prosenttisella happiseoksella. |
| --- | --- |

b)

Analysaattori kohdistetaan 0-prosenttisella happiseoksella, jos kyse on kipinäsytytysmoottorista. Puristussytytysmoottorien laitteet kohdistetaan 21-prosenttisella happiseoksella.

| c) | Nollavaste tarkistetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli 0,5 prosenttia koko asteikosta, tämän kohdan vaiheet a ja b toistetaan. |
| --- | --- |

c)

Nollavaste tarkistetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli 0,5 prosenttia koko asteikosta, tämän kohdan vaiheet a ja b toistetaan.

| d) | Otetaan käyttöön 5- ja 10-prosenttiset happi-interferenssitestikaasut. |
| --- | --- |

d)

Otetaan käyttöön 5- ja 10-prosenttiset happi-interferenssitestikaasut.

| e) | Nollavaste tarkistetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli ±1 prosenttia koko asteikosta, testi toistetaan. |
| --- | --- |

e)

Nollavaste tarkistetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli ±1 prosenttia koko asteikosta, testi toistetaan.

| f) | Happi-interferenssi E
  O2 lasketaan jokaisen vaiheessa d mainitun seoksen osalta seuraavasti:

   (73)
  kun analysaattorin vaste on

   (74)
  jossa:







  c
  ref,b | on vaiheen b mukainen HC-vertailupitoisuus, ppm C |
| --- | --- | --- |
| c
  ref,d | on vaiheen d mukainen HC-vertailupitoisuus, ppm C |
| c
  FS,b | on vaiheen b mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla, ppm C |
| c
  FS,d | on vaiheen d mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla, ppm C |
| c
  m,b | on vaiheen b mukainen mitattu HC-pitoisuus, ppm C |
| c
  m,d | on vaiheen d mukainen mitattu HC-pitoisuus, ppm C |

f)

Happi-interferenssi E
  O2 lasketaan jokaisen vaiheessa d mainitun seoksen osalta seuraavasti:

Formula (73)

kun analysaattorin vaste on

Formula (74)

jossa:

c
  ref,b

on vaiheen b mukainen HC-vertailupitoisuus, ppm C

c
  ref,d

on vaiheen d mukainen HC-vertailupitoisuus, ppm C

c
  FS,b

on vaiheen b mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla, ppm C

c
  FS,d

on vaiheen d mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla, ppm C

c
  m,b

on vaiheen b mukainen mitattu HC-pitoisuus, ppm C

c
  m,d

on vaiheen d mukainen mitattu HC-pitoisuus, ppm C

| g) | Happi-interferenssin E
  O2 on oltava pienempi kuin ±1,5 prosenttia kaikkien vaadittujen happi-interferenssitestikaasujen osalta ennen testausta. |
| --- | --- |

g)

Happi-interferenssin E
  O2 on oltava pienempi kuin ±1,5 prosenttia kaikkien vaadittujen happi-interferenssitestikaasujen osalta ennen testausta.

| h) | Jos happi-interferenssi E
  O2 on suurempi kuin ±1,5 prosenttia, tilannetta voidaan korjata säätämällä ilmavirtausta asteittain valmistajan suosittelemaa arvoa, polttoaineen virtausta ja näytteen virtausta suuremmaksi ja pienemmäksi. |
| --- | --- |

h)

Jos happi-interferenssi E
  O2 on suurempi kuin ±1,5 prosenttia, tilannetta voidaan korjata säätämällä ilmavirtausta asteittain valmistajan suosittelemaa arvoa, polttoaineen virtausta ja näytteen virtausta suuremmaksi ja pienemmäksi.

| i) | Happi-interferenssi on toistettava jokaisen uuden säädön osalta. |
| --- | --- |

i)

Happi-interferenssi on toistettava jokaisen uuden säädön osalta.

9.3.8   Metaanierottimen (NMC) hyötysuhde

NMC:tä käytetään ei-metaanisten hiilivetyjen poistamiseen kaasunäytteestä hapettamalla hiilivedyt metaania lukuun ottamatta. Ihanteellisesti metaanin muunnos on 0 prosenttia, ja muiden hiilivetyjen muunnos etaanina on 100 prosenttia. NMHC:n mittaamiseksi tarkasti nämä kaksi tehokkuutta on määritettävä ja niitä on käytettävä NMHC-päästön massavirtauksen laskemiseksi (ks. 8.5.2 kohta).

9.3.8.1   Metaanihyötysuhde

Metaanikalibrointikaasua on johdettava FID:n läpi sekä NMC ohittaen että sitä ohittamatta, ja saadut kaksi pitoisuutta on kirjattava. Tehokkuus on määritettävä seuraavasti:

Formula (75)

jossa:

| c
  HC(w/NMC) | on HC-pitoisuus, kun CH4 virtaa NMC:n läpi, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | on HC-pitoisuus, kun CH4 ohittaa NMC:n, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

on HC-pitoisuus, kun CH4 virtaa NMC:n läpi, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

on HC-pitoisuus, kun CH4 ohittaa NMC:n, ppm C

9.3.8.2   Etaanihyötysuhde

Etaanin kalibrointikaasu on johdettava FID:n läpi sekä NMC ohittaen että sitä ohittamatta, ja saadut kaksi pitoisuutta on kirjattava. Tehokkuus on määritettävä seuraavasti:

Formula (76)

jossa:

| c
  HC(w/NMC) | on HC-pitoisuus, kun C2H6 virtaa NMC:n läpi, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | on HC-pitoiosuus, kun C2H6 ohittaa NMC:n, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

on HC-pitoisuus, kun C2H6 virtaa NMC:n läpi, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

on HC-pitoiosuus, kun C2H6 ohittaa NMC:n, ppm C

9.3.9   Interferenssit

Muiden kuin analysoitavien kaasujen läsnäolo saattaa vaikuttaa lukemaan monin eri tavoin. NDIR-instrumenteissa esiintyy positiivista interferenssiä, kun interferoiva kaasu vaikuttaa samoin kuin mitattava kaasu, mutta vähäisemmässä määrin. NDIR-instrumenttien negatiivista interferenssiä esiintyy, kun interferoiva kaasu laajentaa mitattavan kaasun absorptioaluetta, ja CLD-instrumenteissa esiintyy negatiivista interferenssiä, kun interferoiva kaasu vaimentaa vastetta. Interferenssitarkistukset 9.3.9.1 ja 9.3.9.3 kohdassa on tehtävä ennen analysaattorin alkukäyttöönottoa ja suurten huoltojen yhteydessä.

9.3.9.1   CO-analysaattorin interferenssitarkistus

Vesi ja CO2 saattavat vaikuttaa CO-analysaattorin suorituskykyyn. Tämän vuoksi huoneenlämpöisen veden läpi on kuplitettava CO2-vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 prosenttia testauksessa käytettävän suurimman alueen koko asteikosta, ja analysaattorin vaste on kirjattava. Analysaattorin vaste saa olla enintään 2 prosenttia testin aikana odotetusta keskimääräisestä CO-pitoisuudesta.

CO2:n ja H2O:n interferenssimenettelyt voidaan myös toteuttaa erillisinä. Jos käytetyt CO2- ja H2O-tasot ovat korkeampia kuin testauksen aikana odotetut enimmäistasot, kukin havaittu interferenssiarvo on pienennettävä kertomalla havaittu interferenssi suurimman odotetun pitoisuusarvon ja menettelyn aikana käytetyn todellisen arvon välisellä suhteella. H2O-pitoisuuksille, jotka ovat pienempiä kuin testauksen aikana odotetut enimmäistasot, voidaan tehdä erillisiä inferenssimenettelyjä, mutta havaittu H2O-interferenssi on suurennettava kertomalla havaittu interferenssi suurimman odotetun H2O-pitoisuusarvon ja menettelyn aikana käytetyn todellisen arvon välisellä suhteella. Näiden kahden suhteutetun interferenssiarvon summan on oltava tässä kohdassa annetun toleranssin mukaisia.

9.3.9.2   NOx-analysaattorin vaimennustarkistukset CLD-analysaattoria varten

CLD- (ja HCLD-)analysaattoreihin vaikuttavat kaksi kaasua ovat CO2 ja vesihöyry. Näiden kaasujen vaimennusvasteet ovat suhteessa niiden pitoisuuksiin, ja sen vuoksi niiden vaimennus suurimmilla testauksessa odotettavissa olevilla pitoisuuksilla on määritettävä testaamalla. Jos CLD-analysaattorissa käytetään vaimennuksen kompensaatioalgoritmeja, joissa hyödynnetään H2O- ja/tai CO2-mittalaitteita, vaimennus on arvioitava näiden laitteiden ollessa toiminnassa ja kompensaatioalgoritmeja soveltaen.

9.3.9.2.1   CO2-vaimennuksen tarkistus

NDIR-analysaattorin läpi on johdettava CO2-vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 prosenttia suurimmasta käyttöalueesta, ja CO2-arvo on kirjattava arvona A. Tämän jälkeen vertailukaasua laimennetaan noin 50 prosenttia NO-vertailukaasulla, ja se johdetaan NDIR- ja CLD-analysaattorin läpi, jolloin CO2- ja NO-arvot kirjataan vastaavasti arvoina B ja C: Tämän jälkeen CO2-virtaus katkaistaan ja (H)CLD-analysaattorin läpi johdetaan pelkästään NO-vertailukaasua, ja NO-arvo kirjataan arvona D.

Prosentuaalinen vaimennus on laskettava seuraavasti:

Formula (77)

jossa:

| A | on NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton CO2-pitoisuus prosentteina |
| --- | --- |
| B | on NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimennettu CO2-pitoisuus prosentteina |
| C | (H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimennettu NO-pitoisuus, ppm |
| D | (H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton NO-pitoisuus, ppm |

A

on NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton CO2-pitoisuus prosentteina

B

on NDIR-analysaattorin avulla mitattu laimennettu CO2-pitoisuus prosentteina

C

(H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimennettu NO-pitoisuus, ppm

D

(H)CLD-analysaattorin avulla mitattu laimentamaton NO-pitoisuus, ppm

CO2- ja NO-vertailukaasujen arvojen laimentamiseksi ja määrän määrittämiseksi voidaan myös käyttää muita menetelmiä, esimerkiksi dynaamista sekoitusta tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella.

9.3.9.2.2   Veden vaimennustesti

Tätä tarkistusta käytetään ainoastaan märän kaasun pitoisuusmittauksiin. Veden vaimennuksen laskemisessa on otettava huomioon NO-vertailukaasun laimentaminen vesihöyryllä ja seoksen vesihöyrypitoisuuden määrittäminen testauksen aikana odotettuun arvoon.

(H)CLD-analysaattorin läpi johdetaan NO-vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 prosenttia tavallisen käyttöalueen koko asteikosta, ja NO-arvo kirjataan arvona D. NO-vertailukaasu kuplitetaan tämän jälkeen huoneenlämpöisen veden läpi ja johdetaan (H)CLD-analysaattorin läpi, jonka jälkeen NO-arvo kirjataan arvona C. Veden lämpötila on määritettävä ja kirjattava arvona F. Seoksen kylläisen vesihöyryn paine, joka vastaa kuplitusveden lämpötilaa (F), on määritettävä ja kirjattava arvona G.

Seoksen vesihöyrypitoisuus (prosenttia) lasketaan seuraavasti:

Formula (78)

ja kirjataan arvona H. Odotettu laimennetun NO-vertailukaasun (vesihöyryssä) pitoisuus lasketaan seuraavasti

Formula (79)

ja kirjataan arvona D
  e. Dieselmoottorin pakokaasuissa pakokaasujen suurin testauksen aikana odotettu vesihöyrypitoisuus (prosentteina) on arvioitava CO2:n suurimmasta pitoisuudesta pakokaasussa A seuraavasti olettaen, että polttoaineen atomien H/C-suhde on 1,8:1:

Formula (80)

ja kirjattava arvona H
  m.

Prosentuaalinen veden vaimennus on laskettava seuraavasti:

Formula (81)

jossa:

| D
  e | on oletettu laimennetun NO:n pitoisuus, ppm |
| --- | --- |
| C | on mitattu laimennetun NO:n pitoisuus, ppm |
| H
  m | on vesihöyryn suurin pitoisuus, prosentteina |
| H | on vesihöyryn todellinen pitoisuus, prosentteina |

D
  e

on oletettu laimennetun NO:n pitoisuus, ppm

C

on mitattu laimennetun NO:n pitoisuus, ppm

H
  m

on vesihöyryn suurin pitoisuus, prosentteina

H

on vesihöyryn todellinen pitoisuus, prosentteina

9.3.9.2.3   Suurin sallittu vaimennus

CO2:n ja veden yhdistetty vaimennus saa olla enintään 2 prosenttia koko asteikosta.

9.3.9.3   NOx analysaattorin vaimennustarkistus NDUV-analysaattoria varten

Hiilivedyt ja H2O voivat aiheuttaa positiivista interferenssiä NDUV-analysaattorissa antamalla vasteen, joka on samanlainen kuin NOx:lla. Jos NDUV-analysaattorissa käytetään kompensaatioalgoritmeja, joissa hyödynnetään muiden kaasujen mittauksia tämän interferenssin todentamista varten, tällaiset mittaukset on tehtävä samanaikaisesti, jotta algoritmeja testataan analysaattorin inferenssin todentamisen aikana.

9.3.9.3.1   Menettely

NDUV-analysaattori on käynnistettävä, nollattava ja kohdistettava ja sitä on käytettävä laitteen valmistajan ohjeiden mukaisesti. On suositeltavaa käyttää moottorin pakokaasuja tämän varmennuksen tekemiseen. Pakokaasun NOx-määrän todentamiseen on käyttävä CLD:tä. CLD:n vastetta käytetään viitearvona. Myös pakokaasun HC on mitattava FID-analysaattorilla. FID:n vastetta käytetään hiilivedyn viitearvona.

NDUV-analysaattoriin ohjataan moottorin pakokaasua ennen näytteen kuivainta, jos sitä käytetään testauksen aikana. Analysaattorin vasteen vakiintumiseen varataan aikaa. Vakiintumisaikaan voi sisältyä aika, jona siirtolinja puhdistuu ja analysaattorin vaste huomioidaan. Samalla kun kaikki analysaattorit mittaavat näytteen pitoisuutta, kirjataan 30 s näytetietoja, ja lasketaan kolmen analysaattorin aritmeettinen keskiarvo.

CLD:n keskiarvo on vähennettävä NDUV:n keskiarvosta. Erotus on kerrottava odotetun keskimääräisen HC-pitoisuuden ja todentamisen aikana mitatun HC-pitoisuuden välisellä suhteella seuraavasti:

Formula (82)

jossa

| c
  NOx,CLD | on CLD:llä mitattu NOx-pitoisuus, ppm |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | on NDUV:llä mitattu NOx-pitoisuus, ppm |
| c
  HC,e | on odotettu HC:n enimmäispitoisuus, ppm |
| c
  HC,e | on mitattu HC-pitoisuus, ppm |

c
  NOx,CLD

on CLD:llä mitattu NOx-pitoisuus, ppm

c
  NOx,NDUV

on NDUV:llä mitattu NOx-pitoisuus, ppm

c
  HC,e

on odotettu HC:n enimmäispitoisuus, ppm

c
  HC,e

on mitattu HC-pitoisuus, ppm

9.3.9.3.2   Suurin sallittu vaimennus

HC:n ja veden yhdistetty vaimennus saa olla enintään 2 prosenttia testauksen aikana odotetusta NOx -pitoisuudesta.

9.3.9.4   Näytteen kuivain

Näytteen kuivaimella poistetaan vettä, joka muutoin aiheuttaisi NOx-mittaukseen interferenssiä.

9.3.9.4.1   Näytteen kuivaimen tehokkuus

Kuivissa CLD-analysaattoreissa on osoitettava, että suurimmalla oletetulla vesihöyryn pitoisuudella H
  m (ks. 9.3.9.2.2 kohta) näytteen kuivain pitää CLD:n kosteuden tasolla ≤ 5 g vettä/kg kuivaa ilmaa (tai noin 0,008 prosenttia H2O:ta), mikä vastaa 100-prosenttista suhteellista kosteutta lämpötilassa 3,9 °C:ssa ja paineessa 101,3 kPa. Tämä kosteusvaatimus vastaa myös noin 25-prosenttista suhteellista kosteutta lämpötilassa 25 °C ja paineessa 101,3 kPa. Tämä voidaan osoittaa mittaamalla lämpötila termisen kosteudenpoistimen ulostuloaukolla tai mittaamalla kosteus pisteessä, joka on virtaussuunnassa välittömästi ennen CLD:tä. CLD-pakokaasun kosteus voidaan mitata myös siten, että ainoa CLD:hen johdettu virta on kosteudenpoistimesta tuleva virtaus.

9.3.9.4.2   Näytteen kuivaimen NO2-läpäisy

Nestemäinen vesi, jota jää vääriin suunniteltuun näytteen kuivaimeen, voi aiheuttaa NO2:n poistumisen näytteestä. Jos näytteen kuivainta käytetään yhdessä NDUV-analysaattorin kanssa ja ilman sitä edeltävää NO2/NO-muunninta, sen myötä voi näytteestä poistua NO2:ta ennen NOx-mittausta.

Näytteen kuivaimen olisi mahdollistettava NO2:n kokonaismäärän mittaaminen vähintään 95 prosenttisesti NO2:n odotetulla enimmäispitoisuudella.

9.3.10   Näytteenotto raa’asta pakokaasupäästöstä (tarvittaessa)

Kaasupäästöjen näytteenottimet on sijoitettava virtaussuuntaa vastaan vähintään 0,5 metrin tai kolme kertaa pakoputken halkaisijan mitan päähän pakojärjestelmän pakoaukosta sen mukaan, kumpi mitoista on suurempi, ja niin lähelle moottoria, että pakokaasun lämpötila anturin kohdalla on vähintään 343 K (70 °C).

Jos monisylinterisessä moottorissa on monihaarainen pakosarja, näytteenottimen imuaukko on sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylintereiden keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on toisistaan erillään olevat pakosarjat, on suositeltavaa yhdistää pakosarjat näytteenottimen etupuolelta. Jos tämä ei ole käytännössä mahdollista, näyte voidaan ottaa sarjasta, jonka CO2-päästö on suurin. Pakokaasupäästöjen laskemisessa on käytettävä pakokaasun kokonaismassavirtaa.

Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakokaasunäyte on otettava pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen.

9.3.11   Näytteenotto laimennetusta pakokaasupäästöstä (tarvittaessa)

Moottorin ja täysvirtauslaimennusjärjestelmän välisen pakoputken on oltava lisäyksen 3 vaatimusten mukainen. Kaasupäästöjen näytteenottimet on asennettava laimennustunneliin hiukkasten näytteenottimen lähelle kohtaan, jossa laimennin ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet.

Näytteenotto voidaan yleensä tehdä kahdella tavalla:

| a) | päästöt kerätään näytepussiin koko syklin ajan ja mitataan testin päätyttyä; HC:n osalta näytepussi lämmitetään lämpötilaan 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), ja NOx:n osalta näytepussin lämpötilan on oltava kastepisteen yläpuolella; |
| --- | --- |

a)

päästöt kerätään näytepussiin koko syklin ajan ja mitataan testin päätyttyä; HC:n osalta näytepussi lämmitetään lämpötilaan 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), ja NOx:n osalta näytepussin lämpötilan on oltava kastepisteen yläpuolella;

| b) | päästönäytteitä kerätään jatkuvasti ja ne integroidaan syklin ajalta. |
| --- | --- |

b)

päästönäytteitä kerätään jatkuvasti ja ne integroidaan syklin ajalta.

Taustapitoisuuksista määritetään virtaussuunnassa ennen laimennustunnelia a tai b kohdan mukaisesti, ja ne vähennetään päästöpitoisuudesta 8.5.2.3.2 kohdan mukaisesti.

9.4   Hiukkasten mittaaminen ja näytteenottojärjestelmä

9.4.1   Yleiset vaatimukset

Hiukkasten massan määrittämiseksi vaaditaan hiukkasten laimennus- ja näytteenottojärjestelmä, hiukkasten näytteenottosuodatin, mikrogrammavaaka ja punnituskammio, jonka lämpötila ja kosteus on säädelty. Hiukkasten näytteenottojärjestelmä on suunniteltava siten, että se antaa edustavan näytteen hiukkasista suhteessa pakokaasuvirtaan.

9.4.2   Laimennusjärjestelmää koskevat yleiset vaatimukset

Hiukkasten määrittämiseksi näyte on laimennettava suodatetulla ulkoilmalla, synteettisellä ilmalla tai typellä (laimennin). Laimennusjärjestelmän on toimittava seuraavasti:

| a) | veden tiivistyminen estetään täysin laimennus- ja näytteenottojärjestelmässä |
| --- | --- |

a)

veden tiivistyminen estetään täysin laimennus- ja näytteenottojärjestelmässä

| b) | pidetään laimennetun pakokaasun lämpötila välillä 315–325 K (42–52 °C) 20 cm ennen suodattimen pitimiä tai niiden jälkeen |
| --- | --- |

b)

pidetään laimennetun pakokaasun lämpötila välillä 315–325 K (42–52 °C) 20 cm ennen suodattimen pitimiä tai niiden jälkeen

| c) | laimentimen lämpötilan on oltava välillä 293–325 K (20–52 °C) laimennustunnelin sisäänmenon välittömässä läheisyydessä |
| --- | --- |

c)

laimentimen lämpötilan on oltava välillä 293–325 K (20–52 °C) laimennustunnelin sisäänmenon välittömässä läheisyydessä

| d) | vähimmäislaimennussuhteen on oltava välillä 5:1–7:1 ja primaarin laimennusvaiheen osalta vähintään 2:1 moottorin pakokaasuvirtauksen enimmäismäärään nähden |
| --- | --- |

d)

vähimmäislaimennussuhteen on oltava välillä 5:1–7:1 ja primaarin laimennusvaiheen osalta vähintään 2:1 moottorin pakokaasuvirtauksen enimmäismäärään nähden

| e) | osavirtauslaimennusjärjestelmässä viipymisajan järjestelmässä laimentimen lisäämiskohdasta suodattimen pitimiin on oltava 0,5–5 sekuntia |
| --- | --- |

e)

osavirtauslaimennusjärjestelmässä viipymisajan järjestelmässä laimentimen lisäämiskohdasta suodattimen pitimiin on oltava 0,5–5 sekuntia

| f) | täysvirtauslaimennusjärjestelmässä viipymisajan järjestelmässä laimentimen lisäämiskohdasta suodattimen pitimiin on oltava 1–5 sekuntia, ja viipymisajan mahdollisesti käytettävässä sekundaarisessa laimennusjärjestelmässä sekundaarisen laimentimen lisäyskohdasta suodattimen pitimiin on oltava vähintään 0,5 sekuntia. |
| --- | --- |

f)

täysvirtauslaimennusjärjestelmässä viipymisajan järjestelmässä laimentimen lisäämiskohdasta suodattimen pitimiin on oltava 1–5 sekuntia, ja viipymisajan mahdollisesti käytettävässä sekundaarisessa laimennusjärjestelmässä sekundaarisen laimentimen lisäyskohdasta suodattimen pitimiin on oltava vähintään 0,5 sekuntia.

Laimentimesta voidaan poistaa kosteus ennen sen johtamista laimennusjärjestelmään, ja se on erityisen hyödyllistä, jos laimennin on hyvin kosteaa.

9.4.3   Hiukkasnäytteiden otto

9.4.3.1   Osavirtauslaimennusjärjestelmä

Hiukkasten näytteenotin on asennettava kaasupäästöjen näytteenottimen läheisyyteen, mutta riittävän etäälle interferenssin välttämiseksi. Näin ollen 9.3.10 kohdan asennusvaatimukset koskevat myös hiukkasnäytteiden ottoa. Näytteenottolinjan on oltava lisäyksessä 3 asetettujen vaatimusten mukainen.

Jos monisylinterisessä moottorissa on monihaarainen pakosarja, näytteenottimen imuaukko on sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylintereiden keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on toisistaan erillään olevat pakosarjat, on suositeltavaa yhdistää pakosarjat näytteenottimen etupuolelta. Jos tämä ei ole käytännössä mahdollista, näyte voidaan ottaa sarjasta, jonka hiukkaspäästö on suurin. Pakokaasupäästöjen laskemisessa on käytettävä pakosarjan pakokaasun kokonaismassavirtaa.

9.4.3.2   Täysvirtauslaimennusjärjestelmä

Hiukkasten näytteenotin on asennettava kaasupäästöjen näytteenottimen läheisyyteen, mutta riittävän etäälle häiriöiden välttämiseksi laimennustunnelissa. Näin ollen 9.3.11 kohdan asennusvaatimukset koskevat myös hiukkasnäytteiden ottoa. Näytteenottolinjan on oltava lisäyksessä 3 asetettujen vaatimusten mukainen.

9.4.4   Hiukkasnäytesuodattimet

Laimennetusta pakokaasusta otetaan näytteet suodattimella, joka vastaa 9.4.4.1–9.4.4.3 kohdan vaatimuksia testisarjan aikana.

9.4.4.1   Suodattimen ominaisuudet

Kaikkien suodatintyyppien 0,3 μm DOP (dioktyyliftalaatti) keräystehokkuuden on oltava vähintään 99 prosenttia. Suodatinmateriaalin on oltava joko

| a) | fluoridihiilipäällysteinen (PFTE) lasikuitu tai |
| --- | --- |

a)

fluoridihiilipäällysteinen (PFTE) lasikuitu tai

| b) | fluorihiilikalvo (PTFE-kalvo). |
| --- | --- |

b)

fluorihiilikalvo (PTFE-kalvo).

9.4.4.2   Suodattimen koko

Suodattimen on oltava pyöreä ja nimelliseltä halkaisijaltaan 47 mm (toleranssi 46,50 ± 0,6 mm) ja suodatusalueen halkaisijaltaan vähintään 38 mm.

9.4.4.3   Suodattimen pintanopeus

Pintanopeuden suodattimen läpi on oltava 0,90–1,00 m/s siten, että vähemmän kuin 5 prosenttia kirjatuista virtausarvoista ylittää tämän vaihteluvälin. Hiukkasten kokonaismassa suodattimessa on suurempi kuin 400 μg, suodattimen pintanopeutta voidaan laskea arvoon 0,50 m/s. Pintanopeus lasketaan näytteen tilavuusvirtauksena suodatinta edeltävässä paineessa ja suodatinpinnan lämpötilassa, jaettuna suodattimen suodatusalueella.

9.4.5   Punnituskammion ja analyysivaa'an eritelmät

Kammiossa (tai huoneessa) ei saa olla epäpuhtauksia (kuten pölyä, aerosolia tai puolihaihtuvia aineksia), jotka voisivat joutua hiukkassuodattimille. Punnitushuoneen on oltava vaatimusten mukainen vähintään 60 minuuttia ennen suodattimien punnitusta.

9.4.5.1   Punnituskammion olosuhteet

Punnituskammio (tai punnitushuone), jossa hiukkassuodattimia vakautetaan ja jossa suodattimet punnitaan, on pidettävä suodattimien vakautus- ja punnitusaikana 295 ± 1 K:n lämpötilassa (22 ± 1 °C). Kosteus on pidettävä lämpötilan 282,5 ± 1 K (9,5 ± 1 °C) kastepisteessä.

Jos vakiointi ja punnitus tapahtuvat eri tiloissa, vakiointitilan lämpötilan on säilyttävä välillä 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C), mutta kastepistettä koskeva vaatimus on edelleen 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Kosteus ja ympäristön lämpötila on kirjattava.

9.4.5.2   Viitesuodattimen punnitseminen

Ainakin kaksi käyttämätöntä vertailusuodatinta on punnittava 12 tunnin kuluessa näytteenottosuodattimien punnituksesta, mutta mieluummin samanaikaisesti. Viitesuodattimien (viitesuodatinparien) on oltava samaa materiaalia kuin näytesuodattimien. Punnituksiin on sovellettava kelluvuuskorjausta.

Jos jonkin vertailusuodattimien paino muuttuu yli 10 μg näytteenottosuodattimien punnitusten välillä, on kaikki näytteenottosuodattimet hylättävä ja päästötestit uusittava.

Vertailusuodattimet on vaihdettava säännöllisesti hyvän tekniset käytännön mukaisesti mutta vähintään kerran vuodessa.

9.4.5.3   Analyysivaaka

Suodattimien painon määrittämiseen käytettävän analyysivaa’an on läpäistävä 9.2 kohdan taulukon 7 lineaarisuustarkistus. Tämä edellyttää tarkkuutta (keskipoikkeama), joka on vähintään 2 μg, ja erotuskykyä, joka on vähintään 1 μg (1 merkki = 1 μg).

Jotta varmistetaan suodattimien tarkka punnitus, on suositeltavaa asentaa vaaka seuraavasti:

| a) | tärinäeristetylle alustalle, jotta vaaka voidaan eristää ulkoiselta melulta ja tärinältä |
| --- | --- |

a)

tärinäeristetylle alustalle, jotta vaaka voidaan eristää ulkoiselta melulta ja tärinältä

| b) | suojattuna konvektioilmavirrasta staattisesti hajauttavalla virtaussuojalla, joka on sähköisesti maadoitettu. |
| --- | --- |

b)

suojattuna konvektioilmavirrasta staattisesti hajauttavalla virtaussuojalla, joka on sähköisesti maadoitettu.

9.4.5.4   Staattisten sähkön vaikutusten eliminointi

Suodattimet on neutralisoitava ennen punnitusta esimerkiksi poloniumneutraloijan tai vastaavan laitteen avulla. Jos käytetään PTFE-kalvosuodatinta, staattinen sähkö on mitattava ja suositellaan, että se on ±2,0 V neutraalista.

Staattiset sähkövaraukset on minimoitava vaa’an ympäristöstä. Tähän voidaan käyttää seuraavia menetelmiä:

| a) | vaaka on sähköisesti maadoitettu |
| --- | --- |

a)

vaaka on sähköisesti maadoitettu

| b) | hiukkasnäytteiden manuaalisessa käsittelyssä käytetään ruostumatonta terästä olevia pihtejä. |
| --- | --- |

b)

hiukkasnäytteiden manuaalisessa käsittelyssä käytetään ruostumatonta terästä olevia pihtejä.

| c) | pihdit on maadoitettava maadoitushihnalla tai käyttäjällä on oltava maadoitushihna, jossa käytetään vaan kanssa yhteistä maata. Maadoitushihnoissa on oltava sopiva vastus, joka suojaa käyttäjiä tapaturmaiselta sähköiskulta. |
| --- | --- |

c)

pihdit on maadoitettava maadoitushihnalla tai käyttäjällä on oltava maadoitushihna, jossa käytetään vaan kanssa yhteistä maata. Maadoitushihnoissa on oltava sopiva vastus, joka suojaa käyttäjiä tapaturmaiselta sähköiskulta.

9.4.5.5   Muut vaatimukset

Kaikki laimennusjärjestelmän ja näytteenottojärjestelmän raaka- ja laimennetun pakokaasun kanssa kosketuksiin joutuvat osat pakoputkesta suodatintelineeseen on suunniteltava siten, että hiukkasten kerääntyminen tai muuttuminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on valmistettava sähköä johtavista materiaaleista, jotka eivät reagoi pakokaasun komponenttien kanssa, ja ne on maadoitettava sähköisesti sähköstaattisten vaikutusten estämiseksi.

9.4.5.6   Virtauksen mittauslaitteiden kalibrointi

Jokaiselle hiukkasten näytteenotossa ja osavirtauslaimennusjärjestelmässä käytettävällä virtausmittarille on tehtävä lineaarisuustarkistus 9.2.1 kohdassa määritellyllä tavalla niin usein kuin se on tarpeen tämän gtr-säännön tarkkuusvaatimusten täyttämiseksi. Virtauksen viitearvot mitataan tarkalla virtausmittarilla, joka on kansainvälisten ja/tai kansallisten standardien mukainen. Virtauseron mittauksen kalibrointi, ks. 9.4.6.2 kohta.

9.4.6   Osavirtauslaimennusjärjestelmää koskevat erityisvaatimukset

Osavirtauslaimennusjärjestelmän on oltava sellainen, että moottorin pakokaasuvirrasta saadaan suhteellinen raakapakokaasunäyte ja järjestelmä ottaa huomioon pakokaasuvirtauksen poikkeamat. Tämän takia laimennussuhde r
  d tai r
  s ja näytteenottosuhde rs on määritettävä niin, että 9.4.6.2 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset täyttyvät.

9.4.6.1   Järjestelmän vasteaika

Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaus vaatii nopeaa järjestelmävastetta. Järjestelmän muunnosaika määritellään 9.4.6.6 kohdan menetelmällä. Jos pakokaasuvirran mittauksen (ks. 8.3.1.2 kohta) ja osavirtausjärjestelmän yhdistetty muunnosaika on ≤ 0,3 sekuntia, voidaan käyttää online-ohjausta. Jos muunnosaika on yli 0,3 sekuntia, on käytettävä aiemmin tallennettuun testikäyttöön perustuvaa ennakoivaa ohjausta. Tässä tapauksessa yhdistelmän nousuaika on ≤ 1 s ja yhdistelmän viive ≤ 10 s.

Järjestelmän kokonaisvaste on suunniteltava siten, että varmistetaan pakokaasun massavirtaan suhteutettu edustava hiukkasnäyte, q

  mp,i. Suhteen määrittämiseksi on tehtävä regressioanalyysi arvojen q

  mp,i ja q

  mew,i välillä vähintään 5 Hz:n tiedonkeruutaajuudella, ja seuraavien kriteerien on täytyttävä:

| a) | Arvojen q
  mp,i ja q

  mew,i välisen regressioanalyysin korrelaatiokertoimen r
  2 on oltava vähintään 0,95. |
| --- | --- |

a)

Arvojen q
  mp,i ja q

  mew,i välisen regressioanalyysin korrelaatiokertoimen r
  2 on oltava vähintään 0,95.

| b) | Arvojen q

  mp,i ja q

  mew,i, välinen estimaatin keskivirhe saa olla enintään 5 prosenttia q

  mp:n enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

b)

Arvojen q

  mp,i ja q

  mew,i, välinen estimaatin keskivirhe saa olla enintään 5 prosenttia q

  mp:n enimmäisarvosta.

| c) | Regressiolinjan q

  mp-leikkaus saa olla enintään ± 2 prosenttia q

  mp:n enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

c)

Regressiolinjan q

  mp-leikkaus saa olla enintään ± 2 prosenttia q

  mp:n enimmäisarvosta.

