# Jurnalul Oficial L 200/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.200.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 200 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5331 iulie 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.200.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 200

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5331 iulie 2010

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Regulamentul nr. 69 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea plăcilor de identificare spate pentru vehicule lente (din fabricație) și remorcile acestora | 1 |
| | * | Regulamentul nr. 71 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Prescripții uniforme referitoare la omologarea tractoarelor agricole în ceea ce privește câmpul de vizibilitate al conducătorului | 28 |
| | * | Regulamentul nr. 125 al Comisiei Economice pentru Europa din cadrul Organizației Națiunilor Unite (CEE/ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea autovehiculelor în ceea ce privește câmpul de vizibilitate spre înainte al conducătorului autovehiculului | 38 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Regulamentul nr. 69 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea plăcilor de identificare spate pentru vehicule lente (din fabricație) și remorcile acestora

1

*

Regulamentul nr. 71 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Prescripții uniforme referitoare la omologarea tractoarelor agricole în ceea ce privește câmpul de vizibilitate al conducătorului

28

*

Regulamentul nr. 125 al Comisiei Economice pentru Europa din cadrul Organizației Națiunilor Unite (CEE/ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea autovehiculelor în ceea ce privește câmpul de vizibilitate spre înainte al conducătorului autovehiculului

38

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 31.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 200/1

---

Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului internațional public. Statutul și data intrării în vigoare ale prezentului regulament trebuie verificate în cea mai recentă versiune a documentului de situație CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la adresa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul nr. 69 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea plăcilor de identificare spate pentru vehicule lente (din fabricație) și remorcile acestora

Include întreg textul valabil până la:

Suplimentul 5 la seria 01 de amendamente – Data intrării în vigoare: 24 octombrie 2009

CUPRINS

REGULAMENT

| 1. | Domeniu de aplicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definiții |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cereri de omologare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marcaje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Omologarea |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specificații generale |
| --- | --- |

6.

| 7. | Specificații speciale (încercări) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Modificări și prelungirea omologării plăcilor de identificare spate pentru vehicule lente (din fabricație) și remorcile acestora |
| --- | --- |

8.

| 9. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sancțiuni pentru neconformitatea producției |
| --- | --- |

10.

| 11. | Încetarea definitivă a producției |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dispoziții tranzitorii |
| --- | --- |

12.

| 13. | Denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare și ale departamentelor administrative |
| --- | --- |

13.

ANEXE

| Anexa 1 – | Sistemul de coordonate CIE |
| --- | --- |

Anexa 1 –

| Anexa 2 – | Comunicarea omologării sau refuzului, prelungirii sau retragerii omologării sau a încetării definitive a producției unui tip de placă de identificare spate pentru vehicule lente, în conformitate cu Regulamentul nr. 69 |
| --- | --- |

Anexa 2 –

| Anexa 3 – | Dispunerea mărcii de omologare |
| --- | --- |

Anexa 3 –

| Anexa 4 – | Procedura de încercare |
| --- | --- |

Anexa 4 –

| Anexa 5 – | Specificații privind forma și dimensiunile - forma și dimensiunile plăcilor spate retroreflectorizante/fluorescente (clasa 1) sau doar retroreflectorizante (clasa 2) pentru vehicule lente |
| --- | --- |

Anexa 5 –

| Anexa 6 – | Specificații colorimetrice |
| --- | --- |

Anexa 6 –

| Anexa 7 – | Specificații fotometrice |
| --- | --- |

Anexa 7 –

| Anexa 8 – | Rezistența la agenți externi |
| --- | --- |

Anexa 8 –

| Anexa 9 – | Rezistența la căldură |
| --- | --- |

Anexa 9 –

| Anexa 10 – | Rigiditatea plăcilor |
| --- | --- |

Anexa 10 –

| Anexa 11 – | Stabilitatea în timp a proprietăților optice ale plăcilor de identificare spate |
| --- | --- |

Anexa 11 –

| Anexa 12 – | Plăci de identificare spate pentru vehicule lente și remorcile acestora |
| --- | --- |

Anexa 12 –

| Anexa 13 – | Cerințe minime pentru procedurile de control al conformității producției |
| --- | --- |

Anexa 13 –

| Anexa 14 – | Cerințe minime privind selectarea eșantioanelor de către un inspector |
| --- | --- |

Anexa 14 –

| Anexa 15 – | Orientări privind instalarea plăcilor de identificare spate pe vehiculele lente (din fabricație) și remorcile acestora |
| --- | --- |

Anexa 15 –

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Prezentul regulament se aplică plăcilor de identificare spate pentru vehicule din categoria M, N, O și T, precum și utilajelor mobile a căror viteză maximă din fabricație nu depășește 40 km/h (1).

2.   DEFINIȚII (2)

2.1.   În sensul prezentelor dispoziții, sunt valabile următoarele definiții:

| 2.1.1. | „Plăci de identificare spate pentru vehicule lente”, plăcuță triunghiulară cu colțuri tăiate, cu un model specific, acoperită cu materiale sau dispozitive retroreflectorizante și fluorescente (clasa 1); sau cu materiale sau dispozitive doar retroreflectorizante (clasa 2). |
| --- | --- |

2.1.1.

„Plăci de identificare spate pentru vehicule lente”, plăcuță triunghiulară cu colțuri tăiate, cu un model specific, acoperită cu materiale sau dispozitive retroreflectorizante și fluorescente (clasa 1); sau cu materiale sau dispozitive doar retroreflectorizante (clasa 2).

| 2.1.2. | „Eșantion”, plăcuță pentru vehicule lente completă, în formă finală, pregătită pentru a fi amplasată pe un vehicul și reprezentativă pentru producția curentă. |
| --- | --- |

2.1.2.

„Eșantion”, plăcuță pentru vehicule lente completă, în formă finală, pregătită pentru a fi amplasată pe un vehicul și reprezentativă pentru producția curentă.

2.2.   Retroreflexie

Fenomen de reflexie caracterizat prin întoarcerea radiației în direcții apropiate celei din care provine, această proprietate menținându-se chiar și în cazul unor variații importante ale radiației incidente:

| 2.2.1. | „Material retroreflectorizant”, suprafață sau dispozitiv care, atunci când este iradiat direcțional, reflectă o parte relativ mare a radiației incidente. |
| --- | --- |

2.2.1.

„Material retroreflectorizant”, suprafață sau dispozitiv care, atunci când este iradiat direcțional, reflectă o parte relativ mare a radiației incidente.

| 2.2.2. | „Dispozitiv retroreflectorizant”, ansamblu pregătit pentru utilizare, format din una sau mai multe unități optice retroreflectorizante. |
| --- | --- |

2.2.2.

„Dispozitiv retroreflectorizant”, ansamblu pregătit pentru utilizare, format din una sau mai multe unități optice retroreflectorizante.

2.3.   Definiții geometrice (a se vedea anexa 1, figura 1).

2.3.1.   „Centru de referință”, punct aflat pe sau în apropierea unei suprafețe retroreflectorizante proiectat ca centru al dispozitivului în scopul specificării performanței acestuia.

2.3.2.   „Axa de iluminare”, segment de dreaptă între centrul de referință și sursa de lumină.

2.3.3.   „Axa de observare”, segment de dreaptă între centrul de referință și capul fotometrului.

2.3.4.   „Unghi de observare (simbolul α)”, unghiul dintre axa de iluminare și axa de observare. Unghiul de observare este întotdeauna pozitiv și, în cazul retroreflexiei, are valori reduse. Interval maxim: 0° ≤ α ≤ 180°.

2.3.5.   „Semiplan de observare”, semiplanul care începe de la axa iluminării și conține axa de observare.

2.3.6.   „Axa de referință”, segment de dreaptă proiectat care începe de la centrul de referință și este utilizat pentru a descrie poziția unghiulară a dispozitivului retroreflectorizant.

2.3.7.   „Unghi de intrare (simbol β)”, unghiul dintre axa de iluminare și axa de referință. De obicei, unghiul de intrare nu este mai mare de 90° dar, pentru a include toate cazurile posibile, intervalul său complet este definit ca 0° ≤ β ≤ 180°. În scopul precizării unei orientări complete, acest unghi este caracterizat de două componente, β1 și β2.

2.3.8.   „Prima axă”, axă care trece prin centrul de referință și este perpendiculară pe semiplanul de observare.

2.3.9.   „Prima componentă a unghiului de intrare (simbol β1)”, unghiul dintre axa de iluminare și planul care conține axa de referință și prima axă. Interval: – 180° < β1 ≤ 180°.

2.3.10.   „A doua componentă a unghiului de intrare (simbol β2)”, unghiul dintre planul care conține semiplanul de observare și axa de referință. Interval: – 90° ≤ β2 ≤ 90°.

2.3.11.   „A doua axă”, axă care trece prin centrul de referință și este perpendiculară atât pe prima axă, cât și pe axa de referință. Sensul pozitiv al celei de a doua axe depinde de semiplanul de observare, atunci când – 90° < β1 < 90°, conform figurii 1 din anexa 1.

2.3.12.   Unghiul de rotație ε

Unghiul cu care eșantionul este rotit în jurul axei sale verticale, din orice poziție arbitrară dată, în sens opus acelor de ceasornic (+ ε) sau orar (– ε) față de direcția de iluminare. Dacă materialele sau dispozitivele retroreflectorizante au un marcaj (de exemplu, TOP), poziția inițială a eșantionului este stabilită în funcție de acest marcaj. Unghiul de rotație ε este cuprins în intervalul – 180° < ε ≤ 180°.

2.4.   Definirea termenilor fotometrici

2.4.1.   Coeficient de retroreflexie R’

Coeficientul (R’) calculat în funcție de intensitatea luminoasă (I) a suprafeței retroreflectorizante în direcția de observare, iluminarea (E┴) pe planul retroreflectorizant la unghiuri drepte față de direcția luminii incidente și de suprafața plană iluminată a eșantionului A.

Formula

Coeficientul de retroreflexie R’ este exprimat în candele pe metru pătrat pe lux (cd. m–2. lx–1).

2.4.2.   „Deschidere unghiulară a eșantionului retroreflectorizant (simbol η)”, unghiul subîntins de dimensiunea cea mai mare a eșantionului retroreflectorizant, fie la centrul sursei de iluminare, fie la centrul receptorului.

2.4.3.   „Factor de luminanță”, raportul dintre luminanța corpului dat și luminanța unui difuzor de perfect, în condiții identice de iluminare și observare.

2.4.4.   „Culoarea luminii reflectate a dispozitivului”. Definițiile culorii luminii reflectate sunt date la punctele 2.30 și 2.31 ale Regulamentului nr. 48.

2.5.   Fluorescența

2.5.1.   Atunci când anumite substanțe sunt plasate în apropierea unei surse de radiații ultraviolete sau albastre, acestea emit radiații a căror lungime de undă este aproape întotdeauna mai mare decât cea a radiațiilor care produc efectul. Acest fenomen se numește fluorescență. În timpul zilei și la crepuscul, culorile fluorescente sunt mai strălucitoare decât culorile normale, deoarece reflectă o parte a luminii care ajunge la ele și, în plus, emit lumină. În timpul nopții, acestea nu sunt mai strălucitoare decât culorile obișnuite.

2.5.2.   „Culoarea luminii fluorescente a dispozitivului”. Definițiile culorii luminii fluorescente sunt date la punctul 2.32 al Regulamentului nr. 48.

2.6.   Descrierea goniometrului

În figura 2 din anexa 1 este ilustrat un goniometru care poate fi utilizat pentru măsurări ale retroreflexiei în geometria CIE. În această schemă, capul fotometrului este reprezentat arbitrar deasupra sursei, pe verticală. Prima axă este reprezentată ca fixă și orizontală, perpendiculară pe semiplanul de observare. Poate fi utilizată orice dispunere a componentelor echivalentă cu cea ilustrată.

2.7.   Definiția cuvântului „tip”

Plăci de identificare spate pentru vehicule lente înseamnă plăci de identificare spate pentru vehicule lente care diferă în aspecte esențiale cum ar fi:

| 2.7.1. | marca sau denumirea comercială; |
| --- | --- |

2.7.1.

marca sau denumirea comercială;

| 2.7.2. | caracteristicile materialului sau dispozitivelor retroreflectorizante; |
| --- | --- |

2.7.2.

caracteristicile materialului sau dispozitivelor retroreflectorizante;

| 2.7.3. | caracteristicile materialului fluorescent; |
| --- | --- |

2.7.3.

caracteristicile materialului fluorescent;

| 2.7.4. | componentele care afectează proprietățile materialului sau dispozitivelor retroreflectorizante. |
| --- | --- |

2.7.4.

componentele care afectează proprietățile materialului sau dispozitivelor retroreflectorizante.

3.   CEREREA DE OMOLOGARE

3.1.   Cererea de omologare a unui tip de placă de identificare spate se depune de către deținătorul mărcii sau denumirii comerciale sau de către reprezentantul autorizat a acestuia și este însoțită de:

| 3.1.1. | desene (în trei exemplare), suficient de detaliate pentru a permite identificarea tipului. Acestea vor indica poziția geometrică de montare a plăcii de identificare spate pentru vehicule lente în partea posterioară a vehiculului. Desenele trebuie să indice, de asemenea, poziția rezervată a numărului de omologare și a simbolului de identificare în raport cu cercul mărcii de omologare; |
| --- | --- |

3.1.1.

desene (în trei exemplare), suficient de detaliate pentru a permite identificarea tipului. Acestea vor indica poziția geometrică de montare a plăcii de identificare spate pentru vehicule lente în partea posterioară a vehiculului. Desenele trebuie să indice, de asemenea, poziția rezervată a numărului de omologare și a simbolului de identificare în raport cu cercul mărcii de omologare;

| 3.1.2. | o descriere tehnică succintă prezentând specificațiile tehnice ale materialelor din care sunt confecționate suprafețele retroreflectorizante; |
| --- | --- |

3.1.2.

o descriere tehnică succintă prezentând specificațiile tehnice ale materialelor din care sunt confecționate suprafețele retroreflectorizante;

| 3.1.3. | o descriere tehnică succintă prezentând specificațiile tehnice ale materialelor din care este confecționată suprafața fluorescentă; |
| --- | --- |

3.1.3.

o descriere tehnică succintă prezentând specificațiile tehnice ale materialelor din care este confecționată suprafața fluorescentă;

| 3.1.4. | eșantioane ale materialelor retroreflectorizante și fluorescente (clasa 1) sau numai retroreflectorizante (clasa 2). |
| --- | --- |

3.1.4.

eșantioane ale materialelor retroreflectorizante și fluorescente (clasa 1) sau numai retroreflectorizante (clasa 2).

3.2.   Autoritatea competentă verifică existența unor proceduri corespunzătoare pentru asigurarea unui control eficace al conformității producției înainte de acordarea unei omologări de tip.

4.   MARCAJE

4.1.   Fiecare placă de identificare spate pentru vehicule lente pentru care se solicită omologarea trebuie să poarte:

| 4.1.1. | marca sau denumirea comercială a solicitantului; |
| --- | --- |

4.1.1.

marca sau denumirea comercială a solicitantului;

| 4.1.2. | pe plăcile al căror sistem retroreflectorizant nu este pentru toate unghiurile de rotație ε, indicația „TOP” înscrisă orizontal pe partea superioară a plăcii atunci când aceasta din urmă este montată pe vehicul. |
| --- | --- |

4.1.2.

pe plăcile al căror sistem retroreflectorizant nu este pentru toate unghiurile de rotație ε, indicația „TOP” înscrisă orizontal pe partea superioară a plăcii atunci când aceasta din urmă este montată pe vehicul.

4.2.   Marcajele se aplică pe partea retroreflectorizantă sau fluorescentă a plăcii sau pe marginea acesteia și sunt vizibile din exterior atunci când placa este montată pe vehicul.

4.3.   Marcajele trebuie să fie clar lizibile și rezistente la ștergere.

5.   OMOLOGARE

5.1.   Dacă plăcile de identificare spate pentru vehicule lente pentru care a fost solicitată omologarea în conformitate cu punctul 4 de mai sus întrunesc cerințele prezentului regulament, se acordă omologarea pentru tipul respectiv de plăci de identificare spate pentru vehicule lente.

5.2.   Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre ale acestuia (în prezent, 01) indică seria de amendamente care includ cele mai recente modificări tehnice majore aduse prezentului regulament în momentul eliberării omologării. Simbolul de deasupra cercului indică clasa plăcilor de identificare spate pentru vehicule lente, acesta fiind „RF” în cazul clasei 1 (materiale retroreflectorizante și fluorescente) și „RR” în cazul clasei 2 (materiale doar retroreflectorizante). Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de placă de identificare spate pentru vehicule lente.

5.3.   Notificarea omologării sau a refuzului sau prelungirii omologării pentru un tip de placă de identificare spate pentru vehicule lente în conformitate cu prezentul regulament se transmite părților la acord care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular conform cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament și al unui desen anexat (furnizat de solicitantul omologării) de format maximum A4 (210 × 297 mm) sau pliat pentru a corespunde acestui format și, dacă este posibil, la scara 1:1.

5.4.   Pe fiecare placă de identificare spate pentru vehicule lente conformă cu un tip omologat în conformitate cu prezentul regulament se va aplica, în afara marcajelor prevăzute la punctul 4.1:

5.4.1.   o marcă de omologare internațională care constă din:

| 5.4.1.1. | un cerc în interiorul căruia se află litera „E”, urmată de numărul distinctiv al țării care a eliberat omologarea (3); |
| --- | --- |

5.4.1.1.

un cerc în interiorul căruia se află litera „E”, urmată de numărul distinctiv al țării care a eliberat omologarea (3);

| 5.4.1.2. | un număr de omologare. |
| --- | --- |

5.4.1.2.

un număr de omologare.

5.5.   Marca de omologare trebuie să fie clar lizibilă și rezistentă la ștergere.

5.6.   Anexa 3 la prezentul regulament prezintă un exemplu al modului de dispunere a mărcii de omologare.

6.   SPECIFICAȚII GENERALE

6.1.   Plăcile de identificare spate pentru vehicule lente trebuie să fie fabricate astfel încât să poate fi asigurată buna lor funcționare în condiții de utilizare normală. În plus, acestea nu trebuie să prezinte nici un defect de proiectare sau de execuție care să dăuneze bunei lor funcționări sau întreținerii lor în bune condiții.

6.2.   Componentele plăcilor de identificare spate pentru vehicule lente (clasa 1) retroreflectorizante/fluorescente sau ale plăcilor de identificare spate pentru vehicule lente doar retroreflectorizante (clasa 2) nu trebuie să fie demontabile prin mijloace simple.

6.3.   Mijloacele de prindere a plăcilor de identificare spate pentru vehicule lente trebuie să permită o conexiune stabilă și durabilă între placă și partea posterioară a vehiculelor, de exemplu cu șuruburi sau nituri.

6.4.   Suprafața exterioară a plăcilor de identificare spate pentru vehicule lente retroreflectorizante/fluorescente (clasa 1) sau ale plăcilor de identificare spate pentru vehicule lente doar retroreflectorizante (clasa 2) trebuie să fie ușor de curățat. Prin urmare, aceasta nu trebuie să fie rugoasă, iar eventualele protuberanțe pe care ar putea să le prezinte nu trebuie să împiedice o curățare facilă.

7.   SPECIFICAȚII SPECIALE (ÎNCERCĂRI)

7.1.   Plăcile de identificare spate pentru vehicule lente trebuie să îndeplinească, de asemenea, condițiile privind dimensiunile, forma, precum și cerințele colorimetrice, fotometrice, fizice și mecanice prevăzute în anexele 5-12 la prezentul regulament.

8.   MODIFICĂRI ȘI PRELUNGIREA OMOLOGĂRII PLĂCILOR DE IDENTIFICARE SPATE PENTRU VEHICULE LENTE (DIN FABRICAȚIE) ȘI REMORCILE ACESTORA

8.1.   Fiecare modificare a tipului plăcii de identificare spate este notificată departamentului administrativ care a acordat omologarea de tip. Departamentul poate apoi:

| 8.1.1. | fie să considere că modificările făcute nu pot avea efecte adverse considerabile și că, în orice caz, tipul de dispozitiv respectă în continuare cerințele; |
| --- | --- |

8.1.1.

fie să considere că modificările făcute nu pot avea efecte adverse considerabile și că, în orice caz, tipul de dispozitiv respectă în continuare cerințele;

| 8.1.2. | fie să solicite un raport de încercare suplimentar din partea serviciului tehnic responsabil cu încercările de omologare. |
| --- | --- |

8.1.2.

fie să solicite un raport de încercare suplimentar din partea serviciului tehnic responsabil cu încercările de omologare.

8.2.   Confirmarea sau refuzul omologării, cu specificarea modificărilor, este comunicată prin procedura specificată la punctul 5.3 de mai sus părților la acord care aplică prezentul regulament.

8.3.   Autoritatea competentă care a emis prelungirea omologării trebuie să atribuie un număr de serie pentru o astfel de prelungire și să informeze celelalte părți la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular de comunicare, conform modelului din anexa 2 la prezentul regulament.

9.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

Procedurile pentru conformitatea producției sunt conforme cu cele prevăzute în apendicele 2 la acord (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), cu următoarele cerințe:

| 9.1. | Plăcile de identificare spate omologate în temeiul prezentului regulament sunt fabricate în așa fel încât să fie conforme cu tipul omologat prin îndeplinirea cerințelor prevăzute la punctele 6 și 7 de mai sus. |
| --- | --- |

9.1.

Plăcile de identificare spate omologate în temeiul prezentului regulament sunt fabricate în așa fel încât să fie conforme cu tipul omologat prin îndeplinirea cerințelor prevăzute la punctele 6 și 7 de mai sus.

| 9.2. | Sunt respectate cerințele minime privind procedurile de control al conformității producției prevăzute în anexa 13 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

9.2.

Sunt respectate cerințele minime privind procedurile de control al conformității producției prevăzute în anexa 13 la prezentul regulament.

| 9.3. | Sunt respectate cerințele minime privind selectarea eșantioanelor de către un inspector prevăzute în anexa 14 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

9.3.

Sunt respectate cerințele minime privind selectarea eșantioanelor de către un inspector prevăzute în anexa 14 la prezentul regulament.

| 9.4. | Autoritatea care a acordat omologarea de tip poate verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție. Frecvența normală a acestor verificări trebuie să fie de o dată la doi ani. |
| --- | --- |

9.4.

Autoritatea care a acordat omologarea de tip poate verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție. Frecvența normală a acestor verificări trebuie să fie de o dată la doi ani.

10.   SANCȚIUNI PENTRU NECONFORMITATEA PRODUCȚIEI

10.1.   Omologarea acordată unui tip de placă de identificare spate pentru vehicule lente în conformitate cu prezentul regulament poate fi retrasă dacă cerințele prevăzute mai sus nu sunt respectate sau dacă o placă de identificare purtând marca de omologare nu este conformă cu tipul omologat.

10.2.   În cazul în care o parte la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare acordată anterior, aceasta notifică imediat celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular de comunicare conform cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament.

11.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

În cazul în care deținătorul unei omologări încetează definitiv fabricarea unui tip de placă de identificare spate pentru vehicule lente omologate în conformitate cu prezentul regulament, acesta notifică în acest sens autoritatea care a acordat omologarea. La primirea notificării în cauză, autoritatea respectivă informează celelalte părți la acord care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular de comunicare conform cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament.

12.   DISPOZIȚII TRANZITORII

12.1.   Începând de la data intrării în vigoare a suplimentului 2 la seria 01 de amendamente, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate refuza acordarea omologării în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 2 la seria 01 de amendamente.

12.2.   După 24 de luni de la data intrării în vigoare a suplimentului 2 la seria 01 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări numai dacă tipul de plăci de identificare spate care urmează a fi omologate îndeplinește cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 2 la seria 01 de amendamente.

12.3.   Părțile contractante care aplică prezentul regulament nu pot refuza prelungirea omologării pe baza unei versiuni anterioare a prezentului regulament, până la suplimentul 1 la seria 01 de amendamente.

12.4.   Omologările acordate în temeiul prezentului regulament mai devreme de 24 de luni de la data intrării în vigoare a suplimentului 2 la seria 01 de amendamente și după toate prelungirile unor asemenea omologări, inclusiv cele privind seria anterioară de amendamente acordate ulterior, rămân valabile pe termen nedefinit. Atunci când tipul de plăci de identificare spate omologate pe baza unei serii anterioare de amendamente, până la suplimentul 1 la seria 01 de amendamente, îndeplinește cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 2 la seria 01 de amendamente, partea contractantă care acordă omologarea notifică în acest sens celelalte părți contractante care pun în aplicare prezentul regulament.

12.5.   Nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate refuza un tip de plăci de identificare spate omologate în conformitate cu prezentul regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 2 la seria 01 de amendamente.

12.6.   Începând de la data intrării oficiale în vigoare a suplimentului 2 la seria 01 de amendamente, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate interzice montarea pe un vehicul a plăcilor de identificare spate omologate în conformitate cu prezentul regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 2 la seria 01 de amendamente.

12.7.   Părțile contractante care aplică prezentul regulament continuă să permită montarea pe un vehicul a plăcilor de identificare spate omologate în conformitate cu o versiune anterioară a regulamentului, până la suplimentul 1 la seria 01 de amendamente, în decursul perioadei de 48 de luni care urmează datei intrării în vigoare a suplimentului 2 la seria 01 de amendamente.

12.8.   La expirarea perioadei de 48 de luni de la data intrării în vigoare a suplimentului 2 la seria 01 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot interzice montarea plăcilor de identificare spate care nu îndeplinesc cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 2 la seria 01 de amendamente, pe un vehicul nou pentru care omologarea națională de tip sau individuală a fost acordată mai târziu de 24 de luni de la intrarea în vigoare a suplimentului 2 la seria 01 de amendamente la prezentul regulament.

13.   DENUMIRILE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE ȘI ALE DEPARTAMENTELOR ADMINISTRATIVE

Părțile la acord care aplică prezentul regulament comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile pentru efectuarea încercărilor de omologare și ale departamentelor administrative care acordă omologarea și cărora trebuie să li se trimită formularele care atestă acordarea sau prelungirea sau refuzul sau retragerea omologării emise în alte țări.

---

(1)  Astfel cum sunt definite în anexa 7 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3) (documentul TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, astfel cum a fost modificat ultima dată prin amendamentul 4).

(2)  Definițiile termenilor tehnici sunt cele adoptate de Comisia Internațională de Iluminat (CIE) – a se vedea Raportul tehnic privind retroreflexia, publicația CIE nr. 54.

(3)  1 pentru Germania, 2 pentru Franța, 3 pentru Italia, 4 pentru Țările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, 7 pentru Ungaria, 8 pentru Republica Cehă, 9 pentru Spania, 10 pentru Serbia, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 14 pentru Elveția, 15 (vacant), 16 pentru Norvegia, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, 19 pentru România, 20 pentru Polonia, 21 pentru Portugalia, 22 pentru Federația Rusă, 23 pentru Grecia, 24 pentru Irlanda, 25 pentru Croația, 26 pentru Slovenia, 27 pentru Slovacia, 28 pentru Belarus, 29 pentru Estonia, 30 (vacant), 31 pentru Bosnia și Herțegovina, 32 pentru Letonia, 33 (vacant), 34 pentru Bulgaria, 35 (vacant), 36 pentru Lituania, 37 pentru Turcia, 38 (vacant), 39 pentru Azerbaidjan, 40 pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, 41 (vacant), 42 pentru Comunitatea Europeană (omologările sunt acordate de statele sale membre folosind simbolul CEE respectiv), 43 pentru Japonia, 44 (vacant), 45 pentru Australia, 46 pentru Ucraina, 47 pentru Africa de Sud, 48 pentru Noua Zeelandă, 49 pentru Cipru, 50 pentru Malta, 51 pentru Republica Coreea, 52 pentru Malaezia, 53 pentru Thailanda, 54 și 55 (vacant), 56 pentru Muntenegru, 57 (vacant) și 58 pentru Tunisia. Numerele următoare se atribuie altor țări în ordinea cronologică în care acestea ratifică sau aderă la Acordul privind adoptarea de reglementări tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau utilizate pe vehicule cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor reglementări, iar numerele astfel atribuite trebuie comunicate părților contractante ale acordului de către secretarul general al Organizației Națiunilor Unite.

---

ANEXA 1

SISTEMUL DE COORDONATE CIE

Figura 1

Image

Figura 2

Image

---

ANEXA 2

COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 × 297 mm.)]

Image

---

ANEXA 3

DISPUNEREA MĂRCII DE OMOLOGARE

Image

Note: Numărul de omologare și simbolul suplimentar trebuie să fie situate în apropierea cercului, fie deasupra sau sub litera „E”, fie la stânga sau la dreapta acestei litere. Cifrele din numărul de omologare trebuie să fie situate de aceeași parte a literei „E” și să fie orientate în aceeași direcție. Numărul de omologare și simbolul suplimentar trebuie să fie diametral opuse unul față de celălalt. Pentru a se preveni orice confuzie cu alte simboluri, se evită utilizarea cifrelor romane.

---

ANEXA 4

PROCEDURA DE ÎNCERCARE

EȘANTIOANE

| 1. | Cinci plăci de identificare spate pentru vehicule lente se trimit la laboratorul de încercare pentru efectuarea diferitelor încercări. |
| --- | --- |

1.

Cinci plăci de identificare spate pentru vehicule lente se trimit la laboratorul de încercare pentru efectuarea diferitelor încercări.

| 2. | Eșantioanele de încercare trebuie să fie reprezentative pentru producția curentă și să fie fabricate în conformitate cu recomandările producătorului (producătorilor) plăcilor retroreflectorizante și fluorescente (clasa 1) sau doar retroreflectorizante (clasa 2). |
| --- | --- |

2.

Eșantioanele de încercare trebuie să fie reprezentative pentru producția curentă și să fie fabricate în conformitate cu recomandările producătorului (producătorilor) plăcilor retroreflectorizante și fluorescente (clasa 1) sau doar retroreflectorizante (clasa 2).

| 3. | După verificarea specificațiilor generale (punctul 6 al prezentului regulament) și a specificațiilor privind forma și dimensiunile (anexa 5), patru eșantioane sunt supuse încercării de rezistență la căldură descrise în anexa 9 la prezentul regulament, apoi la încercările descrise în anexele 6, 7 și 8. Al cincilea eșantion este utilizat ca referință în timpul procedurii de încercare. |
| --- | --- |

3.