Ennakoiva ohjaus on pakollinen, jos hiukkasjärjestelmän muunnosaika (t
  50,P) ja pakokaasun massavirtasignaalin muunnosaika (t
  50,F) ovat yhteenlaskettuina yli 0,3 s. Tässä tapauksessa tehdään esitesti, ja esitestin pakokaasumassavirtasignaalia voidaan käyttää hiukkasjärjestelmän näytevirran ohjaukseen. Osavirtauslaimennusjärjestelmän oikea ohjaus saavutetaan, jos q

  mp:n ohjaukseen käytettävän esitestin q

  mew,pre:n aikamerkkiä siirretään ’ennakointiajalla’t
  50,P + t
  50,F.

q

  mp,i:n ja q

  mew, i:n välisen korrelaation määrittämiseen käytetään varsinaisen testin aikana kerättyjä tietoja siten, että q

  mew,i:n aikaa mukautetaan q

  mp,i:hen liittyvällä t50,F:llä (t
  50,P:tä ei käytetä ajan mukauttamiseen). Arvojen q

  mew ja q

  mp välinen aikasiirtymä on siis näille arvoille 9.4.6.6 kohdan mukaisesti määriteltyjen muunnosaikojen välinen ero.

9.4.6.2   Virtauseron mittausta koskevat vaatimukset

Osavirtauslaimennusjärjestelmissä on kiinnitettävä erityistä huomiota näytevirran q

  mp tarkkuuteen, jos sitä ei mitata suoraan, vaan se määritetään virtauseron mittauksella seuraavasti:

Formula (83)

Tässä tapauksessa eron suurimman virheen on oltava sellainen, että q

  mp:n tarkkuus on ± 5 prosenttia, kun laimennussuhde on alle 15. Se voidaan laskea ottamalla kunkin laitteen virheistä neliöllinen keskiarvo.

Arvon q

  mp riittävä tarkkuus voidaan saavuttaa jollain seuraavista menetelmistä:

| a) | Arvojen q

  mdew ja q

  mdw absoluuttinen tarkkuus on ±0,2 prosenttia, mikä takaa sen, että arvon qmp tarkkuus on ≤ 5 prosenttia, kun laimennussuhde on 15. Suuremmilla laimennussuhteilla esiintyy kuitenkin suurempia virheitä. |
| --- | --- |

a)

Arvojen q

  mdew ja q

  mdw absoluuttinen tarkkuus on ±0,2 prosenttia, mikä takaa sen, että arvon qmp tarkkuus on ≤ 5 prosenttia, kun laimennussuhde on 15. Suuremmilla laimennussuhteilla esiintyy kuitenkin suurempia virheitä.

| b) | Arvo q

  mdw kalibroidaan suhteessa arvoon q

  mdew siten, että saavutetaan samat q

  mp:n tarkkuudet kuin a kohdassa. Ks. tarkemmin 9.4.6.2 kohta. |
| --- | --- |

b)

Arvo q

  mdw kalibroidaan suhteessa arvoon q

  mdew siten, että saavutetaan samat q

  mp:n tarkkuudet kuin a kohdassa. Ks. tarkemmin 9.4.6.2 kohta.

| c) | Arvon q

  mp tarkkuus määritetään epäsuorasti laimennussuhteen tarkkuudesta, joka määritetään merkkikaasulla, esimerkiksi CO2:lla. Vaaditaan a kohdan menetelmää vastaavat q

  mp:n tarkkuudet. |
| --- | --- |

c)

Arvon q

  mp tarkkuus määritetään epäsuorasti laimennussuhteen tarkkuudesta, joka määritetään merkkikaasulla, esimerkiksi CO2:lla. Vaaditaan a kohdan menetelmää vastaavat q

  mp:n tarkkuudet.

| d) | Arvojen q

  mdew ja q

  mdw absoluuttinen tarkkuus on ± 2 prosenttia täydestä asteikosta, arvojen q

  mdew ja q

  mdw eron suurin virhe on 0,2 prosenttia ja epälineaarisuusvirhe on ±0,2 prosenttia suurimmasta testin aikana havaitusta q

  mdew:n arvosta. |
| --- | --- |

d)

Arvojen q

  mdew ja q

  mdw absoluuttinen tarkkuus on ± 2 prosenttia täydestä asteikosta, arvojen q

  mdew ja q

  mdw eron suurin virhe on 0,2 prosenttia ja epälineaarisuusvirhe on ±0,2 prosenttia suurimmasta testin aikana havaitusta q

  mdew:n arvosta.

9.4.6.3   Virtauseron mittauslaitteiden kalibrointi

Virtausmittari tai virtauksen mittauslaite on kalibroitava jollakin seuraavista menetelmistä siten, että tunneliin menevä näytevirta q

  mp täyttää 9.4.6.2 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset:

| a) | Arvon q

  mdw virtausmittari kytketään sarjaan q

  mdew:n virtausmittarin kanssa, ja näiden kahden virtausmittarin välinen ero kalibroidaan vähintään viidessä pisteessä siten, että virtausarvot on jaettu tasaisin välein alhaisimman testin aikana käytetyn q

  mdw-arvon ja testissä käytetyn q

  mdew-arvon välille. Laimennustunneli voidaan ohittaa. |
| --- | --- |

a)

Arvon q

  mdw virtausmittari kytketään sarjaan q

  mdew:n virtausmittarin kanssa, ja näiden kahden virtausmittarin välinen ero kalibroidaan vähintään viidessä pisteessä siten, että virtausarvot on jaettu tasaisin välein alhaisimman testin aikana käytetyn q

  mdw-arvon ja testissä käytetyn q

  mdew-arvon välille. Laimennustunneli voidaan ohittaa.

| b) | Kalibroitu virtalaite kytketään sarjaan q

  mdew:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan testissä käytetyllä arvolla. Kalibroitu virtalaite kytketään sarjaan q

  mdw:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan vähintään viidellä asetuksella, jotka vastaavat laimennussuhdetta 3–50 suhteessa testin aikana käytettyyn q

  mdew-arvoon. |
| --- | --- |

b)

Kalibroitu virtalaite kytketään sarjaan q

  mdew:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan testissä käytetyllä arvolla. Kalibroitu virtalaite kytketään sarjaan q

  mdw:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan vähintään viidellä asetuksella, jotka vastaavat laimennussuhdetta 3–50 suhteessa testin aikana käytettyyn q

  mdew-arvoon.

| c) | Siirtoputki TT irrotetaan pakokaasuvirrasta, ja siirtoputkeen kytketään kalibroitu virtauksen mittauslaite, jonka alue sopii q

  mp:n mittaukseen. Tämän jälkeen q

  mdw säädetään testissä käytettyyn arvoon ja q

  mdw säädetään vaiheittain vähintään viiteen arvoon, jotka vastaavat laimennussuhteita välillä 3–50. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä kalibrointivirtaustietä, jossa tunneli ohitetaan, mutta jossa vastaavien mittareiden läpi kulkeva kokonaisvirta ja laimennusilman virta ovat samat kuin varsinaisessa testissä. |
| --- | --- |

c)

Siirtoputki TT irrotetaan pakokaasuvirrasta, ja siirtoputkeen kytketään kalibroitu virtauksen mittauslaite, jonka alue sopii q

  mp:n mittaukseen. Tämän jälkeen q

  mdw säädetään testissä käytettyyn arvoon ja q

  mdw säädetään vaiheittain vähintään viiteen arvoon, jotka vastaavat laimennussuhteita välillä 3–50. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä kalibrointivirtaustietä, jossa tunneli ohitetaan, mutta jossa vastaavien mittareiden läpi kulkeva kokonaisvirta ja laimennusilman virta ovat samat kuin varsinaisessa testissä.

| d) | Pakokaasun siirtoputkeen TT syötetään merkkikaasua. Merkkikaasu voi olla pakokaasun komponentti, kuten CO2 tai NOx. Kun merkkikaasukomponentti on laimentunut tunnelissa, se mitataan. Tämä tehdään viidelle laimennussuhteelle välillä 3-50. Näytevirran tarkkuus määritetään laimennussuhteesta r
  d:

   (84)
  Kaasuanalysaattorien tarkkuudet on otettava huomioon q

  mp:n tarkkuuden takaamiseksi. |
| --- | --- |

d)

Pakokaasun siirtoputkeen TT syötetään merkkikaasua. Merkkikaasu voi olla pakokaasun komponentti, kuten CO2 tai NOx. Kun merkkikaasukomponentti on laimentunut tunnelissa, se mitataan. Tämä tehdään viidelle laimennussuhteelle välillä 3-50. Näytevirran tarkkuus määritetään laimennussuhteesta r
  d:

Formula (84)

Kaasuanalysaattorien tarkkuudet on otettava huomioon q

  mp:n tarkkuuden takaamiseksi.

9.4.6.4   Hiilivirran tarkastaminen

On erittäin suositeltavaa tarkastaa hiilivirta todellista pakokaasua käyttäen, koska näin voidaan havaita mittaukseen ja ohjaukseen liittyvät ongelmat ja varmentaa osavirtauslaimennusjärjestelmän asianmukainen toiminta. Hiilivirran tarkastus olisi tehtävä vähintään joka kerta kun asennetaan uusi moottori tai kun testisolun kokoonpanoon tehdään merkittäviä muutoksia.

Moottoria on käytettävä suurimman vääntömomentin kuormituksella ja nopeudella tai millä tahansa muulla vakiotilaisella moodilla, joka tuottaa vähintään 5 prosenttia CO2:ta. Osavirtausnäytteenottojärjestelmää on käytettävä laimennuskertoimella, joka on noin 15:1.

Jos hiilivirran tarkastus tehdään, käytetään lisäyksessä 5 esitettyä menettelyä. Hiilivirta lasketaan lisäyksen 5 yhtälöiden 80–82 mukaan. Kaikkien hiilivirtojen olisi oltava 3 prosentin vaihtelualueella.

9.4.6.5   Testiä edeltävä tarkastus

Testiä edeltävä tarkastus on tehtävä kahden tunnin kuluessa ennen testausta seuraavalla tavalla:

Virtausmittareiden tarkkuus on tarkastettava samalla menetelmällä, jota on käytetty kalibroinnissa (ks. 9.4.6.2 kohta). Tarkastus on tehtävä vähintään kahdessa pisteessä, mukaan lukien q

  mdw:n virtausarvot, jotka vastaavat laimennussuhteita 5–15 testissä käytetyllä q

  mdew-arvolla.

Jos 9.4.6.2 kohdan mukaisen kalibrointimenettelyn pöytäkirjoilla voidaan osoittaa, että virtausmittarien kalibrointi pysyy vakaana pitkällä aikavälillä, testiä edeltävä tarkastus voidaan jättää tekemättä.

9.4.6.6   Muunnosajan määrittäminen

Muunnosajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testin mittauksessa. Muunnosaika määritellään seuraavalla menetelmällä:

Riippumaton vertailuvirtausmittari, jolla on näytevirtaan soveltuva mittausalue, kytketään sarjaan näytteenottimen kanssa lähelle sitä. Tämän virtausmittarin muunnosajan on oltava alle 100 ms vasteajan mittauksessa käytetyllä virtausaskelkoolla, ja virtauksen rajoituksen on oltava riittävän alhainen, jotta se ei vaikuta osavirtauslaimennusjärjestelmän dynaamisiin suoritusarvoihin ja on hyvän teknisen käytännön mukainen.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän pakokaasuvirran (tai ilmavirran, jos pakokaasuvirta lasketaan) syötteeseen tehdään askelmuutos alhaisesta virtauksesta vähintään 90 prosenttiin suurimmasta pakokaasuvirrasta. Askelmuutoksen laukaisimen olisi oltava sama, jota käytetään ennakoivan ohjauksen käynnistämiseen varsinaisessa testissä. Pakokaasunvirran askelheräte ja virtausmittarin vaste on kirjattava vähintään 10 Hz:n näytteenottotaajuudella.

Näistä tiedoista määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän muunnosaika, joka on aika askelherätteen aloittamisesta virtausmittarin vasteen 50 prosentin pisteeseen. Samalla tavoin määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän q
  mp-signaalin ja pakokaasuvirtausmittarin q
  mew,i-signaalin muunnosajat. Näitä signaaleja käytetään kunkin testin jälkeen suoritettavissa regressiotarkastuksissa (ks. 9.4.6.1 kohta).

Laskelma toistetaan vähintään viidellä nousu- ja laskuherätteellä, ja tuloksista lasketaan keskiarvo. Tästä arvosta vähennetään vertailuvirtausmittarin sisäinen muunnosaika (< 100 ms). Tämä on osavirtauslaimennusjärjestelmän ’ennakoiva’ arvo, jota sovelletaan 9.4.6.1 kohdan mukaisesti.

9.5   CVS-järjestelmän kalibrointi

9.5.1   Yleistä

CVS-järjestelmä on kalibroitava käyttäen tarkkaa virtausmittaria ja kuristinlaitetta. Virtaus järjestelmän läpi on mitattava eri rajoitusasetuksilla, ja järjestelmän säätömuuttujat on mitattava ja suhteutettava virtaukseen.

Kalibroinnissa voidaan käyttää erityyppisiä virtausmittareita, esimerkiksi kalibroitua vakiotilavuusvirtalaitetta, kalibroitua laminaarista virtausmittaria tai kalibroitua turbiinimittaria.

9.5.2   Kiertomäntäpumpun (PDP) kalibrointi

Kaikki pumppuun liittyvät muuttujat on mitattava samanaikaisesti pumpun kanssa sarjaan kytketyn kalibrointiventurin kanssa. Laskettu virtaus (m3/min pumpun syötössä, absoluuttinen paine ja lämpötila) on piirrettävä yhdessä korrelaatiofunktion kanssa, joka on pumpun muuttujien määrätyn yhdistelmän. Tämän jälkeen on määritettävä lineaarinen funktio, joka suhteuttaa pumpun virtauksen ja korrelaatiofunktion. Jos CVS:n käyttö on moninopeuksinen, kaikki käytettävät alueet on kalibroitava.

Lämpötila on pidettävä vakaana kalibroinnin aikana.

Liitoskohtien ja kalibrointiventurin ja CVS-pumpun välisen kanavan vuodot eivät saa ylittää 0,3:a prosenttia alimmasta virtauspisteestä (suurin rajoitus ja alhaisin PDP:n nopeuspiste).

9.5.2.1   Tietojen analysointi

Ilman virtaus (q

  vCVS) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 6 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/s-arvona. Ilman virtaus on tämän jälkeen muunnettava pumpun virtaukseksi (V
  0) kuutiometreinä pumpun kierrosta kohti (m3/kierros) pumpun syötön absoluuttisessa paineessa ja lämpötilassa seuraavasti:

Formula (85)

jossa:

| q

  vCVS | on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | on lämpötila pumpun syötössä, K |
| p
  p | on absoluuttinen paine pumpun syötössä, kPa |
| n | on pumpun kierrosnopeus, kierrosta/s |

q

  vCVS

on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

on lämpötila pumpun syötössä, K

p
  p

on absoluuttinen paine pumpun syötössä, kPa

n

on pumpun kierrosnopeus, kierrosta/s

Jotta paineen vaihtelut pumpussa ja pumpun jättämä voidaan ottaa huomioon, on laskettava pumpun nopeuden, pumpun syötön ja lähdön välisen paine-eron ja pumpun absoluuttisen lähtöpaineen välinen korrelaatiokerroin (X
  0) seuraavasti:

Formula (86)

jossa:

| Δp
  p | on pumpun syötön ja lähdön välinen paine-ero, kPa |
| --- | --- |
| p
  p | on absoluuttinen lähtöpaine pumpun lähdössä, kPa |

Δp
  p

on pumpun syötön ja lähdön välinen paine-ero, kPa

p
  p

on absoluuttinen lähtöpaine pumpun lähdössä, kPa

Kalibrointiyhtälö on luotava tekemällä lineaarinen pienimmän neliösumman sovitus seuraavasti:

Formula (87)

D
  0 ja m ovat vastaavasti leikkauspiste ja kulmakerroin, jotka kuvaavat regressiolinjoja.

Jos CVS-järjestelmä on moninopeuksinen, pumpun eri virtausalueille luotujen kalibrointikäyrien on oltava lähes samansuuntaisia, ja leikkauspistearvojen (D
  0) on suurennuttava, kun pumpun virtausalue pienenee.

Yhtälön avulla lasketut arvot saavat poiketa mitatusta V
  0-arvosta ±0,5 prosenttia. m:n arvot vaihtelevat pumppukohtaisesti. Hiukkasten vaikutus vähentää ajan myötä pumpun jättämää, mitä pienentyneet m:n arvot esittävät. Tämän vuoksi kalibrointi on suoritettava pumpun käynnistyksen yhteydessä ja suurempien huoltojen jälkeen ja jos koko järjestelmän verifiointi ilmaisee pumpun jättämän muuttuneen.

9.5.3   Kriittisen aukon virtaamaan perustuvan vakiotilavuusvirtalaitteen (CFV) kalibrointi

CFV:n kalibrointi perustuu kriittisen vakiotilavuusvirtalaitteen virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on laitteen imupuolen paineen ja lämpötilan funktio.

Kriittisen virtauksen alueen määrittämiseksi K
  v on piirrettävä vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpaineen funktiona. Kriittisellä (kuristetulla) virtauksella K
  v:n arvo on verrattain vakio. Paineen alentuessa (alipaine kasvaa) vakiotilavuusvirtalaitteen kuristus poistuu ja K
  v pienenee, mikä ilmaisee, että CFV toimii sallitun alueen ulkopuolella.

9.5.3.1   Tietojen analysointi

Ilman virtaus (q

  vCVS) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 8 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/s-arvona. Kalibrointikerroin on laskettava kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraavasti:

Formula (88)

jossa:

| q

  vCVS | on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | on lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K |
| p
  p | on absoluuttinen paine vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa |

q

  vCVS

on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

on lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K

p
  p

on absoluuttinen paine vakiotilavuusvirtalaitteen syöttöpuolella, kPa

Keskimääräinen K
  V ja vakiopoikkeama on laskettava. Vakiopoikkeama saa olla enintään ±0,3 prosenttia K
  V:n keskimääräisestä arvosta.

9.5.4   Aliääniventurin (SSV) kalibrointi

SSV:n kalibrointi perustuu aliääniventurin virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on syöttöpaineen ja -lämpötilan ja SSV:n syötön ja kurkun välisen paineenalennuksen funktio, kuten yhtälössä 43 esitetään (ks. 8.5.1.4 kohta).

9.5.4.1   Tietojen analysointi

Ilman virtaus (Q
  SSV) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 16 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/s-arvona. Purkauskerroin lasketaan kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraavasti:

Formula (89)

jossa:

| Q
  SSV | on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | on lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K |
| d
  V | on SSV:n kurkun halkaisija, m |
| r
  p | on SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde, |
| r
  D | on SSV:n kurkun halkaisijan d
  V suhde syöttöputken sisähalkaisijaan D |

Q
  SSV

on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

on lämpötila vakiotilavuusvirtalaitteen syötössä, K

d
  V

on SSV:n kurkun halkaisija, m

r
  p

on SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde, Formula

r
  D

on SSV:n kurkun halkaisijan d
  V suhde syöttöputken sisähalkaisijaan D

Aliäänivirtauksen alueen määrittämiseksi C
  d on piirrettävä SSV:n kurkussa määritellyn Reynoldsin luvun Re funktiona. Re SSV:n kurkussa lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

Formula (90)

ja

Formula (91)

jossa:

| A1 | on 25,55152 SI-yksikköinä seuraavasta |
| --- | --- |
| Q
  SSV | on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| d
  V | on SSV:n kurkun halkaisija, m |
| μ | on kaasun absoluuttinen tai dynaaminen viskositeetti, kg/ms |
| b | on 1,458 × 106 (empiirinen vakio), kg/ms K0.5 |
| S | on 110,4 (empiirinen vakio), K |

A1

on 25,55152 SI-yksikköinä seuraavastaFormula

Q
  SSV

on ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K), m3/s

d
  V

on SSV:n kurkun halkaisija, m

μ

on kaasun absoluuttinen tai dynaaminen viskositeetti, kg/ms

b

on 1,458 × 106 (empiirinen vakio), kg/ms K0.5

S

on 110,4 (empiirinen vakio), K

Koska Q
  SSV on syöte Re-yhtälössä, laskelma on aloitettava arvaamalla alustavasti kalibrointiventurin Q
  SSV tai C
  d ja sitä on toistettava niin kauan, kunnes Q
  SSV konvergoi. Konvergointimenetelmän tarkkuuden on oltava vähintään 0,1 prosenttia.

Saatavalla kalibrointikäyrän sopivuusyhtälöllä laskettujen C
  d-arvojen on oltava ±0,5 prosentin sisällä mitatuista C
  d-arvoista kussakin kalibrointipisteessä vähintään kuudessatoista pisteessä aliäänivirtauksen alueella.

9.5.5   Koko järjestelmän tarkastus

CVS-näytteenottojärjestelmän ja analysointijärjestelmän kokonaistarkkuus on määritettävä johtamalla tunnettu massa pilaavaa kaasua järjestelmään sen toimiessa normaalisti. Pilaava aine analysoidaan ja massa lasketaan 8.5.2.4 kohdan mukaisesti lukuun ottamatta propaania, jolle on käytettävä u-kerrointa 0,000472 HC:n kertoimen 0,000480 sijasta. Tähän voidaan käyttää jompaakumpaa seuraavista tekniikoista.

9.5.5.1   Mittaaminen kriittisen virtausaukon avulla

CVS-järjestelmään on johdettava tunnettu määrä puhdasta kaasua (hiilimonoksidia tai propaania) kalibroidun kriittisen aukon kautta. Jos syöttöpaine on riittävän suuri, kriittisen virtausaukon avulla säädettävä virtaus ei riipu aukon lähtöpaineesta (kriittisestä virtauksesta). CVS-järjestelmää käytetään samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10 minuutin ajan. Kaasunäyte on analysoitava tavallisen laitteiston (näytepussi tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa on laskettava.

Näin määritetyn massan on oltava ± 3 prosentin tarkkuudella sama kuin syötetyn kaasun tunnetun massan.

9.5.5.2   Mittaaminen gravimetrisen tekniikan avulla

Pienen, hiilimonoksidilla tai propaanilla täytetyn sylinterin paino on määritettävä ±0,01 gramman tarkkuudella. CVS-järjestelmää on käytettävä samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10 minuutin ajan samalla, kun järjestelmään syötetään hiilimonoksidia tai propaania. Syötetyn puhtaan kaasun määrä määritetään painoerot punnitsemalla. Kaasunäyte on analysoitava tavallisen laitteiston (näytepussi tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa on laskettava.

Näin määritetyn massan on oltava ± 3 prosentin tarkkuudella sama kuin syötetyn kaasun tunnetun massan.

LISÄYS 1

WHTC-TESTIN DYNAMOMETRIAJO

| Aika | Normaali-nopeus | Normaali-vääntömomentti |
| --- | --- | --- |
| s | prosenttia | prosenttia |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1009 | 45,4 | m |
| 1010 | 37,2 | m |
| 1011 | 26,3 | m |
| 1012 | 17,9 | m |
| 1013 | 16,2 | 1,9 |
| 1014 | 17,8 | 7,5 |
| 1015 | 25,2 | 18,0 |
| 1016 | 39,7 | 6,5 |
| 1017 | 38,6 | 0,0 |
| 1018 | 37,4 | 5,4 |
| 1019 | 43,4 | 9,7 |
| 1020 | 46,9 | 15,7 |
| 1021 | 52,5 | 13,1 |
| 1022 | 56,2 | 6,3 |
| 1023 | 44,0 | 0,0 |
| 1024 | 31,8 | 20,9 |
| 1025 | 38,7 | 36,3 |
| 1026 | 47,7 | 47,5 |
| 1027 | 54,5 | 22,0 |
| 1028 | 41,3 | 0,0 |
| 1029 | 28,1 | 26,8 |
| 1030 | 31,6 | 49,2 |
| 1031 | 34,5 | 39,5 |
| 1032 | 36,4 | 24,0 |
| 1033 | 36,7 | m |
| 1034 | 35,5 | m |
| 1035 | 33,8 | m |
| 1036 | 33,7 | 19,8 |
| 1037 | 35,3 | 35,1 |
| 1038 | 38,0 | 33,9 |
| 1039 | 40,1 | 34,5 |
| 1040 | 42,2 | 40,4 |
| 1041 | 45,2 | 44,0 |
| 1042 | 48,3 | 35,9 |
| 1043 | 50,1 | 29,6 |
| 1044 | 52,3 | 38,5 |
| 1045 | 55,3 | 57,7 |
| 1046 | 57,0 | 50,7 |
| 1047 | 57,7 | 25,2 |
| 1048 | 42,9 | 0,0 |
| 1049 | 28,2 | 15,7 |
| 1050 | 29,2 | 30,5 |
| 1051 | 31,1 | 52,6 |
| 1052 | 33,4 | 60,7 |
| 1053 | 35,0 | 61,4 |
| 1054 | 35,3 | 18,2 |
| 1055 | 35,2 | 14,9 |
| 1056 | 34,9 | 11,7 |
| 1057 | 34,5 | 12,9 |
| 1058 | 34,1 | 15,5 |
| 1059 | 33,5 | m |
| 1060 | 31,8 | m |
| 1061 | 30,1 | m |
| 1062 | 29,6 | 10,3 |
| 1063 | 30,0 | 26,5 |
| 1064 | 31,0 | 18,8 |
| 1065 | 31,5 | 26,5 |
| 1066 | 31,7 | m |
| 1067 | 31,5 | m |
| 1068 | 30,6 | m |
| 1069 | 30,0 | m |
| 1070 | 30,0 | m |
| 1071 | 29,4 | m |
| 1072 | 44,3 | 0,0 |
| 1073 | 59,2 | m |
| 1074 | 58,3 | m |
| 1075 | 57,1 | m |
| 1076 | 55,4 | m |
| 1077 | 53,5 | m |
| 1078 | 51,5 | m |
| 1079 | 49,7 | m |
| 1080 | 47,9 | m |
| 1081 | 46,4 | m |
| 1082 | 45,5 | m |
| 1083 | 45,2 | m |
| 1084 | 44,3 | m |
| 1085 | 43,6 | m |
| 1086 | 43,1 | m |
| 1087 | 42,5 | 25,6 |
| 1088 | 43,3 | 25,7 |
| 1089 | 46,3 | 24,0 |
| 1090 | 47,8 | 20,6 |
| 1091 | 47,2 | 3,8 |
| 1092 | 45,6 | 4,4 |
| 1093 | 44,6 | 4,1 |
| 1094 | 44,1 | m |
| 1095 | 42,9 | m |
| 1096 | 40,9 | m |
| 1097 | 39,2 | m |
| 1098 | 37,0 | m |
| 1099 | 35,1 | 2,0 |
| 1100 | 35,6 | 43,3 |
| 1101 | 38,7 | 47,6 |
| 1102 | 41,3 | 40,4 |
| 1103 | 42,6 | 45,7 |
| 1104 | 43,9 | 43,3 |
| 1105 | 46,9 | 41,2 |
| 1106 | 52,4 | 40,1 |
| 1107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1110 | 57,0 | 25,4 |
| 1111 | 56,8 | 25,3 |
| 1112 | 56,3 | 25,3 |
| 1113 | 55,6 | 25,2 |
| 1114 | 56,2 | 25,2 |
| 1115 | 58,0 | 12,4 |
| 1116 | 43,4 | 0,0 |
| 1117 | 28,8 | 26,2 |
| 1118 | 30,9 | 49,9 |
| 1119 | 32,3 | 40,5 |
| 1120 | 32,5 | 12,4 |
| 1121 | 32,4 | 12,2 |
| 1122 | 32,1 | 6,4 |
| 1123 | 31,0 | 12,4 |
| 1124 | 30,1 | 18,5 |
| 1125 | 30,4 | 35,6 |
| 1126 | 31,2 | 30,1 |
| 1127 | 31,5 | 30,8 |
| 1128 | 31,5 | 26,9 |
| 1129 | 31,7 | 33,9 |
| 1130 | 32,0 | 29,9 |
| 1131 | 32,1 | m |
| 1132 | 31,4 | m |
| 1133 | 30,3 | m |
| 1134 | 29,8 | m |
| 1135 | 44,3 | 0,0 |
| 1136 | 58,9 | m |
| 1137 | 52,1 | m |
| 1138 | 44,1 | m |
| 1139 | 51,7 | 0,0 |
| 1140 | 59,2 | m |
| 1141 | 47,2 | m |
| 1142 | 35,1 | 0,0 |
| 1143 | 23,1 | m |
| 1144 | 13,1 | m |
| 1145 | 5,0 | m |
| 1146 | 0,0 | 0,0 |
| 1147 | 0,0 | 0,0 |
| 1148 | 0,0 | 0,0 |
| 1149 | 0,0 | 0,0 |
| 1150 | 0,0 | 0,0 |
| 1151 | 0,0 | 0,0 |
| 1152 | 0,0 | 0,0 |
| 1153 | 0,0 | 0,0 |
| 1154 | 0,0 | 0,0 |
| 1155 | 0,0 | 0,0 |
| 1156 | 0,0 | 0,0 |
| 1157 | 0,0 | 0,0 |
| 1158 | 0,0 | 0,0 |
| 1159 | 0,0 | 0,0 |
| 1160 | 0,0 | 0,0 |
| 1161 | 0,0 | 0,0 |
| 1162 | 0,0 | 0,0 |
| 1163 | 0,0 | 0,0 |
| 1164 | 0,0 | 0,0 |
| 1165 | 0,0 | 0,0 |
| 1166 | 0,0 | 0,0 |
| 1167 | 0,0 | 0,0 |
| 1168 | 0,0 | 0,0 |
| 1169 | 0,0 | 0,0 |
| 1170 | 0,0 | 0,0 |
| 1171 | 0,0 | 0,0 |
| 1172 | 0,0 | 0,0 |
| 1173 | 0,0 | 0,0 |
| 1174 | 0,0 | 0,0 |
| 1175 | 0,0 | 0,0 |
| 1176 | 0,0 | 0,0 |
| 1177 | 0,0 | 0,0 |
| 1178 | 0,0 | 0,0 |
| 1179 | 0,0 | 0,0 |
| 1180 | 0,0 | 0,0 |
| 1181 | 0,0 | 0,0 |
| 1182 | 0,0 | 0,0 |
| 1183 | 0,0 | 0,0 |
| 1184 | 0,0 | 0,0 |
| 1185 | 0,0 | 0,0 |
| 1186 | 0,0 | 0,0 |
| 1187 | 0,0 | 0,0 |
| 1188 | 0,0 | 0,0 |
| 1189 | 0,0 | 0,0 |
| 1190 | 0,0 | 0,0 |
| 1191 | 0,0 | 0,0 |
| 1192 | 0,0 | 0,0 |
| 1193 | 0,0 | 0,0 |
| 1194 | 0,0 | 0,0 |
| 1195 | 0,0 | 0,0 |
| 1196 | 0,0 | 20,4 |
| 1197 | 12,6 | 41,2 |
| 1198 | 27,3 | 20,4 |
| 1199 | 40,4 | 7,6 |
| 1200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1215 | 44,9 | 42,5 |
| 1216 | 46,3 | 83,3 |
| 1217 | 46,8 | 74,1 |
| 1218 | 48,1 | 75,7 |
| 1219 | 50,5 | 75,8 |
| 1220 | 53,6 | 76,7 |
| 1221 | 56,9 | 77,1 |
| 1222 | 60,2 | 78,7 |
| 1223 | 63,7 | 78,0 |
| 1224 | 67,2 | 79,6 |
| 1225 | 70,7 | 80,9 |
| 1226 | 74,1 | 81,1 |
| 1227 | 77,5 | 83,6 |
| 1228 | 80,8 | 85,6 |
| 1229 | 84,1 | 81,6 |
| 1230 | 87,4 | 88,3 |
| 1231 | 90,5 | 91,9 |
| 1232 | 93,5 | 94,1 |
| 1233 | 96,8 | 96,6 |
| 1234 | 100,0 | m |
| 1235 | 96,0 | m |
| 1236 | 81,9 | m |
| 1237 | 68,1 | m |
| 1238 | 58,1 | 84,7 |
| 1239 | 58,5 | 85,4 |
| 1240 | 59,5 | 85,6 |
| 1241 | 61,0 | 86,6 |
| 1242 | 62,6 | 86,8 |
| 1243 | 64,1 | 87,6 |
| 1244 | 65,4 | 87,5 |
| 1245 | 66,7 | 87,8 |
| 1246 | 68,1 | 43,5 |
| 1247 | 55,2 | 0,0 |
| 1248 | 42,3 | 37,2 |
| 1249 | 43,0 | 73,6 |
| 1250 | 43,5 | 65,1 |
| 1251 | 43,8 | 53,1 |
| 1252 | 43,9 | 54,6 |
| 1253 | 43,9 | 41,2 |
| 1254 | 43,8 | 34,8 |
| 1255 | 43,6 | 30,3 |
| 1256 | 43,3 | 21,9 |
| 1257 | 42,8 | 19,9 |
| 1258 | 42,3 | m |
| 1259 | 41,4 | m |
| 1260 | 40,2 | m |
| 1261 | 38,7 | m |
| 1262 | 37,1 | m |
| 1263 | 35,6 | m |
| 1264 | 34,2 | m |
| 1265 | 32,9 | m |
| 1266 | 31,8 | m |
| 1267 | 30,7 | m |
| 1268 | 29,6 | m |
| 1269 | 40,4 | 0,0 |
| 1270 | 51,2 | m |
| 1271 | 49,6 | m |
| 1272 | 48,0 | m |
| 1273 | 46,4 | m |
| 1274 | 45,0 | m |
| 1275 | 43,6 | m |
| 1276 | 42,3 | m |
| 1277 | 41,0 | m |
| 1278 | 39,6 | m |
| 1279 | 38,3 | m |
| 1280 | 37,1 | m |
| 1281 | 35,9 | m |
| 1282 | 34,6 | m |
| 1283 | 33,0 | m |
| 1284 | 31,1 | m |
| 1285 | 29,2 | m |
| 1286 | 43,3 | 0,0 |
| 1287 | 57,4 | 32,8 |
| 1288 | 59,9 | 65,4 |
| 1289 | 61,9 | 76,1 |
| 1290 | 65,6 | 73,7 |
| 1291 | 69,9 | 79,3 |
| 1292 | 74,1 | 81,3 |
| 1293 | 78,3 | 83,2 |
| 1294 | 82,6 | 86,0 |
| 1295 | 87,0 | 89,5 |
| 1296 | 91,2 | 90,8 |
| 1297 | 95,3 | 45,9 |
| 1298 | 81,0 | 0,0 |
| 1299 | 66,6 | 38,2 |
| 1300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1303 | 70,0 | 85,2 |
| 1304 | 71,6 | 85,9 |
| 1305 | 73,3 | 86,2 |
| 1306 | 74,8 | 86,5 |
| 1307 | 76,3 | 42,9 |
| 1308 | 63,3 | 0,0 |
| 1309 | 50,4 | 21,2 |
| 1310 | 50,6 | 42,3 |
| 1311 | 50,6 | 53,7 |
| 1312 | 50,4 | 90,1 |
| 1313 | 50,5 | 97,1 |
| 1314 | 51,0 | 100,0 |
| 1315 | 51,9 | 100,0 |
| 1316 | 52,6 | 100,0 |
| 1317 | 52,8 | 32,4 |
| 1318 | 47,7 | 0,0 |
| 1319 | 42,6 | 27,4 |
| 1320 | 42,1 | 53,5 |
| 1321 | 41,8 | 44,5 |
| 1322 | 41,4 | 41,1 |
| 1323 | 41,0 | 21,0 |
| 1324 | 40,3 | 0,0 |
| 1325 | 39,3 | 1,0 |
| 1326 | 38,3 | 15,2 |
| 1327 | 37,6 | 57,8 |
| 1328 | 37,3 | 73,2 |
| 1329 | 37,3 | 59,8 |
| 1330 | 37,4 | 52,2 |
| 1331 | 37,4 | 16,9 |
| 1332 | 37,1 | 34,3 |
| 1333 | 36,7 | 51,9 |
| 1334 | 36,2 | 25,3 |
| 1335 | 35,6 | m |
| 1336 | 34,6 | m |
| 1337 | 33,2 | m |
| 1338 | 31,6 | m |
| 1339 | 30,1 | m |
| 1340 | 28,8 | m |
| 1341 | 28,0 | 29,5 |
| 1342 | 28,6 | 100,0 |
| 1343 | 28,8 | 97,3 |
| 1344 | 28,8 | 73,4 |
| 1345 | 29,6 | 56,9 |
| 1346 | 30,3 | 91,7 |
| 1347 | 31,0 | 90,5 |
| 1348 | 31,8 | 81,7 |
| 1349 | 32,6 | 79,5 |
| 1350 | 33,5 | 86,9 |
| 1351 | 34,6 | 100,0 |
| 1352 | 35,6 | 78,7 |
| 1353 | 36,4 | 50,5 |
| 1354 | 37,0 | 57,0 |
| 1355 | 37,3 | 69,1 |
| 1356 | 37,6 | 49,5 |
| 1357 | 37,8 | 44,4 |
| 1358 | 37,8 | 43,4 |
| 1359 | 37,8 | 34,8 |
| 1360 | 37,6 | 24,0 |
| 1361 | 37,2 | m |
| 1362 | 36,3 | m |
| 1363 | 35,1 | m |
| 1364 | 33,7 | m |
| 1365 | 32,4 | m |
| 1366 | 31,1 | m |
| 1367 | 29,9 | m |
| 1368 | 28,7 | m |
| 1369 | 29,0 | 58,6 |
| 1370 | 29,7 | 88,5 |
| 1371 | 31,0 | 86,3 |
| 1372 | 31,8 | 43,4 |
| 1373 | 31,7 | m |
| 1374 | 29,9 | m |
| 1375 | 40,2 | 0,0 |
| 1376 | 50,4 | m |
| 1377 | 47,9 | m |
| 1378 | 45,0 | m |
| 1379 | 43,0 | m |
| 1380 | 40,6 | m |
| 1381 | 55,5 | 0,0 |
| 1382 | 70,4 | 41,7 |
| 1383 | 73,4 | 83,2 |
| 1384 | 74,0 | 83,7 |
| 1385 | 74,9 | 41,7 |
| 1386 | 60,0 | 0,0 |
| 1387 | 45,1 | 41,6 |
| 1388 | 47,7 | 84,2 |
| 1389 | 50,4 | 50,2 |
| 1390 | 53,0 | 26,1 |
| 1391 | 59,5 | 0,0 |
| 1392 | 66,2 | 38,4 |
| 1393 | 66,4 | 76,7 |
| 1394 | 67,6 | 100,0 |
| 1395 | 68,4 | 76,6 |
| 1396 | 68,2 | 47,2 |
| 1397 | 69,0 | 81,4 |
| 1398 | 69,7 | 40,6 |
| 1399 | 54,7 | 0,0 |
| 1400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1402 | 36,7 | 59,4 |
| 1403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1405 | 36,8 | 100,0 |
| 1406 | 36,4 | 100,0 |
| 1407 | 36,3 | 79,7 |
| 1408 | 36,7 | 49,5 |
| 1409 | 36,6 | 39,3 |
| 1410 | 37,3 | 62,8 |
| 1411 | 38,1 | 73,4 |
| 1412 | 39,0 | 72,9 |
| 1413 | 40,2 | 72,0 |
| 1414 | 41,5 | 71,2 |
| 1415 | 42,9 | 77,3 |
| 1416 | 44,4 | 76,6 |
| 1417 | 45,4 | 43,1 |
| 1418 | 45,3 | 53,9 |
| 1419 | 45,1 | 64,8 |
| 1420 | 46,5 | 74,2 |
| 1421 | 47,7 | 75,2 |
| 1422 | 48,1 | 75,5 |
| 1423 | 48,6 | 75,8 |
| 1424 | 48,9 | 76,3 |
| 1425 | 49,9 | 75,5 |
| 1426 | 50,4 | 75,2 |
| 1427 | 51,1 | 74,6 |
| 1428 | 51,9 | 75,0 |
| 1429 | 52,7 | 37,2 |
| 1430 | 41,6 | 0,0 |
| 1431 | 30,4 | 36,6 |
| 1432 | 30,5 | 73,2 |
| 1433 | 30,3 | 81,6 |
| 1434 | 30,4 | 89,3 |
| 1435 | 31,5 | 90,4 |
| 1436 | 32,7 | 88,5 |
| 1437 | 33,7 | 97,2 |
| 1438 | 35,2 | 99,7 |
| 1439 | 36,3 | 98,8 |
| 1440 | 37,7 | 100,0 |
| 1441 | 39,2 | 100,0 |
| 1442 | 40,9 | 100,0 |
| 1443 | 42,4 | 99,5 |
| 1444 | 43,8 | 98,7 |
| 1445 | 45,4 | 97,3 |
| 1446 | 47,0 | 96,6 |
| 1447 | 47,8 | 96,2 |
| 1448 | 48,8 | 96,3 |
| 1449 | 50,5 | 95,1 |
| 1450 | 51,0 | 95,9 |
| 1451 | 52,0 | 94,3 |
| 1452 | 52,6 | 94,6 |
| 1453 | 53,0 | 65,5 |
| 1454 | 53,2 | 0,0 |
| 1455 | 53,2 | m |
| 1456 | 52,6 | m |
| 1457 | 52,1 | m |
| 1458 | 51,8 | m |
| 1459 | 51,3 | m |
| 1460 | 50,7 | m |
| 1461 | 50,7 | m |
| 1462 | 49,8 | m |
| 1463 | 49,4 | m |
| 1464 | 49,3 | m |
| 1465 | 49,1 | m |
| 1466 | 49,1 | m |
| 1467 | 49,1 | 8,3 |
| 1468 | 48,9 | 16,8 |
| 1469 | 48,8 | 21,3 |
| 1470 | 49,1 | 22,1 |
| 1471 | 49,4 | 26,3 |
| 1472 | 49,8 | 39,2 |
| 1473 | 50,4 | 83,4 |
| 1474 | 51,4 | 90,6 |
| 1475 | 52,3 | 93,8 |
| 1476 | 53,3 | 94,0 |
| 1477 | 54,2 | 94,1 |
| 1478 | 54,9 | 94,3 |
| 1479 | 55,7 | 94,6 |
| 1480 | 56,1 | 94,9 |
| 1481 | 56,3 | 86,2 |
| 1482 | 56,2 | 64,1 |
| 1483 | 56,0 | 46,1 |
| 1484 | 56,2 | 33,4 |
| 1485 | 56,5 | 23,6 |
| 1486 | 56,3 | 18,6 |
| 1487 | 55,7 | 16,2 |
| 1488 | 56,0 | 15,9 |
| 1489 | 55,9 | 21,8 |
| 1490 | 55,8 | 20,9 |
| 1491 | 55,4 | 18,4 |
| 1492 | 55,7 | 25,1 |
| 1493 | 56,0 | 27,7 |
| 1494 | 55,8 | 22,4 |
| 1495 | 56,1 | 20,0 |
| 1496 | 55,7 | 17,4 |
| 1497 | 55,9 | 20,9 |
| 1498 | 56,0 | 22,9 |
| 1499 | 56,0 | 21,1 |
| 1500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1523 | 47,2 | m |
| 1524 | 47,8 | m |
| 1525 | 48,2 | 0,0 |
| 1526 | 48,8 | 23,0 |
| 1527 | 49,1 | 67,9 |
| 1528 | 49,4 | 73,7 |
| 1529 | 49,8 | 75,0 |
| 1530 | 50,4 | 75,8 |
| 1531 | 51,4 | 73,9 |
| 1532 | 52,3 | 72,2 |
| 1533 | 53,3 | 71,2 |
| 1534 | 54,6 | 71,2 |
| 1535 | 55,4 | 68,7 |
| 1536 | 56,7 | 67,0 |
| 1537 | 57,2 | 64,6 |
| 1538 | 57,3 | 61,9 |
| 1539 | 57,0 | 59,5 |
| 1540 | 56,7 | 57,0 |
| 1541 | 56,7 | 69,8 |
| 1542 | 56,8 | 58,5 |
| 1543 | 56,8 | 47,2 |
| 1544 | 57,0 | 38,5 |
| 1545 | 57,0 | 32,8 |
| 1546 | 56,8 | 30,2 |
| 1547 | 57,0 | 27,0 |
| 1548 | 56,9 | 26,2 |
| 1549 | 56,7 | 26,2 |
| 1550 | 57,0 | 26,6 |
| 1551 | 56,7 | 27,8 |
| 1552 | 56,7 | 29,7 |
| 1553 | 56,8 | 32,1 |
| 1554 | 56,5 | 34,9 |
| 1555 | 56,6 | 34,9 |
| 1556 | 56,3 | 35,8 |
| 1557 | 56,6 | 36,6 |
| 1558 | 56,2 | 37,6 |
| 1559 | 56,6 | 38,2 |
| 1560 | 56,2 | 37,9 |
| 1561 | 56,6 | 37,5 |
| 1562 | 56,4 | 36,7 |
| 1563 | 56,5 | 34,8 |
| 1564 | 56,5 | 35,8 |
| 1565 | 56,5 | 36,2 |
| 1566 | 56,5 | 36,7 |
| 1567 | 56,7 | 37,8 |
| 1568 | 56,7 | 37,8 |
| 1569 | 56,6 | 36,6 |
| 1570 | 56,8 | 36,1 |
| 1571 | 56,5 | 36,8 |
| 1572 | 56,9 | 35,9 |
| 1573 | 56,7 | 35,0 |
| 1574 | 56,5 | 36,0 |
| 1575 | 56,4 | 36,5 |
| 1576 | 56,5 | 38,0 |
| 1577 | 56,5 | 39,9 |
| 1578 | 56,4 | 42,1 |
| 1579 | 56,5 | 47,0 |
| 1580 | 56,4 | 48,0 |
| 1581 | 56,1 | 49,1 |
| 1582 | 56,4 | 48,9 |
| 1583 | 56,4 | 48,2 |
| 1584 | 56,5 | 48,3 |
| 1585 | 56,5 | 47,9 |
| 1586 | 56,6 | 46,8 |
| 1587 | 56,6 | 46,2 |
| 1588 | 56,5 | 44,4 |
| 1589 | 56,8 | 42,9 |
| 1590 | 56,5 | 42,8 |
| 1591 | 56,7 | 43,2 |
| 1592 | 56,5 | 42,8 |
| 1593 | 56,9 | 42,2 |
| 1594 | 56,5 | 43,1 |
| 1595 | 56,5 | 42,9 |
| 1596 | 56,7 | 42,7 |
| 1597 | 56,6 | 41,5 |
| 1598 | 56,9 | 41,8 |
| 1599 | 56,6 | 41,9 |
| 1600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1606 | 56,5 | 42,0 |
| 1607 | 56,7 | 42,1 |
| 1608 | 56,4 | 41,9 |
| 1609 | 56,7 | 42,9 |
| 1610 | 56,7 | 41,8 |
| 1611 | 56,7 | 41,9 |
| 1612 | 56,8 | 42,0 |
| 1613 | 56,7 | 41,5 |
| 1614 | 56,6 | 41,9 |
| 1615 | 56,8 | 41,6 |
| 1616 | 56,6 | 41,6 |
| 1617 | 56,9 | 42,0 |
| 1618 | 56,7 | 40,7 |
| 1619 | 56,7 | 39,3 |
| 1620 | 56,5 | 41,4 |
| 1621 | 56,4 | 44,9 |
| 1622 | 56,8 | 45,2 |
| 1623 | 56,6 | 43,6 |
| 1624 | 56,8 | 42,2 |
| 1625 | 56,5 | 42,3 |
| 1626 | 56,5 | 44,4 |
| 1627 | 56,9 | 45,1 |
| 1628 | 56,4 | 45,0 |
| 1629 | 56,7 | 46,3 |
| 1630 | 56,7 | 45,5 |
| 1631 | 56,8 | 45,0 |
| 1632 | 56,7 | 44,9 |
| 1633 | 56,6 | 45,2 |
| 1634 | 56,8 | 46,0 |
| 1635 | 56,5 | 46,6 |
| 1636 | 56,6 | 48,3 |
| 1637 | 56,4 | 48,6 |
| 1638 | 56,6 | 50,3 |
| 1639 | 56,3 | 51,9 |
| 1640 | 56,5 | 54,1 |
| 1641 | 56,3 | 54,9 |
| 1642 | 56,4 | 55,0 |
| 1643 | 56,4 | 56,2 |
| 1644 | 56,2 | 58,6 |
| 1645 | 56,2 | 59,1 |
| 1646 | 56,2 | 62,5 |
| 1647 | 56,4 | 62,8 |
| 1648 | 56,0 | 64,7 |
| 1649 | 56,4 | 65,6 |
| 1650 | 56,2 | 67,7 |
| 1651 | 55,9 | 68,9 |
| 1652 | 56,1 | 68,9 |
| 1653 | 55,8 | 69,5 |
| 1654 | 56,0 | 69,8 |
| 1655 | 56,2 | 69,3 |
| 1656 | 56,2 | 69,8 |
| 1657 | 56,4 | 69,2 |
| 1658 | 56,3 | 68,7 |
| 1659 | 56,2 | 69,4 |
| 1660 | 56,2 | 69,5 |
| 1661 | 56,2 | 70,0 |
| 1662 | 56,4 | 69,7 |
| 1663 | 56,2 | 70,2 |
| 1664 | 56,4 | 70,5 |
| 1665 | 56,1 | 70,5 |
| 1666 | 56,5 | 69,7 |
| 1667 | 56,2 | 69,3 |
| 1668 | 56,5 | 70,9 |
| 1669 | 56,4 | 70,8 |
| 1670 | 56,3 | 71,1 |
| 1671 | 56,4 | 71,0 |
| 1672 | 56,7 | 68,6 |
| 1673 | 56,8 | 68,6 |
| 1674 | 56,6 | 68,0 |
| 1675 | 56,8 | 65,1 |
| 1676 | 56,9 | 60,9 |
| 1677 | 57,1 | 57,4 |
| 1678 | 57,1 | 54,3 |
| 1679 | 57,0 | 48,6 |
| 1680 | 57,4 | 44,1 |
| 1681 | 57,4 | 40,2 |
| 1682 | 57,6 | 36,9 |
| 1683 | 57,5 | 34,2 |
| 1684 | 57,4 | 31,1 |
| 1685 | 57,5 | 25,9 |
| 1686 | 57,5 | 20,7 |
| 1687 | 57,6 | 16,4 |
| 1688 | 57,6 | 12,4 |
| 1689 | 57,6 | 8,9 |
| 1690 | 57,5 | 8,0 |
| 1691 | 57,5 | 5,8 |
| 1692 | 57,3 | 5,8 |
| 1693 | 57,6 | 5,5 |
| 1694 | 57,3 | 4,5 |
| 1695 | 57,2 | 3,2 |
| 1696 | 57,2 | 3,1 |
| 1697 | 57,3 | 4,9 |
| 1698 | 57,3 | 4,2 |
| 1699 | 56,9 | 5,5 |
| 1700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1705 | 56,7 | 5,7 |
| 1706 | 56,8 | 5,8 |
| 1707 | 57,0 | 6,1 |
| 1708 | 56,7 | 5,9 |
| 1709 | 57,0 | 6,6 |
| 1710 | 56,9 | 6,4 |
| 1711 | 56,7 | 6,7 |
| 1712 | 56,9 | 6,9 |
| 1713 | 56,8 | 5,6 |
| 1714 | 56,6 | 5,1 |
| 1715 | 56,6 | 6,5 |
| 1716 | 56,5 | 10,0 |
| 1717 | 56,6 | 12,4 |
| 1718 | 56,5 | 14,5 |
| 1719 | 56,6 | 16,3 |
| 1720 | 56,3 | 18,1 |
| 1721 | 56,6 | 20,7 |
| 1722 | 56,1 | 22,6 |
| 1723 | 56,3 | 25,8 |
| 1724 | 56,4 | 27,7 |
| 1725 | 56,0 | 29,7 |
| 1726 | 56,1 | 32,6 |
| 1727 | 55,9 | 34,9 |
| 1728 | 55,9 | 36,4 |
| 1729 | 56,0 | 39,2 |
| 1730 | 55,9 | 41,4 |
| 1731 | 55,5 | 44,2 |
| 1732 | 55,9 | 46,4 |
| 1733 | 55,8 | 48,3 |
| 1734 | 55,6 | 49,1 |
| 1735 | 55,8 | 49,3 |
| 1736 | 55,9 | 47,7 |
| 1737 | 55,9 | 47,4 |
| 1738 | 55,8 | 46,9 |
| 1739 | 56,1 | 46,8 |
| 1740 | 56,1 | 45,8 |
| 1741 | 56,2 | 46,0 |
| 1742 | 56,3 | 45,9 |
| 1743 | 56,3 | 45,9 |
| 1744 | 56,2 | 44,6 |
| 1745 | 56,2 | 46,0 |
| 1746 | 56,4 | 46,2 |
| 1747 | 55,8 | m |
| 1748 | 55,5 | m |
| 1749 | 55,0 | m |
| 1750 | 54,1 | m |
| 1751 | 54,0 | m |
| 1752 | 53,3 | m |
| 1753 | 52,6 | m |
| 1754 | 51,8 | m |
| 1755 | 50,7 | m |
| 1756 | 49,9 | m |
| 1757 | 49,1 | m |
| 1758 | 47,7 | m |
| 1759 | 46,8 | m |
| 1760 | 45,7 | m |
| 1761 | 44,8 | m |
| 1762 | 43,9 | m |
| 1763 | 42,9 | m |
| 1764 | 41,5 | m |
| 1765 | 39,5 | m |
| 1766 | 36,7 | m |
| 1767 | 33,8 | m |
| 1768 | 31,0 | m |
| 1769 | 40,0 | 0,0 |
| 1770 | 49,1 | m |
| 1771 | 46,2 | m |
| 1772 | 43,1 | m |
| 1773 | 39,9 | m |
| 1774 | 36,6 | m |
| 1775 | 33,6 | m |
| 1776 | 30,5 | m |
| 1777 | 42,8 | 0,0 |
| 1778 | 55,2 | m |
| 1779 | 49,9 | m |
| 1780 | 44,0 | m |
| 1781 | 37,6 | m |
| 1782 | 47,2 | 0,0 |
| 1783 | 56,8 | m |
| 1784 | 47,5 | m |
| 1785 | 42,9 | m |
| 1786 | 31,6 | m |
| 1787 | 25,8 | m |
| 1788 | 19,9 | m |
| 1789 | 14,0 | m |
| 1790 | 8,1 | m |
| 1791 | 2,2 | m |
| 1792 | 0,0 | 0,0 |
| 1793 | 0,0 | 0,0 |
| 1794 | 0,0 | 0,0 |
| 1795 | 0,0 | 0,0 |
| 1796 | 0,0 | 0,0 |
| 1797 | 0,0 | 0,0 |
| 1798 | 0,0 | 0,0 |
| 1799 | 0,0 | 0,0 |
| 1800 | 0,0 | 0,0 |
| m = käyttö |