După verificarea specificațiilor generale (punctul 6 al prezentului regulament) și a specificațiilor privind forma și dimensiunile (anexa 5), patru eșantioane sunt supuse încercării de rezistență la căldură descrise în anexa 9 la prezentul regulament, apoi la încercările descrise în anexele 6, 7 și 8. Al cincilea eșantion este utilizat ca referință în timpul procedurii de încercare.

| 4. | Măsurătorile fotometrice și colorimetrice se pot efectua pe același eșantion. |
| --- | --- |

4.

Măsurătorile fotometrice și colorimetrice se pot efectua pe același eșantion.

| 5. | Pentru celelalte încercări se vor utiliza eșantioane pe care nu s-a efectuat nicio altă încercare. |
| --- | --- |

5.

Pentru celelalte încercări se vor utiliza eșantioane pe care nu s-a efectuat nicio altă încercare.

---

ANEXA 5

SPECIFICAȚII PRIVIND FORMA ȘI DIMENSIUNILE

FORMA ȘI DIMENSIUNILE PLĂCILOR SPATE PENTRU VEHICULE LENTE RETROREFLECTORIZANTE/FLUORESCENTE (CLASA 1) SAU DOAR RETROREFLECTORIZANTE (CLASA 2)

1.   Formă

Plăcile trebuie să aibă forma unui triunghi echilateral cu colțuri tăiate și se montează în partea posterioară a vehiculelor lente, cu unul din vârfuri orientat în sus.

2.   Model

Placa de identificare spate pentru vehicule lente va avea un centru fluorescent de culoare roșie și margini retroreflectorizante de aceeași culoare, fabricate fie dintr-un înveliș sau strat retroreflectorizant, fie din catadioptri cubici din plastic (clasa 1). Plăcile de identificare spate pentru vehicule lente din clasa 2 au un centru retroreflectorizant.

3.   Dimensiuni

Lungimea bazei triunghiului fluorescent interior (clasa 1) sau a triunghiului retroreflectorizant interior (clasa 2) va fi de minim 350 mm și maxim 365 mm. Lățimea suprafeței emițătoare de lumină a marginii retroreflectorizante roșii va fi de minim 45 mm și maxim 48 mm. Aceste dimensiuni sunt ilustrate în figura din anexa 12.

---

ANEXA 6

SPECIFICAȚII COLORIMETRICE

1.   Plăcile de identificare spate pentru vehiculele lente și remorcile acestora sunt alcătuite fie din materiale sau dispozitive retroreflectorizante și fluorescente de culoare roșie (clasa 1), fie din materiale și dispozitive doar retroreflectorizante de culoare roșie (clasa 2).

2.   Materiale sau dispozitive retroreflectorizante de culoare roșie

2.1.   Atunci când eșantioanele sunt măsurate cu ajutorul unui spectrofotometru, în conformitate cu dispozițiile documentului CIE nr. 15 (1971) și sunt iluminate cu o sursă de lumină D65 conformă standardelor CIE la un unghi de 45° față de perpendiculară și observată de-a lungul acesteia (geometrie 45°/0°), culoarea materialului în stare nouă trebuie să se situeze în limitele prevăzute de punctul 2.31 din Regulamentul nr. 48.

Tabelul 1

| Culoare | 1 | 2 | 3 | 4 | Factor de luminanță |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roșu x | 0,690 | 0,595 | 0,560 | 0,650 | ≥ 0,03 |
| y | 0,310 | 0,315 | 0,350 | 0,350 |

Culoare

1

2

3

4

Factor de luminanță

Roșu x

0,690

0,595

0,560

0,650

≥ 0,03

y

0,310

0,315

0,350

0,350

| 2.1.1. | Factorul de luminanță pentru culoarea roșie este ≥ 0,03. |
| --- | --- |

2.1.1.

Factorul de luminanță pentru culoarea roșie este ≥ 0,03.

2.2.   Dacă eșantioanele sunt iluminate cu o sursă de lumină A conformă standardelor CIE la un unghi de intrare β1 = β2 = 0° sau, dacă astfel se produce o reflexie necolorată pe suprafață sub unghiul β1 = ± 5°, β2 = 0°, și se măsoară la un unghi de observare de 20’, culoarea materialului în stare nouă trebuie să se situeze în limitele prevăzute la punctul 2.30 din Regulamentul nr. 48.

Tabelul 2

| Culoare | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Roșu x | 0,720 | 0,735 | 0,665 | 0,643 |
| y | 0,258 | 0,265 | 0,335 | 0,335 |

Culoare

1

2

3

4

Roșu x

0,720

0,735

0,665

0,643

y

0,258

0,265

0,335

0,335

Notă: Problema culorilor materialelor retroreflectorizante în timpul nopții este studiată în prezent de către comisia tehnică 1.6 a CIE; prin urmare, limitele indicate mai sus sunt provizorii și vor fi revizuite ulterior, după finalizarea lucrărilor acesteia.

3.   Material fluorescent de culoare roșie

3.1.   Când eșantioanele sunt măsurate cu ajutorul unui spectrofotometru, în conformitate cu prevederile documentului CIE nr. 15 (1971), și sunt iluminate policromatic cu ajutorul unei surse de lumină D65 conformă standardelor CIE la un unghi de 45° față de perpendiculară și observată de-a lungul perpendicularei (geometrie 45°/0°), culoarea materialului în stare nouă trebuie să se situeze în limitele prevăzute la punctul 2.31 din Regulamentul nr. 48.

Tabelul 3

| Culoare | 1 | 2 | 3 | 4 | Factor de luminanță |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roșu x | 0,690 | 0,595 | 0,569 | 0,655 | ≥ 0,30 |
| y | 0,310 | 0,315 | 0,341 | 0,345 |

Culoare

1

2

3

4

Factor de luminanță

Roșu x

0,690

0,595

0,569

0,655

≥ 0,30

y

0,310

0,315

0,341

0,345

| 3.1.1. | Factorul de luminanță este ≥ 0,30. |
| --- | --- |

3.1.1.

Factorul de luminanță este ≥ 0,30.

4.   Conformitatea cu specificațiile colorimetrice se verifică cu ajutorul unei încercări vizuale comparative.

În cazul în care există orice incertitudini în urma acestei încercări, respectarea specificațiilor colorimetrice se verifică prin determinarea coordonatelor tricromatice ale eșantionului care prezintă cele mai multe incertitudini.

---

ANEXA 7

SPECIFICAȚII FOTOMETRICE

PROPRIETĂȚI FOTOMETRICE

| 1. | Dacă eșantioanele sunt iluminate cu ajutorul unei surse de lumină A conformă standardelor CIE și se măsoară în conformitate cu recomandările comisiei tehnice 2.3 a CIE (publicația CIE nr. 54, 1982), în acest caz coeficientul de retroreflexie R’ în candele pe metru pătrat pe lux (cd.m-2.lx-1) al întregii suprafețe retroreflectorizante de culoare roșie în stare nouă trebuie să aibă valori cel puțin egale cu cele indicate în tabelul 1.

  Tabelul 1


  Coeficientul de retroreflexie R’ [cd.m-2.lx-1]








  Unghiul de observare α
  [’] | Unghiul de intrare β
  [°] |
| --- | --- | --- |
| 20’ | β1 | 0° 0° 0° 0° |
| β2 | 5° 20° 30° 40° |
| R’ al marginii exterioare (clasa 1, 2) [cd.m-2.lx-1]
  R’ al triunghiului interior (clasa 2) [cd.m-2.lx-1] | 120 60 30 10
  10 7 4 - |

1.

Dacă eșantioanele sunt iluminate cu ajutorul unei surse de lumină A conformă standardelor CIE și se măsoară în conformitate cu recomandările comisiei tehnice 2.3 a CIE (publicația CIE nr. 54, 1982), în acest caz coeficientul de retroreflexie R’ în candele pe metru pătrat pe lux (cd.m-2.lx-1) al întregii suprafețe retroreflectorizante de culoare roșie în stare nouă trebuie să aibă valori cel puțin egale cu cele indicate în tabelul 1.

Tabelul 1

Coeficientul de retroreflexie R’ [cd.m-2.lx-1]

Unghiul de observare α

[’]

Unghiul de intrare β

[°]

20’

β1

0° 0° 0° 0°

β2

5° 20° 30° 40°

R’ al marginii exterioare (clasa 1, 2) [cd.m-2.lx-1]

R’ al triunghiului interior (clasa 2) [cd.m-2.lx-1]

120 60 30 10

10 7 4 -

| 2. | Unghiul sub care este vizualizat eșantionul nu va fi mai mare de 80°. |
| --- | --- |

2.

Unghiul sub care este vizualizat eșantionul nu va fi mai mare de 80°.

---

ANEXA 8

REZISTENȚA LA AGENȚII EXTERNI

1.   REZISTENȚA LA AGENȚI ATMOSFERICI

1.1.   Procedură – Pentru fiecare încercare se selectează două specimene ale unui eșantion (a se vedea 2.1.2). Un specimen se păstrează într-un recipient la întuneric, ferit de umezeală, și se folosește ulterior ca „specimen de referință neexpus”.

Al doilea specimen este expus unei surse de lumină în conformitate cu standardul ISO 105-B02-1978, secțiunea 4.3.1; materialul retroreflectorizant este expus până în momentul în care culoarea albastru standard nr. 7 se decolorează până la nr. 4 pe scara de gri, iar materialul fluorescent expus până în momentul în care culoarea albastru standard nr. 5 se decolorează până la nr. 4 pe scara de gri.

La sfârșitul încercării, specimenul se spală într-o soluție diluată de detergent neutru, se usucă și se examinează pentru a se constata dacă respectă cerințele prevăzute la punctele 1.2-1.4.

1.2.   Aspect vizual – Nicio zonă a specimenului expus nu prezintă semne de crăpare, mătuire, perforare, aerare, exfoliere, deformare, albire, pătare sau coroziune.

Nu trebuie să aibă loc nicio contracție mai mare de 0,5 % în orice direcție și nu trebuie să apară semne de dezlipire, cum ar fi ridicarea marginilor de pe substrat.

1.3.   Rezistența culorii – Culorile specimenului expus trebuie să respecte în continuare cerințele prevăzute în anexa 6.

1.4.   Efectul asupra coeficientului de intensitate luminoasă a materialului retroreflectorizant.

| 1.4.1. | Pentru această verificare, măsurarea se efectuează exclusiv sub un unghi de observare de 20′ și un unghi de intrare de 5°, în conformitate cu metoda descrisă în anexa 7. |
| --- | --- |

1.4.1.

Pentru această verificare, măsurarea se efectuează exclusiv sub un unghi de observare de 20′ și un unghi de intrare de 5°, în conformitate cu metoda descrisă în anexa 7.

| 1.4.2. | Coeficientul de intensitate luminoasă al specimenului expus nu trebuie să fie, după uscare, mai mic de 80 % din valoarea indicată în anexa 7, tabelul 1. |
| --- | --- |

1.4.2.

Coeficientul de intensitate luminoasă al specimenului expus nu trebuie să fie, după uscare, mai mic de 80 % din valoarea indicată în anexa 7, tabelul 1.

| 1.4.3. | Specimenul este apoi supus unor condiții de ploaie simulată, iar coeficientul său de intensitate luminoasă nu trebuie să fie mai mic, în acest caz, de 90 % din valoarea obținută în stare uscată, precizată la punctul 1.4.2 de mai sus. |
| --- | --- |

1.4.3.

Specimenul este apoi supus unor condiții de ploaie simulată, iar coeficientul său de intensitate luminoasă nu trebuie să fie mai mic, în acest caz, de 90 % din valoarea obținută în stare uscată, precizată la punctul 1.4.2 de mai sus.

2.   REZISTENȚA LA COROZIUNE (Standardul ISO nr. 3768)

2.1.   Un specimen al eșantionului se supune acțiunii unei ceți saline pe parcursul unei perioade de 48 de ore, formată din două etape de expunere a câte 24 de ore, separate de un interval de 2 ore, timp în care specimenul este lăsat să se usuce.

Ceața salină se produce prin pulverizarea, la o temperatură de 35 + 2 °C, a unei soluții saline obținute prin dizolvarea a 5 părți masice de clorură de sodiu în 95 de părți de apă distilată cu un conținut maxim de impurități de 0,02 %.

2.2.   Imediat după finalizarea încercării, eșantionul nu trebuie să prezinte urme de coroziune care pot afecta buna funcționare a dispozitivului.

| 2.2.1. | După o pauză de 48 de ore, coeficientul de intensitate luminoasă R al suprafeței retroreflectorizante măsurat în conformitate cu procedura indicată în anexa 7 punctul 1, sub un unghi de intrare de 5° și un unghi de observare de 20′, nu trebuie să fie inferior valorii indicate în anexa 7 tabelul 1. Înainte de măsurare, suprafața va fi curățată pentru a se îndepărta depunerile de sare provenite de la ceața salină. |
| --- | --- |

2.2.1.

După o pauză de 48 de ore, coeficientul de intensitate luminoasă R al suprafeței retroreflectorizante măsurat în conformitate cu procedura indicată în anexa 7 punctul 1, sub un unghi de intrare de 5° și un unghi de observare de 20′, nu trebuie să fie inferior valorii indicate în anexa 7 tabelul 1. Înainte de măsurare, suprafața va fi curățată pentru a se îndepărta depunerile de sare provenite de la ceața salină.

3.   REZISTENȚA LA COMBUSTIBILI

O secțiune a unui eșantion cu o lungime de minimum 300 mm. se introduce timp de un minut într-un amestec format din 70 % volum de n-heptan și 30 % volum de toluen.

După scoaterea din amestec, suprafața se șterge cu o pânză moale și nu trebuie să prezinte modificări vizibile care îi pot reduce calitatea.

4.   CAPACITATE DE ADERENȚĂ (în cazul materialelor adezive)

4.1.   Aderența materialelor retroreflectorizante se determină după o perioadă de uscare de 24 de ore prin jupuire la 90 de grade pe o mașină de încercare a rezistenței la rupere.

4.2.   Se determină aderența materialelor retroreflectorizante și fluorescente laminate sau placate.

4.3.   Materialele placate de orice tip nu trebuie să poată fi îndepărtate decât cu ajutorul unor unelte sau prin distrugerea materialului.

4.4.   Pentru îndepărtarea materialelor laminate (pelicule adezive) de pe substrat trebuie să se exercite o forță de cel puțin 10 N pe o lățime de 25 mm, la o viteză de 300 mm/minut.

5.   REZISTENȚA LA APĂ

O secțiune a unui eșantion cu o lungime de minimum 300 mm se introduce în apă distilată, la o temperatură de 23 ± 5 °C, timp de 18 ore; se lasă la uscat timp de 24 de ore, în condiții normale de laborator.

Secțiunea se examinează după terminarea încercării. Nicio porțiune aflată la cel mult 10 mm de la marginea secționată nu trebuie să prezinte semne de deteriorare care pot reduce eficiența plăcii.