Aika

Normaali-nopeus

Normaali-vääntömomentti

s

prosenttia

prosenttia

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1009

45,4

m

1010

37,2

m

1011

26,3

m

1012

17,9

m

1013

16,2

1,9

1014

17,8

7,5

1015

25,2

18,0

1016

39,7

6,5

1017

38,6

0,0

1018

37,4

5,4

1019

43,4

9,7

1020

46,9

15,7

1021

52,5

13,1

1022

56,2

6,3

1023

44,0

0,0

1024

31,8

20,9

1025

38,7

36,3

1026

47,7

47,5

1027

54,5

22,0

1028

41,3

0,0

1029

28,1

26,8

1030

31,6

49,2

1031

34,5

39,5

1032

36,4

24,0

1033

36,7

m

1034

35,5

m

1035

33,8

m

1036

33,7

19,8

1037

35,3

35,1

1038

38,0

33,9

1039

40,1

34,5

1040

42,2

40,4

1041

45,2

44,0

1042

48,3

35,9

1043

50,1

29,6

1044

52,3

38,5

1045

55,3

57,7

1046

57,0

50,7

1047

57,7

25,2

1048

42,9

0,0

1049

28,2

15,7

1050

29,2

30,5

1051

31,1

52,6

1052

33,4

60,7

1053

35,0

61,4

1054

35,3

18,2

1055

35,2

14,9

1056

34,9

11,7

1057

34,5

12,9

1058

34,1

15,5

1059

33,5

m

1060

31,8

m

1061

30,1

m

1062

29,6

10,3

1063

30,0

26,5

1064

31,0

18,8

1065

31,5

26,5

1066

31,7

m

1067

31,5

m

1068

30,6

m

1069

30,0

m

1070

30,0

m

1071

29,4

m

1072

44,3

0,0

1073

59,2

m

1074

58,3

m

1075

57,1

m

1076

55,4

m

1077

53,5

m

1078

51,5

m

1079

49,7

m

1080

47,9

m

1081

46,4

m

1082

45,5

m

1083

45,2

m

1084

44,3

m

1085

43,6

m

1086

43,1

m

1087

42,5

25,6

1088

43,3

25,7

1089

46,3

24,0

1090

47,8

20,6

1091

47,2

3,8

1092

45,6

4,4

1093

44,6

4,1

1094

44,1

m

1095

42,9

m

1096

40,9

m

1097

39,2

m

1098

37,0

m

1099

35,1

2,0

1100

35,6

43,3

1101

38,7

47,6

1102

41,3

40,4

1103

42,6

45,7

1104

43,9

43,3

1105

46,9

41,2

1106

52,4

40,1

1107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1110

57,0

25,4

1111

56,8

25,3

1112

56,3

25,3

1113

55,6

25,2

1114

56,2

25,2

1115

58,0

12,4

1116

43,4

0,0

1117

28,8

26,2

1118

30,9

49,9

1119

32,3

40,5

1120

32,5

12,4

1121

32,4

12,2

1122

32,1

6,4

1123

31,0

12,4

1124

30,1

18,5

1125

30,4

35,6

1126

31,2

30,1

1127

31,5

30,8

1128

31,5

26,9

1129

31,7

33,9

1130

32,0

29,9

1131

32,1

m

1132

31,4

m

1133

30,3

m

1134

29,8

m

1135

44,3

0,0

1136

58,9

m

1137

52,1

m

1138

44,1

m

1139

51,7

0,0

1140

59,2

m

1141

47,2

m

1142

35,1

0,0

1143

23,1

m

1144

13,1

m

1145

5,0

m

1146

0,0

0,0

1147

0,0

0,0

1148

0,0

0,0

1149

0,0

0,0

1150

0,0

0,0

1151

0,0

0,0

1152

0,0

0,0

1153

0,0

0,0

1154

0,0

0,0

1155

0,0

0,0

1156

0,0

0,0

1157

0,0

0,0

1158

0,0

0,0

1159

0,0

0,0

1160

0,0

0,0

1161

0,0

0,0

1162

0,0

0,0

1163

0,0

0,0

1164

0,0

0,0

1165

0,0

0,0

1166

0,0

0,0

1167

0,0

0,0

1168

0,0

0,0

1169

0,0

0,0

1170

0,0

0,0

1171

0,0

0,0

1172

0,0

0,0

1173

0,0

0,0

1174

0,0

0,0

1175

0,0

0,0

1176

0,0

0,0

1177

0,0

0,0

1178

0,0

0,0

1179

0,0

0,0

1180

0,0

0,0

1181

0,0

0,0

1182

0,0

0,0

1183

0,0

0,0

1184

0,0

0,0

1185

0,0

0,0

1186

0,0

0,0

1187

0,0

0,0

1188

0,0

0,0

1189

0,0

0,0

1190

0,0

0,0

1191

0,0

0,0

1192

0,0

0,0

1193

0,0

0,0

1194

0,0

0,0

1195

0,0

0,0

1196

0,0

20,4

1197

12,6

41,2

1198

27,3

20,4

1199

40,4

7,6

1200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1215

44,9

42,5

1216

46,3

83,3

1217

46,8

74,1

1218

48,1

75,7

1219

50,5

75,8

1220

53,6

76,7

1221

56,9

77,1

1222

60,2

78,7

1223

63,7

78,0

1224

67,2

79,6

1225

70,7

80,9

1226

74,1

81,1

1227

77,5

83,6

1228

80,8

85,6

1229

84,1

81,6

1230

87,4

88,3

1231

90,5

91,9

1232

93,5

94,1

1233

96,8

96,6

1234

100,0

m

1235

96,0

m

1236

81,9

m

1237

68,1

m

1238

58,1

84,7

1239

58,5

85,4

1240

59,5

85,6

1241

61,0

86,6

1242

62,6

86,8

1243

64,1

87,6

1244

65,4

87,5

1245

66,7

87,8

1246

68,1

43,5

1247

55,2

0,0

1248

42,3

37,2

1249

43,0

73,6

1250

43,5

65,1

1251

43,8

53,1

1252

43,9

54,6

1253

43,9

41,2

1254

43,8

34,8

1255

43,6

30,3

1256

43,3

21,9

1257

42,8

19,9

1258

42,3

m

1259

41,4

m

1260

40,2

m

1261

38,7

m

1262

37,1

m

1263

35,6

m

1264

34,2

m

1265

32,9

m

1266

31,8

m

1267

30,7

m

1268

29,6

m

1269

40,4

0,0

1270

51,2

m

1271

49,6

m

1272

48,0

m

1273

46,4

m

1274

45,0

m

1275

43,6

m

1276

42,3

m

1277

41,0

m

1278

39,6

m

1279

38,3

m

1280

37,1

m

1281

35,9

m

1282

34,6

m

1283

33,0

m

1284

31,1

m

1285

29,2

m

1286

43,3

0,0

1287

57,4

32,8

1288

59,9

65,4

1289

61,9

76,1

1290

65,6

73,7

1291

69,9

79,3

1292

74,1

81,3

1293

78,3

83,2

1294

82,6

86,0

1295

87,0

89,5

1296

91,2

90,8

1297

95,3

45,9

1298

81,0

0,0

1299

66,6

38,2

1300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1303

70,0

85,2

1304

71,6

85,9

1305

73,3

86,2

1306

74,8

86,5

1307

76,3

42,9

1308

63,3

0,0

1309

50,4

21,2

1310

50,6

42,3

1311

50,6

53,7

1312

50,4

90,1

1313

50,5

97,1

1314

51,0

100,0

1315

51,9

100,0

1316

52,6

100,0

1317

52,8

32,4

1318

47,7

0,0

1319

42,6

27,4

1320

42,1

53,5

1321

41,8

44,5

1322

41,4

41,1

1323

41,0

21,0

1324

40,3

0,0

1325

39,3

1,0

1326

38,3

15,2

1327

37,6

57,8

1328

37,3

73,2

1329

37,3

59,8

1330

37,4

52,2

1331

37,4

16,9

1332

37,1

34,3

1333

36,7

51,9

1334

36,2

25,3

1335

35,6

m

1336

34,6

m

1337

33,2

m

1338

31,6

m

1339

30,1

m

1340

28,8

m

1341

28,0

29,5

1342

28,6

100,0

1343

28,8

97,3

1344

28,8

73,4

1345

29,6

56,9

1346

30,3

91,7

1347

31,0

90,5

1348

31,8

81,7

1349

32,6

79,5

1350

33,5

86,9

1351

34,6

100,0

1352

35,6

78,7

1353

36,4

50,5

1354

37,0

57,0

1355

37,3

69,1

1356

37,6

49,5

1357

37,8

44,4

1358

37,8

43,4

1359

37,8

34,8

1360

37,6

24,0

1361

37,2

m

1362

36,3

m

1363

35,1

m

1364

33,7

m

1365

32,4

m

1366

31,1

m

1367

29,9

m

1368

28,7

m

1369

29,0

58,6

1370

29,7

88,5

1371

31,0

86,3

1372

31,8

43,4

1373

31,7

m

1374

29,9

m

1375

40,2

0,0

1376

50,4

m

1377

47,9

m

1378

45,0

m

1379

43,0

m

1380

40,6

m

1381

55,5

0,0

1382

70,4

41,7

1383

73,4

83,2

1384

74,0

83,7

1385

74,9

41,7

1386

60,0

0,0

1387

45,1

41,6

1388

47,7

84,2

1389

50,4

50,2

1390

53,0

26,1

1391

59,5

0,0

1392

66,2

38,4

1393

66,4

76,7

1394

67,6

100,0

1395

68,4

76,6

1396

68,2

47,2

1397

69,0

81,4

1398

69,7

40,6

1399

54,7

0,0

1400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1402

36,7

59,4

1403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1405

36,8

100,0

1406

36,4

100,0

1407

36,3

79,7

1408

36,7

49,5

1409

36,6

39,3

1410

37,3

62,8

1411

38,1

73,4

1412

39,0

72,9

1413

40,2

72,0

1414

41,5

71,2

1415

42,9

77,3

1416

44,4

76,6

1417

45,4

43,1

1418

45,3

53,9

1419

45,1

64,8

1420

46,5

74,2

1421

47,7

75,2

1422

48,1

75,5

1423

48,6

75,8

1424

48,9

76,3

1425

49,9

75,5

1426

50,4

75,2

1427

51,1

74,6

1428

51,9

75,0

1429

52,7

37,2

1430

41,6

0,0

1431

30,4

36,6

1432

30,5

73,2

1433

30,3

81,6

1434

30,4

89,3

1435

31,5

90,4

1436

32,7

88,5

1437

33,7

97,2

1438

35,2

99,7

1439

36,3

98,8

1440

37,7

100,0

1441

39,2

100,0

1442

40,9

100,0

1443

42,4

99,5

1444

43,8

98,7

1445

45,4

97,3

1446

47,0

96,6

1447

47,8

96,2

1448

48,8

96,3

1449

50,5

95,1

1450

51,0

95,9

1451

52,0

94,3

1452

52,6

94,6

1453

53,0

65,5

1454

53,2

0,0

1455

53,2

m

1456

52,6

m

1457

52,1

m

1458

51,8

m

1459

51,3

m

1460

50,7

m

1461

50,7

m

1462

49,8

m

1463

49,4

m

1464

49,3

m

1465

49,1

m

1466

49,1

m

1467

49,1

8,3

1468

48,9

16,8

1469

48,8

21,3

1470

49,1

22,1

1471

49,4

26,3

1472

49,8

39,2

1473

50,4

83,4

1474

51,4

90,6

1475

52,3

93,8

1476

53,3

94,0

1477

54,2

94,1

1478

54,9

94,3

1479

55,7

94,6

1480

56,1

94,9

1481

56,3

86,2

1482

56,2

64,1

1483

56,0

46,1

1484

56,2

33,4

1485

56,5

23,6

1486

56,3

18,6

1487

55,7

16,2

1488

56,0

15,9

1489

55,9

21,8

1490

55,8

20,9

1491

55,4

18,4

1492

55,7

25,1

1493

56,0

27,7

1494

55,8

22,4

1495

56,1

20,0

1496

55,7

17,4

1497

55,9

20,9

1498

56,0

22,9

1499

56,0

21,1

1500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1523

47,2

m

1524

47,8

m

1525

48,2

0,0

1526

48,8

23,0

1527

49,1

67,9

1528

49,4

73,7

1529

49,8

75,0

1530

50,4

75,8

1531

51,4

73,9

1532

52,3

72,2

1533

53,3

71,2

1534

54,6

71,2

1535

55,4

68,7

1536

56,7

67,0

1537

57,2

64,6

1538

57,3

61,9

1539

57,0

59,5

1540

56,7

57,0

1541

56,7

69,8

1542

56,8

58,5

1543

56,8

47,2

1544

57,0

38,5

1545

57,0

32,8

1546

56,8

30,2

1547

57,0

27,0

1548

56,9

26,2

1549

56,7

26,2

1550

57,0

26,6

1551

56,7

27,8

1552

56,7

29,7

1553

56,8

32,1

1554

56,5

34,9

1555

56,6

34,9

1556

56,3

35,8

1557

56,6

36,6

1558

56,2

37,6

1559

56,6

38,2

1560

56,2

37,9

1561

56,6

37,5

1562

56,4

36,7

1563

56,5

34,8

1564

56,5

35,8

1565

56,5

36,2

1566

56,5

36,7

1567

56,7

37,8

1568

56,7

37,8

1569

56,6

36,6

1570

56,8

36,1

1571

56,5

36,8

1572

56,9

35,9

1573

56,7

35,0

1574

56,5

36,0

1575

56,4

36,5

1576

56,5

38,0

1577

56,5

39,9

1578

56,4

42,1

1579

56,5

47,0

1580

56,4

48,0

1581

56,1

49,1

1582

56,4

48,9

1583

56,4

48,2

1584

56,5

48,3

1585

56,5

47,9

1586

56,6

46,8

1587

56,6

46,2

1588

56,5

44,4

1589

56,8

42,9

1590

56,5

42,8

1591

56,7

43,2

1592

56,5

42,8

1593

56,9

42,2

1594

56,5

43,1

1595

56,5

42,9

1596

56,7

42,7

1597

56,6

41,5

1598

56,9

41,8

1599

56,6

41,9

1600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1606

56,5

42,0

1607

56,7

42,1

1608

56,4

41,9

1609

56,7

42,9

1610

56,7

41,8

1611

56,7

41,9

1612

56,8

42,0

1613

56,7

41,5

1614

56,6

41,9

1615

56,8

41,6

1616

56,6

41,6

1617

56,9

42,0

1618

56,7

40,7

1619

56,7

39,3

1620

56,5

41,4

1621

56,4

44,9

1622

56,8

45,2

1623

56,6

43,6

1624

56,8

42,2

1625

56,5

42,3

1626

56,5

44,4

1627

56,9

45,1

1628

56,4

45,0

1629

56,7

46,3

1630

56,7

45,5

1631

56,8

45,0

1632

56,7

44,9

1633

56,6

45,2

1634

56,8

46,0

1635

56,5

46,6

1636

56,6

48,3

1637

56,4

48,6

1638

56,6

50,3

1639

56,3

51,9

1640

56,5

54,1

1641

56,3

54,9

1642

56,4

55,0

1643

56,4

56,2

1644

56,2

58,6

1645

56,2

59,1

1646

56,2

62,5

1647

56,4

62,8

1648

56,0

64,7

1649

56,4

65,6

1650

56,2

67,7

1651

55,9

68,9

1652

56,1

68,9

1653

55,8

69,5

1654

56,0

69,8

1655

56,2

69,3

1656

56,2

69,8

1657

56,4

69,2

1658

56,3

68,7

1659

56,2

69,4

1660

56,2

69,5

1661

56,2

70,0

1662

56,4

69,7

1663

56,2

70,2

1664

56,4

70,5

1665

56,1

70,5

1666

56,5

69,7

1667

56,2

69,3

1668

56,5

70,9

1669

56,4

70,8

1670

56,3

71,1

1671

56,4

71,0

1672

56,7

68,6

1673

56,8

68,6

1674

56,6

68,0

1675

56,8

65,1

1676

56,9

60,9

1677

57,1

57,4

1678

57,1

54,3

1679

57,0

48,6

1680

57,4

44,1

1681

57,4

40,2

1682

57,6

36,9

1683

57,5

34,2

1684

57,4

31,1

1685

57,5

25,9

1686

57,5

20,7

1687

57,6

16,4

1688

57,6

12,4

1689

57,6

8,9

1690

57,5

8,0

1691

57,5

5,8

1692

57,3

5,8

1693

57,6

5,5

1694

57,3

4,5

1695

57,2

3,2

1696

57,2

3,1

1697

57,3

4,9

1698

57,3

4,2

1699

56,9

5,5

1700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1705

56,7

5,7

1706

56,8

5,8

1707

57,0

6,1

1708

56,7

5,9

1709

57,0

6,6

1710

56,9

6,4

1711

56,7

6,7

1712

56,9

6,9

1713

56,8

5,6

1714

56,6

5,1

1715

56,6

6,5

1716

56,5

10,0

1717

56,6

12,4

1718

56,5

14,5

1719

56,6

16,3

1720

56,3

18,1

1721

56,6

20,7

1722

56,1

22,6

1723

56,3

25,8

1724

56,4

27,7

1725

56,0

29,7

1726

56,1

32,6

1727

55,9

34,9

1728

55,9

36,4

1729

56,0

39,2

1730

55,9

41,4

1731

55,5

44,2

1732

55,9

46,4

1733

55,8

48,3

1734

55,6

49,1

1735

55,8

49,3

1736

55,9

47,7

1737

55,9

47,4

1738

55,8

46,9

1739

56,1

46,8

1740

56,1

45,8

1741

56,2

46,0

1742

56,3

45,9

1743

56,3

45,9

1744

56,2

44,6

1745

56,2

46,0

1746

56,4

46,2

1747

55,8

m

1748

55,5

m

1749

55,0

m

1750

54,1

m

1751

54,0

m

1752

53,3

m

1753

52,6

m

1754

51,8

m

1755

50,7

m

1756

49,9

m

1757

49,1

m

1758

47,7

m

1759

46,8

m

1760

45,7

m

1761

44,8

m

1762

43,9

m

1763

42,9

m

1764

41,5

m

1765

39,5

m

1766

36,7

m

1767

33,8

m

1768

31,0

m

1769

40,0

0,0

1770

49,1

m

1771

46,2

m

1772

43,1

m

1773

39,9

m

1774

36,6

m

1775

33,6

m

1776

30,5

m

1777

42,8

0,0

1778

55,2

m

1779

49,9

m

1780

44,0

m

1781

37,6

m

1782

47,2

0,0

1783

56,8

m

1784

47,5

m

1785

42,9

m

1786

31,6

m

1787

25,8

m

1788

19,9

m

1789

14,0

m

1790

8,1

m

1791

2,2

m

1792

0,0

0,0

1793

0,0

0,0

1794

0,0

0,0

1795

0,0

0,0

1796

0,0

0,0

1797

0,0

0,0

1798

0,0

0,0

1799

0,0

0,0

1800

0,0

0,0

m = käyttö

LISÄYS 2

DIESELVERTAILUPOLTTOAINE

| Muuttuja | Yksikkö | Raja-arvot (12) | Testimenetelmä (16) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vähintään | Enintään |
| Setaaniluku | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Tiheys 15 °C:ssa | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Tislaus: | | | | |
| — | 50 %:n piste |

Muuttuja

Yksikkö

Raja-arvot (12)

Testimenetelmä (16)

Vähintään

Enintään

Setaaniluku

52

54

ISO 5165

Tiheys 15 °C:ssa

kg/m3

833

837

ISO 3675

Tislaus:

—

50 %:n piste

°C

245

ISO 3405

| — | 95 %:n piste |
| --- | --- |

—

95 %:n piste

°C

345

350

| — | lopullinen kiehumispiste |
| --- | --- |

—

lopullinen kiehumispiste

°C

370

Leimahduspiste

°C

55

ISO 2719

Suodatettavuuden rajalämpötila

°C

–5

EN 116

Kinemaattinen viskositeetti 40 °C:ssa

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Polysykliset aromaattiset hiilivedyt

prosenttia m/m

2,0

6,0

EN 12916

Conradson-hiiltojäännös (10 % pohjasta)

prosenttia m/m

0,2

ISO 10370

Tuhkapitoisuus

prosenttia m/m

0,01

EN-ISO 6245

Vesipitoisuus

prosenttia m/m

0,02

EN-ISO 12937

Rikkipitoisuus

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Kuparikorroosio 50 °C:ssa

1

EN-ISO 2160

Voitelevuus (HFRR 60 °C:ssa)

μm

400

CEC F-06-A-96

Neutralointiluku

mg KOH/g

0,02

Hapetusstabiilisuus @ 110 °C (13)
   (14)

h

20

EN 14112

FAME (15)

prosenttia v/v

4,5

5,5

EN 14078

LISÄYS 3

MITTAUSLAITTEISTO

Tässä liitteessä esitetään näytteenotto- ja analysointijärjestelmien perusvaatimukset ja yleiset kuvaukset kaasu- ja hiukkaspäästöjen mittauksen osalta. Koska erilaiset kokoonpanot voivat tuottaa vastaavia tuloksia, käytettävän laitteiston ei tarvitse olla täysin tämän lisäyksen kuvien mukainen. Lisätietojen tuottamiseen sekä järjestelmien toimintojen koordinointiin voi käyttää lisäosia, esimerkiksi mittalaitteita, venttiilejä, solenoideja, pumppuja, virtausmittareita ja katkaisimia. Jos joitakin osia ei joissakin järjestelmissä tarvita tarkkuuden varmistamiseen, ne voidaan jättää pois, jos se on hyvän teknisen käytännön mukaista.

A.3.1.1   Analysointijärjestelmät

A.3.1.2   Analysointijärjestelmän kuvaus

Seuraavassa on kuvattu raakapakokaasun (kuva 9) tai laimennetun pakokaasun (kuva 10) kaasupäästöjen analysointijärjestelmä, joka perustuu

| a) | HFID- tai FID-analysaattorin käyttöön hiilivetyjen mittaamisessa, |
| --- | --- |

a)

HFID- tai FID-analysaattorin käyttöön hiilivetyjen mittaamisessa,

| b) | NDIR-analysaattoreiden käyttöön hiilimonoksidin ja hiilidioksidin mittaamisessa, |
| --- | --- |

b)

NDIR-analysaattoreiden käyttöön hiilimonoksidin ja hiilidioksidin mittaamisessa,

| c) | HCLD- tai CLD-analysaattorin käyttöön typen oksidien mittaamisessa. |
| --- | --- |

c)

HCLD- tai CLD-analysaattorin käyttöön typen oksidien mittaamisessa.

Kaikkien tutkittavien komponenttien näyte on otettava yhdellä näytteenottimella ja jaettava sisäisesti eri analysaattoreihin. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää kahta lähekkäin sijaitsevaa näytteenotinta. Pakokaasun komponenttien (mukaan lukien vesi ja rikkihappo) tahaton kondensoituminen analysointijärjestelmän laitteisiin missä tahansa pisteessä on estettävä.

Image

Image

A.3.1.3   Kuvien 9 ja 10 osat:

| EP | Pakoputki |
| --- | --- |
| SP1 | Raakapakokaasun näytteenotin (ainoastaan kuva 9) |

EP

Pakoputki

SP1

Raakapakokaasun näytteenotin (ainoastaan kuva 9)

Päästä suljettu, monireikäinen ja suora ruostumattomasta teräksestä valmistettu näytteenotin on suositeltava. Sisähalkaisija ei saa olla näytteenottolinjan sisähalkaisijaa suurempi. Näytteenottimen seinämän paksuus saa olla enintään 1 mm. Näytteenottimessa on oltava vähintään kolme reikää kolmessa eri säteittäisessä tasossa näytteiden ottamiseksi lähes samasta virtauksesta. Näytteenottimen on peitettävä vähintään 80 prosenttia pakoputken halkaisijasta. Näytteenottoon voidaan käyttää yhtä tai kahta näytteenotinta.

| SP2 | Laimennetun pakokaasun HC-näytteenotin (ainoastaan kuva 10) |
| --- | --- |

SP2

Laimennetun pakokaasun HC-näytteenotin (ainoastaan kuva 10)

Näytteenottimen on

| a) | muodostettava lämmitetyn näytteenottolinjan HSL1 alkuosa 254–762 millimetrin pituudelta, |
| --- | --- |

a)

muodostettava lämmitetyn näytteenottolinjan HSL1 alkuosa 254–762 millimetrin pituudelta,

| b) | oltava sisähalkaisijaltaan vähintään 5 mm:n suuruinen, |
| --- | --- |

b)

oltava sisähalkaisijaltaan vähintään 5 mm:n suuruinen,

| c) | oltava asennettu laimennustunnelin DT (kuva 15) kohtaan, jossa laimennin ja pakokaasu ovat sekoittuneet hyvin (noin 10 tunnelin halkaisijan mittaa virtaussuuntaan kohdasta, jossa pakokaasu tulee laimennustunneliin), |
| --- | --- |

c)

oltava asennettu laimennustunnelin DT (kuva 15) kohtaan, jossa laimennin ja pakokaasu ovat sekoittuneet hyvin (noin 10 tunnelin halkaisijan mittaa virtaussuuntaan kohdasta, jossa pakokaasu tulee laimennustunneliin),

| d) | oltava (säteittäisesti) riittävän kaukana muista näytteenottimista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi, |
| --- | --- |

d)

oltava (säteittäisesti) riittävän kaukana muista näytteenottimista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi,

| e) | oltava lämmitetty siten, että kaasun lämpötila näytteenottimen poistoaukolla on 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) tai 385 K ±10 K (112 °C ±10 °C) kipinäsytytysmoottoreiden osalta, |
| --- | --- |

e)

oltava lämmitetty siten, että kaasun lämpötila näytteenottimen poistoaukolla on 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) tai 385 K ±10 K (112 °C ±10 °C) kipinäsytytysmoottoreiden osalta,

| f) | oltava lämmittämätön FID-mittauksessa (kylmä). |
| --- | --- |

f)

oltava lämmittämätön FID-mittauksessa (kylmä).

| SP3 | Laimennetun pakokaasun CO-, CO2- ja NOx-näytteenotin (vain kuva 10) |
| --- | --- |

SP3

Laimennetun pakokaasun CO-, CO2- ja NOx-näytteenotin (vain kuva 10)

Näytteenottimen on oltava

| a) | samassa tasossa kuin SP2, |
| --- | --- |

a)

samassa tasossa kuin SP2,

| b) | (säteittäisesti) riittävän kaukana muista näytteenottimista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi, |
| --- | --- |

b)

(säteittäisesti) riittävän kaukana muista näytteenottimista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten vaikutusten välttämiseksi,

| c) | lämmitetty ja eristetty koko pituudeltaan vähimmäislämpötilaan 328 K (55 °C) veden kondensoitumisen estämiseksi. |
| --- | --- |

c)

lämmitetty ja eristetty koko pituudeltaan vähimmäislämpötilaan 328 K (55 °C) veden kondensoitumisen estämiseksi.

| HF1 | Lämmitetty esisuodatin (valinnainen) |
| --- | --- |

HF1

Lämmitetty esisuodatin (valinnainen)

Lämpötilan on oltava sama kuin pisteessä HSL1.

| HF2 | Lämmitetty suodatin |
| --- | --- |

HF2

Lämmitetty suodatin

Suodattimen on poistettava kaasunäytteestä kaikki kiinteät hiukkaset ennen analysaattoria. Lämpötilan on oltava sama kuin pisteessä HSL1. Suodatin on vaihdettava tarvittaessa.

| HSL1 | Lämmitetty näytteenottolinja |
| --- | --- |

HSL1

Lämmitetty näytteenottolinja

Näytteenottolinjasta otetaan kaasunäyte yhdellä näytteenottimella jakopisteisiin ja hiilivetyanalysaattoriin.

Näytteenottolinjan

| a) | sisähalkaisijan on oltava vähintään 4 millimetriä ja enintään 13,5 millimetriä, |
| --- | --- |

a)

sisähalkaisijan on oltava vähintään 4 millimetriä ja enintään 13,5 millimetriä,

| b) | on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE), |
| --- | --- |

b)

on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE),

| c) | on pidettävä seinämä lämpötilassa 463 K ±10 K (190 °C ± 10 °C) mitattuna kustakin erikseen säädetystä lämmitetystä osasta, jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on enintään 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

c)

on pidettävä seinämä lämpötilassa 463 K ±10 K (190 °C ± 10 °C) mitattuna kustakin erikseen säädetystä lämmitetystä osasta, jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on enintään 463 K (190 °C),

| d) | seinämän lämpötilan on oltava yli 453 K (180 °C), jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on yli 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

d)

seinämän lämpötilan on oltava yli 453 K (180 °C), jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on yli 463 K (190 °C),

| e) | kaasun lämpötilan on oltava 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) välittömästi ennen lämmitettyä suodatinta HF2 ja HFID-anturia. |
| --- | --- |

e)

kaasun lämpötilan on oltava 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) välittömästi ennen lämmitettyä suodatinta HF2 ja HFID-anturia.

| HSL2 | Lämmitetty NOx-näytteenottolinja |
| --- | --- |

HSL2

Lämmitetty NOx-näytteenottolinja

Näytteenottolinjan

| a) | seinämän lämpötila pidetään välillä 328–473 K (55–200 °C) muuntimeen asti kuivamittauksessa ja analysaattoriin asti märkämittauksessa, |
| --- | --- |

a)

seinämän lämpötila pidetään välillä 328–473 K (55–200 °C) muuntimeen asti kuivamittauksessa ja analysaattoriin asti märkämittauksessa,

| b) | on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE). |
| --- | --- |

b)

on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE).

| HP | Lämmitetty näytteenottopumppu |
| --- | --- |

HP

Lämmitetty näytteenottopumppu

Pumppu on lämmitettävä samaan lämpötilaan kuin HSL.

| SL | CO- ja CO2-näytteenottolinja |
| --- | --- |

SL

CO- ja CO2-näytteenottolinja

Näytteenottolinjan on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE). Se voi olla lämmitetty tai lämmittämätön.

| HC | HFID-analysaattori |
| --- | --- |

HC

HFID-analysaattori

Lämmitetty liekki-ionianalysaattori (HFID) tai liekki-ionianalysaattori (FID) hiilivetyjen määrittämiseksi. HFID:n lämpötila on pidettävä välillä 453 K–473 K (180 °C–200 °C).

| CO, CO2 | NDIR-analysaattori |
| --- | --- |

CO, CO2

NDIR-analysaattori

NDIR-analysaattorit hiilimonoksidin ja hiilidioksidin määrittämistä varten (valinnainen hiukkasmittauksen laimennussuhteen määrittämistä varten).

| NOx | CLD-analysaattori tai NDUV-analysaattori |
| --- | --- |

NOx

CLD-analysaattori tai NDUV-analysaattori

CLD- tai HCLD- tai NDUV-analysaattori typen oksidien määrittämistä varten. Jos HCLD-analysaattoria käytetään, sen lämpötila on pidettävä välillä 328 K–473 K (55 °C–200 °C).

| B | Näytteen kuivain (valinnainen NO-mittauksessa) |
| --- | --- |

B

Näytteen kuivain (valinnainen NO-mittauksessa)

Veden jäähdyttämistä ja pakokaasunäytteestä lauhduttamista varten. Tämä on valinnainen, jos vesihöyry ei häiritse analysaattoria 9.3.9.2.2 kohdan mukaisesti. Jos vesi poistetaan kondensoimalla, näytekaasun lämpötilaa tai kastepistettä on tarkkailtava joko vesiloukussa tai siitä virtaussuuntaan. Näytekaasun lämpötila tai kastepiste ei saa ylittää lämpötilaa 280 K (7 °C). Näytteestä ei saa poistaa vettä kemiallisten kuivaimien avulla.

| BK | Taustapussi (valinnainen, ainoastaan kuva 10) |
| --- | --- |

BK

Taustapussi (valinnainen, ainoastaan kuva 10)

Taustapitoisuuksien mittaamista varten.

| BG | Näytepussi (valinnainen, ainoastaan kuva 10) |
| --- | --- |

BG

Näytepussi (valinnainen, ainoastaan kuva 10)

Näytepitoisuuksien mittaamista varten.

A.3.1.4   Metaanierotin-menetelmä (NMC)

Erotin hapettaa metaania (CH4) lukuun ottamatta kaikki hiilivedyt hiilidioksidiksi (CO2) ja vedeksi, joten kun näyte on johdettu NMC:n läpi, HFID-analysaattori havaitsee ainoastaan metaanin. Tavanomaisen HC-näytteenottolinjan (ks. kuvat 9 ja 10) lisäksi voidaan asentaa toinen HC-näytteenottolinja, joka on varustettu erottimella kuvan 11 mukaisesti. Näin voidaan mitata samanaikaisesti HC:t, CH4 ja NMHC.

Erottimen CH4- ja C2H6-katalysointiominaisuudet pakokaasuvirran olosuhteita vastaavassa vesipitoisuudessa lämpötilassa 600 K (327 °C) tai sen yläpuolella on selvitettävä ennen testauksia. Näytteeksi otetun pakokaasuvirran kastepiste ja O2-taso on tunnettava. FID-analysaattorin suhteellinen CH4- ja C2H6-vaste määritetään 9.3.8 kohdan mukaisesti.

Image

A.3.1.5   Kuvan 11 osat:

| NMC | Metaanierotin |
| --- | --- |

NMC

Metaanierotin

Kaikkien muiden hiilivetyjen kuin metaanin hapettamista varten

HC

Lämmitetty liekki-ionisaatioanalysaattori (HFID) tai liekki-ionianalysaattori (FID) hiilivety- ja metaanipitoisuuden mittaamiseen. HFID:n lämpötila on pidettävä välillä 453 K–473 K (180 °C–200 °C).

| V1 | Valitsinventtiili |
| --- | --- |

V1

Valitsinventtiili

Nollakaasun tai vertailukaasun virran valitsemista varten

| R | Paineen säädin |
| --- | --- |

R

Paineen säädin

Näytteenottolinjan paineen ja HFID:n virtauksen säätämistä varten

A.3.2   Laimennus ja hiukkasten näytteenottojärjestelmä

A.3.2.1   Osavirtausjärjestelmän kuvaus

Tässä esitetään laimennusjärjestelmä, joka perustuu pakokaasuvirran osan laimentamiseen. Pakokaasuvirran jakaminen ja sitä seuraava laimennusprosessi voidaan toteuttaa erilaisilla laimennusjärjestelmätyypeillä. Hiukkasten keräämistä varten hiukkasten keräilyjärjestelmään johdetaan joko laimennettu pakokaasu kokonaisuudessaan tai ainoastaan osa siitä. Ensimmäinen menetelmä on kokonaisnäytteenottomenetelmä, jälkimmäinen jakeittainen näytteenottomenetelmä. Laimennussuhteen laskeminen riippuu käytetystä järjestelmätyypistä.

Kuvan 12 mukaisessa kokonaisnäytteenottojärjestelmässä raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta. Tunnelin läpi kulkevaa kokonaisvirtaa säädetään virtauksen ohjaimella FC2 ja hiukkasnäytteenottojärjestelmän näytteenottopumpulla P (ks. kuva 16). Laimennusilmavirtaa ohjataan virtauksen ohjaimella FC1, joka voi käyttää qm

  ew- tai qm

  aw- ja qm

  f-arvoja komentosignaaleina haluttua pakokaasun jakoa varten. Näytteen virta DT:hen on kokonaisvirran ja laimennusilmavirran välinen ero. Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1, ja kokonaisvirtaus hiukkasnäytteenottojärjestelmän virtauksen mittauslaitteella FM3 (ks. kuva 16). Laimennussuhde lasketaan näistä kahdesta virtausnopeudesta.

Image

Kuvan 13 mukaisessa jakeittain tapahtuvassa näytteenottojärjestelmässä raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen (SP) ja siirtoputken (TT) kautta. Kokonaisvirtausta tunnelin kautta säädetään virtauksen ohjaimella FC1, joka on liitetty joko laimennusilmavirtaan tai tunnelin kokonaisvirtauksen imupuhaltimeen. Virtauksen ohjain FC1 voi käyttää qm

  ew- tai qm

  aw- ja qm

  f-arvoja komentosignaaleina haluttua pakokaasun jakoa varten. Näytteen virta DT:hen on kokonaisvirran ja laimennusilmavirran välinen ero. Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1 ja kokonaisvirta virtauksen mittauslaitteella FM2. Laimennussuhde lasketaan näistä kahdesta virtausnopeudesta. Hiukkasnäyte otetaan DT:stä hiukkasten näytteenottojärjestelmällä (ks. kuva 16).

Image

A.3.2.2   Kuvien 12 ja 13 osat:

| EP | Pakoputki |
| --- | --- |

EP

Pakoputki

Pakoputki voi olla eristetty. Pakoputken lämpöinertian vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän. Joustavien osien käyttö on rajoitettava osiin, joiden pituuden ja halkaisijan välinen suhde on 12 tai sitä pienempi. Mutkat minimoidaan inertiakerrostumisen vähentämiseksi. Jos järjestelmään kuuluu testialustan äänenvaimennin, äänenvaimennin voi myös olla eristetty. On suositeltavaa käyttää suoraa putkea kuuden putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaa vastaan ja kolmen putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaan.

| SP | Näytteenotin |
| --- | --- |

SP

Näytteenotin

Näytteenottimen on oltava jokin seuraavista:

| (a) | avoin putki virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla |
| --- | --- |

(a)

avoin putki virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla

| b) | avoin putki virtaussuuntaan pakoputken keskiviivan kohdalla |
| --- | --- |

b)

avoin putki virtaussuuntaan pakoputken keskiviivan kohdalla

| c) | monireikäinen näytteenotin, kuten SP1 kohdassa A.3.1.3 |
| --- | --- |

c)

monireikäinen näytteenotin, kuten SP1 kohdassa A.3.1.3

| (d) | kannellinen näytteenotin, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla, kuten kuvassa 14 esitetään. |
| --- | --- |

(d)

kannellinen näytteenotin, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla, kuten kuvassa 14 esitetään.

Näytteenottimen kärjen sisähalkaisijan on oltava vähintään 4 mm. Pakoputken ja näytteenottimen halkaisijoiden suhteen on oltava vähintään 4.

Kun käytetään tyypin a) näytteenotinta, välittömästi virtaussuunnassa suodattimenpitimen etupuolelle on asennettava inertiaan perustuva esiluokituslaite (sykloni tai iskuelementti), jonka 50 prosentin luokituskoko on välillä 2,5–10 μm.

Image

| TT | Pakokaasun siirtoputki |
| --- | --- |

TT

Pakokaasun siirtoputki

Siirtoputken on oltava mahdollisimman lyhyt,

| a) | pituudeltaan enintään 0,26 m, jos se on eristetty 80 prosentilta kokonaispituudestaan, joka on mitattu näytteenottimen lopusta laimennusvaiheeseen
  tai |
| --- | --- |

a)

pituudeltaan enintään 0,26 m, jos se on eristetty 80 prosentilta kokonaispituudestaan, joka on mitattu näytteenottimen lopusta laimennusvaiheeseen

tai

| b) | pituudeltaan enintään 1 m, jos se on lämmitetty yli 150 °C:een 90 prosentilta kokonaispituudestaan, joka on mitattu näytteenottimen lopusta laimennusvaiheeseen. |
| --- | --- |

b)

pituudeltaan enintään 1 m, jos se on lämmitetty yli 150 °C:een 90 prosentilta kokonaispituudestaan, joka on mitattu näytteenottimen lopusta laimennusvaiheeseen.

Siirtoputken läpimitan on oltava vähintään sama kuin näytteenottimen läpimitta mutta enintään 25 mm, ja sen ulostulon on oltava laimennustunnelin keskilinjalla ja osoitettava virtaussuuntaan.

Kohdan a osalta eristys on tehtävä aineella, jonka suurin lämmönjohtavuus on 0,05 W/mK, säteittäissuuntaisen eristyksen paksuuden vastatessa näytteenottimen halkaisijaa.

| FC1 | Virtauksen ohjain |
| --- | --- |

FC1

Virtauksen ohjain

Virtauksen ohjainta voidaan käyttää ohjaamaan painepuhaltimen PB ja/tai imupuhaltimen SB laimennusilmavirtausta. Se voidaan kytkeä 8.4.1 kohdassa määritettyihin pakovirta-anturin signaaleihin. Virtauksen ohjain voidaan asentaa asianomaisen puhaltimen etu- tai takapuolelle. Kun käytetään paineilmasyöttöä, FC1 ohjaa suoraan ilmavirtaa.

| FM1 | Virtauksen mittauslaite |
| --- | --- |

FM1

Virtauksen mittauslaite

Kaasumittari tai muu virtausmittausvälineistö laimennusilmavirran mittaamista varten. FM1 on valinnainen, jos painepuhallin PB on kalibroitu mittaamaan virtausta.

| DAF | Laimentimen suodatin |
| --- | --- |

DAF

Laimentimen suodatin

Laimennin (ulkoilma, synteettinen ilma tai typpi) suodatetaan suurtehosuodattimella (HEPA), jonka alkukeräystehokkuus on vähintään 99,97 prosenttia standardin EN 1822-1 (suodatinluokka H14 tai parempi), ASTM F 1471-93 tai muun vastaavan standardin mukaisesti.

| FM2 | Virtauksen mittauslaite (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13) |
| --- | --- |

FM2

Virtauksen mittauslaite (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13)

Kaasumittari tai muu virtausmittausvälineistö laimennetun pakokaasuvirran mittaamista varten. FM2 on valinnainen, jos imupuhallin SB on kalibroitu mittaamaan virtausta.

| PB | Painepuhallin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13) |
| --- | --- |

PB

Painepuhallin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13)

PB voidaan liittää virtauksen ohjaimeen FC1 tai FC2 laimennusilman virtauksen säätämistä varten. PB:tä ei tarvita käytettäessä läppäventtiiliä. PB:tä voidaan käyttää mittaamaan laimennusilmavirtaa, jos se on kalibroitu.

| SB | Imupuhallin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13) |
| --- | --- |

SB

Imupuhallin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13)

SB:tä voidaan käyttää mittaamaan laimennettua pakokaasuvirtaa, jos se on kalibroitu.

| DT | Laimennustunneli (osavirtaus) |
| --- | --- |

DT

Laimennustunneli (osavirtaus)

Laimennustunnelin

| a) | on oltava riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennin sekoittuvat täydellisesti pyörrevirtausolosuhteissa (Reynoldsin luku Re suurempi kuin 4 000, kun Re perustuu laimennustunnelin sisähalkaisijaan) jakeittain tapahtuvassa näytteenottojärjestelmässä, eli täydellistä sekoittumista ei vaadita kokonaisnäytteenottojärjestelmässä; |
| --- | --- |

a)

on oltava riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennin sekoittuvat täydellisesti pyörrevirtausolosuhteissa (Reynoldsin luku Re suurempi kuin 4 000, kun Re perustuu laimennustunnelin sisähalkaisijaan) jakeittain tapahtuvassa näytteenottojärjestelmässä, eli täydellistä sekoittumista ei vaadita kokonaisnäytteenottojärjestelmässä;

| b) | on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä, |
| --- | --- |

b)

on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä,

| c) | seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

c)

seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C),

| d) | eristäminen on sallittu. |
| --- | --- |

d)

eristäminen on sallittu.

| PSP | Hiukkasten näytteenotin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13) |
| --- | --- |

PSP

Hiukkasten näytteenotin (jakeittain tapahtuva näytteenotto, vain kuva 13)

Hiukkasten näytteenotin on hiukkasten siirtoputken PTT:n johto-osa (ks. A.3.2.6 kohta) ja

| a) | se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennin ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin, |
| --- | --- |

a)

se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennin ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin,

| b) | sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 8 mm, |
| --- | --- |

b)

sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 8 mm,

| c) | sen seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimentimen esilämmityksellä edellyttäen, että laimentimen lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin, |
| --- | --- |

c)

sen seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C:n) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimentimen esilämmityksellä edellyttäen, että laimentimen lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin,

| d) | sen eristäminen on sallittu. |
| --- | --- |

d)

sen eristäminen on sallittu.

A.3.2.3   Täysvirtauslaimennusjärjestelmän kuvaus

Laimennusjärjestelmän kuvaus perustuu siihen, että raakapakokaasun kokonaismäärä laimennetaan laimennustunnelissa DT käyttämällä vakiotilavuuskerääjää (CVS). Tämä esitetään kuvassa 15.

Laimennetun pakokaasun virtaus mitataan joko vakiotilavuusvirtapumpulla (PDP), kriittisen aukon virtaamaan perustuvalla vakiotilavuusvirtalaitteella (CFV) tai aliääniventurilla (SSV). Suhteelliseen hiukkasnäytteenottoon ja virtauksen määritykseen voidaan käyttää lämmönvaihdinta (HE) tai sähköistä virtauksen kompensointia (EFC). Koska hiukkasten massan määritys perustuu laimennetun pakokaasun kokonaisvirtaukseen, laimennussuhdetta ei tarvitse laskea.

Tämän jälkeen tapahtuvaa hiukkasten keruuta varten näyte laimennetusta pakokaasusta ohjataan kaksoislaimennusta käyttävään hiukkasnäytteenottojärjestelmään (ks. kuva 17). Vaikka kaksinkertainen laimennusjärjestelmä onkin osittain laimennusjärjestelmä, se kuvataan hiukkasnäytteenottojärjestelmän muunnoksena, koska useimmat sen osat ovat samoja kuin tyypillisessä hiukkasnäytteenottojärjestelmässä.

Image

A.3.2.4   Kuvan 15 osat:

| EP | Pakoputki |
| --- | --- |

EP

Pakoputki

Pakoputken pituus moottorin pakosarjan ulostulon, turboahtimen ulostulon tai jälkikäsittelylaitteen kohdalta laimennustunneliin ei saa olla yli 10 metriä. Jos järjestelmän pituus on yli 4 metriä, kaikki yli 4 metriä pitkät putket on eristettävä lukuun ottamatta linjassa olevaa savumittaria, jos sellainen on käytössä. Eristyksen säteittäisen paksuuden on oltava vähintään 25 mm. Eristysaineen lämmönjohtavuusarvo ei saa olla suurempi kuin 0,1 W/mK lämpötilassa 673 K mitattuna. Pakoputken lämpöinertian vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän. Joustavien osien käyttö on rajoitettava osiin, joiden pituuden ja halkaisijan välinen suhde on 12 tai pienempi.

| PDP | Vakiotilavuusvirtapumppu |
| --- | --- |

PDP

Vakiotilavuusvirtapumppu

PDP mittaa laimennetun pakokaasun kokonaisvirran pumpun kierrosten lukumäärän ja pumpun iskutilavuuden perusteella. Pakokaasujärjestelmän vastapainetta ei saa alentaa keinotekoisesti PDP:n tai laimentimen sisääntulojärjestelmän avulla. Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu PDP-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ±1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä PDP:hen samalla moottorin käyntinopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi PDP:n edellä on oltava ±6 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia (EFC) ei käytetä. Virtauksen kompensointia voi käyttää ainoastaan, jos lämpötila PDP:n sisääntulon kohdalla on enintään 323 K (50 °C).

| CFV | Kriittisen aukon virtaamaan perustuva vakiotilavuusvirtalaite |
| --- | --- |

CFV

Kriittisen aukon virtaamaan perustuva vakiotilavuusvirtalaite

CFV mittaa laimennetun kokonaispakokaasuvirran pitämällä yllä virtausta kuristetussa olotilassa (kriittinen virtaus). Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu CFV-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ±1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä CFV:hen samalla moottorin käyntinopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi CFV:n edellä on oltava ±11 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia (EFC) ei käytetä.

| SSV | Aliääniventuri |
| --- | --- |

SSV

Aliääniventuri

SSV mittaa laimennetun pakokaasun kokonaisvirran käyttämällä aliääniventurin kaasuvirtatoimintoa, joka ottaa huomioon syöttöpaineen ja -lämpötilan ja syötön ja kurkun välisen paineenalennuksen. Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu SSV-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ±1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä SSV:hen samalla moottorin käyntinopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi SSV:n edellä on oltava ±11 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia (EFC) ei käytetä.

| HE | Lämmönvaihdin (valinnainen) |
| --- | --- |

HE

Lämmönvaihdin (valinnainen)

Lämmönvaihtimen tehon on oltava riittävä pitämään lämpötila edellä vaadittujen rajojen sisällä. Jos käytetään EFC:tä, lämmönvaihdin ei ole välttämätön.

| EFC | Elektroninen virtauksen kompensointi (valinnainen) |
| --- | --- |

EFC

Elektroninen virtauksen kompensointi (valinnainen)

Jos lämpötilaa PDP:n, CFV:n tai SSV:n sisääntulon kohdalla ei pidetä edellä mainittujen rajojen sisällä, on otettava käyttöön virtauksen kompensointijärjestelmä virtauksen yhtäjaksoista mittaamista ja kaksoislaimennusjärjestelmän suhteellisen näytteenoton ohjausta varten. Tätä tarkoitusta varten jatkuvasti mitattuja virtaussignaaleja käytetään pitämään näytteenottovirtauksen suhteellinen osuus ±2,5 prosentissa sen edetessä kaksoislaimennusjärjestelmän hiukkassuodattimien läpi (ks. kuva 17).

| DT | Laimennustunneli (täysvirtaus) |
| --- | --- |

DT

Laimennustunneli (täysvirtaus)

Laimennustunnelin

| a) | on oltava halkaisijaltaan riittävän pieni pyörteisen virtauksen synnyttämistä varten (Reynoldsin luku Re suurempi kuin 4 000, kun Re perustuu laimennustunnelin sisähalkaisijaan) ja riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennin sekoittuvat täydellisesti |
| --- | --- |

a)

on oltava halkaisijaltaan riittävän pieni pyörteisen virtauksen synnyttämistä varten (Reynoldsin luku Re suurempi kuin 4 000, kun Re perustuu laimennustunnelin sisähalkaisijaan) ja riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennin sekoittuvat täydellisesti

| b) | eristäminen on sallittu |
| --- | --- |

b)

eristäminen on sallittu

| c) | seinämä voidaan lämmittää kondensoituneen veden poistamiseksi. |
| --- | --- |

c)

seinämä voidaan lämmittää kondensoituneen veden poistamiseksi.