6.   REZISTENȚĂ LA IMPACT (cu excepția catadioptrilor cubici de plastic)

Dacă se lasă să cadă o bilă din oțel solid, cu un diametru de 25 mm, de la o înălțime de 2 m pe suprafețele retroreflectorizante și fluorescente ale unei plăci așezate pe un suport, la o temperatură a mediului înconjurător de 23 ± 2 °C, materialele nu trebuie să prezinte fisuri sau desprinderi de pe substrat la o distanță de peste 5 mm de la zona de impact.

7.   REZISTENȚA LA CURĂȚARE

7.1.   Curățare manuală

| 7.1.1. | Un eșantion de încercare pătat cu un amestec de lubrifiant detergent și grafit trebuie să fie ușor de curățat, fără deteriorarea suprafeței retroreflectorizante sau fluorescente, atunci când este șters cu ajutorul unui solvent alifatic slab, cum ar fi n-heptan, și spălat cu un detergent neutru. |
| --- | --- |

7.1.1.

Un eșantion de încercare pătat cu un amestec de lubrifiant detergent și grafit trebuie să fie ușor de curățat, fără deteriorarea suprafeței retroreflectorizante sau fluorescente, atunci când este șters cu ajutorul unui solvent alifatic slab, cum ar fi n-heptan, și spălat cu un detergent neutru.

7.2.   Spălare automată

| 7.2.1. | Când componenta de încercat montată în condiții normale este supusă unui jet continuu, timp de 60 de secunde, eșantionul de încercat nu trebuie să prezinte semne de deteriorare a suprafeței retroreflectorizante, de exfoliere a substratului sau de separare de suprafața pe care a fost montat, în următoarele condiții:






  (a) | presiunea apei/soluției de spălare: 8 ± 0,2 MPa; |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

Când componenta de încercat montată în condiții normale este supusă unui jet continuu, timp de 60 de secunde, eșantionul de încercat nu trebuie să prezinte semne de deteriorare a suprafeței retroreflectorizante, de exfoliere a substratului sau de separare de suprafața pe care a fost montat, în următoarele condiții:

(a)

presiunea apei/soluției de spălare: 8 ± 0,2 MPa;

| (b) | temperatura apei/soluției de spălare: 60 ° - 5 °C; |
| --- | --- |

(b)

temperatura apei/soluției de spălare: 60 ° - 5 °C;

| (c) | debitul apei/soluției de spălare: 7 ± 1 l/min; |
| --- | --- |

(c)

debitul apei/soluției de spălare: 7 ± 1 l/min;

| (d) | vârful furtunului de spălare se poziționează la o distanță de 600 ± 20 mm de suprafața retroreflectorizantă; |
| --- | --- |

(d)

vârful furtunului de spălare se poziționează la o distanță de 600 ± 20 mm de suprafața retroreflectorizantă;

| (e) | furtunul de spălare se poziționează la un unghi de maximum 45 de grade față de perpendiculara pe suprafața retroreflectorizantă; |
| --- | --- |

(e)

furtunul de spălare se poziționează la un unghi de maximum 45 de grade față de perpendiculara pe suprafața retroreflectorizantă;

| (f) | duză cu o înclinație de 40 de grade, care asigură o împrăștiere largă. |
| --- | --- |

(f)

duză cu o înclinație de 40 de grade, care asigură o împrăștiere largă.

---

ANEXA 9

REZISTENȚA LA CĂLDURĂ

| 1. | Cele patru eșantioane se păstrează 48 de ore într-o atmosferă uscată, la o temperatură de 65 ± 2 °C, după care eșantioanele se lasă la răcit timp de o oră, la o temperatură de 23 ± 2 °C. După aceasta, se păstrează 12 ore la o temperatură de – 20 ± 2 °C. |
| --- | --- |

1.

Cele patru eșantioane se păstrează 48 de ore într-o atmosferă uscată, la o temperatură de 65 ± 2 °C, după care eșantioanele se lasă la răcit timp de o oră, la o temperatură de 23 ± 2 °C. După aceasta, se păstrează 12 ore la o temperatură de – 20 ± 2 °C.

| 1.1. | Eșantionul se examinează după o perioadă de repaos de 4 ore în condiții normale de laborator. |
| --- | --- |

1.1.

Eșantionul se examinează după o perioadă de repaos de 4 ore în condiții normale de laborator.

| 2. | După încercare, nu trebuie să fie vizibilă nicio fisură sau deformare apreciabilă a suprafețelor, în special a elementelor optice. |
| --- | --- |

2.

După încercare, nu trebuie să fie vizibilă nicio fisură sau deformare apreciabilă a suprafețelor, în special a elementelor optice.

---

ANEXA 10

RIGIDITATEA PLĂCILOR

Placa triunghiulară se fixează strâns pe una dintre laturile sale lungi, clemele dispozitivului de prindere acoperind o lungime de maxim 20 mm. Se aplică pe vârful opus o forță de 10 N perpendiculară pe plan.

Vârful nu trebuie să se deplaseze în sensul forței cu mai mult de 40 mm.

După încetarea acțiunii forței, placa trebuie să revină în mod vizibil la poziția sa inițială. Deflexia reziduală nu trebuie să depășească 5 mm.

---

ANEXA 11

Stabilitatea în timp a proprietăților optice
   (1)
  ale plăcilor de identificare spate

| 1. | Autoritatea care a acordat omologarea are dreptul de a verifica stabilitatea în timp a proprietăților optice ale unui tip de placă de identificare spate funcționale. |
| --- | --- |

1.

Autoritatea care a acordat omologarea are dreptul de a verifica stabilitatea în timp a proprietăților optice ale unui tip de placă de identificare spate funcționale.

| 2. | Autoritățile competente ale țărilor altele decât țara în care a fost acordată omologarea pot să efectueze verificări similare pe teritoriul lor. În cazul în care un tip de placă de identificare spate funcțională prezintă defecte sistematice, autoritățile respective transmit autorității care a acordat omologarea orice componente îndepărtate în scopul încercării, solicitând o opinie din partea acesteia. |
| --- | --- |

2.

Autoritățile competente ale țărilor altele decât țara în care a fost acordată omologarea pot să efectueze verificări similare pe teritoriul lor. În cazul în care un tip de placă de identificare spate funcțională prezintă defecte sistematice, autoritățile respective transmit autorității care a acordat omologarea orice componente îndepărtate în scopul încercării, solicitând o opinie din partea acesteia.

| 3. | În lipsa altor criterii, noțiunea de „defect sistematic” al unui tip de placă de identificare spate funcțională se interpretează în sensul punctului 6.1 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

În lipsa altor criterii, noțiunea de „defect sistematic” al unui tip de placă de identificare spate funcțională se interpretează în sensul punctului 6.1 din prezentul regulament.

---

(1)  În ciuda importanței încercărilor de verificare stabilității în timp a proprietăților optice ale plăcilor de identificare spate, este încă imposibilă evaluarea, în stadiul actual al tehnicii, a acestei stabilități prin încercări de laborator de durată limitată.

---

ANEXA 12

Plăci de identificare spate pentru vehicule lente și remorcile acestora

Exemplu

Dimensiuni în mm.

Image

---

ANEXA 13

Cerințe minime pentru procedurile de control al conformității producției

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Cerințele de conformitate se consideră ca fiind îndeplinite din punct de vedere mecanic și geometric, în conformitate cu cerințele prezentului regulament, în cazul în care diferențele nu depășesc inevitabilele abateri survenite în cursul procesului de fabricație.

1.2.   În ceea ce privește caracteristicile fotometrice, conformitatea plăcilor de identificare spate produse în serie nu este contestată în cazul în care, în timpul încercării caracteristicilor fotometrice ale unei plăci de identificare spate alese la întâmplare, nicio valoare măsurată nu se abate, în sens nefavorabil, cu mai mult de 20 % față de valorile prescrise în prezentul regulament.

1.3.   Sunt respectate coordonatele cromatice.

2.   CERINȚE MINIME PENTRU VERIFICAREA CONFORMITĂȚII DE CĂTRE PRODUCĂTOR

Pentru fiecare tip de placă de identificare spate, titularul omologării trebuie să efectueze cel puțin încercările următoare, la intervale corespunzătoare. Aceste încercări trebuie efectuate în conformitate cu specificațiile prezentului regulament.

Dacă orice selectare de eșantioane nu este compatibilă cu tipul de încercare în cauză, se selectează alte eșantioane care se supun încercării. Producătorul ia măsuri pentru a asigura conformitatea producției respective.

2.1.   Natura încercărilor

Încercările de conformitate din prezentul regulament se referă la caracteristicile fotometrice și colorimetrice și la rezistența acestora la agenți atmosferici.

2.2.   Metodele utilizate în cadrul încercărilor

| 2.2.1. | Încercările trebuie efectuate, în general, în conformitate cu metodele definite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.2.1.

Încercările trebuie efectuate, în general, în conformitate cu metodele definite în prezentul regulament.

| 2.2.2. | Pentru orice încercare de conformitate efectuată de producător, pot fi utilizate metode echivalente, cu aprobarea autorității competente responsabile cu încercările de omologare. Producătorul trebuie să demonstreze că metodele de încercare utilizate sunt echivalente cu cele indicate în prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.2.2.

Pentru orice încercare de conformitate efectuată de producător, pot fi utilizate metode echivalente, cu aprobarea autorității competente responsabile cu încercările de omologare. Producătorul trebuie să demonstreze că metodele de încercare utilizate sunt echivalente cu cele indicate în prezentul regulament.

| 2.2.3. | Aplicarea punctelor 2.2.1 și 2.2.2 necesită o etalonare regulată a echipamentelor de încercare și o corelare a acestora cu măsurătorile efectuate de o autoritate competentă. |
| --- | --- |

2.2.3.

Aplicarea punctelor 2.2.1 și 2.2.2 necesită o etalonare regulată a echipamentelor de încercare și o corelare a acestora cu măsurătorile efectuate de o autoritate competentă.

| 2.2.4. | În toate cazurile, metodele de referință sunt cele din prezentul regulament, în special pentru controalele și prelevările administrative. |
| --- | --- |

2.2.4.

În toate cazurile, metodele de referință sunt cele din prezentul regulament, în special pentru controalele și prelevările administrative.

2.3.   Modul de selectare a eșantioanelor

Eșantioanele de plăci de identificare spate trebuie să fie selectate la întâmplare, dintr-un lot omogen. Prin lot omogen se înțelege un ansamblu de plăci de identificare spate de același tip, definit după metodele de producție ale producătorului.

Evaluarea are ca obiect, în general, producția de serie dintr-o uzină. Cu toate acestea, un producător poate grupa registrele referitoare la același tip produs în mai multe uzine, cu condiția ca acestea din urmă să aplice criterii identice privind calitatea și managementul calității.

2.4.   Caracteristicile fotometrice măsurate și înregistrate

Plăcile de identificare spate prelevate trebuie să facă obiectul măsurătorilor fotometrice pentru valorile minime în punctele și coordonatele cromatice prevăzute de prezentul regulament.

2.5.   Criterii de acceptabilitate

Producătorul este responsabil pentru efectuarea analizei statistice a rezultatelor încercărilor și pentru definirea, în acord cu autoritatea competentă, a criteriilor de acceptabilitate ale producției sale pentru a satisface specificațiile definite pentru controlul conformității producției la punctul 9.1 din prezentul regulament.

Criteriile care guvernează acceptabilitatea trebuie să fie stabilite astfel încât, cu un nivel de încredere de 95 %, probabilitatea minimă de a trece cu succes o verificare statistică precum cea descrisă în anexa 14 (prima prelevare) să fie de 0,95.

---

ANEXA 14

CERINȚE MINIME PRIVIND SELECTAREA EȘANTIOANELOR DE CĂTRE UN INSPECTOR

1.   GENERALITĂȚI

1.1.   Cerințele de conformitate se consideră îndeplinite din punct de vedere mecanic și geometric, în conformitate cu cerințele prezentului regulament, în cazul în care diferențele nu depășesc inevitabilele abateri survenite în cursul procesului de fabricație.

1.2.   În ceea ce privește caracteristicile fotometrice, conformitatea plăcilor de identificare spate produse în serie nu este contestată în cazul în care, în timpul încercării caracteristicilor fotometrice ale oricărei plăci alese la întâmplare:

| 1.2.1. | nicio valoare măsurată nu se abate, în sens nefavorabil, cu mai mult de 20 % față de valorile prevăzute în prezentul regulament; |
| --- | --- |

1.2.1.

nicio valoare măsurată nu se abate, în sens nefavorabil, cu mai mult de 20 % față de valorile prevăzute în prezentul regulament;

| 1.2.2. | nu se iau în considerare plăcile de identificare spate cu defecte vizibile. |
| --- | --- |

1.2.2.

nu se iau în considerare plăcile de identificare spate cu defecte vizibile.

1.3.   Coordonatele cromatice trebuie să fie respectate.

2.   PRIMA SELECTARE DE EȘANTIOANE

Pentru prima selectare de eșantioane se aleg în mod aleatoriu patru plăci de identificare spate. Primul eșantion de două plăci se marchează cu litera A, iar celălalt eșantion de două plăci se marchează cu litera B.

2.1.   Conformitatea nu este contestată

| 2.1.1. | În urma procedurii de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea plăcilor de identificare spate de serie nu este contestată dacă abaterile valorilor măsurate pe acestea, în sens nefavorabil, sunt următoarele:






  2.1.1.1. | eșantionul A







  A1: | o placă de identificare spate | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| cealaltă placă de identificare spate nu mai mult de | 20 % |
| A2: | ambele plăci de identificare spate mai mult de | 0 % |
| dar nu mai mult de | 20 % |
| se trece la eșantionul B | |

2.1.1.

În urma procedurii de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea plăcilor de identificare spate de serie nu este contestată dacă abaterile valorilor măsurate pe acestea, în sens nefavorabil, sunt următoarele:

2.1.1.1.

eșantionul A

A1:

o placă de identificare spate

0 %

cealaltă placă de identificare spate nu mai mult de

20 %

A2:

ambele plăci de identificare spate mai mult de

0 %

dar nu mai mult de

20 %

se trece la eșantionul B

| 2.1.1.2. | eșantionul B







  B1: | ambele plăci | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

eșantionul B

B1:

ambele plăci

0 %

2.2.   Conformitatea este contestată

| 2.2.1. | După procedura de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea plăcilor de identificare spate produse în serie este contestată și producătorului i se cere își repună producția în conformitate cu cerințele (aliniere) dacă abaterile valorilor măsurate pe plăcile de identificare spate sunt următoarele:






  2.2.1.1. | eșantionul A







  A3: | o placă de identificare spate nu mai mult de | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| cealaltă placă de identificare spate mai mult de | 20 % |
| dar nu mai mult de | 30 % |

2.2.1.

După procedura de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea plăcilor de identificare spate produse în serie este contestată și producătorului i se cere își repună producția în conformitate cu cerințele (aliniere) dacă abaterile valorilor măsurate pe plăcile de identificare spate sunt următoarele:

2.2.1.1.

eșantionul A

A3:

o placă de identificare spate nu mai mult de

20 %

cealaltă placă de identificare spate mai mult de

20 %

dar nu mai mult de

30 %

| 2.2.1.2. | eșantionul B







  B2: | în cazul eșantionului A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| o placă de identificare spate mai mult de | 0 % |
| dar nu mai mult de | 20 % |
| cealaltă placă de identificare spate nu mai mult de | 20 % |
| B3: | în cazul eșantionului A2 | |
| o placă de identificare spate | 0 % |
| cealaltă placă de identificare spate mai mult de | 20 % |
| dar nu mai mult de | 30 % |

2.2.1.2.

eșantionul B

B2:

în cazul eșantionului A2

o placă de identificare spate mai mult de

0 %

dar nu mai mult de

20 %

cealaltă placă de identificare spate nu mai mult de

20 %

B3:

în cazul eșantionului A2

o placă de identificare spate

0 %

cealaltă placă de identificare spate mai mult de

20 %

dar nu mai mult de

30 %

2.3.   Retragerea omologării

Conformitatea este contestată și se aplică punctul 10 în cazul în care, după procedura de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, abaterile valorilor măsurate ale plăcilor de identificare spate sunt următoarele:

| 2.3.1. | eșantionul A







  A4: | o placă de identificare spate nu mai mult de | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| cealaltă placă de identificare spate mai mult de | 30 % |
| A5: | ambele plăci de identificare spate mai mult de | 20 % |

2.3.1.

eșantionul A

A4:

o placă de identificare spate nu mai mult de

20 %

cealaltă placă de identificare spate mai mult de

30 %

A5:

ambele plăci de identificare spate mai mult de

20 %

| 2.3.2. | eșantionul B







  B4: | în cazul eșantionului A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| o placă de identificare spate mai mult de | 0 % |
| dar nu mai mult de | 20 % |
| cealaltă placă de identificare spate mai mult de | 20 % |
| B5: | în cazul eșantionului A2 | |
| ambele plăci de identificare spate, mai mult de | 20 % |
| B6: | în cazul eșantionului A2 | |
| o placă de identificare spate | 0 % |
| cealaltă placă de identificare spate mai mult de | 30 % |

2.3.2.

eșantionul B

B4:

în cazul eșantionului A2

o placă de identificare spate mai mult de

0 %

dar nu mai mult de

20 %

cealaltă placă de identificare spate mai mult de

20 %

B5:

în cazul eșantionului A2

ambele plăci de identificare spate, mai mult de

20 %

B6:

în cazul eșantionului A2

o placă de identificare spate

0 %

cealaltă placă de identificare spate mai mult de

30 %

3.   A DOUA SELECTARE DE EȘANTIOANE

În cazul eșantioanelor A3, B2 și B3, în termen de două luni de la notificare, trebuie să se efectueze o nouă selectare, alegându-se un al treilea eșantion C alcătuit din două plăci de identificare spate și un al patrulea eșantion D alcătuit din două plăci de identificare spate din stocul produs după aliniere.

3.1.   Conformitatea nu este contestată

| 3.1.1. | În urma procedurii de selectare a eșantioanelor indicată la figura 1 din prezenta anexă, conformitatea plăcilor de identificare spate produse în serie nu este contestată dacă abaterile valorilor măsurate pe acestea sunt următoarele:






  3.1.1.1. | eșantionul C







  C1: | o placă de identificare spate | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| cealaltă placă de identificare spate nu mai mult de | 20 % |
| C2: | ambele plăci de identificare spate mai mult de | 0 % |
| dar nu mai mult de | 20 % |
| se trece la eșantionul D | |

3.1.1.

În urma procedurii de selectare a eșantioanelor indicată la figura 1 din prezenta anexă, conformitatea plăcilor de identificare spate produse în serie nu este contestată dacă abaterile valorilor măsurate pe acestea sunt următoarele:

3.1.1.1.

eșantionul C

C1:

o placă de identificare spate

0 %

cealaltă placă de identificare spate nu mai mult de

20 %

C2:

ambele plăci de identificare spate mai mult de

0 %

dar nu mai mult de

20 %

se trece la eșantionul D

| 3.1.1.2. | eșantionul D







  D1: | în cazul eșantionului C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| ambele plăci de identificare spate | 0 % |

3.1.1.2.

eșantionul D

D1:

în cazul eșantionului C2

ambele plăci de identificare spate

0 %

3.2.   Conformitatea este contestată

| 3.2.1. | După procedura de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea plăcilor de identificare spate produse în serie este contestată și producătorului i se cere să își repună producția în conformitate cu cerințele (aliniere) dacă abaterile valorilor măsurate pe plăcile de identificare spate sunt următoarele:






  3.2.1.1. | eșantionul D







  D2: | în cazul eșantionului C2 | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| o placă de identificare spate mai mult de | 0 % |
| dar nu mai mult de | 20 % |
| cealaltă placă de identificare spate nu mai mult de | 20 % |

3.2.1.

După procedura de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea plăcilor de identificare spate produse în serie este contestată și producătorului i se cere să își repună producția în conformitate cu cerințele (aliniere) dacă abaterile valorilor măsurate pe plăcile de identificare spate sunt următoarele:

3.2.1.1.

eșantionul D

D2:

în cazul eșantionului C2

o placă de identificare spate mai mult de

0 %

dar nu mai mult de

20 %

cealaltă placă de identificare spate nu mai mult de

20 %

3.3.   Retragerea omologării

Conformitatea este contestată și se aplică punctul 10 în cazul în care, după procedura de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, abaterile valorilor măsurate ale plăcilor de identificare spate sunt următoarele:

| 3.3.1. | eșantionul C







  C3: | o placă de identificare spate nu mai mult de | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| cealaltă placă de identificare spate mai mult de | 20 % |
| C4: | ambele plăci de identificare spate mai mult de | 20 % |

3.3.1.

eșantionul C

C3:

o placă de identificare spate nu mai mult de

20 %

cealaltă placă de identificare spate mai mult de

20 %

C4:

ambele plăci de identificare spate mai mult de

20 %

| 3.3.2. | eșantionul D







  D3: | în cazul eșantionului C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| o placă de identificare spate 0 sau mai mult de | 0 % |
| cealaltă placă de identificare spate mai mult de | 20 % |

3.3.2.

eșantionul D

D3:

în cazul eșantionului C2

o placă de identificare spate 0 sau mai mult de

0 %

cealaltă placă de identificare spate mai mult de

20 %

4.   ÎNCERCĂRI DE REZISTENȚĂ

După procedura de selectare a eșantioanelor prevăzută la figura 1 din prezenta anexă, specimenele plăcilor de identificare spate din eșantionul A se supun încercării conform procedurii descrise la punctul 1 din anexele 8 și 9 la prezentul regulament.

Plăcile de identificare spate sunt considerate acceptabile dacă încercarea nu a fost trecută. Totuși, dacă plăcile din eșantionul A nu îndeplinesc cerințele, cele două plăci din eșantionul B sunt supuse aceleiași proceduri, fiind necesar ca ambele să treacă încercarea.

Figura 1

Image

---

ANEXA 15

Orientări privind instalarea plăcilor de identificare spate pe vehiculele lente (din fabricație) și remorcile acestora

1.   Se recomandă autorităților naționale să impună vehiculelor lente care, din fabricație, nu pot depăși viteza de 30 km/h, obligativitatea de a utiliza „plăci de identificare spate pentru vehicule lente și remorcile acestora” conforme cu prezentul regulament și cerințele specifice privind domeniul său de aplicare, în conformitate cu orientările din prezenta anexă.

2.   Domeniu de aplicare

Principalul obiectiv al acestor orientări este de a stabili cerințele privind instalarea, dispunerea, poziția și vizibilitatea geometrică a plăcilor de identificare spate pentru vehiculele lente și remorcile acestora care, din fabricație, nu pot depăși viteza de 30 km/h. Acestea sporesc vizibilitatea și permit o identificare ușoară a acestor vehicule.

3.   Număr

Cel puțin una.

4.   Dispunere

Placa (plăcile) de identificare spate pentru vehicule lente este (sunt) omologată (omologate) de tip și îndeplinește (îndeplinesc) cerințele prezentului regulament.

Vârful plăcii de identificare spate este orientat în sus.

Fiecare parte a plăcii de identificare spate este orientată la maximum 5° de un plan vertical transversal perpendicular pe axa longitudinală a vehiculului și este amplasată în partea posterioară a acestuia.

5.   Poziție

| În lățime | : | Dacă există o singură placă de identificare spate, aceasta trebuie amplasată în partea opusă față de planul longitudinal median al vehiculului în direcția de circulație prevăzută în țara de înmatriculare. |
| --- | --- | --- |
| În înălțime | : | La o distanță cuprinsă între minimum 250 mm (marginea inferioară) și maximum 1 500 mm (marginea superioară) deasupra solului. |
| În lungime | : | În partea posterioară a vehiculului. |

În lățime

:

Dacă există o singură placă de identificare spate, aceasta trebuie amplasată în partea opusă față de planul longitudinal median al vehiculului în direcția de circulație prevăzută în țara de înmatriculare.

În înălțime

:

La o distanță cuprinsă între minimum 250 mm (marginea inferioară) și maximum 1 500 mm (marginea superioară) deasupra solului.

În lungime

:

În partea posterioară a vehiculului.

6.   Vizibilitate geometrică

| Unghi orizontal | : | 30° spre interior și exterior, elementele constructive indispensabile ale vehiculului putând acoperi cel mult 10 % din suprafața plăcii de identificare spate. |
| --- | --- | --- |
| Unghi vertical | : | 15° deasupra și sub orizontală. |
| Orientare | : | Spre spate. |

Unghi orizontal

:

30° spre interior și exterior, elementele constructive indispensabile ale vehiculului putând acoperi cel mult 10 % din suprafața plăcii de identificare spate.

Unghi vertical

:

15° deasupra și sub orizontală.

Orientare

:

Spre spate.

---

| 31.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 200/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 200/28

---

Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internațional. Statutul și data intrării în vigoare ale prezentului regulament ar trebui verificate în ultima versiune a documentului de situație al CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la următoarea adresă:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul nr. 71 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Prescripții uniforme referitoare la omologarea tractoarelor agricole în ceea ce privește câmpul de vizibilitate al conducătorului

Data intrării în vigoare: 1 august 1987

CONȚINUT

REGULAMENTUL

| 1. | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definiții |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cererea de omologare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Omologarea |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specificație |
| --- | --- |

5.

| 6. | Modificări ale tipului de tractor și prelungirea omologării |
| --- | --- |

6.

| 7. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sancțiuni pentru neconformitatea producției |
| --- | --- |

8.

| 9. | Întreruperea definitivă a producției |
| --- | --- |

9.

| 10. | Denumirea și adresele serviciilor administrative și cele ale serviciilor tehnice care răspund de efectuarea încercărilor de omologare |
| --- | --- |

10.

ANEXE

| Anexa 1 – | Comunicare privind omologarea, refuzul, prelungirea sau retragerea unei omologări ori încetarea definitivă a producției unui tip de tractor cu privire la câmpul de vizibilitate al conducătorului, în conformitate cu Regulamentul nr. 71 |
| --- | --- |

Anexa 1 –

| Anexa 2 – | Dispunerea mărcilor de omologare |
| --- | --- |

Anexa 2 –

1.   DOMENIUL DE APLICARE

| 1.1. | Prezentul regulament se aplică câmpului de vizibilitate de 180° spre înainte al conducătorilor tractoarelor agricole. |
| --- | --- |

1.1.

Prezentul regulament se aplică câmpului de vizibilitate de 180° spre înainte al conducătorilor tractoarelor agricole.

2.   DEFINIȚII

| 2.1. | În sensul prezentului regulament, „tractor agricol” înseamnă orice autovehicul, pe roți sau pe șenile, având cel puțin două axe, a cărui funcționare este legată în principal de forța sa de tracțiune și care este conceput în special pentru a tracta, a împinge, a transporta sau a acționa anumite utilaje, mașini sau remorci destinate a fi utilizate în agricultură sau în sectorul forestier. Un asemenea tractor poate fi amenajat pentru a transporta o încărcătură și însoțitori; |
| --- | --- |

2.1.

În sensul prezentului regulament, „tractor agricol” înseamnă orice autovehicul, pe roți sau pe șenile, având cel puțin două axe, a cărui funcționare este legată în principal de forța sa de tracțiune și care este conceput în special pentru a tracta, a împinge, a transporta sau a acționa anumite utilaje, mașini sau remorci destinate a fi utilizate în agricultură sau în sectorul forestier. Un asemenea tractor poate fi amenajat pentru a transporta o încărcătură și însoțitori;

| 2.2. | „omologarea unui tractor” înseamnă omologarea unui tip de tractor în ceea ce privește câmpul de vizibilitate definit la punctul 2.4; |
| --- | --- |

2.2.

„omologarea unui tractor” înseamnă omologarea unui tip de tractor în ceea ce privește câmpul de vizibilitate definit la punctul 2.4;

| 2.3. | „tip de tractor” înseamnă o categorie de tractoare care nu diferă între ele în ceea ce privește caracteristicile esențiale, precum:






  2.3.1. | forma și amenajările exterioare și interioare, în limitele zonei prevăzute la punctul 1.1, care pot afecta vizibilitatea; |
| --- | --- | --- |

2.3.

„tip de tractor” înseamnă o categorie de tractoare care nu diferă între ele în ceea ce privește caracteristicile esențiale, precum:

2.3.1.

forma și amenajările exterioare și interioare, în limitele zonei prevăzute la punctul 1.1, care pot afecta vizibilitatea;

| 2.3.2. | forma și dimensiunile parbrizului și ale geamurilor laterale situate în zona prevăzută la punctul 1.1; |
| --- | --- |

2.3.2.

forma și dimensiunile parbrizului și ale geamurilor laterale situate în zona prevăzută la punctul 1.1;

| 2.4. | „câmp de vizibilitate” înseamnă totalitatea direcțiilor spre înainte și spre lateral în care conducătorul tractorului poate vedea; |
| --- | --- |

2.4.

„câmp de vizibilitate” înseamnă totalitatea direcțiilor spre înainte și spre lateral în care conducătorul tractorului poate vedea;

| 2.5. | „punct de referință” înseamnă punctul situat în planul paralel cu planul median longitudinal al tractorului care trece prin centrul scaunului, la 700 mm pe verticală deasupra liniei de intersecție a acestui plan cu suprafața scaunului și la 270 mm – în direcția suportului pentru bazin – de planul vertical tangent la marginea din față a suprafeței scaunului și perpendicular pe planul median longitudinal al tractorului (a se vedea figura 1); punctul de referință astfel stabilit se aplică pentru scaunul gol, reglat în poziția medie indicată de producătorul tractorului; |
| --- | --- |

2.5.

„punct de referință” înseamnă punctul situat în planul paralel cu planul median longitudinal al tractorului care trece prin centrul scaunului, la 700 mm pe verticală deasupra liniei de intersecție a acestui plan cu suprafața scaunului și la 270 mm – în direcția suportului pentru bazin – de planul vertical tangent la marginea din față a suprafeței scaunului și perpendicular pe planul median longitudinal al tractorului (a se vedea figura 1); punctul de referință astfel stabilit se aplică pentru scaunul gol, reglat în poziția medie indicată de producătorul tractorului;

| 2.6. | „semicerc de vizibilitate” înseamnă semicercul descris de o rază de 12 m în jurul unui punct situat în planul orizontal al drumului pe verticală sub punctul de referință, astfel încât arcul – privit în sensul de mers – să se găsească în fața tractorului, iar diametrul care delimitează semicercul să fie perpendicular pe axa longitudinală a tractorului (a se vedea figura 2); |
| --- | --- |

2.6.