Moottorin pakokaasu on johdettava virtaussuuntaan kohdassa, jossa se tulee laimennustunneliin, ja se on sekoitettava perusteellisesti. Tarvittaessa voidaan käyttää sekoitussuutinta.

Kun käytetään kaksoislaimennusjärjestelmää, laimennustunnelista otettu näyte siirretään toiseen laimennustunneliin, jossa sitä laimennetaan edelleen, ja johdetaan sen jälkeen näytteenottosuodattimien läpi (kuva 17). Toisen laimennusjärjestelmän on tuotettava riittävästi toisiolaimenninta pitämään kaksoislaimennettu pakokaasuvirta lämpötilassa 315–325 K (42–52 °C) välittömästi ennen hiukkassuodatinta.

| DAF | Laimentimen suodatin |
| --- | --- |

DAF

Laimentimen suodatin

Laimennin (ulkoilma, synteettinen ilma tai typpi) suodatetaan suurtehosuodattimella (HEPA), jonka alkukeräystehokkuus on vähintään 99,97 prosenttia standardin EN 1822-1 (suodatinluokka H14 tai parempi), ASTM F 1471-93 tai muun vastaavan standardin mukaisesti.

| PSP | Hiukkasnäytteenotin |
| --- | --- |

PSP

Hiukkasnäytteenotin

Näytteenotin on PTT:n alkuosa, ja

| a) | se on asennettava virtaussuuntaa vastaan kohtaan, jossa laimennin ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan mitan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin, |
| --- | --- |

a)

se on asennettava virtaussuuntaa vastaan kohtaan, jossa laimennin ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet, eli laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin halkaisijan mitan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin,

| b) | sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 8 mm, |
| --- | --- |

b)

sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 8 mm,

| c) | sen seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimentimen esilämmityksellä, jos ilman lämpötila on enintään 325 K (52 °C) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin, |
| --- | --- |

c)

sen seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimentimen esilämmityksellä, jos ilman lämpötila on enintään 325 K (52 °C) ennen pakokaasun syöttämistä laimennustunneliin,

| d) | sen eristäminen on sallittu. |
| --- | --- |

d)

sen eristäminen on sallittu.

A.3.2.5   Hiukkasten keräämisjärjestelmän kuvaus

Hiukkasnäytteenottojärjestelmä tarvitaan hiukkasten keräämiseksi hiukkassuodattimesta; se esitetään kuvissa 16 ja 17. Kun kyseessä on osavirtauslaimennuksen kokonaisnäytteenotto, jossa koko laimennettu pakokaasunäyte johdetaan suodattimien läpi, laimennus- ja näytteenottojärjestelmä muodostavat yleensä yhtenäisen kokonaisuuden (ks. kuva 12). Kun kyseessä on osavirtauslaimennuksen tai täysvirtauslaimennuksen jakeittain tapahtuva näytteenotto, jossa vain osa laimennetusta pakokaasusta ohjataan suodattimien läpi, laimennus- ja näytteenottojärjestelmät muodostavat yleensä eri kokonaisuudet.

Osavirtauslaimennusjärjestelmässä näyte laimennetusta pakokaasusta otetaan laimennustunnelista DT hiukkasnäytteenottimen PSP ja hiukkasten siirtoputken PTT kautta näytteenottopumpun P avulla, kuten kuvassa 16 esitetään. Näyte johdetaan hiukkasnäytteenottosuodattimet sisältävien suodattimenpitimien FH läpi. Näytteen virtausta ohjataan virtauksen ohjaimella FC3.

Täysvirtauslaimennusjärjestelmässä käytetään kaksoislaimennusperiaatteella toimivaa hiukkasten näytteenottojärjestelmää, kuten kuvassa 17 esitetään. Näyte laimennetusta pakokaasusta siirretään laimennustunnelista DT hiukkasnäytteenottimen PSP ja hiukkasten siirtoputken PTT kautta toiseen laimennustunneliin SDT, jossa se laimennetaan vielä kerran. Sen jälkeen näyte johdetaan hiukkasnäytteenottosuodattimet sisältävien suodattimenpitimien FH läpi. Laimennusilman virtaus on tavallisesti vakio, kun taas näytteen virtausta ohjataan virtauksen ohjaimella FC3. Jos käytetään elektronista virtauksen kompensointia EFC (ks. kuva 15), laimennettua kokonaispakokaasuvirtaa käytetään komentosignaalina FC3:lle.

Image

Image

A.3.2.6   Kuvien 16 (vain osavirtausjärjestelmä) ja 17 (vain täysvirtausjärjestelmä) osat

| PTT | Hiukkasten siirtoputki |
| --- | --- |

PTT

Hiukkasten siirtoputki

Siirtoputken

| a) | on oltava hiukkasiin nähden inertti, |
| --- | --- |

a)

on oltava hiukkasiin nähden inertti,

| b) | seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

b)

seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C),

| c) | eristäminen on sallittu. |
| --- | --- |

c)

eristäminen on sallittu.

| SDT | Toinen laimennustunneli (vain kuva 17) |
| --- | --- |

SDT

Toinen laimennustunneli (vain kuva 17)

Toisen laimennustunnelin

| a) | pituuden ja halkaisijan on oltava riittävä tuottamaan 9.4.2 kohdan f alakohdan vaatimusten mukainen viipymisaika |
| --- | --- |

a)

pituuden ja halkaisijan on oltava riittävä tuottamaan 9.4.2 kohdan f alakohdan vaatimusten mukainen viipymisaika

| b) | seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

b)

seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C),

| c) | eristäminen on sallittu. |
| --- | --- |

c)

eristäminen on sallittu.

| FH | Suodattimenpidin |
| --- | --- |

FH

Suodattimenpidin

Suodatintelineen

| a) | avautuvan kartiokulman on oltava 12,5° (keskustasta) siirryttäessä siirtolinjan halkaisijasta suodattimen suodatusalueen pinnan halkaisijaan, |
| --- | --- |

a)

avautuvan kartiokulman on oltava 12,5° (keskustasta) siirryttäessä siirtolinjan halkaisijasta suodattimen suodatusalueen pinnan halkaisijaan,

| b) | seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

b)

seinämän lämpötila saa olla enintään 325 K (52 °C),

| c) | eristäminen on sallittu. |
| --- | --- |

c)

eristäminen on sallittu.

Monen suodattimen vaihtimet (automaattivaihtimet) sallitaan sillä edellytyksellä, että näytteenottosuodattimien välillä ei ole vuorovaikutusta.

PTFE-kalvosuodattimet on asennettava erityiseen kasettiin suodattimenpitimeen.

Välittömästi virtaussuunnassa suodattimenpitimen etupuolelle voidaan asentaa inertiaan perustuva esiluokituslaite, jonka 50 prosentin luokituskoko on välillä 2,5–10 μm, jos näytteenottimena käytetään avointa putkea, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan.

| P | Näytteenottopumppu |
| --- | --- |
| FC2 | Virtauksen ohjain |

P

Näytteenottopumppu

FC2

Virtauksen ohjain

Virtauksen ohjainta on käytettävä ohjaamaan hiukkasnäytteen virtausta.

| FM3 | Virtauksen mittauslaite |
| --- | --- |

FM3

Virtauksen mittauslaite

Kaasumittarilla tai virtausmittarilla määritetään hiukkasnäytevirta, joka kulkee hiukkassuodattimen läpi. Se voidaan asentaa näytteenottopumpun P etu- tai takapuolelle.

| FM4 | Virtauksen mittauslaite |
| --- | --- |

FM4

Virtauksen mittauslaite

Kaasumittarilla tai virtausmittarilla määritetään toisiolaimennusilmavirta, joka kulkee hiukkassuodattimen läpi.

| BV | Palloventtiili (valinnainen) |
| --- | --- |

BV

Palloventtiili (valinnainen)

Palloventtiilin sisähalkaisija ei saa olla pienempi kuin hiukkassiirtoputken PTT sisähalkaisija, ja sen kytkentäajan on oltava alle 0,5 sekuntia.

LISÄYS 4

TILASTOTIEDOT

A.4.1   Keskiarvo ja keskihajonta

Aritmeettinen keskiarvo lasketaan seuraavasti:

Formula (92)

Keskihajonta lasketaan seuraavasti:

Formula (93)

A.4.2   Regressioanalyysi

Regressiolinjan kaltevuus lasketaan seuraavasti:

Formula (94)

Regressiolinjan y-leikkaus lasketaan seuraavasti:

Formula (95)

Estimaatin keskivirhe (SEE) lasketaan seuraavasti:

Formula (96)

Determinaatiokerroin lasketaan seuraavasti:

Formula (97)

A.4.3   Järjestelmän vastaavuuden määrittäminen

Jäljempänä olevan 5.1.1 kohdan mukaisen järjestelmävastaavuuden määrityksen on perustuttava seitsemän (tai useamman) näyteparin korrelaatiotutkimukseen ehdokasjärjestelmän ja yhden tämän liitteen hyväksytyn viitejärjestelmän välillä ja siinä on käytettävä soveltuvaa testisykliä tai -syklejä. Sovellettavat vastaavuusperusteet ovat F-testi ja kaksipuolinen Studentin t-testi.

Tilastomenetelmällä tarkastellaan hypoteesia, jonka mukaan ehdokasjärjestelmällä mitatut näytteen keskihajonta ja päästönäytteen keskiarvo eivät eroa kyseiselle päästölle viitejärjestelmällä mitatusta näytteen keskihajonnasta ja näytteen keskiarvosta. Hypoteesia testataan F- ja t-arvojen 10 prosentin merkitsevyystason pohjalta. Taulukossa 9 annetaan kriittiset F- ja t-arvot 7–10 näyteparille. Jos jäljempänä annetuilla kaavoilla lasketut F- ja t-arvot ovat suurempia kuin kriittiset F- ja t-arvot, ehdokasjärjestelmä ei ole vastaava.

Käytetään seuraavaa kaavaa: Alaindeksillä R tarkoitetaan viitejärjestelmää ja alaindeksillä C ehdokasjärjestelmää.

| a) | Tehdään vähintään 7 testiä siten, että ehdokas- ja viitejärjestelmä toimivat rinnakkain. Testien lukumäärää ilmaisevat n
  R ja n
  C. |
| --- | --- |

a)

Tehdään vähintään 7 testiä siten, että ehdokas- ja viitejärjestelmä toimivat rinnakkain. Testien lukumäärää ilmaisevat n
  R ja n
  C.

| b) | Lasketaan keskiarvot

  ja

  sekä keskihajonnat s
  R ja s
  C. |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | Lasketaan F-arvo seuraavasti:

   (98)
  (kahdesta keskihajonnasta suuremman, eli s
  R tai s
  C, on oltava osoittajassa) |
| --- | --- |

c)

Lasketaan F-arvo seuraavasti:

Formula (98)

(kahdesta keskihajonnasta suuremman, eli s
  R tai s
  C, on oltava osoittajassa)

| d) | Lasketaan t-arvo seuraavasti:

   (99) |
| --- | --- |

d)

Lasketaan t-arvo seuraavasti:

Formula (99)

| e) | Verrataan laskettuja F- ja t-arvoja taulukossa 9 annettuihin, vastaavaa testien määrää vastaaviin kriittisiin F- ja t-arvoihin. Jos valitaan suurempi otoskoko, käytetään tilastotaulukoita 10 prosentin merkitsevyystasolla (90 prosentin luotettavuustaso). |
| --- | --- |

e)

Verrataan laskettuja F- ja t-arvoja taulukossa 9 annettuihin, vastaavaa testien määrää vastaaviin kriittisiin F- ja t-arvoihin. Jos valitaan suurempi otoskoko, käytetään tilastotaulukoita 10 prosentin merkitsevyystasolla (90 prosentin luotettavuustaso).

| f) | Määritetään vapausasteet (df) seuraavasti:








  F-testille: | , | (100) |
| --- | --- | --- | --- |
| t-testille: | | (101) |

f)

Määritetään vapausasteet (df) seuraavasti:

F-testille:

Formula

Formula

(100)

t-testille:

Formula

(101)

| g) | Määritetään vastaavuus seuraavasti:






  i) | jos F < F
  crit ja t < t
  crit, ehdokasjärjestelmä vastaa tämän liitteen viitejärjestelmää, |
| --- | --- | --- |

g)

Määritetään vastaavuus seuraavasti:

i)

jos F < F
  crit ja t < t
  crit, ehdokasjärjestelmä vastaa tämän liitteen viitejärjestelmää,

| ii) | jos F ≥ F
  crit tai t ≥ t
  crit, ehdokasjärjestelmä ei vastaa tämän liitteen viitejärjestelmää. |
| --- | --- |

ii)

jos F ≥ F
  crit tai t ≥ t
  crit, ehdokasjärjestelmä ei vastaa tämän liitteen viitejärjestelmää.

Taulukko 9

Valittujen otoskokojen t- ja F-arvot

| Otoksen koko | F-testi | t-testi |
| --- | --- | --- |
| | df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6,6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7,7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8,8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9,9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Otoksen koko

F-testi

t-testi

df

F
  crit

df

t
  crit

7

6,6

3,055

6

1,943

8

7,7

2,785

7

1,895

9

8,8

2,589

8

1,860

10

9,9

2,440

9

1,833

LISÄYS 5

HIILIVIRRAN TARKASTAMINEN

A.5.1   Johdanto

Vain hyvin pieni osa pakokaasun sisältämästä hiilestä on peräisin muualta kuin polttoaineesta, ja se on aivan pientä osaa lukuun ottamatta pakokaasussa hiilidioksidina. Tämä on perustana CO2-mittauksiin perustuvalle järjestelmän varmennustarkastukselle.

Hiilen virtaus pakokaasun mittausjärjestelmiin määräytyy polttoaineen virtauksen mukaan. Hiilen virtaus päästöjen ja hiukkasten mittausjärjestelmien näytteenottopisteissä on riippuvainen CO2-pitoisuuksista ja kaasuvirtauksesta kyseisissä pisteissä.

Tässä mielessä moottorin tuottama hiilivirta tunnetaan, ja havainnoimalla samaa hiilivirtaa pakoputkessa ja osavirtausnäytteenottojärjestelmän ulostulossa voidaan varmentaa vuotoeheys ja virtausmittauksen tarkkuus. Tämän tarkastuksen etuna on se, että moottorin osat toimivat todellisissa moottorin testausolosuhteissa lämpötilan ja virtauksen osalta.

Kaaviossa 18 esitetään näytteenottopisteet, joissa hiilivirrat on tarkastettava. Jäljempänä esitetään kaavat hiilivirran laskemiseksi kussakin näytteenottopisteessä.

Image

A.5.2   Hiilivirta moottoriin (paikka 1)

Hiilimassavirta moottoriin polttoaineella CH
  α
  O
  ε
  saadaan seuraavasta kaavasta:

Formula (102)

jossa:

| qm

  f | on polttoaineen massavirta, kg/s |
| --- | --- |

qm

  f

on polttoaineen massavirta, kg/s

A.5.3   Hiilivirta raakapakokaasussa (paikka 2)

Hiilimassavirta moottorin pakoputkessa määritetään raakahiilidioksidipitoisuudesta ja pakokaasun massavirrasta seuraavasti:

Formula (103)

jossa:

| c
  CO2,r | on märkä CO2-pitoisuus raakapakokaasussa, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | on märkä CO2-pitoisuus ulkoilmassa, % |
| qm

  ew | on pakokaasun massavirta (märkä), kg/s |
| M
  e | on pakokaasun moolimassa, g/mol |

c
  CO2,r

on märkä CO2-pitoisuus raakapakokaasussa, %

c
  CO2,a

on märkä CO2-pitoisuus ulkoilmassa, %

qm

  ew

on pakokaasun massavirta (märkä), kg/s

M
  e

on pakokaasun moolimassa, g/mol

Jos CO2 on mitattu kuivapohjalla, se on muutettava märkäpohjaiseksi 8.1 kohdan mukaisesti.

A.5.4   Hiilivirta laimennusjärjestelmässä (paikka 3)

Osavirtauslaimennusjärjestelmässä on otettava huomioon myös jakosuhde. Hiilivirta määritetään laimennetusta CO2-pitoisuudesta, pakokaasun massavirrasta ja näytevirrasta seuraavasti:

Formula (104)

jossa:

| c
  CO2,d | on märkä CO2-pitoisuus laimennetussa pakokaasussa laimennustunnelin ulostulossa, prosenttia |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | on märkä CO2-pitoisuus ulkoilmassa, % |
| qm

  ew | on pakokaasun massavirta (märkä), kg/s |
| qm

  p | on osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta, kg/s |
| M
  e | on pakokaasun moolimassa, g/mol |

c
  CO2,d

on märkä CO2-pitoisuus laimennetussa pakokaasussa laimennustunnelin ulostulossa, prosenttia

c
  CO2,a

on märkä CO2-pitoisuus ulkoilmassa, %

qm

  ew

on pakokaasun massavirta (märkä), kg/s

qm

  p

on osavirtauslaimennusjärjestelmään suuntautuvan pakokaasunäytteen virta, kg/s

M
  e

on pakokaasun moolimassa, g/mol

Jos CO2 on mitattu kuivapohjalla, se on muutettava märkäpohjaiseksi 8.1 kohdan mukaisesti.

A.5.5   Pakokaasun moolimassan laskeminen

Pakokaasun moolimassa lasketaan yhtälön 41 mukaisesti (ks. 8.4.2.4 kohta).

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää seuraavia pakokaasun moolimassoja:

| M
  e (diesel) | = | 28,9 g/mol |
| --- | --- | --- |
| M
  e (nestekaasu) | = | 28,6 g/mol |
| M
  e (maakaasu) | = | 28,3 g/mol |

M
  e (diesel)

=

28,9 g/mol

M
  e (nestekaasu)

=

28,6 g/mol

M
  e (maakaasu)

=

28,3 g/mol

LISÄYS 6

ESIMERKKEJÄ LASKUTOIMITUKSISTA

A.6.1   Nopeuden ja vääntömomentin denormalisointimenettely

Tässä esimerkissä poistetaan seuraavan testipisteen normalisointi:

| nopeusprosentti | = | 43 prosenttia |
| --- | --- | --- |
| vääntömomenttiprosentti | = | 82 prosenttia |

nopeusprosentti

=

43 prosenttia

vääntömomenttiprosentti

=

82 prosenttia

Oletetaan seuraavat arvot:

| n
  lo | = | 1 015 min–1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min–1 |
| n
  pref | = | 1 300 min–1 |
| n
  idle | = | 600 min–1 |

n
  lo

=

1 015 min–1

n
  hi

=

2 200 min–1

n
  pref

=

1 300 min–1

n
  idle

=

600 min–1

jolloin tulokseksi saadaan

| todellinen nopeus | = |
| --- | --- |
| | = 1 178 min–1 |

todellinen nopeus

Formula

= 1 178 min–1

kun kartoituskäyrältä saatu suurin vääntömomentti moottorin kierrosnopeudella 1 178 min–1 on 700 Nm

todellinen vääntömomentti = Formula = 574 Nm

A.6.2   Stoikiometristen laskujen lähtötiedot

| Vedyn atomimassa | 1,00794 g/atomi |
| --- | --- |
| Hiilen atomimassa | 12,011 g/atomi |
| Rikin atomimassa | 32,065 g/atomi |
| Typen atomimassa | 14,0067 g/atomi |
| Hapen atomimassa | 15,9994 g/atomi |
| Argonin atomimassa | 39,9 g/atomi |
| Veden moolimassa | 18,01534 g/mol |
| Hiilidioksidin moolimassa | 44,01 g/mol |
| Hiilimonoksidin moolimassa | 28,011 g/mol |
| Hapen moolimassa | 31,9988 g/mol |
| Typen moolimassa | 28,011 g/mol |
| Typpioksidin moolimassa | 30,008 g/mol |
| Typpidioksidin moolimassa | 46,01 g/mol |
| Rikkidioksidin moolimassa | 64,066 g/mol |
| Kuivailman moolimassa | 28,965 g/mol |

Vedyn atomimassa

1,00794 g/atomi

Hiilen atomimassa

12,011 g/atomi

Rikin atomimassa

32,065 g/atomi

Typen atomimassa

14,0067 g/atomi

Hapen atomimassa

15,9994 g/atomi

Argonin atomimassa

39,9 g/atomi

Veden moolimassa

18,01534 g/mol

Hiilidioksidin moolimassa

44,01 g/mol

Hiilimonoksidin moolimassa

28,011 g/mol

Hapen moolimassa

31,9988 g/mol

Typen moolimassa

28,011 g/mol

Typpioksidin moolimassa

30,008 g/mol

Typpidioksidin moolimassa

46,01 g/mol

Rikkidioksidin moolimassa

64,066 g/mol

Kuivailman moolimassa

28,965 g/mol

Olettaen, että puristusvaikutuksia ei ilmene, kaikkia moottorin imu-/palamis-/pakoprosessissa esiintyviä kaasuja voidaan pitää ihanteellisina ja mahdollisten volumetristen laskelmien on siten perustuttava moolitilavuuteen, joka on 22,414 l/mol Avogadron hypoteesin mukaan.

A.6.3   Kaasupäästöt (dieselpolttoaine)

Yksittäisen testisyklin pisteen mittaustiedot (näytteenottotaajuus 1 Hz) hetkellisen massapäästön laskemista varten esitetään seuraavassa. Tässä esimerkissä CO ja NOx on mitattu kuivana, HC märkänä. HC-pitoisuus on ilmoitettu propaanivastaavuutena (C3), ja C1-vastaavuus saadaan kertomalla se kolmella. Laskutoimitus suoritetaan samoin muissa syklin pisteissä.

Laskuesimerkissä on pyöristetyt eri vaiheiden välitulokset menettelyn kuvaamiseksi tarkemmin. Todellisessa laskutoimituksessa välitulosten pyöristäminen ei ole sallittua (ks. 8 kohta).

| T
  a,i

  (K) | H
  a,i

  (g/kg) | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  aw,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | c
  HC,i

  (ppm) | c
  CO,i

  (ppm) | c
  NOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

T
  a,i

(K)

H
  a,i

(g/kg)

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  aw,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

c
  HC,i

(ppm)

c
  CO,i

(ppm)

c
  NOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

Tarkastellaan seuraavaa polttoainekoostumusta:

| Osa | Moolisuhde | massaprosentti |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Osa

Moolisuhde

massaprosentti

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Vaihe 1: Kuiva/märkä korjaus (8.1 kohta):

Yhtälö (16): k
  f = 0,055584 × 13.45 – 0,0001083 x 86,5 – 0,0001562 x 0,05 = 0,7382

Yhtälö (13): k
  w,a= Formula = 0,9331

| Yhtälö (12): | c
  CO,i (märkä) | = | 40 × 0,9331 | = 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx,i (märkä) | = | 500 × 0,9331 | = 466,6 ppm |

Yhtälö (12):

c
  CO,i (märkä)

=

40 × 0,9331

= 37,3 ppm

c
  NOx,i (märkä)

=

500 × 0,9331

= 466,6 ppm

Vaihe 2: Lämpötilan ja kosteuden NOx-korjaus (8.2.1 kohta):

| Yhtälö (23): | | = 0,9576 |
| --- | --- | --- |

Yhtälö (23):

Formula

= 0,9576

Vaihe 3: Jokaisen syklin yksittäisen pisteen hetkellisten päästöjen laskeminen (8.4.2.3 kohta):

| Yhtälö (36): | m
  HC,i | = | 10 x 3 × 0,155 | = 4,650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO,i | = | 37,3 × 0,155 | = 5,782 |
| | m
  Nox,I | = | 466,6 × 0,9576 × 0,155 | = 69,26 |

Yhtälö (36):

m
  HC,i

=

10 x 3 × 0,155

= 4,650

m
  CO,i

=

37,3 × 0,155

= 5,782

m
  Nox,I

=

466,6 × 0,9576 × 0,155

= 69,26

Vaihe 4: Massapäästön laskeminen syklin ajalta integroimalla hetkelliset päästöarvot ja taulukon 5 u-arvot (8.4.2.3 kohta):

Seuraava laskutoimitus koskee WHTC-sykliä (1 800 s) ja samaa päästöä jokaisessa syklin pisteessä.

| Yhtälö (36): | m
  HC | = | | = 4,01 g/testi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO | = | | = 10,05 g/testi |
| | m
  NOx | = | | = 197,72 g/testi |

Yhtälö (36):

m
  HC

=

Formula

= 4,01 g/testi

m
  CO

=

Formula

= 10,05 g/testi

m
  NOx

=

Formula

= 197,72 g/testi

Vaihe 5: Spesifisten päästöjen laskeminen (8.6.3 kohta)

| Yhtälö (69): | e
  HC | = | 4,01 / 40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | e
  CO | = | 10,05 / 40 | = 0,25 g/kWh |
| | e
  NOx | = | 197,72 / 40 | = 4,94 g/kWh |

Yhtälö (69):

e
  HC

=

4,01 / 40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05 / 40

= 0,25 g/kWh

e
  NOx

=

197,72 / 40

= 4,94 g/kWh

A.6.4   Hiukkaspäästöt (dieselpolttoaine)

| p
  b,b

  (kPa) | p
  b,a

  (kPa) | W
  act

  (kWh) | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | qm

  dw,i

  (kg/s) | qm

  dew,i

  (kg/s) | m
  uncor,b

  (mg) | m
  uncor,a

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

p
  b,b

(kPa)

p
  b,a

(kPa)

W
  act

(kWh)

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

qm

  dw,i

(kg/s)

qm

  dew,i

(kg/s)

m
  uncor,b

(mg)

m
  uncor,a

(mg)

m
  sep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

Vaihe 1: m
  edf:n laskeminen (8.4.3.2.2 kohta):

| Yhtälö (48): | r
  d,i | = | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhtälö (47): | qm

  edf,i | = | 0,155 × 4 | = 0,620 kg/s |
| Yhtälö (46): | m
  edf | = | | = 1,116 kg/testi |

Yhtälö (48):

r
  d,i

=

Formula

= 4

Yhtälö (47):

qm

  edf,i

=

0,155 × 4

= 0,620 kg/s

Yhtälö (46):

m
  edf

=

Formula

= 1,116 kg/testi

Vaihe 2: Hiukkasmassan kelluvuuskorjaus (8.3 kohta)

Ennen testiä:

| Yhtälö (26): | ρ
  a,b | = | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhtälö (25): | m
  f,T | = | | = 90,0325 mg |

Yhtälö (26):

ρ
  a,b

=

Formula

= 1,164 kg/m3

Yhtälö (25):

m
  f,T

=

Formula

= 90,0325 mg

Testin jälkeen:

| Yhtälö (26): | ρ
  a,a | = | | = 1,176 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhtälö (25): | m
  f,G | = | | = 91,7334 mg |
| Yhtälö (27): | m
  p | = | 91,7334 mg – 90,0325 mg | = 1,7009 mg |

Yhtälö (26):

ρ
  a,a

=

Formula

= 1,176 kg/m3

Yhtälö (25):

m
  f,G

=

Formula

= 91,7334 mg

Yhtälö (27):

m
  p

=

91,7334 mg – 90,0325 mg

= 1,7009 mg

Vaihe 3: Hiukkasmassapäästön laskeminen (8.4.3.2.2 kohta):

| Yhtälö (45): | m
  PM | = | | = 1,253 g/testi |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Yhtälö (45):

m
  PM

=

Formula

= 1,253 g/testi

Vaihe 4: Spesifisten päästöjen laskeminen (8.6.3 kohta):

| Yhtälö (69): | e
  PM | = | 1,253 / 40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Yhtälö (69):

e
  PM

=

1,253 / 40

= 0,031 g/kWh

LISÄYS 7

APULAITTEIDEN JA VÄLINEIDEN ASENTAMINEN PÄÄSTÖTESTIÄ VARTEN

| Lukumäärä | Apulaitteet | Asennettu päästötestiä varten |
| --- | --- | --- |
| 1 | Imujärjestelmä | |
| Imusarja | Kyllä |
| Kampikammion päästöjen valvontajärjestelmä | Kyllä |
| Kaksoisinduktiolla varustetun imusarjajärjestelmän valvontalaitteet | Kyllä |
| Ilmanvirtausmittari | Kyllä |
| Imuilman kanavat | Kyllä tai testisolun laitteet |
| Ilmansuodatin | Kyllä tai testisolun laitteet |
| Imuäänenvaimennin | Kyllä tai testisolun laitteet |
| Nopeudenrajoitin | Kyllä |
| 2 | Imusarjan induktiolämmityslaite | Kyllä, jos mahdollista, valittava edullisin asetus |
| 3 | Pakojärjestelmä | |
| Pakosarja | Kyllä |
| Yhdysputket | Kyllä |
| Äänenvaimennin | Kyllä |
| Pakoputki | Kyllä |
| Pakokaasujarru | Ei tai täysin auki |
| Ahdinlaite | Kyllä |
| 4 | Polttoainepumppu | Kyllä |
| 5 | Kaasumoottoreiden laitteet | |
| Elektroninen ohjainjärjestelmä, ilmanvirtausmittari jne. | Kyllä |
| Paineenalennin | Kyllä |
| Haihdutin | Kyllä |
| Sekoitin | Kyllä |
| 6 | Polttoaineen ruiskutusjärjestelmä | |
| Esisuodatin | Kyllä |
| Suodatin | Kyllä |
| Pumppu | Kyllä |
| Korkeapaineputket | Kyllä |
| Suutin | Kyllä |
| Imuventtiili | Kyllä |
| Elektroninen ohjainjärjestelmä, anturit jne. | Kyllä |
| Säädin/säätöjärjestelmä | Kyllä |
| Ilmasto-olosuhteista riippuva automaattinen täyskuormitusrajoitin | Kyllä |
| 7 | Nestejäähdytysjärjestelmä | |
| Jäähdytin | Ei |
| Tuuletin | Ei |
| Tuulettimen suojus | Ei |
| Vesipumppu | Kyllä |
| Termostaatti | Kyllä, voidaan säätää täysin auki |
| 8 | Ilmajäähdytys | |
| Suojus | Ei |
| Tuuletin tai puhallin | Ei |
| Lämpötilan säätölaite | Ei |
| 9 | Sähkölaitteet | |
| Laturi | Ei |
| Puola tai puolat | Kyllä |
| Johtimet | Kyllä |
| Elektroninen ohjainjärjestelmä | Kyllä |
| 10 | Imuilman ahtolaitteet | |
| Suoraan moottorin ja/tai pakokaasujen käyttämä kompressori | Kyllä |
| Ahtoilman jäähdytin | Kyllä tai testisolun järjestelmä |
| Jäähdytinpumppu tai tuuletin (moottorikäyttöinen) | Ei |
| Jäähdytinnesteen virtauksen säätölaitteet | Kyllä |
| 11 | Päästöjen rajoituslaitteet (pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä) | Kyllä |
| 12 | Käynnistyslaitteet | Kyllä tai testisolun järjestelmä |
| 13 | Voiteluöljypumppu | Kyllä |

Lukumäärä

Apulaitteet

Asennettu päästötestiä varten

1

Imujärjestelmä

Imusarja

Kyllä

Kampikammion päästöjen valvontajärjestelmä

Kyllä

Kaksoisinduktiolla varustetun imusarjajärjestelmän valvontalaitteet

Kyllä

Ilmanvirtausmittari

Kyllä

Imuilman kanavat

Kyllä tai testisolun laitteet

Ilmansuodatin

Kyllä tai testisolun laitteet

Imuäänenvaimennin

Kyllä tai testisolun laitteet

Nopeudenrajoitin

Kyllä

2

Imusarjan induktiolämmityslaite

Kyllä, jos mahdollista, valittava edullisin asetus

3

Pakojärjestelmä

Pakosarja

Kyllä

Yhdysputket

Kyllä

Äänenvaimennin

Kyllä

Pakoputki

Kyllä

Pakokaasujarru

Ei tai täysin auki

Ahdinlaite

Kyllä

4

Polttoainepumppu

Kyllä

5

Kaasumoottoreiden laitteet

Elektroninen ohjainjärjestelmä, ilmanvirtausmittari jne.

Kyllä

Paineenalennin

Kyllä

Haihdutin

Kyllä

Sekoitin

Kyllä

6

Polttoaineen ruiskutusjärjestelmä

Esisuodatin

Kyllä

Suodatin

Kyllä

Pumppu

Kyllä

Korkeapaineputket

Kyllä

Suutin

Kyllä

Imuventtiili

Kyllä

Elektroninen ohjainjärjestelmä, anturit jne.