„semicerc de vizibilitate” înseamnă semicercul descris de o rază de 12 m în jurul unui punct situat în planul orizontal al drumului pe verticală sub punctul de referință, astfel încât arcul – privit în sensul de mers – să se găsească în fața tractorului, iar diametrul care delimitează semicercul să fie perpendicular pe axa longitudinală a tractorului (a se vedea figura 2);

| 2.7. | „efectul de mascare” definește corzile sectoarelor semicercului de vizibilitate care nu pot fi văzute din cauza obstrucției provocate de elemente de structură precum stâlpii acoperișului, țevile de admisie a aerului sau de eșapament, ramele parbrizului sau cadrul de protecție; |
| --- | --- |

2.7.

„efectul de mascare” definește corzile sectoarelor semicercului de vizibilitate care nu pot fi văzute din cauza obstrucției provocate de elemente de structură precum stâlpii acoperișului, țevile de admisie a aerului sau de eșapament, ramele parbrizului sau cadrul de protecție;

| 2.8. | „sector de vizibilitate” înseamnă partea câmpului de vizibilitate care este delimitată astfel:






  2.8.1. | în sus, de un plan orizontal care trece prin punctul de referință; |
| --- | --- | --- |

2.8.

„sector de vizibilitate” înseamnă partea câmpului de vizibilitate care este delimitată astfel:

2.8.1.

în sus, de un plan orizontal care trece prin punctul de referință;

| 2.8.2. | în planul drumului, de suprafața situată în exteriorul semicercului de vizibilitate, care prelungește sectorul semicercului de vizibilitate a cărui coardă, lungă de 9,5 m, este perpendiculară pe planul paralel cu planul median longitudinal al tractorului care trece prin centrul scaunului conducătorului și este tăiată în două părți egale de acest plan; |
| --- | --- |

2.8.2.

în planul drumului, de suprafața situată în exteriorul semicercului de vizibilitate, care prelungește sectorul semicercului de vizibilitate a cărui coardă, lungă de 9,5 m, este perpendiculară pe planul paralel cu planul median longitudinal al tractorului care trece prin centrul scaunului conducătorului și este tăiată în două părți egale de acest plan;

| 2.9. | „câmp de acțiune al ștergătoarelor de parbriz” înseamnă suprafața exterioară a parbrizului care este ștearsă de ștergătoarele de parbriz. |
| --- | --- |

2.9.

„câmp de acțiune al ștergătoarelor de parbriz” înseamnă suprafața exterioară a parbrizului care este ștearsă de ștergătoarele de parbriz.

3.   CEREREA DE OMOLOGARE

| 3.1. | Cererea de omologare a unui tractor în ceea ce privește câmpul de vizibilitate al conducătorului este depusă de producătorul tractorului sau de reprezentantul său acreditat în mod corespunzător. |
| --- | --- |

3.1.

Cererea de omologare a unui tractor în ceea ce privește câmpul de vizibilitate al conducătorului este depusă de producătorul tractorului sau de reprezentantul său acreditat în mod corespunzător.

| 3.2. | Cererea trebuie însoțită de documentele menționate mai jos, în trei exemplare, precum și de următoarele informații:






  3.2.1. | o descriere a tractorului din punctul de vedere al caracteristicilor menționate la punctul 2.3 de mai sus, însoțită de desene cu cote dimensionale și de indicații privind dimensiunile anvelopelor pneumatice specificate de producător și fie de o fotografie, fie de o vedere detaliată a habitaclului; trebuie precizate numerele și/sau simbolurile de identificare a tipului de tractor; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Cererea trebuie însoțită de documentele menționate mai jos, în trei exemplare, precum și de următoarele informații:

3.2.1.

o descriere a tractorului din punctul de vedere al caracteristicilor menționate la punctul 2.3 de mai sus, însoțită de desene cu cote dimensionale și de indicații privind dimensiunile anvelopelor pneumatice specificate de producător și fie de o fotografie, fie de o vedere detaliată a habitaclului; trebuie precizate numerele și/sau simbolurile de identificare a tipului de tractor;

| 3.2.2. | informații suficient de precise privind poziția punctului de referință în raport cu eventualele obstacole ale câmpului de vizibilitate al conducătorului, pentru a permite în special calculul efectelor de mascare cu formula indicată la punctul 5.2.2.2. |
| --- | --- |

3.2.2.

informații suficient de precise privind poziția punctului de referință în raport cu eventualele obstacole ale câmpului de vizibilitate al conducătorului, pentru a permite în special calculul efectelor de mascare cu formula indicată la punctul 5.2.2.2.

| 3.3. | Un tractor reprezentativ pentru tipul de tractor care urmează să fie omologat trebuie prezentat serviciului tehnic însărcinat cu efectuarea încercărilor de omologare. |
| --- | --- |

3.3.

Un tractor reprezentativ pentru tipul de tractor care urmează să fie omologat trebuie prezentat serviciului tehnic însărcinat cu efectuarea încercărilor de omologare.

4.   OMOLOGAREA

| 4.1. | În cazul în care tractorul prezentat la omologare în aplicarea prezentului regulament satisface cerințele punctului 5 de mai jos, se acordă omologarea pentru acest tip de tractor. |
| --- | --- |

4.1.

În cazul în care tractorul prezentat la omologare în aplicarea prezentului regulament satisface cerințele punctului 5 de mai jos, se acordă omologarea pentru acest tip de tractor.

| 4.2. | Se atribuie un număr de omologare fiecărui tip de vehicul omologat. Primele două cifre ale acestuia (în prezent 00 pentru regulamentul în versiunea inițială) indică seria de amendamente care include cele mai recente modificări tehnice aduse regulamentului în momentul emiterii omologării. Aceeași parte contractantă nu poate atribui acest număr unui alt tip de tractor în sensul punctului 2.3 de mai sus. |
| --- | --- |

4.2.

Se atribuie un număr de omologare fiecărui tip de vehicul omologat. Primele două cifre ale acestuia (în prezent 00 pentru regulamentul în versiunea inițială) indică seria de amendamente care include cele mai recente modificări tehnice aduse regulamentului în momentul emiterii omologării. Aceeași parte contractantă nu poate atribui acest număr unui alt tip de tractor în sensul punctului 2.3 de mai sus.

| 4.3. | Omologarea, refuzarea omologării, extinderea, refuzarea extinderii, retragerea omologării sau oprirea definitivă a producției unui tip de tractor în aplicarea prezentului regulament este notificată părților la acord care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe care este conformă cu modelul prevăzut în anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.3.

Omologarea, refuzarea omologării, extinderea, refuzarea extinderii, retragerea omologării sau oprirea definitivă a producției unui tip de tractor în aplicarea prezentului regulament este notificată părților la acord care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe care este conformă cu modelul prevăzut în anexa 1 la prezentul regulament.

| 4.4. | Pe orice tractor care este conform cu un tip de tractor omologat în temeiul prezentului regulament se aplică, în mod vizibil, într-un loc ușor accesibil și indicat în fișa de omologare, o marcă de omologare internațională compusă din următoarele elemente:






  4.4.1. | un cerc în jurul literei „E”, urmat de un număr distinctiv al țării care a acordat omologarea (1); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Pe orice tractor care este conform cu un tip de tractor omologat în temeiul prezentului regulament se aplică, în mod vizibil, într-un loc ușor accesibil și indicat în fișa de omologare, o marcă de omologare internațională compusă din următoarele elemente:

4.4.1.

un cerc în jurul literei „E”, urmat de un număr distinctiv al țării care a acordat omologarea (1);

| 4.4.2. | numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o liniuță și numărul de omologare, poziționat în dreapta cercului menționat la punctul 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o liniuță și numărul de omologare, poziționat în dreapta cercului menționat la punctul 4.4.1.

| 4.5. | În cazul în care tractorul este conform cu un tip de tractor omologat, în temeiul unuia sau al mai multor regulamente anexate la acord, în aceeași țară care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament, nu este necesar să se repete simbolul prescris la punctul 4.4.1; în acest caz numerele de omologare și ale regulamentului și simbolurile suplimentare pentru toate regulamentele pentru care a fost acordată omologarea în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament trebuie dispuse în coloana verticală la dreapta simbolului prescris la punctul 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

În cazul în care tractorul este conform cu un tip de tractor omologat, în temeiul unuia sau al mai multor regulamente anexate la acord, în aceeași țară care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament, nu este necesar să se repete simbolul prescris la punctul 4.4.1; în acest caz numerele de omologare și ale regulamentului și simbolurile suplimentare pentru toate regulamentele pentru care a fost acordată omologarea în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament trebuie dispuse în coloana verticală la dreapta simbolului prescris la punctul 4.4.1.

| 4.6. | Marca de omologare trebuie să fie lizibilă și să nu poată fi ștearsă. |
| --- | --- |

4.6.

Marca de omologare trebuie să fie lizibilă și să nu poată fi ștearsă.

| 4.7. | Marca de omologare se plasează pe plăcuța cu datele privind vehiculul aplicată de producător sau în apropierea acesteia. |
| --- | --- |

4.7.

Marca de omologare se plasează pe plăcuța cu datele privind vehiculul aplicată de producător sau în apropierea acesteia.

| 4.8. | Anexa 2 la prezentul regulament oferă exemple de dispunere a mărcilor de omologare. |
| --- | --- |

4.8.

Anexa 2 la prezentul regulament oferă exemple de dispunere a mărcilor de omologare.

5.   SPECIFICAȚIE

5.1.   Generalități

| 5.1.1. | Tractorul trebuie construit și echipat astfel încât, în circulația rutieră și în lucrările agricole sau forestiere, conducătorul să aibă un câmp de vizibilitate suficient în toate condițiile normale de circulație pe drum și de lucru pe câmp și în pădure. Câmpul de vizibilitate este considerat ca suficient atunci când conducătorul poate vedea, în măsura în care este posibil, o parte a fiecărei roți din față și atunci când sunt îndeplinite condițiile de mai jos. |
| --- | --- |

5.1.1.

Tractorul trebuie construit și echipat astfel încât, în circulația rutieră și în lucrările agricole sau forestiere, conducătorul să aibă un câmp de vizibilitate suficient în toate condițiile normale de circulație pe drum și de lucru pe câmp și în pădure. Câmpul de vizibilitate este considerat ca suficient atunci când conducătorul poate vedea, în măsura în care este posibil, o parte a fiecărei roți din față și atunci când sunt îndeplinite condițiile de mai jos.

5.2.   Controlul câmpului de vizibilitate

5.2.1.   Procedeu de delimitare a efectelor de mascare.

| 5.2.1.1. | Tractorul trebuie amplasat pe o suprafață plană, după cum se indică în figura 2. Pe un nivel orizontal de sprijin față de punctul de referință se amplasează două surse punctuale de lumină, care pot fi, de exemplu, de 2 × 150 W, 12 V, dispuse simetric în raport cu acest punct de referință și la 65 mm una de cealaltă. Suportul trebuie să poată pivota în jurul centrului său, pe o axă verticală care trece prin punctul de referință. În timpul măsurării efectului de mascare, suportul trebuie orientat astfel încât linia care leagă cele două surse luminoase să fie perpendiculară pe linia care unește elementul ce împiedică vizibilitatea cu punctul de referință. Vehiculul trebuie echipat cu varianta de anvelope pneumatice cea mai defavorabilă. Suprapunerile zonelor întunecoase (zona de umbră) proiectate pe semicercul de vizibilitate de elementul structurii care împiedică vizibilitatea atunci când sursele de lumină sunt aprinse simultan sau alternativ trebuie măsurate în conformitate cu punctul 2.7 (a se vedea figura 3). |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Tractorul trebuie amplasat pe o suprafață plană, după cum se indică în figura 2. Pe un nivel orizontal de sprijin față de punctul de referință se amplasează două surse punctuale de lumină, care pot fi, de exemplu, de 2 × 150 W, 12 V, dispuse simetric în raport cu acest punct de referință și la 65 mm una de cealaltă. Suportul trebuie să poată pivota în jurul centrului său, pe o axă verticală care trece prin punctul de referință. În timpul măsurării efectului de mascare, suportul trebuie orientat astfel încât linia care leagă cele două surse luminoase să fie perpendiculară pe linia care unește elementul ce împiedică vizibilitatea cu punctul de referință. Vehiculul trebuie echipat cu varianta de anvelope pneumatice cea mai defavorabilă. Suprapunerile zonelor întunecoase (zona de umbră) proiectate pe semicercul de vizibilitate de elementul structurii care împiedică vizibilitatea atunci când sursele de lumină sunt aprinse simultan sau alternativ trebuie măsurate în conformitate cu punctul 2.7 (a se vedea figura 3).

| 5.2.1.2. | Niciun efect de mascare nu trebuie să depășească 700 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Niciun efect de mascare nu trebuie să depășească 700 mm.

| 5.2.1.3. | Efectele de mascare provocate de elemente de structură adiacente, cu lățime mai mare de 80 mm, trebuie să fie situate astfel încât distanța dintre centrele a două efecte, măsurată pe coarda semicercului de vizibilitate, să fie de cel puțin 2 200 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.3.

Efectele de mascare provocate de elemente de structură adiacente, cu lățime mai mare de 80 mm, trebuie să fie situate astfel încât distanța dintre centrele a două efecte, măsurată pe coarda semicercului de vizibilitate, să fie de cel puțin 2 200 mm.

| 5.2.1.4. | Pe ansamblul semicercului de vizibilitate nu trebuie să existe mai mult de șase efecte de mascare, nici mai mult de două efecte de mascare în interiorul sectorului de vizibilitate definit la punctul 2.8. |
| --- | --- |

5.2.1.4.

Pe ansamblul semicercului de vizibilitate nu trebuie să existe mai mult de șase efecte de mascare, nici mai mult de două efecte de mascare în interiorul sectorului de vizibilitate definit la punctul 2.8.

| 5.2.1.5. | Efectele de mascare mai mari de 700 mm, dar mai mici de 1 500 mm sunt totuși autorizate în cazul în care elementele de construcție care se află la originea lor nu pot avea nici altă formă, nici nu pot fi dispuse altfel. În afara sectorului de vizibilitate, pot exista pe fiecare parte, în total:






  5.2.1.5.1. | fie două efecte de mascare de acest gen care nu depășesc 700 mm unul și 1 500 mm celălalt, |
| --- | --- | --- |

5.2.1.5.

Efectele de mascare mai mari de 700 mm, dar mai mici de 1 500 mm sunt totuși autorizate în cazul în care elementele de construcție care se află la originea lor nu pot avea nici altă formă, nici nu pot fi dispuse altfel. În afara sectorului de vizibilitate, pot exista pe fiecare parte, în total:

5.2.1.5.1.

fie două efecte de mascare de acest gen care nu depășesc 700 mm unul și 1 500 mm celălalt,

| 5.2.1.5.2. | fie două elemente de mascare de acest gen care nu depășesc nici unul, nici celălalt 1 200 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.5.2.

fie două elemente de mascare de acest gen care nu depășesc nici unul, nici celălalt 1 200 mm.

| 5.2.1.6. | Eventualele obstrucții vizuale provocate de oglinzile retrovizoare ale unui model autorizat nu se iau în considerare în cazul în care aceste oglinzi retrovizoare nu pot fi amplasate în alt loc. |
| --- | --- |

5.2.1.6.