Kyllä

Säädin/säätöjärjestelmä

Kyllä

Ilmasto-olosuhteista riippuva automaattinen täyskuormitusrajoitin

Kyllä

7

Nestejäähdytysjärjestelmä

Jäähdytin

Ei

Tuuletin

Ei

Tuulettimen suojus

Ei

Vesipumppu

Kyllä

Termostaatti

Kyllä, voidaan säätää täysin auki

8

Ilmajäähdytys

Suojus

Ei

Tuuletin tai puhallin

Ei

Lämpötilan säätölaite

Ei

9

Sähkölaitteet

Laturi

Ei

Puola tai puolat

Kyllä

Johtimet

Kyllä

Elektroninen ohjainjärjestelmä

Kyllä

10

Imuilman ahtolaitteet

Suoraan moottorin ja/tai pakokaasujen käyttämä kompressori

Kyllä

Ahtoilman jäähdytin

Kyllä tai testisolun järjestelmä

Jäähdytinpumppu tai tuuletin (moottorikäyttöinen)

Ei

Jäähdytinnesteen virtauksen säätölaitteet

Kyllä

11

Päästöjen rajoituslaitteet (pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä)

Kyllä

12

Käynnistyslaitteet

Kyllä tai testisolun järjestelmä

13

Voiteluöljypumppu

Kyllä

Muutetaan liite 9B

Muutetaan otsikko seuraavasti:

Muutetaan 1. kohta seuraavasti:

| ”1. | SOVELTAMINEN
  Tätä liitettä sovelletaan diesel- tai kaasupolttoainekäyttöisiin (maakaasu tai nestekaasu) moottoreihin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi maantieajoneuvoihin, mutta sitä ei sovelleta kaksipolttoaineisiin tai kahta polttoainetta käyttäviin moottoreihin. |
| --- | --- |

”1.

SOVELTAMINEN

Tätä liitettä sovelletaan diesel- tai kaasupolttoainekäyttöisiin (maakaasu tai nestekaasu) moottoreihin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi maantieajoneuvoihin, mutta sitä ei sovelleta kaksipolttoaineisiin tai kahta polttoainetta käyttäviin moottoreihin.

Huomautus: Sopimuspuolten päätöksellä voidaan liitettä 9B soveltaa liitteen 9A sijaan sillä edellytyksellä, että myös liitettä 4B sovelletaan. Jos sopimuspuoli päättää soveltaa tätä liitettä, osa liitteen 9A vaatimuksista voi kuitenkin jäädä voimaan kyseisen sopimuspuolen nimenomaisesta pyynnöstä sillä edellytyksellä, että kyseiset vaatimukset eivät ole ristiriidassa tämän liitteen vaatimusten kanssa.”

Muutetaan 3.35 kohta seuraavasti:

| ”3.35 | ’Lämmitysjaksolla’ tarkoitetaan jaksoa, jonka aikana moottoria käytetään kylliksi, jotta jäähdytysnesteen lämpötila kohoaa vähintään 22 K (22 °C / 40 °F) moottorin käynnistyshetkestä mitattuna ja saavuttaa vähintään 333 K:n (60 °C / 140 °F:n) lämpötilan (2).” |
| --- | --- |

”3.35

’Lämmitysjaksolla’ tarkoitetaan jaksoa, jonka aikana moottoria käytetään kylliksi, jotta jäähdytysnesteen lämpötila kohoaa vähintään 22 K (22 °C / 40 °F) moottorin käynnistyshetkestä mitattuna ja saavuttaa vähintään 333 K:n (60 °C / 140 °F:n) lämpötilan (2).”

Muutetaan 3.36 kohta seuraavasti:

| ”3.36 | Lyhenteet






  CV | kampikammion tuuletusjärjestelmä |
| --- | --- | --- |
| DOC | dieselöljyn hapetuskatalysaattori |
| DPF | dieselhiukkassuodatin tai hiukkasloukku, mukaan luettuina katalysoidut dieselhiukkassuodattimet ja jatkuvasti regeneroituvat loukut |
| DTC | vikakoodi |
| EGR | pakokaasun takaisinkierrätys |
| HC | hiilivety |
| LNT | NOx-loukku (tai NOx-kerääjä) |
| LPG | nestekaasu |
| MECS | toimintahäiriöihin perustuva päästöjenrajoitusstrategia |
| NG | maakaasu |
| NOx | typen oksidit |
| OTL | OBD:n raja-arvo |
| PM | hiukkaset |
| SCR | valikoiva katalyyttinen pelkistys |
| SW | tuulilasinpyyhkimet |
| TFF | täydellisen toimintakatkoksen valvonta |
| VGT | muuttuvageometrinen turboahdin |
| VVT | vaihtuva venttiilin ajoitus” |

”3.36

Lyhenteet

CV

kampikammion tuuletusjärjestelmä

DOC

dieselöljyn hapetuskatalysaattori

DPF

dieselhiukkassuodatin tai hiukkasloukku, mukaan luettuina katalysoidut dieselhiukkassuodattimet ja jatkuvasti regeneroituvat loukut

DTC

vikakoodi

EGR

pakokaasun takaisinkierrätys

HC

hiilivety

LNT

NOx-loukku (tai NOx-kerääjä)

LPG

nestekaasu

MECS

toimintahäiriöihin perustuva päästöjenrajoitusstrategia

NG

maakaasu

NOx

typen oksidit

OTL

OBD:n raja-arvo

PM

hiukkaset

SCR

valikoiva katalyyttinen pelkistys

SW

tuulilasinpyyhkimet

TFF

täydellisen toimintakatkoksen valvonta

VGT

muuttuvageometrinen turboahdin

VVT

vaihtuva venttiilin ajoitus”

Muutetaan 4.3. kohta seuraavasti:

| ”4.3 | OBD-tietojen tallennusvaatimukset
  Kun toimintahäiriö...
  Kun järjestelmä ei enää havaitse vahvistettua ja aktiivista virhetoimintoa yhden kokonaisen käyttöjakson aikana, se määritellään aiemmin aktiiviseksi virheeksi seuraavan käyttöjakson alusta alkaen ja tämä luokitus säilyy siihen asti, kunnes skannauslaite on poistanut tähän virhetoimintoon liittyvän OBD-tiedon tai se on poistettu tietokoneen muistista 4.4 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

”4.3

OBD-tietojen tallennusvaatimukset

Kun toimintahäiriö...

Kun järjestelmä ei enää havaitse vahvistettua ja aktiivista virhetoimintoa yhden kokonaisen käyttöjakson aikana, se määritellään aiemmin aktiiviseksi virheeksi seuraavan käyttöjakson alusta alkaen ja tämä luokitus säilyy siihen asti, kunnes skannauslaite on poistanut tähän virhetoimintoon liittyvän OBD-tiedon tai se on poistettu tietokoneen muistista 4.4 kohdan mukaisesti.”

4.7.1.2 kohdan l luetelmakohta Ei vaikuta suomenkieliseen toisintoon.

Ei vaikuta suomenkieliseen toisintoon.

Muutetaan 5.2.3 kohta seuraavasti:

| ”5.2.3 | Alhainen polttoainetaso
  Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että valvontajärjestelmä, johon alhainen polttoainetaso/-paine tai polttoaineen loppuminen vaikuttaa (esim. polttoainejärjestelmän virhetoiminnan tai katkon havaitseminen), lakkaa toimimasta seuraavasti: | DIESEL | KAASU |
| --- | --- | --- | --- |
| NG | LPG |
| (a) | Käytöstä poisto on mahdollinen, mikäli alhainen polttoainetaso on alle 100 litraa tai 20 prosenttia polttoainetankin nimellistilavuudesta sen mukaan, kumpi on pienempi. |

”5.2.3

Alhainen polttoainetaso

Valmistajat voivat hakea hyväksyntää sille, että valvontajärjestelmä, johon alhainen polttoainetaso/-paine tai polttoaineen loppuminen vaikuttaa (esim. polttoainejärjestelmän virhetoiminnan tai katkon havaitseminen), lakkaa toimimasta seuraavasti:

DIESEL

KAASU

NG

LPG

(a)

Käytöstä poisto on mahdollinen, mikäli alhainen polttoainetaso on alle 100 litraa tai 20 prosenttia polttoainetankin nimellistilavuudesta sen mukaan, kumpi on pienempi.

X

X

| (b) | Käytöstä poisto on mahdollinen, mikäli alhainen polttoaineen paine on alle 20 prosenttia polttoainetankin nimellispaineesta. |
| --- | --- |

(b)

Käytöstä poisto on mahdollinen, mikäli alhainen polttoaineen paine on alle 20 prosenttia polttoainetankin nimellispaineesta.

X”

Lisätään uusi 5.2.8. kohta seuraavasti:

| ”5.2.8 | Polttoaineen lisääminen
  Polttoaineen lisäämisen jälkeen kaasukäyttöisen ajoneuvon valmistaja voi tilapäisesti katkaista OBD-järjestelmän toiminnan, kun järjestelmän on sopeuduttava siihen, että elektroninen säätöyksikkö (ECU) on todennut polttoaineen laadun ja koostumuksen muutoksen.
  OBD-järjestelmä on kytkettävä uudelleen toimintaan heti, kun uusi polttoaine on tunnistettu ja moottorin parametrit on säädetty uudelleen. Tällainen toiminnan katkaisu voi kestää enintään 10 minuuttia.” |
| --- | --- |

”5.2.8

Polttoaineen lisääminen

Polttoaineen lisäämisen jälkeen kaasukäyttöisen ajoneuvon valmistaja voi tilapäisesti katkaista OBD-järjestelmän toiminnan, kun järjestelmän on sopeuduttava siihen, että elektroninen säätöyksikkö (ECU) on todennut polttoaineen laadun ja koostumuksen muutoksen.

OBD-järjestelmä on kytkettävä uudelleen toimintaan heti, kun uusi polttoaine on tunnistettu ja moottorin parametrit on säädetty uudelleen. Tällainen toiminnan katkaisu voi kestää enintään 10 minuuttia.”

Muutetaan 6 kohta seuraavasti (lisätään uusi d alakohta):

| ”6. | DEMONSTRAATIOVAATIMUKSET
  ...






  d) | viitepolttoaineen valintamenettely, kun kyseessä on kaasumoottori” |
| --- | --- | --- |

”6.

DEMONSTRAATIOVAATIMUKSET

...

d)

viitepolttoaineen valintamenettely, kun kyseessä on kaasumoottori”

6.1.1 kohdan a alakohta E vaikuta suomenkieliseen toisintoon.

E vaikuta suomenkieliseen toisintoon.

Muutetaan 6.3 kohta seuraavasti:

| ”6.3 | OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstraatiomenettelyt
  Valmistajan on ...
  Seuraavissa kohdissa luetellaan OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstroimista koskevat vaatimukset sekä testausvaatimukset. Testien määrä on neljä kertaa päästöihin liittyvän OBD-perheen osana tarkasteltavien moottoriperheiden lukumäärä mutta vähintään kahdeksan.
  Valittujen valvontalaitteiden on kuvastettava erityyppisiä 4.2 kohdassa mainittuja valvontalaitteita. (eli päästörajojen valvonta, suorituksen valvonta, täydellisen toimintakatkoksen valvonta tai osan valvonta) tasapainoisella tavalla. Valittujen valvontalaitteiden on myös tasapainoisesti kuvastettava erityyppisiä seikkoja, jotka on lueteltu tämän liitteen lisäyksessä 3.” |
| --- | --- |

”6.3

OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstraatiomenettelyt

Valmistajan on ...

Seuraavissa kohdissa luetellaan OBD-järjestelmän suorituskyvyn demonstroimista koskevat vaatimukset sekä testausvaatimukset. Testien määrä on neljä kertaa päästöihin liittyvän OBD-perheen osana tarkasteltavien moottoriperheiden lukumäärä mutta vähintään kahdeksan.

Valittujen valvontalaitteiden on kuvastettava erityyppisiä 4.2 kohdassa mainittuja valvontalaitteita. (eli päästörajojen valvonta, suorituksen valvonta, täydellisen toimintakatkoksen valvonta tai osan valvonta) tasapainoisella tavalla. Valittujen valvontalaitteiden on myös tasapainoisesti kuvastettava erityyppisiä seikkoja, jotka on lueteltu tämän liitteen lisäyksessä 3.”

Oikaistaan 6.3.2 kohta (myös alaviite 10) seuraavasti:

| ”6.3.2 | Vaurioituneen osan (tai järjestelmän) hyväksyntämenettely.
  Tätä kohtaa sovelletaan tapauksissa, joissa OBD-järjestelmän demonstraatiotestiin valittua virhetoimintaa valvotaan suhteessa pakoputken päästöihin (17) (päästöjen raja-arvojen valvonta – ks. 4.2 kohta) ja joissa edellytetään, että valmistaja päästötestillä osoittaa kyseisen vaurioituneen osan kvalifioinnin. |
| --- | --- |

”6.3.2

Vaurioituneen osan (tai järjestelmän) hyväksyntämenettely.

Tätä kohtaa sovelletaan tapauksissa, joissa OBD-järjestelmän demonstraatiotestiin valittua virhetoimintaa valvotaan suhteessa pakoputken päästöihin (17) (päästöjen raja-arvojen valvonta – ks. 4.2 kohta) ja joissa edellytetään, että valmistaja päästötestillä osoittaa kyseisen vaurioituneen osan kvalifioinnin.

Lisätään uusi 6.5 kohta seuraavasti:

| ”6.5 | Viitepolttoaineen valintamenettely, kun kyseessä on kaasumoottori
  OBD-järjestelmän suorituskyky ja virhetoiminnan luokitus demonstroidaan käyttämällä yhtä niistä liitteessä 5 mainituista viitepolttoaineista, joita moottori on suunniteltu käyttämään.
  Viitepolttoaineen valitsee tyyppihyväksyntäviranomainen, jonka on varattava testilaboratoriolle riittävästi aikaa valitun viitepolttoaineen toimittamista varten.” |
| --- | --- |

”6.5

Viitepolttoaineen valintamenettely, kun kyseessä on kaasumoottori

OBD-järjestelmän suorituskyky ja virhetoiminnan luokitus demonstroidaan käyttämällä yhtä niistä liitteessä 5 mainituista viitepolttoaineista, joita moottori on suunniteltu käyttämään.

Viitepolttoaineen valitsee tyyppihyväksyntäviranomainen, jonka on varattava testilaboratoriolle riittävästi aikaa valitun viitepolttoaineen toimittamista varten.”

Muutetaan 7.2. kohta seuraavasti:

| ”7.2 | Sovellettavat testit
  Tässä liitteessä






  a) | päästötestisykli on testisykli, jota käytetään säädettyjen päästöjen mittaamisen, kun kyseessä on vaurioituneen osan tai järjestelmän hyväksyminen |
| --- | --- | --- |

”7.2

Sovellettavat testit

Tässä liitteessä

a)

päästötestisykli on testisykli, jota käytetään säädettyjen päästöjen mittaamisen, kun kyseessä on vaurioituneen osan tai järjestelmän hyväksyminen

| b) | OBD-testisykli on testisykli, jolla osoitetaan OBD-valvontalaitteiden kyky havaita virhetoimintoja.” |
| --- | --- |

b)

OBD-testisykli on testisykli, jolla osoitetaan OBD-valvontalaitteiden kyky havaita virhetoimintoja.”

Muutetaan 7.2.2 kohta seuraavasti (poistetaan sanat ”maailmanlaajuinen yhdenmukaistettu”):

| ”7.2.2 | OBD-testisykli
  Tässä liitteessä tarkoitettu OBD-testisykli on liitteessä 10 kuvatun WHTC-testisyklin lämmin käynnistys -osio.
  Valmistajan pyynnöstä ja hallinnollisen yksikön suostumuksella voidaan käyttää vaihtoehtoista OBD-testisykliä (esim. WHTC-syklin kylmä käynnistys –osiota) tiettyä valvontalaitetta varten. Hakemuksessa on oltava asiakirjat (tekniset näkökohdat, simulaatiot, testitulokset jne.), joista käyvät ilmi seuraavat seikat:






  a) | valvonnan osoittamiseen soveltuva pyydetty testisykli esiintyy todellisissa ajo-olosuhteissa ja |
| --- | --- | --- |

”7.2.2

OBD-testisykli

Tässä liitteessä tarkoitettu OBD-testisykli on liitteessä 10 kuvatun WHTC-testisyklin lämmin käynnistys -osio.

Valmistajan pyynnöstä ja hallinnollisen yksikön suostumuksella voidaan käyttää vaihtoehtoista OBD-testisykliä (esim. WHTC-syklin kylmä käynnistys –osiota) tiettyä valvontalaitetta varten. Hakemuksessa on oltava asiakirjat (tekniset näkökohdat, simulaatiot, testitulokset jne.), joista käyvät ilmi seuraavat seikat:

a)

valvonnan osoittamiseen soveltuva pyydetty testisykli esiintyy todellisissa ajo-olosuhteissa ja

| b) | WHTC-testisyklin lämmin käynnistys –osio soveltuu heikommin kyseiseen valvontaan (esim. nesteiden kulutuksen valvonta).” |
| --- | --- |

b)

WHTC-testisyklin lämmin käynnistys –osio soveltuu heikommin kyseiseen valvontaan (esim. nesteiden kulutuksen valvonta).”

Korjataan 8.1.3 kohta seuraavasti:

| ”8.1.3 | Päästöihin liittyvää OBD-perhettä koskevat asiakirjat
  ...
  Valmistajan on lisäksi annettava luettelo kaikista kunkin OBD-perheen käyttämän viestintäprotokollan elektronisista syöte-, tuloste- ja tunnistuselementeistä.” |
| --- | --- |

”8.1.3

Päästöihin liittyvää OBD-perhettä koskevat asiakirjat

...

Valmistajan on lisäksi annettava luettelo kaikista kunkin OBD-perheen käyttämän viestintäprotokollan elektronisista syöte-, tuloste- ja tunnistuselementeistä.”

Liitteen 9B lisäyksessä 2 oikaistaan ensimmäinen kohta seuraavasti:

”Tämän lisäyksen tarkoituksena on kuvata tarkemmin tämän liitteen 4.3 ja 4.6.5 kohdassa asetettuja vaatimuksia.”

Muutetaan liitteen 9B lisäys 3 seuraavasti (ja lisätään samalla uusi 15 kohta):

”VALVONTAVAATIMUKSET

Tämän lisäyksen kohdissa luetellaan järjestelmät ja osat, joita OBD-järjestelmän on valvottava 4.2 kohdan mukaisesti. Ellei tosin täsmennetä, nämä vaatimukset koskevat sekä kaasu- että dieselmoottoreita.

KOHTA 1

SÄHKÖISTEN/ELEKTRONISTEN OSIEN VALVONTA

Tässä lisäyksessä kuvattujen päästöjenrajoitusjärjestelmän valvomiseen tai tarkkailemiseen käytettyjen sähköisten/elektronisten osien on oltava tämän liitteen 4.2 kohdan mukaisen ’osan valvonnan’ alaisia. Näitä ovat muun muassa, mutta ei ainoastaan, paineanturit, lämpötila-anturit, pakokaasuanturit ja mahdollisesti käytetyt happianturit, nakutusanturit, pakojärjestelmän sisäiset polttoaineruiskut tai pelkistävän aineen ruiskut, pakojärjestelmän sisäiset polttimet tai lämmitysosat, hehkutulpat ja imuilman lämmittimet.

Jos järjestelmässä on takaisinkytkennän säätöpiiri, OBD-järjestelmän on valvottava järjestelmän kykyä pitää takaisinkytkennän säätö suunnitelman mukaisena (esim. takaisinkytkennän säätö käynnistyy valmistajan asettaman ajan kuluttua, järjestelmä ei pysty ylläpitämään takaisinkytkennän säätöä, takaisinkytkennän säätö on käyttänyt kaikki valmistajan sallimat mukautusvarat) – osan valvonta.

Huom. Näitä vaatimuksia sovelletaan kaikkiin sähköisiin/elektronisiin osiin, vaikka ne kuuluisivat johonkin tämän lisäyksen muissa kohdissa kuvatuista valvontalaitteista.

KOHTA 2

DPF-JÄRJESTELMÄ

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun DPF-järjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | dieselhiukkassuodattimen substraatti: substraatin olemassaolo – täydellisen toimintakatkoksen valvonta |
| --- | --- |

a)

dieselhiukkassuodattimen substraatti: substraatin olemassaolo – täydellisen toimintakatkoksen valvonta

| b) | dieselhiukkassuodattimen suorituskyky: dieselhiukkassuodattimen tukkeutuminen – täydellinen toimintakatkos |
| --- | --- |

b)

dieselhiukkassuodattimen suorituskyky: dieselhiukkassuodattimen tukkeutuminen – täydellinen toimintakatkos

| c) | dieselhiukkassuodattimen suorituskyky: suodatus- ja regenerointiprosessit (esim. hiukkasten kerääntyminen suodatusprosessin aikana ja hiukkasten poisto pakotetun regenerointiprosessin aikana) – suorituksen valvonta (esimerkiksi mitattavien hiukkassuodattimen ominaisuuksien, kuten vastapaineen tai paine-eron, arvioiminen, jossa ei välttämättä havaita kaikkia vikatiloja, jotka heikentävät keräämistehoa). |
| --- | --- |

c)

dieselhiukkassuodattimen suorituskyky: suodatus- ja regenerointiprosessit (esim. hiukkasten kerääntyminen suodatusprosessin aikana ja hiukkasten poisto pakotetun regenerointiprosessin aikana) – suorituksen valvonta (esimerkiksi mitattavien hiukkassuodattimen ominaisuuksien, kuten vastapaineen tai paine-eron, arvioiminen, jossa ei välttämättä havaita kaikkia vikatiloja, jotka heikentävät keräämistehoa).

KOHTA 3

VALIKOIVAN KATALYYTTISEN PELKISTYKSEN (SCR) VALVONTA

Tässä kohdassa SCR:llä tarkoitetaan valikoivaa katalyyttistä pelkistystä tai muuta LNC-katalysaattoreita. OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun SCR-järjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | aktiivinen/hyökkäävä reagenssin ruiskutusjärjestelmä: järjestelmän kyky säädellä reagenssin syöttöä asianmukaisesti, syötetäänpä sitä pakojärjestelmän sisäisellä ruiskulla tai sylinterin sisäisellä ruiskulla – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

a)

aktiivinen/hyökkäävä reagenssin ruiskutusjärjestelmä: järjestelmän kyky säädellä reagenssin syöttöä asianmukaisesti, syötetäänpä sitä pakojärjestelmän sisäisellä ruiskulla tai sylinterin sisäisellä ruiskulla – suorituksen valvonta

| b) | aktiivinen/hyökkäävä reagenssi: reagenssin saatavuus ajoneuvossa, reagenssin asianmukainen kulutus, jos käytetään muuta reagenssia kuin polttoainetta (esim. urea) – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

b)

aktiivinen/hyökkäävä reagenssi: reagenssin saatavuus ajoneuvossa, reagenssin asianmukainen kulutus, jos käytetään muuta reagenssia kuin polttoainetta (esim. urea) – suorituksen valvonta

| c) | aktiivinen/hyökkäävä reagenssi: mahdollisuuksien mukaan reagenssin laatu, jos käytetään muuta reagenssia kuin polttoainetta (esim. urea) – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

c)

aktiivinen/hyökkäävä reagenssi: mahdollisuuksien mukaan reagenssin laatu, jos käytetään muuta reagenssia kuin polttoainetta (esim. urea) – suorituksen valvonta

| d) | SCR-katalysaattorin muuntamisteho: katalysaattorin SCR-muuntokyky NOx-päästörajojen valvonnassa. |
| --- | --- |

d)

SCR-katalysaattorin muuntamisteho: katalysaattorin SCR-muuntokyky NOx-päästörajojen valvonnassa.

KOHTA 4

NOX-LOUKKU (LNT TAI NOX-KERÄÄJÄ)

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun LNT-järjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | LNT:n kapasiteetti: LNT-järjestelmän kyky imeä/varastoida ja muuntaa typen oksideja – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

a)

LNT:n kapasiteetti: LNT-järjestelmän kyky imeä/varastoida ja muuntaa typen oksideja – suorituksen valvonta

| b) | LNT:n aktiivinen/hyökkäävä reagenssin ruiskutusjärjestelmä: järjestelmän kyky säädellä reagenssin syöttöä asianmukaisesti, syötetäänpä sitä pakojärjestelmän sisäisellä ruiskulla tai sylinterin sisäisellä ruiskulla – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

b)

LNT:n aktiivinen/hyökkäävä reagenssin ruiskutusjärjestelmä: järjestelmän kyky säädellä reagenssin syöttöä asianmukaisesti, syötetäänpä sitä pakojärjestelmän sisäisellä ruiskulla tai sylinterin sisäisellä ruiskulla – suorituksen valvonta

KOHTA 5

HAPETUSKATALYSAATTOREIDEN (MYÖS DIESELÖLJYN HAPETUSKATALYSAATTORIN – DOC) VALVONTA

Tätä kohtaa sovelletaan hapetuskatalysaattoreihin, jotka ovat erillisiä muista jälkikäsittelyjärjestelmistä. Jälkikäsittelyjärjestelmän kuoren sisäisiin järjestelmiin sovelletaan asiaankuuluvaa tämän lisäyksen kohtaa.

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun hapetuskatalysaattorin osien moitteetonta toimintaa:

| a) | hiilivetyjen muuntamisteho: hapetuskatalysaattorin kyky muuntaa hiilivetyjä ennen muita jälkikäsittelylaitteita – täydellisen toimintakatkoksen valvonta |
| --- | --- |

a)

hiilivetyjen muuntamisteho: hapetuskatalysaattorin kyky muuntaa hiilivetyjä ennen muita jälkikäsittelylaitteita – täydellisen toimintakatkoksen valvonta

| b) | hiilivetyjen muuntamisteho: hapetuskatalysaattorin kyky muuntaa hiilivetyjä muiden jälkikäsittelylaitteiden jälkeen – täydellisen toimintakatkoksen valvonta. |
| --- | --- |

b)

hiilivetyjen muuntamisteho: hapetuskatalysaattorin kyky muuntaa hiilivetyjä muiden jälkikäsittelylaitteiden jälkeen – täydellisen toimintakatkoksen valvonta.

KOHTA 6

PAKOKAASUJEN TAKAISINKIERRÄTYSJÄRJESTELMÄN (EGR) VALVONTA

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun EGR-järjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| | DIESEL | KAA-SU |
| --- | --- | --- |
| a1) | EGR:n korkea/alhainen virtaus: EGR-järjestelmän kyky ylläpitää asetettu EGR-virtaus; havaitaan olosuhteet, joissa ’liian alhainen virtaus’ tai ’liian korkea virtaus’ – päästörajojen valvonta |

DIESEL

KAA-SU

a1)

EGR:n korkea/alhainen virtaus: EGR-järjestelmän kyky ylläpitää asetettu EGR-virtaus; havaitaan olosuhteet, joissa ’liian alhainen virtaus’ tai ’liian korkea virtaus’ – päästörajojen valvonta

X

| a2) | EGR:n korkea/alhainen virtaus: EGR-järjestelmän kyky ylläpitää asetettu EGR-virtaus; havaitaan olosuhteet, joissa ’liian alhainen virtaus’ tai ’liian korkea virtaus’ – suorituksen valvonta
  (valvontavaatimuksista on määrä jatkaa keskustelua) |
| --- | --- |

a2)

EGR:n korkea/alhainen virtaus: EGR-järjestelmän kyky ylläpitää asetettu EGR-virtaus; havaitaan olosuhteet, joissa ’liian alhainen virtaus’ tai ’liian korkea virtaus’ – suorituksen valvonta

(valvontavaatimuksista on määrä jatkaa keskustelua)

X

| b) | EGR-toimilaitteen hidas vaste: EGR-järjestelmän kyky saavuttaa asetettu virtaus valmistajan määrittämän ajan kuluessa käskyn antamisesta – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

b)

EGR-toimilaitteen hidas vaste: EGR-järjestelmän kyky saavuttaa asetettu virtaus valmistajan määrittämän ajan kuluessa käskyn antamisesta – suorituksen valvonta

X

X

| c) | EGR-jäähdyttimen jäähtymissuoritus: EGR-jäähdytysjärjestelmän kyky saavuttaa valmistajan määrittämä jäähdytystulos – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

c)

EGR-jäähdyttimen jäähtymissuoritus: EGR-jäähdytysjärjestelmän kyky saavuttaa valmistajan määrittämä jäähdytystulos – suorituksen valvonta

X

X

KOHTA 7

POLTTOAINEJÄRJESTELMÄN VALVONTA

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennettujen polttoainejärjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| | DIESEL | KAA-SU |
| --- | --- | --- |
| a) | Polttoainejärjestelmän paineenohjaus: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa asetettu polttoaineen paine suljetussa säätöpiirissä - suorituksen valvonta |

DIESEL

KAA-SU

a)

Polttoainejärjestelmän paineenohjaus: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa asetettu polttoaineen paine suljetussa säätöpiirissä - suorituksen valvonta

X

| b) | Polttoainejärjestelmän paineenohjaus: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa asetettu polttoaineen paine suljetussa säätöpiirissä, jos järjestelmä on niin rakennettu, että painetta voidaan ohjata muista parametreista riippumatta – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

b)

Polttoainejärjestelmän paineenohjaus: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa asetettu polttoaineen paine suljetussa säätöpiirissä, jos järjestelmä on niin rakennettu, että painetta voidaan ohjata muista parametreista riippumatta – suorituksen valvonta

X

| c) | Polttoaineen ruiskutuksen ennakkosäätölaite: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa ennalta säädetty polttoaineen ajoitus vähintään yhdessä ruiskutustapahtumassa, kun moottori on varustettu tarvittavilla antureilla – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

c)

Polttoaineen ruiskutuksen ennakkosäätölaite: polttoainejärjestelmän kyky saavuttaa ennalta säädetty polttoaineen ajoitus vähintään yhdessä ruiskutustapahtumassa, kun moottori on varustettu tarvittavilla antureilla – suorituksen valvonta

X

| d) | Polttoaineen ruiskutusjärjestelmä: polttoaineen suhde (myös – mutta ei pelkästään – itsesääntelyominaisuudet) - suorituksen valvonta |
| --- | --- |

d)

Polttoaineen ruiskutusjärjestelmä: polttoaineen suhde (myös – mutta ei pelkästään – itsesääntelyominaisuudet) - suorituksen valvonta

X

KOHTA 8

ILMAKÄSITTELYLAITE JA TURBOAHDIN / AHTOPAINEEN SÄÄTÖJÄRJESTELMÄ

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennettujen ilmankäsittelylaitteen ja turboahtimen / ahtopaineen säätöjärjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| | DIESEL | KAASU |
| --- | --- | --- |
| a1) | Turboahtimen yli-/aliahtopaine: turboahdinjärjestelmän kyky ylläpitää asetettu ahtopaine; havaitaan olosuhteet, joissa ’liian alhainen ahtopaine’ tai ’liian korkea ahtopaine’ – päästörajojen valvonta |

DIESEL

KAASU

a1)

Turboahtimen yli-/aliahtopaine: turboahdinjärjestelmän kyky ylläpitää asetettu ahtopaine; havaitaan olosuhteet, joissa ’liian alhainen ahtopaine’ tai ’liian korkea ahtopaine’ – päästörajojen valvonta

X

| a2) | Turboahtimen yli-/aliahtopaine: turboahdinjärjestelmän kyky ylläpitää asetettu ahtopaine; havaitaan olosuhteet, joissa ’liian alhainen ahtopaine’ tai ’liian korkea ahtopaine’ – suorituksen valvonta
  (valvontavaatimuksista on määrä jatkaa keskustelua) |
| --- | --- |

a2)

Turboahtimen yli-/aliahtopaine: turboahdinjärjestelmän kyky ylläpitää asetettu ahtopaine; havaitaan olosuhteet, joissa ’liian alhainen ahtopaine’ tai ’liian korkea ahtopaine’ – suorituksen valvonta

(valvontavaatimuksista on määrä jatkaa keskustelua)

X

| b) | Vaihtuvageometrisen turboahtimen (VGT) hidas vaste: VGT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu geometria valmistajan määrittämässä ajassa – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

b)

Vaihtuvageometrisen turboahtimen (VGT) hidas vaste: VGT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu geometria valmistajan määrittämässä ajassa – suorituksen valvonta

X

X

| c) | Ahtoilman jäähdytys: ahtoilman jäähdytysjärjestelmän teho – täydellisen toimintakatkoksen valvonta |
| --- | --- |

c)

Ahtoilman jäähdytys: ahtoilman jäähdytysjärjestelmän teho – täydellisen toimintakatkoksen valvonta

X

X

KOHTA 9

VAIHTUVA VENTTIILIN AJOITUSJÄRJESTELMÄ (VVT)

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottoriin mahdollisesti asennetun vaihtuvan venttiilin ajoitusjärjestelmän (VVT) osien moitteetonta toimintaa:

| a) | VVT:n kohdistusvirhe: VVT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu venttiilien ajoitus – suorituksen valvonta |
| --- | --- |

a)

VVT:n kohdistusvirhe: VVT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu venttiilien ajoitus – suorituksen valvonta

| b) | VVT:n hidas vaste: VVT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu venttiilien ajoitus valmistajan määrittämän ajan kuluessa käskyn antamisesta – suorituksen valvonta. |
| --- | --- |

b)

VVT:n hidas vaste: VVT-järjestelmän kyky saavuttaa haluttu venttiilien ajoitus valmistajan määrittämän ajan kuluessa käskyn antamisesta – suorituksen valvonta.

KOHTA 10

SYTYTYSKATKOJEN VALVONTA

| | DIESEL | KAASU |
| --- | --- | --- |
| a) | Ei vaatimuksia |

DIESEL

KAASU

a)

Ei vaatimuksia

X

| b) | Sytytyskatko, joka voi vahingoittaa katalysaattoria (esim. valvomalla tiettyä prosenttiosuutta sytytyskatkoista tietyllä ajanjaksolla – suorituksen valvonta.
  (valvontavaatimuksista on määrä jatkaa keskustelua yhdessä 6 ja 8 kohdan kanssa). |
| --- | --- |

b)

Sytytyskatko, joka voi vahingoittaa katalysaattoria (esim. valvomalla tiettyä prosenttiosuutta sytytyskatkoista tietyllä ajanjaksolla – suorituksen valvonta.

(valvontavaatimuksista on määrä jatkaa keskustelua yhdessä 6 ja 8 kohdan kanssa).