Eventualele obstrucții vizuale provocate de oglinzile retrovizoare ale unui model autorizat nu se iau în considerare în cazul în care aceste oglinzi retrovizoare nu pot fi amplasate în alt loc.

5.2.2.   Stabilirea matematică a efectelor de mascare în vedere binoculară.

| 5.2.2.1. | În locul controlului prescris la punctul 5.2.1, acceptabilitatea diferitelor efecte de mascare se poate verifica matematic. Punctele 5.2.1.3-5.2.1.6 stabilesc mărimea, repartiția și numărul de efecte de mascare acceptabile. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

În locul controlului prescris la punctul 5.2.1, acceptabilitatea diferitelor efecte de mascare se poate verifica matematic. Punctele 5.2.1.3-5.2.1.6 stabilesc mărimea, repartiția și numărul de efecte de mascare acceptabile.

| 5.2.2.2. | Pentru o vedere binoculară și pentru o distanță interoculară de 65 mm, efectul de mascare, exprimat în mm, se calculează cu formula:



  în care:
  a= distanța, în mm, dintre elementul care împiedică vizibilitatea și punctul de referință, măsurată de-a lungul razei vizuale care unește punctul de referință, centrul elementului și perimetrul semicercului de vizibilitate,
  b= lățimea, în mm, a elementului care împiedică vizibilitatea, măsurată orizontal și perpendicular pe raza vizuală. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Pentru o vedere binoculară și pentru o distanță interoculară de 65 mm, efectul de mascare, exprimat în mm, se calculează cu formula:

Formula

în care:

a= distanța, în mm, dintre elementul care împiedică vizibilitatea și punctul de referință, măsurată de-a lungul razei vizuale care unește punctul de referință, centrul elementului și perimetrul semicercului de vizibilitate,

b= lățimea, în mm, a elementului care împiedică vizibilitatea, măsurată orizontal și perpendicular pe raza vizuală.

5.3.   Metodele de control descrise la punctul 5.2 pot fi înlocuite cu alte metode, cu condiția de a se putea demonstra faptul că acestea din urmă sunt echivalente.

5.4.   Efect de mascare al ramei parbrizului

Pentru stabilirea efectelor de mascare în sectorul de vizibilitate, efectul de mascare provocat de rama parbrizului și cel provocat de orice altă obstrucție pot fi considerate, în temeiul punctului 5.2.1.4, ca un efect de mascare unic, cu condiția ca distanța dintre punctele cele mai îndepărtate ale acestor efecte să nu depășească 700 mm.

5.5.   Ștergător de parbriz

| 5.5.1. | În cazul în care tractorul este prevăzut cu un parbriz, el trebuie să fie echipat, de asemenea, cu unul sau mai multe ștergătoare de parbriz acționate de un motor. Câmpul de acțiune al acestora trebuie să fie astfel încât să asigure un câmp de vizibilitate clar spre înainte, corespunzător unei coarde a semicercului de cel puțin 8 m în interiorul sectorului de vizibilitate. |
| --- | --- |

5.5.1.

În cazul în care tractorul este prevăzut cu un parbriz, el trebuie să fie echipat, de asemenea, cu unul sau mai multe ștergătoare de parbriz acționate de un motor. Câmpul de acțiune al acestora trebuie să fie astfel încât să asigure un câmp de vizibilitate clar spre înainte, corespunzător unei coarde a semicercului de cel puțin 8 m în interiorul sectorului de vizibilitate.

| 5.5.2. | Frecvența de baleiaj a ștergătoarelor de parbriz trebuie să fie de cel puțin 20 de cicluri pe minut. |
| --- | --- |

5.5.2.

Frecvența de baleiaj a ștergătoarelor de parbriz trebuie să fie de cel puțin 20 de cicluri pe minut.

6.   MODIFICAREA TIPULUI DE TRACTOR ȘI EXTINDEREA OMOLOGĂRII

| 6.1. | Orice modificare a tipului de tractor este adusă la cunoștința serviciului administrativ care a acordat omologarea acestui tip. În acest caz, departamentul poate:






  6.1.1. | să considere că este improbabil ca modificările aduse să aibă un efect negativ semnificativ și că, în orice caz, vehiculul rămâne conform cu cerințele stabilite; sau |
| --- | --- | --- |

6.1.

Orice modificare a tipului de tractor este adusă la cunoștința serviciului administrativ care a acordat omologarea acestui tip. În acest caz, departamentul poate:

6.1.1.

să considere că este improbabil ca modificările aduse să aibă un efect negativ semnificativ și că, în orice caz, vehiculul rămâne conform cu cerințele stabilite; sau

| 6.1.2. | să solicite un raport suplimentar de testare de la serviciul tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor. |
| --- | --- |

6.1.2.

să solicite un raport suplimentar de testare de la serviciul tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor.

| 6.2. | Confirmarea sau refuzul omologării, specificând modificările, este comunicată părților la acord care aplică prezentul regulament, prin procedura prevăzută la punctul 4.3 de mai sus. |
| --- | --- |

6.2.

Confirmarea sau refuzul omologării, specificând modificările, este comunicată părților la acord care aplică prezentul regulament, prin procedura prevăzută la punctul 4.3 de mai sus.

| 6.3. | Autoritatea competentă care emite prelungirea omologării atribuie un număr de ordine fiecărui formular de comunicare întocmit pentru o astfel de prelungire. |
| --- | --- |

6.3.

Autoritatea competentă care emite prelungirea omologării atribuie un număr de ordine fiecărui formular de comunicare întocmit pentru o astfel de prelungire.

7.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

| 7.1. | Orice tractor care poartă o marcă de omologare prevăzută în prezentul regulament trebuie să fie conform cu tipul de tractor omologat și să satisfacă cerințele de la punctul 5 de mai sus. |
| --- | --- |

7.1.

Orice tractor care poartă o marcă de omologare prevăzută în prezentul regulament trebuie să fie conform cu tipul de tractor omologat și să satisfacă cerințele de la punctul 5 de mai sus.

| 7.2. | Pentru a verifica această conformitate, astfel cum se indică la punctul 7.1 de mai sus, se procedează la un număr suficient de controale prin sondaj asupra tractoarelor fabricate în serie care poartă marca de omologare în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

7.2.

Pentru a verifica această conformitate, astfel cum se indică la punctul 7.1 de mai sus, se procedează la un număr suficient de controale prin sondaj asupra tractoarelor fabricate în serie care poartă marca de omologare în temeiul prezentului regulament.

8.   SANCȚIUNI PENTRU NECONFORMITATEA PRODUCȚIEI

| 8.1. | Omologarea acordată pentru un tip de tractor în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care nu sunt respectate cerințele de la punctul 7.1 sau în cazul în care tractorul nu a trecut cu succes verificările prevăzute la punctul 7 de mai sus. |
| --- | --- |

8.1.

Omologarea acordată pentru un tip de tractor în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care nu sunt respectate cerințele de la punctul 7.1 sau în cazul în care tractorul nu a trecut cu succes verificările prevăzute la punctul 7 de mai sus.

| 8.2. | Dacă una dintre părțile la Acordul de aplicare a prezentului regulament retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, aceasta va informa de îndată cu privire la aceasta celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei copii a formularului de omologare care conține la final, cu litere mari, mențiunea semnată și datată „OMOLOGARE RETRASĂ”. |
| --- | --- |

8.2.

Dacă una dintre părțile la Acordul de aplicare a prezentului regulament retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, aceasta va informa de îndată cu privire la aceasta celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei copii a formularului de omologare care conține la final, cu litere mari, mențiunea semnată și datată „OMOLOGARE RETRASĂ”.

9.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

Dacă titularul omologării încetează complet producția unui tip de vehicul omologat în conformitate cu prezentul regulament, acesta informează autoritatea care a acordat omologarea. La primirea comunicării corespunzătoare, autoritatea respectivă informează cu privire la aceasta celelalte părți la Acordul de aplicare a prezentului regulament, prin intermediul unei copii a formularului de omologare care conține la final, cu litere mari, mențiunea semnată și datată „PRODUCȚIE OPRITĂ”.

10.   NUMELE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE ȘI ALE DEPARTAMENTELOR ADMINISTRATIVE

Părțile la acord care aplică prezentul regulament comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare și ale departamentelor administrative care acordă omologarea și cărora urmează a le fi trimise formulare de certificare, refuz, prelungire sau retragere a omologării emise în alte țări.

Figura 1

Image

Figura 2

Image

Figura 3

Image

---

(1)  1 pentru Republica Federală Germania, 2 pentru Franța, 3 pentru Italia, 4 pentru Țările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, 7 pentru Ungaria, 8 pentru Cehoslovacia, 9 pentru Spania, 10 pentru Iugoslavia, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 14 pentru Elveția, 15 pentru Republica Democrată Germană, 16 pentru Norvegia, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, 19 pentru România, 20 pentru Polonia, 21 pentru Portugalia și 22 pentru Uniunea Republicilor Sovietice Socialiste. Numerele ulterioare se acordă altor țări în ordinea cronologică în care acestea ratifică sau semnează Acordul privind adoptarea de condiții uniforme de omologare și recunoașterea reciprocă a omologării echipamentelor și componentelor autovehiculelor, iar numărul astfel acordat se comunică de secretarul general al Națiunilor Unite către părțile contractante ale acordului.

---

ANEXA 1

Image

---

ANEXA 2

DISPUNEREA MĂRCILOR DE OMOLOGARE

MODELUL A

(a se vedea punctul 4.4 al prezentului regulament)

Image

MODELUL B

(a se vedea punctul 4.5 din prezentul regulament)

Image

---

(1)  Al doilea număr este folosit doar cu titlu de exemplu.

---

| 31.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 200/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 200/38

---

Numai textele originale CEE/ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internațional. Situația și data intrării în vigoare ale prezentului regulament trebuie verificate în cea mai recentă versiune a documentului de situație CEE/ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la adresa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul nr. 125 al Comisiei Economice pentru Europa din cadrul Organizației Națiunilor Unite (CEE/ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea autovehiculelor în ceea ce privește câmpul de vizibilitate spre înainte al conducătorului autovehiculului

Include întreg textul valabil până la:

| | Suplimentul 1 la versiunea inițială a regulamentului – Data intrării în vigoare: 3 februarie 2008 |
| --- | --- |

Suplimentul 1 la versiunea inițială a regulamentului – Data intrării în vigoare: 3 februarie 2008

| | Suplimentul 2 la versiunea inițială a regulamentului – Data intrării în vigoare: 19 august 2010 |
| --- | --- |

Suplimentul 2 la versiunea inițială a regulamentului – Data intrării în vigoare: 19 august 2010

CUPRINS

REGULAMENT

| 1. | Domeniu de aplicare și obiective |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definiții |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cerere de omologare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Omologarea |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specificații |
| --- | --- |

5.

| 6. | Procedura de încercare |
| --- | --- |

6.

| 7. | Modificarea tipului de vehicul și prelungirea omologării |
| --- | --- |

7.

| 8. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sancțiuni în caz de neconformitate a producției |
| --- | --- |

9.

| 10. | Încetarea definitivă a producției |
| --- | --- |

10.

| 11. | Denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare și ale serviciilor administrative |
| --- | --- |

11.

ANEXE

| Anexa 1 — | Comunicare privind omologarea sau prelungirea sau refuzul sau retragerea unei omologări sau încetarea definitivă a producției unui tip de vehicul cu privire la câmpul de vizibilitate spre înainte al conducătorului, în conformitate cu Regulamentul nr. 125. |
| --- | --- |

Anexa 1 —

| Anexa 2 — | Dispunerea mărcilor de omologare |
| --- | --- |

Anexa 2 —

| Anexa 3 — | Procedura de determinare a punctului „H” și a unghiului real al trunchiului pentru pozițiile de ședere în autovehicule |
| --- | --- |

Anexa 3 —

| Anexa 4 — | Metodă pentru determinarea relațiilor dimensionale între reperele primare ale vehiculului și sistemul de referință tridimensional |
| --- | --- |

Anexa 4 —

1.   DOMENIU DE APLICARE ȘI OBIECTIVE

| 1.1. | Prezentul regulament se aplică câmpului de vizibilitate de 180° spre înainte al conducătorilor de vehicule de categoria M1 (1). |
| --- | --- |

1.1.

Prezentul regulament se aplică câmpului de vizibilitate de 180° spre înainte al conducătorilor de vehicule de categoria M1 (1).

| 1.2. | Obiectivul său este asigurarea unui câmp de vizibilitate adecvat atunci când parbrizul și celelalte suprafețe transparente sunt uscate și curate. |
| --- | --- |

1.2.

Obiectivul său este asigurarea unui câmp de vizibilitate adecvat atunci când parbrizul și celelalte suprafețe transparente sunt uscate și curate.

| 1.3. | Cerințele prezentului regulament sunt formulate astfel încât să se aplice vehiculelor din categoria M1 care au locul pentru conducător situat în stânga. În cazul vehiculelor din categoria M1 care au locul pentru conducător situat în dreapta, aceste cerințe se aplică, după caz, prin inversarea criteriilor. |
| --- | --- |

1.3.

Cerințele prezentului regulament sunt formulate astfel încât să se aplice vehiculelor din categoria M1 care au locul pentru conducător situat în stânga. În cazul vehiculelor din categoria M1 care au locul pentru conducător situat în dreapta, aceste cerințe se aplică, după caz, prin inversarea criteriilor.

2.   DEFINIȚII

În sensul prezentului regulament:

| 2.1. | „Omologarea unui tip de vehicul” înseamnă întreaga procedură prin care o parte contractantă la acord certifică faptul că un tip de vehicul îndeplinește cerințele tehnice ale prezentului regulament. |
| --- | --- |

2.1.

„Omologarea unui tip de vehicul” înseamnă întreaga procedură prin care o parte contractantă la acord certifică faptul că un tip de vehicul îndeplinește cerințele tehnice ale prezentului regulament.

| 2.2. | „Tip de vehicul în privința câmpului de vizibilitate” înseamnă vehicule care nu diferă în aspecte esențiale, precum:






  2.2.1. | formele și amenajările exterioare și interioare, în limitele zonei prevăzute la punctul 1, care pot afecta vizibilitatea; precum și |
| --- | --- | --- |

2.2.

„Tip de vehicul în privința câmpului de vizibilitate” înseamnă vehicule care nu diferă în aspecte esențiale, precum:

2.2.1.

formele și amenajările exterioare și interioare, în limitele zonei prevăzute la punctul 1, care pot afecta vizibilitatea; precum și

| 2.2.2. | forma și dimensiunile parbrizului și fixarea acestuia. |
| --- | --- |

2.2.2.

forma și dimensiunile parbrizului și fixarea acestuia.

| 2.3. | „Sistem de referință tridimensional” înseamnă un sistem de referință care constă într-un plan vertical longitudinal X-Z, un plan orizontal X-Y și un plan vertical transversal Y-Z (a se vedea figura 6 din apendicele la anexa 4); sistemul servește la determinarea distanțelor relative dintre poziția prevăzută pentru punctele de pe planuri și poziția lor reală pe vehicul. Metoda care permite situarea vehiculului în raport cu cele trei planuri este indicată în anexa 4; toate coordonatele raportate la sol se calculează pentru un vehicul în stare de funcționare (2) plus un pasager așezat pe locul din față, masa pasagerului fiind de 75 kg ±1 %.