X

KOHTA 11

KAMPIKAMMION TUULETUSJÄRJESTELMÄN VALVONTA

Ei vaatimuksia.

KOHTA 12

MOOTTORIN JÄÄHDYTYSJÄRJESTELMÄN VALVONTA

OBD-järjestelmän on valvottava seuraavien moottorin jäähdytysjärjestelmän osien moitteetonta toimintaa:

| a) | Moottorin jäähdytysaineen lämpötila (termostaatti): Kiinteä avoin termostaatti: Valmistajien ei tarvitse valvoa termostaattia, jos sen vikaantuminen ei pysäytä muiden OBD-valvontalaitteiden toimintaan – täydellisen toimintakatkoksen valvonta |
| --- | --- |

a)

Moottorin jäähdytysaineen lämpötila (termostaatti): Kiinteä avoin termostaatti: Valmistajien ei tarvitse valvoa termostaattia, jos sen vikaantuminen ei pysäytä muiden OBD-valvontalaitteiden toimintaan – täydellisen toimintakatkoksen valvonta

Valmistajien ei tarvitse valvoa moottorin jäähdytysnesteen lämpötilaa tai moottorin jäähdytysnesteen lämpötila-anturia, jos moottorin jäähdytysnesteen lämpötilaa tai moottorin jäähdytysnesteen lämpötila-anturia ei käytetä minkään päästöjen rajoitusjärjestelmän suljetun säätöpiirin / takaisinkytkennän säädön aktivoinnissa ja/tai se ei aiheuta minkään muun valvontalaitteen toiminnan pysähtymistä.

Valmistajat voivat keskeyttää valvontalaitteen toiminnan tai viivyttää sitä sen ajan, kunnes suljetun säätöpiirin aktivoimiseen tarvittava lämpötila on saavutettu, jos moottori on sellaisissa olosuhteissa, jotka aiheuttaisivat virheellisen tilannemäärityksen (esim. ajoneuvon käyttö joutokäynnillä yli 50–75 prosenttia lämmitysajasta).

KOHTA 13

PAKOKAASU- JA HAPPIANTURIN VALVONTA

| | DIESEL | KAASU |
| --- | --- | --- |
| a) | Moottoriin mahdollisesti asennettujen pakokaasuanturien sähköisten osien moitteetonta toimintaa tämän lisäyksen kohdan 1 mukaisesti – osan valvonta |

DIESEL

KAASU

a)

Moottoriin mahdollisesti asennettujen pakokaasuanturien sähköisten osien moitteetonta toimintaa tämän lisäyksen kohdan 1 mukaisesti – osan valvonta

X

X

| b) | sekä primaareja että sekundaareja (polttoaineensäätö) happiantureita. Näitä antureita pidetään pakokaasuantureina, joiden moitteetonta toimintaa valvotaan tämän lisäyksen kohdan 1 mukaisesti – osan valvonta |
| --- | --- |

b)

sekä primaareja että sekundaareja (polttoaineensäätö) happiantureita. Näitä antureita pidetään pakokaasuantureina, joiden moitteetonta toimintaa valvotaan tämän lisäyksen kohdan 1 mukaisesti – osan valvonta

X

KOHTA 14

JOUTOKÄYNTINOPEUDEN SÄÄTÖJÄRJESTELMÄN VALVONTA

OBD-järjestelmän on valvottava moottoriin mahdollisesti asennettujen joutokäyntinopeuden säätöjärjestelmien moitteetonta toimintaa tämän lisäyksen kohdan 1 mukaisesti.

KOHTA 15

KOLMITIEKATALYSAATTORI

OBD-järjestelmän on valvottava moottoriin mahdollisesti asennetun kolmitiekatalysaattorin moitteetonta toimintaa seuraavasti:

| | DIESEL | KAASU |
| --- | --- | --- |
| a) | Kolmitiekatalyysikonversion tehokkuus: katalysaattorin kyky muuntaa typen oksideita ja CO:ta – suorituksen valvonta |

DIESEL

KAASU

a)

Kolmitiekatalyysikonversion tehokkuus: katalysaattorin kyky muuntaa typen oksideita ja CO:ta – suorituksen valvonta

X”

Muutetaan liitteen 9B lisäys 4 seuraavasti:

”Selvitys teknisestä vaatimustenmukaisuudesta

Selvityksessä ...

SELVITYS LOPULLISESTA VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA

Asiakirja-aineisto ja tässä kuvattu OBD-järjestelmä / päästöihin liittyvä OBD-perhe on seuraavan säännön vaatimusten mukainen:

Sääntö ... / versio .../ voimaantulopäivä .... / polttoainetyyppi ...

...”

Muutetaan liitteen 9B lisäyksen 4 luvussa 4 olevan 1.1 kohdan taulukon kohdassa ”Testitiedot” teksti ”testipolttoaine” muotoon ”viitepolttoaine”.

Muutetaan liitteen 9B lisäyksen 5 taulukko 3 seuraavasti:

”Taulukko 3

Valinnaiset tiedot, jos päästö- tai obd-järjestelmä käyttää niitä obd-tietojen käyttöön ottamiseen tai käytöstä poistamiseen

| | Tilatiedot | Datavirtatiedot |
| --- | --- | --- |
| polttoaineen taso tai polttoainesäiliön paine (soveltuvasti) | X | X |
| moottoriöljyn lämpötila | X | X |
| ajoneuvon nopeus | X | X |
| polttoaineen laatuun sopeuttamisen tila (aktivoitu / ei aktivoitu, kun kyseessä ovat kaasumoottorit | | X |
| moottoria ohjaavan tietokonejärjestelmän jännite (pääohjaussirulla) | X | X” |

Tilatiedot

Datavirtatiedot

polttoaineen taso tai polttoainesäiliön paine (soveltuvasti)

X

X

moottoriöljyn lämpötila

X

X

ajoneuvon nopeus

X

X

polttoaineen laatuun sopeuttamisen tila (aktivoitu / ei aktivoitu, kun kyseessä ovat kaasumoottorit

X

moottoria ohjaavan tietokonejärjestelmän jännite (pääohjaussirulla)

X

X”

Muutetaan liitteen 9B lisäyksen 5 taulukko 4 seuraavasti:

”Taulukko 4

Valinnaiset tiedot, jos moottori on varustettu laitteilla, jotka havaitsevat tai laskevat tietoja:

| | Tilatiedot | Datavirtatiedot |
| --- | --- | --- |
| Kaasupolkimen absoluuttinen asento ..... | X | X |
| ... | | |
| Happianturin tuotos | | X |
| Sekundaarisen happianturin tuotos (jos asennettu) | | X |
| NOx-anturin tuotos | | X” |

Tilatiedot

Datavirtatiedot

Kaasupolkimen absoluuttinen asento .....

X

X

...

Happianturin tuotos

X

Sekundaarisen happianturin tuotos (jos asennettu)

X

NOx-anturin tuotos

X”

Lisätään uusi liite 9C seuraavasti:

LIITE 9C

Tekniset vaatimukset ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD-järjestelmän) käytönaikaisen suorituskyvyn arviointia varten

1.   SOVELTAMINEN

Nykymuodossaan tätä liitettä sovelletaan ainoastaan dieselmoottorilla varustettuihin maantieajoneuvoihin.

2.   (Varalla)

3.   MÄÄRITELMÄT

3.1   ’Käytönaikainen suorituskykysuhde’

OBD-järjestelmän jonkin tietyn valvontalaitteen käytönaikainen suorituskykysuhde (IUPR) saadaan seuraavasti: IUPRm = osoittajam / nimittäjäm

3.2   ’Osoittaja’

Tietyn valvontalaitteen m osoittaja (osoittajam) on laskuri, joka osoittaaa, kuinka monta kertaa ajoneuvoa on käytetty siten, että kaikki ne valvontaedellytykset, jotka ovat tarpeen, jotta kyseinen valvontalaite havaitsee virhetoiminnan, ovat täyttyneet.

3.3   ’Nimittäjä’

Tietyn valvontalaitteen m nimittäjä (nimittäjäm) on laskuri, joka osoittaaa ajoneuvon ajotapahtumien lukumäärän kyseistä valvontalaittetta koskevien erityisten edellytysten pohjalta.

3.4   ’Yleinen nimittäjä’

Yleinen nimittäjä on laskuri, joka osoittaa ajoneuvon käyttökerrat yleisten edellytysten pohjalta.

3.5   ’Sytytyssyklilaskuri’

Sytytyssyklilaskuri osoittaa ajoneuvon moottorin käynnistyskertojen lukumäärän.

3.6   ’Moottorin käynnistys’

Moottorin käynnistykseen kuuluu sytytyksen kytkeminen, käynnistäminen ja palamisen alkaminen, ja käynnistys on suoritettu loppuun, kun moottorin kierrosnopeus on 150 min–1 pienempi kuin tavanomainen lämmitetty joutokäyntinopeus.

3.7   ’Ajosykli’

Ajosyklillä tarkoitetaan tapahtumasarjaa, joka koostuu moottorin käynnistyksestä, käyttöjaksosta, moottorin sammuttamisesta sekä ajasta moottorin seuraavaan käynnistykseen asti.

3.8   Lyhenteet

| IUPR | Käytönaikainen suorituskykysuhde |
| --- | --- |
| IUPRm | Tietyn valvontalaitteen m käytönaikainen suorituskykysuhde |

IUPR

Käytönaikainen suorituskykysuhde

IUPRm

Tietyn valvontalaitteen m käytönaikainen suorituskykysuhde

4.   YLEISET VAATIMUKSET

OBD-järjestelmän on kyettävä seuraamaan ja kirjaamaan tässä kohdassa täsmennetyiltä OBD-valvontalaitteilta saatavia käytönaikaisia suorituskykytietoja (6 kohta), tallentamaan ne tietokonemuistiin ja pyynnöstä välittämään ne ajoneuvon ulkopuolelle (7 kohta).

Valvontalaitteelta saatavat käytönaikaiset suorituskykytiedot koostuvat osoittajasta ja nimittäjästä, ja niiden avulla voidaan laskea käytön aikainen suorituskykysuhde IUPR.

4.1   IUPR-valvontalaitteet

4.1.1   Valvontalaiteryhmät

Valmistajien on toteutettava OBD-järjestelmissä ohjelmistoalgoritmeja, joilla voidaan yksittäin seurata tämän liitteen lisäyksessä 1 mainittuja valvontalaiteryhmiä koskevia käytönaikaisia suorituskykytietoja ja antaa niistä raportteja.

Valmistajien ei edellytetä toteuttavan OBD-järjestelmissä ohjelmistoalgoritmeja, joilla voidaan yksittäin seurata liitteessä 9B olevassa 4.2.3 kohdassa määriteltyjä, jatkuvasti toiminnassa olevia valvontalaitteita koskevia käytönaikaisia suorituskykytietoja ja antaa niistä raportteja, jos kyseiset valvontalaitteet jo kuuluvat johonkin tämän liitteen lisäyksessä 1 mainittuista valvontalaiteryhmistä.

Käytönaikaisia suorituskykytietoja valvontalaiteryhmän valvontalaitteista, jotka liittyvät eri pakojärjestelmiin tai moottorilohkoihin, on seurattava ja kirjattava erillisinä 6 kohdan mukaisesti ja niistä on raportoitava 7 kohdan mukaisesti.

4.1.2   Useita valvontalaitteita

OBD-järjestelmän on seurattava käytönaikaisia suorituskykytietoja 6 kohdan mukaisesti yksittäin kustakin erillisestä valvontalaitteesta, joka kuuluu sellaiseen valvontalaiteryhmään, josta on 4.1.1 kohdan mukaisesti raportoitava.

4.2   Käytönaikaisten suorituskykytietojen käytön rajoitus

Yrittäisen ajoneuvon käytönaikaisia suorituskykytietoja käytetään suuremman ajoneuvojoukon OBD-järjestelmän käytönaikaista suorituskykyä koskevaan tilastolliseen arviointiin.

Toisin kuin muita OBD-tietoja käytönaikaisia suorituskykytietoja ei voida käyttää päätelmien tekemiseen yksittäisten ajoneuvojen ajokelpoisuudesta.

5.   KÄYTÖNAIKAISTEN SUORITUSKYKYSUHTEIDEN LASKEMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

5.1   Käytönaikaisen suorituskykysuhteen laskeminen

Käytönaikainen suorituskykysuhde lasketaan kustakin tässä liitteessä tarkoitetusta valvontalaitteesta seuraavalla kaavalla:

IUPRm = osoittajam / nimittäjäm

jossa arvoja osoittajam ja nimittäjäm korotetaan tämän kohdan määräysten mukaisesti.

5.1.1   Järjestelmän laskemaa ja tallentamaa suhdetta koskevat vaatimukset

Kunkin IUPRm-suhteen vähimmäisarvo on nolla ja enimmäisarvo 7,99527 erotuskyvyllä 0,000122. (18)

Tietyn osan suhdetta pidetään nollana aina, kun sitä vastaava osoittaja on nolla eikä vastaava nimittäjä ole nolla.

Tietyn osan suhdetta pidetään enimmäisarvona (7,99527), jos sitä vastaava nimittäjä on nolla tai jos osoittajan todellinen arvo nimittäjällä jaettuna ylittää enimmäisarvon 7,99527.

5.2   Osoittajan korottamista koskevat vaatimukset

Osoittajan arvoa voidaan korottaan enintään yhden kerran ajosykliä kohden.

Kutakin valvontalaittetta koskevaa osoittajaa korotetaan kymmenen sekunnin kuluessa vain, jos seuraavat edellytykset täyttyvät yksittäisen ajosyklin aikana:

| a) | Kaikki valvontaehdot, jotka ovat tarpeen tietyn osan valvonnassa virhetoiminnan havaitsemista ja mahdollisen DTC:n tallentamista varten, ovat täyttyneet. Näihin kuuluvat myös mahdollistavat perusteet, liittännäisvikakoodien ilmeneminen tai puuttuminen, valvonta-ajan riittävä pituus ja vianmäärityksen ohjaustoimintojen prioriteettien määräytyminen (esim. määritys ’A’ on toteutettava ennen määritystä ’B’)
  Huom. Jotta jonkin tietyn valvontalaitteen osoittajaa voidaan korottaa, ei välttämättä edellytetä kaikkien niiden valvontaedellytysten täyttymistä, jotka ovat kyseisen valvontalaitteen kohdalla tarpeen virhetoiminnan puuttumisen osoittamiseksi. |
| --- | --- |

a)

Kaikki valvontaehdot, jotka ovat tarpeen tietyn osan valvonnassa virhetoiminnan havaitsemista ja mahdollisen DTC:n tallentamista varten, ovat täyttyneet. Näihin kuuluvat myös mahdollistavat perusteet, liittännäisvikakoodien ilmeneminen tai puuttuminen, valvonta-ajan riittävä pituus ja vianmäärityksen ohjaustoimintojen prioriteettien määräytyminen (esim. määritys ’A’ on toteutettava ennen määritystä ’B’)

Huom. Jotta jonkin tietyn valvontalaitteen osoittajaa voidaan korottaa, ei välttämättä edellytetä kaikkien niiden valvontaedellytysten täyttymistä, jotka ovat kyseisen valvontalaitteen kohdalla tarpeen virhetoiminnan puuttumisen osoittamiseksi.

| b) | Jos valvontalaite edellyttää virhetoiminnan havaitsemiksi useita vaiheita tai tapahtumia yhden ajosyklin aikana, jokaisen valvontaedellytyksen, jota kukin tällainen tapahtuma vaatii, on täytyttävä. |
| --- | --- |

b)

Jos valvontalaite edellyttää virhetoiminnan havaitsemiksi useita vaiheita tai tapahtumia yhden ajosyklin aikana, jokaisen valvontaedellytyksen, jota kukin tällainen tapahtuma vaatii, on täytyttävä.

| c) | Jos valvontalaitteita käytetään toimintahäiriön tunnistamiseen ja ne toimivat vasta sen jälkeen, kun mahdollinen vikakoodi on tallennettu, niiden osoittajan ja nimittäjän on oltava sama kuin valvontalaitteessa, joka havaitsee alkuperäisen virhetoiminnan. |
| --- | --- |

c)

Jos valvontalaitteita käytetään toimintahäiriön tunnistamiseen ja ne toimivat vasta sen jälkeen, kun mahdollinen vikakoodi on tallennettu, niiden osoittajan ja nimittäjän on oltava sama kuin valvontalaitteessa, joka havaitsee alkuperäisen virhetoiminnan.

| d) | Jos valvontalaitteet edellyttävät ylimääräistä toiminta-aikaa virhetoiminnan esiintymistä koskevien lisäselvityksien tekemiseksi, valmistaja voi toimittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle vaihtoehtoisen tavan osoittajan korottamista varten. Tämän vaihtoehdon olisi vastattava sellaista, joka virhetoiminnan esiintyessä olisi mahdollistanut osoittajan korottamisen. |
| --- | --- |

d)

Jos valvontalaitteet edellyttävät ylimääräistä toiminta-aikaa virhetoiminnan esiintymistä koskevien lisäselvityksien tekemiseksi, valmistaja voi toimittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle vaihtoehtoisen tavan osoittajan korottamista varten. Tämän vaihtoehdon olisi vastattava sellaista, joka virhetoiminnan esiintyessä olisi mahdollistanut osoittajan korottamisen.

Jos valvontalaitteet ovat toiminnassa tai niiden toiminta päättyy moottorin ollessa pois käytöstä, osoittajaa on korotettava kymmenen sekunnin kuluessa siitä, kun valvontalaite on päättänyt toimintansa moottorin ollessa pois käytöstä tai ensimmäisten kymmenen sekunnin kuluessa moottorin käynnistämisestä seuraavassa ajosyklissä.

5.3   Nimittäjän korottamista koskevat vaatimukset

5.3.1   Yleiset korottamissäännöt

Nimittäjää korotetaan kerran kutakin ajosykliä kohden, jos kyseisen ajosyklin aikana

| a) | yleistä nimittäjää korotetaan 5.4 kohdan mukaisesti ja |
| --- | --- |

a)

yleistä nimittäjää korotetaan 5.4 kohdan mukaisesti ja

| b) | nimittäjän korotusta ei ole keskeytetty 5.6 kohdan mukaisesti ja |
| --- | --- |

b)

nimittäjän korotusta ei ole keskeytetty 5.6 kohdan mukaisesti ja

| c) | 5.3.2 kohdassa täsmennetyt lisäkorotusta koskevat erityissäännöt täyttyvät soveltuvin osin. |
| --- | --- |

c)

5.3.2 kohdassa täsmennetyt lisäkorotusta koskevat erityissäännöt täyttyvät soveltuvin osin.

5.3.2   Valvontalaitekohtaiset lisäkorotussäännöt

5.3.2.1   Haihdutusjärjestelmää koskeva erityisnimittäjä (varalla)

5.3.2.2   Lisäilmajärjestelmää koskeva erityisnimittäjä (varalla)

5.3.2.3   Erityisnimittäjä osille tai järjestelmille, jotka toimivat ainoastaan moottorin käynnistyessä

Edellä 5.3.1 kohdan a ja b alakohdassa esitettyjen vaatimusten lisäksi on ainoastaan moottorin käynnistyessä toimivien osien tai järjestelmien valvontalaitteita koskevia nimittäjiä korotettava, jos osa tai strategia on komennolla kytketty toimimaan ajaksi, joka on vähintään 10 sekuntia.

Jotta voidaan määrittää tällainen komennolla kytketty aika, OBD-järjestelmään ei voi pelkästään valvontaa varten sisältyä jonkin osan tai strategian ylimääräisen toiminnan aikaa myöhemmin saman ajosyklin aikana.

5.3.2.4   Erityisnimittäjä sellaisia osia tai järjestelmiä varten, joita ei ole asetettu pysyvästi toimintaan

Edellä olevan 5.3.1 kohdan a ja b alakohdan vaatimusten lisäksi sellaisten osien tai järjestelmien, joita ei ole asetettu pysyvästi toimintaan (esim. vaihtuva venttiilin ajoitusjärjestelmä (VVT) tai pakokaasun takaisinkierrätysjärjestelmän (EGR) venttiilit), valvontalaitteiden nimittäjiä on korotettava, jos osa tai järjestelmä asetetaan toimintaan (esim. ’päälle’, ’auki’, ’kiinni’ tai ’lukitusasentoon’) kaksi kertaa tai useammin ajosyklin aikana tai kumulatiivisesti vähintään 10 sekunnin ajaksi, sen mukaan kumpi toteutuu ensin.

5.3.2.5   DPF-järjestelmän erityisnimittäjä

Edellä olevan 5.3.1 kohdan a ja b alakohdan vaatimusten lisäksi dieselhiukkassuodattimen (DPF) nimittäjiä on korotettava vähintään yhden ajosyklin aikana, jos nimittäjän edellisen korotuksen jälkeen on kertynyt vähintään 800 ajokilometriä tai moottori on ollut käynnissä vähintään 750 minuuttia.

5.3.2.6   Hapetuskatalysaattorin erityisnimittäjä

Edellä olevan 5.3.1 kohdan a ja b alakohdan vaatimusten lisäksi DPF-järjestelmän aktiivisessa regeneroinnissa käytettävän hapetuskatalysaattorin valvontalaitteiden nimittäjiä on korotettava vähintään yhden ajosyklin aikana, jos regenerointitapahtuma on komennolla asetettu toimimaan vähintään 10 sekunnin ajaksi.

5.3.2.7   Hybridijärjestelmän erityisnimittäjä (varalla)

5.4   Yleisen nimittäjän korottamista koskevat vaatimukset

Yleistä nimittäjää on korotettava 10 sekunnin kuluessa, jos ja vain jos kaikki seuraavat kriteerit täyttyvät yhden ajosyklin aikana:

| a) | Kumulatiivinen kulunut aika laskettuna ajosyklin alkamisesta on vähintään 600 sekuntia seuraavissa olosuhteissa:






  i) | sijaintipaikka on alle 2 500 metriä merenpinnan yläpuolella ja |
| --- | --- | --- |

a)

Kumulatiivinen kulunut aika laskettuna ajosyklin alkamisesta on vähintään 600 sekuntia seuraavissa olosuhteissa:

i)

sijaintipaikka on alle 2 500 metriä merenpinnan yläpuolella ja

| ii) | ympäristön lämpötila on vähintään 266 K (–7 °C) ja |
| --- | --- |

ii)

ympäristön lämpötila on vähintään 266 K (–7 °C) ja

| iii) | ympäristön lämpötila on enintään 308 K (35 °C). |
| --- | --- |

iii)

ympäristön lämpötila on enintään 308 K (35 °C).

| b) | Moottorin kumulatiivinen käyntiaika vähintään kierrosnopeudella 1 150 min–1 on vähintään 300 sekuntia a alakohdassa mainituissa olosuhteissa. Valmistajan valinnan mukaan kierroslukukriteerin 1 150 min–1 sijasta voidaan käyttää seuraavia: moottori toiminnassa vähintään 15 prosentilla laskennallisesta kuormitusarvosta tai ajoneuvo liikkuu vähintään nopeudella 40 km/h. |
| --- | --- |

b)

Moottorin kumulatiivinen käyntiaika vähintään kierrosnopeudella 1 150 min–1 on vähintään 300 sekuntia a alakohdassa mainituissa olosuhteissa. Valmistajan valinnan mukaan kierroslukukriteerin 1 150 min–1 sijasta voidaan käyttää seuraavia: moottori toiminnassa vähintään 15 prosentilla laskennallisesta kuormitusarvosta tai ajoneuvo liikkuu vähintään nopeudella 40 km/h.

| c) | Ajoneuvo on toiminnassa keskeytymättömästi vähintään 30 sekunnin ajan a alakohdassa määritellyissä olosuhteissa joutokäynnillä (kuljettaja ei paina kaasupoljinta ja joko ajoneuvon nopeus on enintään 1,6 km/h tai moottorin kierrosnopeus on enintään 200 min–1 suurempi kuin lämpimän moottorin normaali joutokäyntinopeus). |
| --- | --- |

c)

Ajoneuvo on toiminnassa keskeytymättömästi vähintään 30 sekunnin ajan a alakohdassa määritellyissä olosuhteissa joutokäynnillä (kuljettaja ei paina kaasupoljinta ja joko ajoneuvon nopeus on enintään 1,6 km/h tai moottorin kierrosnopeus on enintään 200 min–1 suurempi kuin lämpimän moottorin normaali joutokäyntinopeus).

5.5   Sytytyssyklilaskurin korottamista koskevat vaatimukset

Sytytyssyklilaskuria korotetaan kerran ja vain kerran moottorin käynnistystä kohden.

5.6   Osoittajien, nimittäjien ja yleisen nimittäjän korottamisen keskeyttäminen

5.6.1   Kymmenen sekunnin kuluessa sellaisen virhetoiminnan havaitsemisesta, joka poistaa käytöstä valvontalaitteen (eli siitä, kun mahdollinen tai vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi tallennetaan), OBD-järjestelmän on keskeytettävä kunkin käytöstä poistuneen valvontalaitteen vastaavan osoittajan ja nimittäjän korottaminen.

Kun virhetoimintaa ei enää havaita (eli mahdollinen vikakoodi poistuu tai poistetaan lukulaitteen komennolla), kaikkien vastaavien osoittajien ja nimittäjien korottamisen on jatkuttava 10 sekunnin kuluessa.

5.6.2   Kymmenen sekunnin kuluessa voimanottoyksikön käynnistymisestä, mikä poistaa käytöstä valvontalaitteen (sallitaan liitteessä 9B olevassa 5.2.5 kohdassa), OBD-järjestelmän on keskeytettävä kunkin käytöstä poistetun valvontalaitteen osoittajan ja nimittäjän korottaminen.

Kun voimanottoyksikön toiminta päättyy, kaikkien siihen liittyvien osoittajien ja nimittäjien korottamisen on jatkuttava 10 sekunnin kuluessa.

5.6.3   Sellaisen virhetoiminnan tapauksessa (kun mahdollinen tai vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi tallennetaan), joka estää määrittämästä täyttyvätkö 5.3 kohdassa mainitut valvontalaitteen m arvoa nimittäjäm koskevat kriteerit (19), OBD-järjestelmän on keskeytettävä arvojen osoittajam ja nimittäjäm korottaminen 10 sekunnin kuluessa.

Arvojen osoittajam ja nimittäjäm korottamisen on jatkuttava 10 sekunnin kuluessa siitä, kun virhetoimintaa ei enää esiinny (eli vikakoodi poistuu tai poistetaan lukulaitteen komennolla).

5.6.4   Sellaisen virhetoiminnan tapauksessa (kun mahdollinen tai vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi tallennetaan), joka estää määrittämästä täyttyvätkö 5.4 kohdassa mainitut yleistä nimittäjää koskevat kriteerit (20), OBD-järjestelmän on keskeytettävä yleisen nimittäjän korottaminen 10 sekunnin kuluessa.

Yleisen nimittäjän korottamisen on jatkuttava 10 sekunnin kuluessa siitä, kun virhetoimintaa ei enää esiinny (eli vikakoodi poistuu tai poistetaan lukulaitteen komennolla).

Yleisen nimittäjän korottaminen ei saa keskeytyä missään muissa olosuhteissa.

6.   KÄYTÖNAIKAISEN SUORITUSKYVYN SEURANTAA JA KIRJAAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

OBD-järjestelmän on kunkin tämän liitteen lisäyksessä 1 tarkoitetun valvontalaiteryhmän osalta seurattava erikseen kunkin liitteen 9B lisäyksessä 3 mainitun ja kyseiseen ryhmään kuuluvan valvontalaitteen osoittajia ja nimittäjiä.

Järjestelmän on ilmoitettava vain sitä yksittäistä valvontalaitetta vastaava osoittaja ja nimittäjä, jonka lukusuhde on pienin.

Jos kahdella tai useammalla valvontalaitteella on sama suhde, kyseisen valvontalaiteryhmän osalta ilmoitetaan sen yksittäisen valvontalaitteen osoittaja ja nimittäjä, jonka nimittäjä on suurin.

Jotta ryhmän pienin lukusuhde voitaisiin määrittää ilman harhaa, huomioon on otettava ainoastaan kyseisessä ryhmässä nimenomaisesti mainitut valvontalaitteet. (Esimerkiksi kun NOx-anturia käytetään liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 3 (’SCR’) mainitun valvontalaitteen käyttämiseen, se otetaan huomioon valvontalaiteryhmässä ’pakokaasuanturin valvonta’ eikä ryhmässä ’SCR’.

OBD-järjestelmän on seurattava myös yleistä nimittäjää ja sytytyssyklilaskuria ja annettava tiedot niistä.

Huom. Edellä olevan 4.1.1 kohdan mukaisesti valmistajien ei edellytetä toteuttavan OBD-järjestelmissä ohjelmistoalgoritmeja, joilla voidaan yksittäin seurata jatkuvasti toiminnassa olevien valvontalaitteiden osoittajia ja nimittäjiä ja antaa niistä raportteja.

7.   KÄYTÖNAIKAISTEN SUORITUSKYKYTIETOJEN TALLENNUSTA JA ILMOITTAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

Käytönaikaisesta suorituskyvystä ilmoittaminen on uusi käyttömuoto, eikä se sisälly nykyisiin kolmeen käyttömuotoon, jotka liittyvät mahdollisten virhetoimintojen havaitsemiseen.

7.1   Käytönaikaista suorituskykyä koskevat tiedot

OBD-järjestelmän keräämän käytönaikaista suorituskykyä koskevan informaation on oltava saatavilla ajoneuvon ulkopuolisen tahon sitä pyytäessä 7.2 kohdan mukaisesti.

Tyyppihyväksyntäviranomaiset saavat tästä informaatiosta käytönaikaista suorituskykyä koskevat tiedot.

OBD-järjestelmän on annettava kaikki tiedot (lisäyksessä 6 vahvistetun sovellettavan standardin mukaisesti) ulkoisille käytönaikaisen suorituskykysuhteen tarkastustestilaitteille, jotka vastaanottavat tiedot ja välittävät tarkastajalle seuraavat tiedot:

| a) | ajoneuvon valmistenumero (VIN), |
| --- | --- |

a)

ajoneuvon valmistenumero (VIN),

| b) | kunkin valvontalaiteryhmän osoittaja ja nimittäjä, jotka järjestelmä on kirjannut 6 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

b)

kunkin valvontalaiteryhmän osoittaja ja nimittäjä, jotka järjestelmä on kirjannut 6 kohdan mukaisesti,

| c) | yleinen nimittäjä, |
| --- | --- |

c)

yleinen nimittäjä,

| d) | sytytyssyklilaskurin arvo, |
| --- | --- |

d)

sytytyssyklilaskurin arvo,

| e) | moottorin kokonaiskäyntiaika. |
| --- | --- |

e)

moottorin kokonaiskäyntiaika.

Nämä tiedot annetaan vain lukua varten (ei mahdollisuutta tyhjentää).

7.2   Käytönaikaista suorituskykyä koskevien tietojen saatavuus

Käytönaikaista suorituskykyä koskevat tiedot ovat saatavilla vain liitteen 9B lisäyksessä 6 ja seuraavissa alakohdissa esitettyjen vaatimusten mukaisesti. (21)

Käytönaikaista suorituskykyä koskevien tietojen saatavuus ei saa edellyttää pääsykoodia tai muuta laitetta tai menetelmää, jonka voi saada vain valmistajalta tai tämän tavarantoimittajilta. Tietojen tulkinta ei saa edellyttää mitään ainutkertaista koodinpurkutietoa, ellei tieto ole julkisesti saatavilla.

Käytönaikaista suorituskykyä koskevien tietojen on oltava saatavilla samalla menetelmällä (liityntäpiste), jota käytetään kaikkien OBD-tietojen haussa. Kyseisen menetelmän avulla on voitava käyttää kaikkia tässä liitteessä vaadittuja käytönaikaisia suorituskykytietoja.

7.3   Käytönaikaista suorituskykyä koskevien tietojen initialisointi

7.3.1   Nollaus

Kukin laskuri saa nollautua vain silloin, kun haihtumaton luku-kirjoitusmuisti (NVRAM) tyhjennetään (esim. uudelleenohjelmointi). Laskurit eivät saa nollautua missään muussa tapauksessa, eivät silloinkaan, kun saadaan lukulaitteen komento tyhjentää vikakoodit.

7.3.2   Nollaus muistin ylivuototilanteessa

Jos tietyn valvontalaitteen osoittaja tai nimittäjä saavuttaa enimmäisarvon 65 535 ± 2, molemmat lukemat on ylivuoto-ongelmien välttämiseksi jaettava kahdella ennen kummankaan seuraavaa korottamista.

Jos sytytyssyklilaskuri saavuttaa enimmäisarvon 65 535 ± 2, laskuri voi pyörähtää ympäri ja saada seuraavan sytytyssyklin kohdalla arvon nolla, jotta vältettäisiin ylivuoto-ongelmat.

Jos yleinen nimittäjä saavuttaa enimmäisarvon 65 535 ± 2, laskuri voi pyörähtää ympäri ja saada seuraavan yleisen nimittäjän määritelmän mukaisen ajosyklin kohdalla arvon nolla, jotta vältettäisiin ylivuoto-ongelmat.

LISÄYS 1

VALVONTALAITERYHMÄT

Tässä liitteessä tarkoitetut valvontalaiteryhmät ovat seuraavat:

| A. | Hapetuskatalysaattorit
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 5. |
| --- | --- |

A.

Hapetuskatalysaattorit

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 5.

| B. | Valikoiva katalyyttinen pelkistys (SCR)
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 3. |
| --- | --- |

B.

Valikoiva katalyyttinen pelkistys (SCR)

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 3.

| C. | Pakokaasu- ja happianturit
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 13. |
| --- | --- |

C.

Pakokaasu- ja happianturit

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 13.

| D. | EGR- ja VVT-järjestelmät
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 6 ja 9. |
| --- | --- |

D.

EGR- ja VVT-järjestelmät

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 6 ja 9.

| E. | DPF-järjestelmät
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 2. |
| --- | --- |

E.

DPF-järjestelmät

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 2.

| F. | Ahtopaineen säätöjärjestelmä
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 8. |
| --- | --- |

F.

Ahtopaineen säätöjärjestelmä

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 8.

| G. | NOx-kerääjä
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 4. |
| --- | --- |

G.

NOx-kerääjä

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 4.

| H. | Kolmitiekatalysaattori
  Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 15. |
| --- | --- |

H.

Kolmitiekatalysaattori

Tähän ryhmään kuuluvat valvontalaitteet luetellaan liitteen 9B lisäyksen 3 kohdassa 15.

| I. | Haihdutusjärjestelmät (varalla) |
| --- | --- |

I.

Haihdutusjärjestelmät (varalla)

| J. | Lisäilmajärjestelmä (varalla) |
| --- | --- |

J.

Lisäilmajärjestelmä (varalla)

Yksittäinen valvontalaite voi kuulua vain yhteen näistä ryhmistä.

Lisätään uusi liite 10 seuraavasti:

”LIITE 10

SYKLIN ULKOPUOLISIA PÄÄSTÖJÄ (OCE) KOSKEVAT TEKNISET VAATIMUKSET

1.   SOVELTAMINEN

Tässä liitteessä vahvistetaan syklin ulkopuolisia päästöjä koskevat suorituspohjaiset vaatimukset sekä kielto käyttää estostrategioita raskaissa moottoreissa ja ajoneuvoissa. Tavoitteena on rajoittaa tehokkaasti päästöjä erilaisissa moottorin käyttöoloissa ja ympäristöoloissa, joita esiintyy ajoneuvon tavanomaisen käytön aikana.

2.   Varalla (22)

3.   MÄÄRITELMÄT

3.1   ’Lisäpäästöstrategialla’ (AES) tarkoitetaan päästöstrategiaa, joka aktivoituu ja korvaa peruspäästöstrategian tai muuttaa sitä tiettyä tarkoitusta varten vastauksena erityisiin ympäristö- ja/tai käyttöolosuhteisiin ja joka on toiminnassa vain tällaisten olosuhteiden kestoajan.

3.2   ’Peruspäästöstrategialla’ (BES) tarkoitetaan päästöstrategiaa, joka on aktivoituneena moottorin kierrosnopeuden ja kuormituksen koko toiminta-alueella, ellei AES ole aktivoitunut.

3.3   ’Estostrategialla’ takoitetaan päästöstrategiaa, joka ei täytä peruspäästöstrategialle ja/tai lisäpäästöstrategialle tässä liitteessä astettuja vaatimuksia.

3.4   ’Rakennepiirteellä’ tarkoitetaan

| a) | moottorijärjestelmää |
| --- | --- |

a)

moottorijärjestelmää

| b) | ohjausjärjestelmiä, kuten tietokoneohjelmistoja, sähköisiä ohjausjärjestelmiä ja tietokonelogiikkaa |
| --- | --- |

b)

ohjausjärjestelmiä, kuten tietokoneohjelmistoja, sähköisiä ohjausjärjestelmiä ja tietokonelogiikkaa

| c) | ohjausjärjestelmän kalibrointeja tai |
| --- | --- |

c)

ohjausjärjestelmän kalibrointeja tai

| d) | järjestelmien vuorovaikutuksen tuloksia. |
| --- | --- |

d)

järjestelmien vuorovaikutuksen tuloksia.

3.5   ’Päästöstrategialla’ tarkoitetaan rakennepiirrettä tai rakennepiirteiden kokonaisuutta, joka sisältyy moottorijärjestelmän tai ajoneuvon rakenteeseen ja jonka tarkoituksena on rajoittaa päästöjä.

3.6   ’Päästöjenrajoitusjärjestelmällä’ tarkoitetaan rakennepiirteitä ja päästöstrategioita, jotka on suunniteltu tai kalibroitu päästöjen rajoittamiseksi.

3.7   ’Moottoriperheellä’ tarkoitetaan yleissäännössä gtr No 4 määriteltyä valmistajan tekemää moottoreiden ryhmittelyä (23).

3.8   ’Moottorin käynnistymisellä’ tarkoitetaan prosessia, joka alkaa käynnistyspyörityksen alkamisesta ja päättyy siihen, kun moottori saavuttaa kierrosnopeuden, joka on 150 min–1 pienempi kuin tavanomainen lämpimän moottorin joutokäyntinopeus (automaattivaihteisilla ajoneuvoilla määritettynä vaihteenvalitsin ajosennossa).

3.9   ’Moottorijärjestelmällä’ tarkoitetaan moottoria, päästöjenrajoitusjärjestelmää ja viestintärajapintaa (laitteita ja viestejä) moottorin elektronisten hallintayksiköiden ja kaikkien muiden käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon hallintayksiköiden välillä.

3.10   ’Moottorin lämmittämisellä’ tarkoitetaan moottorin käyttämistä niin, että jäähdytysaineen lämpötila saavuttaa vähintään arvon 70 °C.

3.11   ’Jaksoittaisella regeneraatiolla’ tarkoitetaan pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän regeneraatioprosessia, joka tapahtuu jaksoittain yleensä, kun moottori on ollut vähemmän kuin 100 tuntia tavanomaisessa käytössä.

3.12   ’Nimellisnopeudella’ tarkoitetaan valmistajan myynti- ja huoltoesitteissä ilmoittamaa säätimen sallimaa suurinta moottorin nopeutta täydellä kuormituksella tai, jos säädintä ei ole, valmistajan myynti- ja huoltoesitteissä ilmoittamaa nopeutta, jolla moottorista saadaan suurin teho.

3.13   ’Säännellyillä päästöillä’ tarkoitetaan ’kaasumaisia pilaavia aineita’, joita ovat hiilimonoksidi, hiilivedyt ja/tai muut hiilivedyt kuin metaani (dieselmoottorin suhteeksi oletetaan CH1,85, nestekaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi CH2,525 ja maakaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi CH2,93 sekä etanolikäyttöistä dieselmoottoria koskevaksi molekyylikaavaksi CH3O0,5), metaani (maakaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi oletetaan CH4) ja typen oksidit, joiden määrä ilmoitetaan typpidioksidivastaavuutena (NO2) sekä ’hiukkaspäästöjä’, joita ovat tiettyyn suodatinaineeseen jäävät aineet, kun pakokaasu on laimennettu puhtaalla suodatetulla ilmalla siten, että lämpötila on 315 K (42 °C) – 325 K (52 °C) mitattuna välittömästi suodattimen etupuolelta virtaussuunnassa. Hiukkaspäästöjä ovat pääasiassa hiili ja kondensoituneet hiilivedyt sekä sulfaatit ja niiden mukana oleva vesi.

4.   YLEISET VAATIMUKSET

Kaikki moottorijärjestelmät ja rakennepiirteet, jotka voivat vaikuttaa säänneltyjen päästöjen määrään, on suunniteltava, valmistettava, koottava ja asennettava niin, että moottori ja ajoneuvo ovat tämän liitteen säännösten mukaisia.

4.1   Estostrategioiden kielto

Moottorijärjestelmissä ja ajoneuvoissa ei saa käyttää estostrategioita.

4.2   Maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetut päästöjen enimmäisarvot

Tässä liitteessä säädetään, että moottorijärjestelmien ja ajoneuvojen on noudatettava 5.2 kohdassa esitettyjä raja-arvoja. Jäljempänä olevan 7.4 kohdan mukaisissa laboratoriokokeissa mitkään tulokset eivät saa ylittää 5.2 kohdassa määriteltyjä raja-arvoja.

5.   SUORITUSKYKYÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

5.1   Päästöstrategiat

Päästöstrategiat on suunniteltava siten, että moottorijärjestelmä on tavanomaisessa käytössä tämän säännön määräysten mukainen. Tavanomainen käyttö ei rajoitu 6 kohdassa määriteltyihin käyttöoloisuhteisiin.

5.1.1   Peruspäästöstrategioita (BES) koskevat vaatimukset

Peruspäästöstrategiassa (Base Emission Strategy, BES) ei eroteta toisistaan toimintaa sovellettavissa tyyppihyväksyntä- tai sertifiointitesteissä ja muuta toimintaa, ja se tarjoaa tasoltaan vähäisemmän päästöjenrajoituksen olosuhteissa, jotka eivät olennaisesti sisälly tyyppihyväksynnässä tai sertifioinnissa sovellettaviin testimenettelyihin.

5.1.2   Lisäpäästöstrategioita (AES) koskevat vaatimukset

Lisäpäästöstrategia (Auxiliary Emission Strategy, AES) ei saa heikentää päästöjenrajoituksen tehokkuutta peruspäästöstrategiaan verrattuna olosuhteissa, joiden voidaan kohtuudella olettaa esiintyvän ajoneuvon tavanomaisen toiminnan ja käytön yhteydessä, paitsi jos AES täyttää jonkin seuraavista vaatimuksista:

| a) | sen toiminta sisältyy olennaisesti sovellettaviin tyyppihyväksyntä- tai sertifiointitesteihin ottaen huomioon 7 kohdassa esitetyt WNTE-säännökset, |
| --- | --- |

a)

sen toiminta sisältyy olennaisesti sovellettaviin tyyppihyväksyntä- tai sertifiointitesteihin ottaen huomioon 7 kohdassa esitetyt WNTE-säännökset,

| b) | se aktivoituu moottorin ja/tai ajoneuvon suojaamiseksi vaurioilta tai onnettomuuden vaikutuksilta, |
| --- | --- |

b)

se aktivoituu moottorin ja/tai ajoneuvon suojaamiseksi vaurioilta tai onnettomuuden vaikutuksilta,

| c) | se aktivoituu vain tässä liitteessä tarkoitetussa moottorin käynnistys- tai lämmitysvaiheessa, |
| --- | --- |

c)

se aktivoituu vain tässä liitteessä tarkoitetussa moottorin käynnistys- tai lämmitysvaiheessa,

| d) | sitä käytetään tasapainottavasti vähentämään jonkin säännellyn päästötyypin rajoitusta jonkin toisen säännellyn päästötyypin rajoituksen ylläpitämiseksi erityisissä ympäristö- tai käyttöolosuhteissa, jotka eivät olennaisesti sisälly tyyppihyväksyntä- tai sertifiointitesteihin. Tällaisella lisäpäästöstrategialla on voitava kompensoida äärimmäisten ympäristöolosuhteiden vaikutusta niin, että kaikkia säänneltyjä päästöjä voidaan rajoittaa hyväksyttävälla tavalla. |
| --- | --- |

d)

sitä käytetään tasapainottavasti vähentämään jonkin säännellyn päästötyypin rajoitusta jonkin toisen säännellyn päästötyypin rajoituksen ylläpitämiseksi erityisissä ympäristö- tai käyttöolosuhteissa, jotka eivät olennaisesti sisälly tyyppihyväksyntä- tai sertifiointitesteihin. Tällaisella lisäpäästöstrategialla on voitava kompensoida äärimmäisten ympäristöolosuhteiden vaikutusta niin, että kaikkia säänneltyjä päästöjä voidaan rajoittaa hyväksyttävälla tavalla.

5.2   Kaasumaisten ja hiukkasmaisten pakokaasupäästöjen maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetut enimmäisarvot

5.2.1   Pakokaasupäästöt eivät saa ylittää 5.2.2 kohdassa määriteltyjä sovellettavia maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettuja enimmäisarvoja (World-harmonized Not-To-Exeed limits, WNTE), kun moottoria käytetään 6 ja 7 kohdassa vahvistettujen olosuhteita ja menettelyjä koskevien säännösten mukaisesti.

5.2.2   Sovellettavat WNTE-päästörajat määritetään seuraavasti:

WNTE-päästöraja = WHTC-päästöraja + WNTE-komponentti

jossa

| ’WHTC-päästöraja’ | on se päästöraja-arvo, jolle moottori on sertifioitu WHDC gtr -säännön mukaisesti ja |
| --- | --- |
| ’WNTE-komponentti’ | määritetään 5.2.3 kohdassa esitettyjen yhtälöiden 1–4 perusteella. |

’WHTC-päästöraja’

on se päästöraja-arvo, jolle moottori on sertifioitu WHDC gtr -säännön mukaisesti ja

’WNTE-komponentti’

määritetään 5.2.3 kohdassa esitettyjen yhtälöiden 1–4 perusteella.

5.2.3   Sovellettavat WNTE-komponentit määritetään seuraavista yhtälöistä, kun päästöraja-arvon (emission limit, EL) yksikkönä on g/kWh:

| NOx: | WNTE-komponentti = 0,25 × EL + 0,1 | (1) |
| --- | --- | --- |
| HC: | WNTE-komponentti = 0,15 × EL + 0,07 | (2) |
| CO: | WNTE-komponentti = 0,20 × EL + 0,2 | (3) |
| Hiukkaset: | WNTE-komponentti = 0,25 × EL + 0,003 | (4) |

NOx:

WNTE-komponentti = 0,25 × EL + 0,1

(1)

HC:

WNTE-komponentti = 0,15 × EL + 0,07

(2)

CO:

WNTE-komponentti = 0,20 × EL + 0,2

(3)

Hiukkaset:

WNTE-komponentti = 0,25 × EL + 0,003

(4)

Jos sovellettavien päästöraja-arvojen yksikkö on muu kuin g/kWh, yhtälöiden summavakiot on muunnettava käytettävää yksikköä vastaaviksi.

WNTE-komponentti on pyöristettävä sovellettavaa päästöraja-arvoa vastaavaan desimaalimäärään standardin ASTM E 29-06 pyöristysmenetelmän mukaisesti.

6.   YMPÄRISTÖ- JA KÄYTTÖOLOSUHTEET

WNTE-päästöraja-arvoja sovelletaan seuraavissa olosuhteissa:

| a) | kaikki ilmanpaineet: vähintään 82,5 kPa, |
| --- | --- |

a)

kaikki ilmanpaineet: vähintään 82,5 kPa,

| b) | kaikki lämpötilat: enintään yhtälöstä 5 saatava arvo määritellyssä ilmanpaineessa:
  T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)
  jossa






  T | ympäristön lämpötila, K |
| --- | --- | --- |
| pb | ilmanpaine, kPa |

b)

kaikki lämpötilat: enintään yhtälöstä 5 saatava arvo määritellyssä ilmanpaineessa:

T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)

jossa

T

ympäristön lämpötila, K

pb

ilmanpaine, kPa

| c) | kaikki moottorin jäähdytysnesteen lämpötilat: yli 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

kaikki moottorin jäähdytysnesteen lämpötilat: yli 343 K (70 °C).

Sovellettavat ilmanpaine- ja lämpötilaolosuhteet esitetään kuvassa 1.

WNTE-arvoihin sovellettavat ilmanpaineet ja lämpötilat

Image

7.   WNTE-MENETELMÄ

7.1   WNTE-valvonta-alue

WNTE-valvonta-alue muodostuu 7.1.1–7.1.6 kohdassa määritellyistä kierrosnopeus- ja kuormituspisteistä. Kuvassa 2 annetaan esimerkki WNTE-valvonta-alueesta.

7.1.1   Moottorin kierrosnopeusalue

WNTE-valvonta-alueeseen sisältyvät kaikki toimintanopeudet, jotka ovat WHTC-testisyklin kumulatiivisen nopeusjakauman 30. persentiilin (n30), tyhjäkäynti mukaan luettuna, ja sen suurimman nopeuden (nhi) välillä, jolla saavutetaan 70 prosenttia enimmäistehosta. Kuvassa 3 annetaan esimerkki moottorin kumulatiivisesta nopeusjakaumasta.

7.1.2   Moottorin vääntömomenttialue

WNTE-valvonta-alueen on sisällettävä kaikki moottorin kuormituspisteet, joissa vääntömomentin arvo on vähintään 30 prosenttia suurimmasta moottorin tuottamasta vääntömomentista.

7.1.3   Moottorin tehoalue

Sen estämättä, mitä 7.1.1 ja 7.1.2 kohdassa säädetään, nopeus- ja kuormituspisteitä, joissa teho on alle 30 prosenttia moottorin enimmäistehosta, ei sisällytetä minkään päästötyypin WNTE-valvonta-alueeseen.

7.1.4   Moottoriperhekäsitteen soveltaminen

Jokaisella moottoriperheeseen kuuluvalla moottorilla, jolla on yksilöllinen vääntömomentti-tehokäyrä, on periaatteessa oma WNTE-valvonta-alueensa. Käytönaikaisessa testauksessa on käytettävä kyseisen moottorin omaa WNTE-valvonta-aluetta. WHDC gtr -säännön moottoriperhekäsitteen mukaisessa tyyppihyväksyntä- tai sertifiointitestauksessa valmistaja voi vaihtoehtoisesti käyttää yhtä WNTE-valvonta-aluetta koko moottoriperheen osalta seuraavin edellytyksin:

| a) | Yhtä WNTE-valvonta-alueen kierrosnopeusaluetta voidaan käyttää, jos mitatut moottorin kierrosnopeudet n30 ja nhi poikkeavat enintään ±3 prosenttia valmistajan ilmoittamista kierrosnopeuksista. Jos toleranssi ylittyy jollakin moottorin kierrosnopeudella, WNTE-valvonta-alueen määrityksessä on käytettävä mitattuja moottorin kierrosnopeuksia. |
| --- | --- |

a)

Yhtä WNTE-valvonta-alueen kierrosnopeusaluetta voidaan käyttää, jos mitatut moottorin kierrosnopeudet n30 ja nhi poikkeavat enintään ±3 prosenttia valmistajan ilmoittamista kierrosnopeuksista. Jos toleranssi ylittyy jollakin moottorin kierrosnopeudella, WNTE-valvonta-alueen määrityksessä on käytettävä mitattuja moottorin kierrosnopeuksia.

| b) | Yhtä WNTE-valvonta-alueen vääntömomentti-tehoaluetta voidaan käyttää, jos se kattaa moottoriperheen kaikki arvot suurimmasta pienimpään. Vaihtoehtoisesti sallitaan moottorien ryhmittely erillisiin WNTE-valvonta-alueisiin. |
| --- | --- |

b)

Yhtä WNTE-valvonta-alueen vääntömomentti-tehoaluetta voidaan käyttää, jos se kattaa moottoriperheen kaikki arvot suurimmasta pienimpään. Vaihtoehtoisesti sallitaan moottorien ryhmittely erillisiin WNTE-valvonta-alueisiin.

Image

Image

7.1.5   Tiettyjen WNTE-toimintapisteiden sulkeminen pois

Valmistaja voi pyytää, että hyväksyntäviranomainen jättää sertifioinnissa tai tyyppihyväksynnässä joitakin toimintapisteitä pois 7.1.1–7.1.4 kohdassa määritellystä WNTE-valvonta-alueesta. Hyväksyntäviranomainen voi myöntää tällaisen poikkeuksen, jos valmistaja voi osoittaa, että moottori ei missään ajoneuvoyhdistelmässä voi milloinkaan toimia kyseisissä pisteissä.

7.2   WNTE-vaiheen kesto ja näytteenottotaajuus

7.2.1   Edellä olevan 5.2 kohdan mukaisesti määriteltyjen WNTE-päästöraja-arvojen noudattamisen tarkastamiseksi moottoria on käytettävä 7.1 kohdassa määritellyllä WNTE-valvonta-alueella, ja sen päästöt on mitattava ja yhdistettävä vähintään 30 sekunnin pituiselta ajanjaksolta. WNTE-vaiheella tarkoitetaan yhdistettyjen päästöjen kokonaisuutta tietyltä ajanjaksolta. WNTE-vaihe on esimerkiksi se, kun moottori toimii 65 peräkkäisen sekunnin ajan WNTE-valvonta-alueella ja määrätyissä ympäristöolosuhteissa. Tällöin päästöjen keskiarvo lasketaan koko 65 sekunnin ajalle. Laboratoriotestauksessa sovelletaan 7,5 sekunnin yhdistämisjaksoa.

7.2.2   Kun moottorin päästöjenrajoitusjärjestelmään sisältyy säännöllinen regeneraatiovaihe ja regeneraaatio tapahtuu WNTE-testauksen aikana, ajanjakson, jolta keskiarvo lasketaan, on oltava vähintään yhtä pitkä kuin vaiheiden välinen aika kerrottuna näytteenottojakson aikana tapahtuneiden täydellisten regeneraatioiden määrällä. Tämä vaatimus koskee vain moottoreita, jotka lähettävät regeneraatiovaiheen alkamisesta kertovan eletronisen signaalin.

7.2.3   WNTE-vaihe on sarja tietoja, jotka on kerätty vähintään 1 Hz:n taajuudella vähintään vaiheen vähimmäiskestoajalta moottorin toimiessa WNTE-valvonta-alueella. Mitatuista päästötiedoista lasketaan keskiarvo WNTE-vaiheen kestoajalle.

7.3   Käytönaikainen WNTE-testaus

Kun tämän liitteen säännöksiä käytetään käytönaikaisen testauksen perustana, moottoria on käytettävä todellisissa käyttöolosuhteissa. Sen määrittämiseen täyttyvätkö 5.2 kohdan mukaiset WNTE-päästöraja-arvot käytetään koko tietosarjasta niitä testituloksia, jotka ovat 6, 7.1 ja 7.2 kohdan vaatimusten mukaisia. Joidenkin WNTE-vaiheiden aikaiset päästöt eivät ehkä ole WNTE-raja-arvojen mukaisia. Sen vuoksi olisi kehitettävä ja käytettävä 7.2 ja 7.3 kohdan vaatimuksia vastaavia tilastollisia menetelmiä raja-arvojen noudattamisen määrittämistä varten.

7.4   WNTE-testaus laboratoriossa

Kun tämän liitteen säännöksiä käytetään laboratoriotestauksen perustana, sovelletaan seuraavia määräyksiä:

7.4.1   Säänneltyjen pilaavien aineiden spesifiset massapäästöt määritetään satunnaisesti valituista testipisteistä, jotka sijaitsevat eri puolilla WNTE-valvonta-aluetta. Kaikkien testipisteiden on sijaittava valvonta-alueen kattavan ruudukon kolmen satunnaisesti valitun ruudun sisällä. Ruudukossa on oltava yhdeksän ruutua, jos moottorin nimelliskierrosnopeus on pienempi kuin 3 000 min–1 ja 12 ruutua, jos kierrosnopeus on 3 000 min–1 tai suurempi. Ruudukot määritetään seuraavasti:

| a) | ruudukon ulkorajat noudattavat WNTE-valvonta-alueen rajoja, |
| --- | --- |

a)

ruudukon ulkorajat noudattavat WNTE-valvonta-alueen rajoja,

| b) | yhdeksän ruudun ruudukossa on kaksi ja 12 ruudun ruudukossa kolme pystylinjaa tasavälein kierrosnopeuksien n30 ja nhi välillä ja |
| --- | --- |

b)

yhdeksän ruudun ruudukossa on kaksi ja 12 ruudun ruudukossa kolme pystylinjaa tasavälein kierrosnopeuksien n30 ja nhi välillä ja

| c) | molemmissa ruudukoissa on kaksi vaakasuuntaista linjaa, jotka kulkevat pystylinjoilla WNTE-valvonta-alueen sisällä tasavälein (1/2 vääntömomenttialueesta) olevien pisteiden kautta. |
| --- | --- |

c)

molemmissa ruudukoissa on kaksi vaakasuuntaista linjaa, jotka kulkevat pystylinjoilla WNTE-valvonta-alueen sisällä tasavälein (1/2 vääntömomenttialueesta) olevien pisteiden kautta.

Kuvissa 5 ja 6 annetaan esimerkkejä eri moottoreihin sovellettavista ruudukoista.

7.4.2   Kussakin kolmessa valitussa ruudussa on oltava viisi satunnaista testipistettä, jolloin koko WNTE-valvonta-alueelta testataan 15 satunnaista pistettä. Ruudut testataan peräkkäin, eli yhden ruudun kaikki viisi pistettä testataan ennen siirtymistä seuraavaan ruutuun. Testipisteet yhdistetään yhdeksi porrastetuksi tasaisen nopeuden testisykliksi.

7.4.3   Ruutujen ja ruutujen sisällä olevien testipisteiden testausjärjestys valitaan satunnaisesti. Tyyppihyväksyntä- tai sertifiointiviranomaisen on valittava kolme testattavaa ruutua ja 15 testipistettä sekä ruutujen ja niiden sisällä olevien pisteiden testausjärjestys käyttäen yleisesti hyväksyttyjä tilastollisia satunnaistamismenetelmiä.

7.4.4   Säänneltyjen kaasumaisten pilaavien aineiden keskimääräiset spesifiset massapäästöt eivät saa ylittää 5.2 kohdan mukaisia raja-arvoja mitattuna yhdestä viiden testipisteen ruudusta mistä tahansa syklistä.

7.4.5   Säänneltyjen hiukkasmaisten pilaavien aineiden keskimääräiset spesifiset massapäästöt eivät saa ylittää 5.2 kohdan mukaisia raja-arvoja mitattuna koko 15 pisteen testisyklistä.

7.5   Laboratoriotestauksen menettely

7.5.1   Kun WHSC-sykli on suoritettu loppuun, moottoria on esivakioitava WHSC-moodissa 9 kolmen minuutin ajan. Testijakso on aloitettava heti esivakiointivaiheen jälkeen.

7.5.2   Moottoria on käytettävä kahden minuutin ajan kussakin satunnaisessa testipisteessä. Tämä aika sisältää siirtymäportaan edellisestä pisteestä. Testipisteiden välisten siirtymävaiheiden on oltava kierrosnopeuden ja kuormituksen osalta lineaarisia ja 20 ± 1 sekunnin mittaisia.

7.5.3   Testin kokonaiskestoajan alusta loppuun on oltava 30 minuuttia. Kunkin ruudun viiden satunnaisesti valitun testipisteen sarjan testausajan on oltava 10 minuuttia mitattuna ensimmäistä pistettä edeltävän siirtymäportaan alusta tasaisen nopeuden tilassa tapahtuvan viidennen pisteen mittauksen päättymiseen. Kuvassa 5 esitetään kaavamaisesti testimenettelyn eteneminen.

7.5.4   Laboratoriossa tehtävän WNTE-testauksen on täytettävä tilastollista validointia koskevat WDHC gtr -säännön 7.7.2 kohdan vaatimukset.

7.5.5   Päästöjen mittaukset on tehtävä WDHC gtr -säännön 7.8 kohdan mukaisesti.

7.5.6   Testitulosten laskenta on tehtävä WDHC gtr -säännön 8 kohdan mukaisesti.

Image

Image

Image

7.6   Pyöristys

Kukin testin lopputulos pyöristetään yhden kerran WHDC-päästöstandardissa ilmoitettuun desimaalitarkkuuteen lisättynä yhdellä merkitsevällä numerolla standardin ASTM E 29-06 mukaisesti. Välitulosten, joiden kautta saadaan lopullinen spesifinen päästö, pyöristäminen ei ole sallittua.

8.   WNTE-PUUTE

Puutekäsitteen soveltaminen mahdollistaa moottorin tai ajoneuvon sertifioinnin säännön vaatimusten mukaisena, vaikka jotkin merkitykseltään rajalliset vaatimukset eivät täysin toteudu. WNTE-puutepykälä antaa valmistajalle mahdollisuuden anoa vapautusta WNTE-päästövaatimuksista tietyin ehdoin, esimerkiksi äärimmäisten ympäristöolosuhteiden tai sellaisen vaativan käytön osalta, jossa ajokilometrejä kertyy vähän.

9.   POIKKEUKSET WNTE-VAATIMUKSISTA

WNTE-poikkeukset ovat teknisiä edellytyksiä, joiden vallitessa tässä liitteessä vahvistettuja WNTE-päästöraja-arvoja ei sovelleta. WNTE-poikkeus koskee samalla tavalla kaikkia moottorin- ja ajoneuvonvalmistajia.

WNTE-poikkeuksen myöntämisestä voidaan päättää, kun otetaan käyttöön aikaisempaa tiukempia päästörajoja. WNTE-poikkeus voi olla tarpeen esimerkiksi silloin, jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että moottorin tai ajoneuvon tietty toiminta WNTE-valvonta-alueella ei voi tapahtua WNTE-päästörajojen puitteissa. Tällaisessa tapauksessa hyväksyntäviranomainen voi päättää, että moottorinvalmistajien ei tarvitse anoa tällaiselle toiminnalle vapautusta puutteen perusteella ja että WNTE-poikkeuksen myöntäminen on asianmukaista. Hyväksyntäviranomainen voi määritellä sekä poikkeuksen soveltamisalan WNTE-vaatimusten suhteen että poikkeuksen soveltamisajan.

10.   SYKLIN ULKOPUOLISTEN PÄÄSTÖJEN VAATIMUSTENMUKAISUUTTA KOSKEVA VAKUUTUS

Valmistajan on tyyppihyväksyntää koskevassa hakemuksessa esitettävä ilmoitus siitä, että moottoriperhe tai ajoneuvo on tämän liitteen vaatimusten mukainen. Tämän vakuutuksen lisäksi WNTE-raja-arvojen noudattaminen on todennettava sopimuspuolten määrittelemien lisätestien ja sertifiointimenettelyjen avulla.

10.1   Esimerkki syklin ulkopuolisten päästöjen vaatimustenmukaisuutta koskevasta vakuutuksesta

Seuraava on esimerkki vaatimustenmukaisuutta koskevasta vakuutuksesta:

(Valmistajan nimi) vakuuttaa, että tähän moottoriperheeseen kuuluvat moottorit ovat kaikkien tämän liitteen vaatimusten mukaisia. (Valmistajan nimi) antaa tämän vakuutuksen vilpittömässä mielessä tehtyään asianmukaisen teknisen arvioinnin moottoriperheeseen kuuluvien moottoreiden päästöistä asianomaisissa käyttö- ja ympäristöolosuhteissa.

10.2   Syklin ulkopuolisten päästöjen vaatimustenmukaisuutta koskevan ilmoituksen perusta

Valmistajan on säilytettävä tiloissaan asiakirjat, jotka sisältävät kaikki testitiedot, tekniset analyysit ja muut tiedot, jotka ovat perustana syklin ulkopuolisten päästöjen vaatimustenmukaisuutta koskevalle vakuutukselle. Valmistajan on pyynnöstä annettava nämä tiedot sertifiointi- tai tyyppihyväksyntäviranomaiselle.

11.   ASIAKIRJAT

Hyväksyntäviranomainen voi vaatia valmistajaa toimittamaan asiakirjoja. Niissä olisi esitettävä tiedot moottorijärjestelmän rakennepiirteistä ja päästöjenrajoitusstrategioista sekä keinoista, joilla ohjataan moottorin lähtömuuttujia suoraan tai epäsuorasti.

Tiedot voivat sisältää täydellisen kuvauksen päästöjenrajoitusstrategiasta. Asiakirjat voivat sisältää tiedot kaikkien lisä- ja peruspäästöstrategioiden toiminnasta sekä kuvauksen parametreistä, joita lisäpäästöstrategiat muuttavat, ja rajaolosuhteista, joissa lisäpäästöstrategia toimii. Lisäksi voidaan antaa tiedot siitä, mikä lisä- tai peruspäästöstrategia on todennäköisesti toiminnassa tämän liitteen mukaisissa testeissä vallitsevissa olosuhteissa.”

---

(1)  Tämän liitteen numerointi vastaa WHDC gtr:n numerointia. Joitakin WHDC gtr:n kohtia ei kuitenkaan tarvita tässä liitteessä.

1

(2)  polttoaineesta riippuen

2

(3)  kun λ = 2, kuiva ilma, 273 K, 101,3 kPa

3

λ

(4)  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %.

4

u

(5)  NMHC:n perustana CH2.93 (HC:n kokonaismäärän osalta käytetään CH4:n u
  gas-kerrointa)

5

4

u

gas

(6)  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

6

(7)  polttoaineesta riippuen

7

(8)  kun λ = 2, kuiva ilma, 273 K, 101,3 kPa

8

λ

(9)  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %.

9

u

(10)  NMHC:n perustana CH2,93 (HC:n kokonaismäärän osalta käytetään CH4:n u
  gas-kerrointa)

10

2,93

4

u

gas

(11)  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

11

u

(12)  Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ’todellisia arvoja’. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty ISO 4259 -standardia, ’Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test’, ja vähimmäisarvon määrittämisessä on käytetty 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus).

12

Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen tilastollisista syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos polttoaineen vastaavuutta eritelmän vaatimusten kanssa joudutaan selvittämään, on sovellettava ISO 4259 -standardin ehtoja.

(13)  Vaikka hapettumistabiilisuus on säädelty, varastointiaika on todennäköisesti rajallinen. Säilytysolosuhteista ja säilytysajasta on tarvittaessa kysyttävä neuvoa tuotteen toimittajalta.

13

(14)  Hapetusstabiilius voidaan osoittaa standardin EN-ISO 12205 tai EN 14112 mukaisesti. Tätä vaatimusta tarkistetaan hapetusstabiiliuskestävyyttä ja testirajoja koskevien CEN/TC19-arvoiden pohjalta.

14

(15)  FAME-laatu standardin EN 14214 (ASTM D 6751) mukaisesti.

15

(16)  Sovelletaan kyseisen testimenetelmän viimeisintä versiota.

16

(17)  Tämä kohta laajennetaan myöhemmin koskemaan muitakin valvontalaitteita kuin päästöjenrajoitusvalvontaa.”

17

(18)  Tämä arvo vastaa heksadesimaalista enImmäisarvoa 0xFFFF erotuskyvyllä 0x1.

18

(19)  ajoneuvon nopeus, moottorin kierrosluku, laskennallinen kuorma, ympäristön lämpötila, korkeus merenpinnasta, tyhjäkäynti, toiminta-aika.

19

(20)  Valmistajalla on oikeus käyttää täydentävää ajoneuvon sisäistä valvontalaitetta, kuten kojelautaan asennettua videonäyttöä, jonka kautta käytönaikaista suorituskykyä koskevat tiedot ovat saatavilla. Tällaiseen lisälaitteeseen ei sovelleta tämän liitteen vaatimuksia.

20

(21)  Valmistajalla on oikeus käyttää täydentävää ajoneuvon sisäistä valvontalaitetta, kuten kojelautaan asennettua videonäyttöä, jonka kautta käytönaikaista suorituskykyä koskevat tiedot ovat saatavilla. Tällaiseen lisälaitteeseen ei sovelleta tämän liitteen vaatimuksia.

21

(22)  Tämän liitteen numerointi vastaa syklin ulkopuolisia päästöjä koskevan yleisen teknisen säännön (OCE gtr) numerointia. Joitakin kyseisen säännön kohtia ei kuitenkaan tarvita tässä liitteessä.

22

(23)  Puristussytytysmoottoreita ja maa- tai nestekaasulla toimivia kipinäsytytysmoottoreita koskevat pakokaasupäästöihin liittyvät testausmenettelyt (sisällytetty maailmanlaajuiseen rekisteriin 15. marraskuuta 2006). Viittauksen yleiseen tekniseen sääntöön nro 4 (gtr No 4) liittyvät 15. marraskuuta 2006 vahvistettuun asiakirjaan. WHDC gtr -säännön myöhempien muutosten sovellettavuus tämän liitteen osalta on arvioitava uudelleen.

23

---