  2.3.1. | Vehiculele echipate cu o suspensie care permite reglarea gărzii la sol vor fi încercate în condiții normale de utilizare specificate de către constructor. |
| --- | --- | --- |

2.3.

„Sistem de referință tridimensional” înseamnă un sistem de referință care constă într-un plan vertical longitudinal X-Z, un plan orizontal X-Y și un plan vertical transversal Y-Z (a se vedea figura 6 din apendicele la anexa 4); sistemul servește la determinarea distanțelor relative dintre poziția prevăzută pentru punctele de pe planuri și poziția lor reală pe vehicul. Metoda care permite situarea vehiculului în raport cu cele trei planuri este indicată în anexa 4; toate coordonatele raportate la sol se calculează pentru un vehicul în stare de funcționare (2) plus un pasager așezat pe locul din față, masa pasagerului fiind de 75 kg ±1 %.

2.3.1.

Vehiculele echipate cu o suspensie care permite reglarea gărzii la sol vor fi încercate în condiții normale de utilizare specificate de către constructor.

| 2.4. | „Puncte de reper primare” înseamnă adânciturile, suprafețele, marcajele și semnele de identificare existente pe caroseria vehiculului. Tipul de reper utilizat și poziția fiecărui reper (în coordonatele X, Y și Z ale sistemului de referință tridimensional), precum și distanța acestora față de un plan teoretic reprezentând solul trebuie indicate de către constructor. Aceste repere pot fi cele utilizate la montarea caroseriei. |
| --- | --- |

2.4.

„Puncte de reper primare” înseamnă adânciturile, suprafețele, marcajele și semnele de identificare existente pe caroseria vehiculului. Tipul de reper utilizat și poziția fiecărui reper (în coordonatele X, Y și Z ale sistemului de referință tridimensional), precum și distanța acestora față de un plan teoretic reprezentând solul trebuie indicate de către constructor. Aceste repere pot fi cele utilizate la montarea caroseriei.

| 2.5. | „Unghi de înclinare a spătarului” înseamnă unghiul definit în anexa 3 punctele 2.6 sau 2.7. |
| --- | --- |

2.5.

„Unghi de înclinare a spătarului” înseamnă unghiul definit în anexa 3 punctele 2.6 sau 2.7.

| 2.6. | „Unghi real de înclinare a spătarului” înseamnă unghiul definit în anexa 3 punctul 2.6. |
| --- | --- |

2.6.

„Unghi real de înclinare a spătarului” înseamnă unghiul definit în anexa 3 punctul 2.6.

| 2.7. | „Unghi proiectat de înclinare a spătarului” înseamnă unghiul definit în anexa 3 punctul 2.7. |
| --- | --- |

2.7.

„Unghi proiectat de înclinare a spătarului” înseamnă unghiul definit în anexa 3 punctul 2.7.

| 2.8. | „Puncte V” înseamnă puncte a căror poziție în interiorul habitaclului este determinată în raport cu planurile verticale longitudinale care trec prin centrele locurilor pe scaune prevăzute în poziția limită pe scaunul din față și față de punctul „R” și de înclinarea proiectată a spătarului, care servesc la verificarea respectării cerințelor legate de câmpul de vizibilitate. |
| --- | --- |

2.8.

„Puncte V” înseamnă puncte a căror poziție în interiorul habitaclului este determinată în raport cu planurile verticale longitudinale care trec prin centrele locurilor pe scaune prevăzute în poziția limită pe scaunul din față și față de punctul „R” și de înclinarea proiectată a spătarului, care servesc la verificarea respectării cerințelor legate de câmpul de vizibilitate.

| 2.9. | „Punct «R» sau punct de referință la șederea pe scaun” înseamnă punctul definit în anexa 3 punctul 2.4. |
| --- | --- |

2.9.

„Punct «R» sau punct de referință la șederea pe scaun” înseamnă punctul definit în anexa 3 punctul 2.4.

| 2.10. | „Punct «H»” înseamnă punctul definit în anexa 3 punctul 2.3. |
| --- | --- |

2.10.

„Punct «H»” înseamnă punctul definit în anexa 3 punctul 2.3.

| 2.11. | „Puncte de referință ale parbrizului” înseamnă puncte situate la intersecția cu parbrizul a liniilor divergente direcționate spre înainte de la punctele V până la suprafața exterioară a parbrizului. |
| --- | --- |

2.11.

„Puncte de referință ale parbrizului” înseamnă puncte situate la intersecția cu parbrizul a liniilor divergente direcționate spre înainte de la punctele V până la suprafața exterioară a parbrizului.

| 2.12. | „Vehicul blindat” înseamnă un vehicul destinat protecției pasagerilor și/sau mărfurilor transportate și care respectă cerințele aplicabile blindajelor antiglonț. |
| --- | --- |

2.12.

„Vehicul blindat” înseamnă un vehicul destinat protecției pasagerilor și/sau mărfurilor transportate și care respectă cerințele aplicabile blindajelor antiglonț.

| 2.13. | „Suprafață transparentă” înseamnă acea zonă a unui parbriz de vehicul sau a altei suprafețe de sticlă al cărei factor de transmisie luminoasă măsurat perpendicular pe suprafață este de cel puțin 70 %. În cazul vehiculelor blindate, factorul de transmisie luminoasă este de cel puțin 60 %. |
| --- | --- |

2.13.

„Suprafață transparentă” înseamnă acea zonă a unui parbriz de vehicul sau a altei suprafețe de sticlă al cărei factor de transmisie luminoasă măsurat perpendicular pe suprafață este de cel puțin 70 %. În cazul vehiculelor blindate, factorul de transmisie luminoasă este de cel puțin 60 %.

| 2.14. | „Puncte P” înseamnă punctele în jurul cărora pivotează capul conducătorului auto atunci când acesta privește obiectele din planul orizontal situat la nivelul ochilor. |
| --- | --- |

2.14.

„Puncte P” înseamnă punctele în jurul cărora pivotează capul conducătorului auto atunci când acesta privește obiectele din planul orizontal situat la nivelul ochilor.

| 2.15. | „Puncte E” înseamnă puncte care reprezintă centrul ochilor conducătorului auto și care servesc la determinarea măsurii în care stâlpii A afectează câmpul de vizibilitate. |
| --- | --- |

2.15.

„Puncte E” înseamnă puncte care reprezintă centrul ochilor conducătorului auto și care servesc la determinarea măsurii în care stâlpii A afectează câmpul de vizibilitate.

| 2.16. | „Stâlpi A” înseamnă toate suporturile plafonului situate în fața planului vertical transversal dispus la 68 mm în fața punctelor V, inclusiv piesele netransparente fixate sau adiacente pe aceste suporturi, așa cum sunt chederele de la parbriz și scheletele de ușă. |
| --- | --- |

2.16.

„Stâlpi A” înseamnă toate suporturile plafonului situate în fața planului vertical transversal dispus la 68 mm în fața punctelor V, inclusiv piesele netransparente fixate sau adiacente pe aceste suporturi, așa cum sunt chederele de la parbriz și scheletele de ușă.

| 2.17. | „Interval de reglare orizontală a scaunului” înseamnă intervalul pozițiilor normale de condus prevăzut de către producător pentru reglarea scaunului conducătorului în funcție de axa X (a se vedea mai sus punctul 2.3). |
| --- | --- |

2.17.

„Interval de reglare orizontală a scaunului” înseamnă intervalul pozițiilor normale de condus prevăzut de către producător pentru reglarea scaunului conducătorului în funcție de axa X (a se vedea mai sus punctul 2.3).

| 2.18. | „Interval extins de reglare a scaunului” înseamnă intervalul prevăzut de către constructorul vehiculului pentru reglarea scaunului în funcție de axa X (a se vedea mai sus punctul 2.3) dincolo de intervalul pozițiilor normale de condus menționate la punctul 2.16 și utilizat la transformarea scaunelor în pat sau pentru facilitarea intrării în vehicul. |
| --- | --- |

2.18.

„Interval extins de reglare a scaunului” înseamnă intervalul prevăzut de către constructorul vehiculului pentru reglarea scaunului în funcție de axa X (a se vedea mai sus punctul 2.3) dincolo de intervalul pozițiilor normale de condus menționate la punctul 2.16 și utilizat la transformarea scaunelor în pat sau pentru facilitarea intrării în vehicul.

3.   CERERE DE OMOLOGARE

| 3.1. | Cererea de omologare a unui tip de vehicul cu privire la câmpul de vizibilitate al conducătorului se prezintă de către constructorul vehiculului sau de către reprezentantul său autorizat. |
| --- | --- |

3.1.

Cererea de omologare a unui tip de vehicul cu privire la câmpul de vizibilitate al conducătorului se prezintă de către constructorul vehiculului sau de către reprezentantul său autorizat.

| 3.2. | Aceasta este însoțită de următoarele documente în triplu exemplar și include datele menționate în continuare:






  3.2.1. | o descriere a tipului de vehicul în ceea ce privește elementele menționate la punctul 2.2, însoțită de desene cotate și fie de o fotografie, fie de o vedere detaliată a habitaclului. Se precizează numerele și/sau simbolurile de identificare a tipului de vehicul; precum și |
| --- | --- | --- |

3.2.

Aceasta este însoțită de următoarele documente în triplu exemplar și include datele menționate în continuare:

3.2.1.

o descriere a tipului de vehicul în ceea ce privește elementele menționate la punctul 2.2, însoțită de desene cotate și fie de o fotografie, fie de o vedere detaliată a habitaclului. Se precizează numerele și/sau simbolurile de identificare a tipului de vehicul; precum și

| 3.2.2. | date privind punctele de reper primare, suficient de detaliate pentru a fi rapid identificabile și pentru a verifica poziția fiecăruia în raport cu celelalte, precum și în raport cu punctul „R”. |
| --- | --- |

3.2.2.

date privind punctele de reper primare, suficient de detaliate pentru a fi rapid identificabile și pentru a verifica poziția fiecăruia în raport cu celelalte, precum și în raport cu punctul „R”.

| 3.3. | Se prezintă un vehicul reprezentativ pentru tipul de vehicul care urmează să fie omologat la autoritatea de inspecție tehnică responsabilă cu încercările de omologare. |
| --- | --- |

3.3.

Se prezintă un vehicul reprezentativ pentru tipul de vehicul care urmează să fie omologat la autoritatea de inspecție tehnică responsabilă cu încercările de omologare.

4.   OMOLOGAREA

| 4.1. | În cazul în care tipul de vehicul supus omologării în temeiul prezentului regulament îndeplinește cerințele de la punctul 5 de mai jos, se acordă omologarea acelui vehicul. |
| --- | --- |

4.1.

În cazul în care tipul de vehicul supus omologării în temeiul prezentului regulament îndeplinește cerințele de la punctul 5 de mai jos, se acordă omologarea acelui vehicul.

| 4.2. | Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare; primele două cifre ale acestuia (00 pentru regulament în forma sa inițială) indică seria de modificări care includ cele mai recente modificări tehnice semnificative aduse regulamentului la data eliberării omologării. Aceeași parte contractantă nu alocă același număr aceluiași tip de vehicul echipat cu alt tip de sistem de câmp de vizibilitate sau unui alt tip de vehicul. |
| --- | --- |

4.2.

Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare; primele două cifre ale acestuia (00 pentru regulament în forma sa inițială) indică seria de modificări care includ cele mai recente modificări tehnice semnificative aduse regulamentului la data eliberării omologării. Aceeași parte contractantă nu alocă același număr aceluiași tip de vehicul echipat cu alt tip de sistem de câmp de vizibilitate sau unui alt tip de vehicul.

| 4.3. | Avizul de omologare sau de refuz sau de retragere a omologării în temeiul prezentului regulament se comunică părților la acord care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe conform modelului din anexa 1 la prezentul regulament și al fotografiilor și/sau planurilor furnizate de solicitant într-un format maxim A4 (210 × 297 mm) sau împăturit ca să ajungă la acest format și la o scară corespunzătoare. |
| --- | --- |

4.3.

Avizul de omologare sau de refuz sau de retragere a omologării în temeiul prezentului regulament se comunică părților la acord care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe conform modelului din anexa 1 la prezentul regulament și al fotografiilor și/sau planurilor furnizate de solicitant într-un format maxim A4 (210 × 297 mm) sau împăturit ca să ajungă la acest format și la o scară corespunzătoare.

| 4.4. | Pe fiecare vehicul care corespunde unui tip de vehicul omologat prin prezentul regulament se aplică într-un loc vizibil și ușor accesibil, specificat în fișa de omologare, o marcă de omologare internațională conformă cu modelul descris în anexa 2, formată din:






  4.4.1. | un cerc în interiorul căruia se găsește litera „E”, urmată de numărul distinctiv al țării care a emis omologarea (3); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Pe fiecare vehicul care corespunde unui tip de vehicul omologat prin prezentul regulament se aplică într-un loc vizibil și ușor accesibil, specificat în fișa de omologare, o marcă de omologare internațională conformă cu modelul descris în anexa 2, formată din:

4.4.1.

un cerc în interiorul căruia se găsește litera „E”, urmată de numărul distinctiv al țării care a emis omologarea (3);

| 4.4.2. | numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o liniuță și numărul de omologare, în dreapta cercului menționat la punctul 4.4.1 de mai sus. |
| --- | --- |

4.4.2.

numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o liniuță și numărul de omologare, în dreapta cercului menționat la punctul 4.4.1 de mai sus.

| 4.5. | În cazul în care vehiculul corespunde unui tip de vehicul omologat în temeiul unuia sau mai multor regulamente anexate la acord în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament, simbolul prevăzut la punctul 4.4.1 nu trebuie repetat; într-o astfel de situație, numărul regulamentului și numerele de omologare, precum și simbolurile suplimentare se amplasează în coloane verticale la dreapta simbolului descris mai sus la punctul 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

În cazul în care vehiculul corespunde unui tip de vehicul omologat în temeiul unuia sau mai multor regulamente anexate la acord în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament, simbolul prevăzut la punctul 4.4.1 nu trebuie repetat; într-o astfel de situație, numărul regulamentului și numerele de omologare, precum și simbolurile suplimentare se amplasează în coloane verticale la dreapta simbolului descris mai sus la punctul 4.4.1.

| 4.6. | Marca de omologare este perfect lizibilă și de neșters. |
| --- | --- |

4.6.

Marca de omologare este perfect lizibilă și de neșters.

| 4.7. | Marca de omologare se amplasează lângă plăcuța constructorului sau pe aceasta. |
| --- | --- |

4.7.

Marca de omologare se amplasează lângă plăcuța constructorului sau pe aceasta.

5.   SPECIFICAȚII

5.1.   Câmpul de vizibilitate al conducătorului

| 5.1.1. | Partea transparentă a parbrizului trebuie să cuprindă cel puțin punctele de referință ale parbrizului (a se vedea figura 1 din apendicele la anexa 4):






  5.1.1.1. | un punct de referință orizontal situat în fața lui V1 și la 17° spre stânga (a se vedea figura 1 din apendicele la anexa 4); |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Partea transparentă a parbrizului trebuie să cuprindă cel puțin punctele de referință ale parbrizului (a se vedea figura 1 din apendicele la anexa 4):

5.1.1.1.

un punct de referință orizontal situat în fața lui V1 și la 17° spre stânga (a se vedea figura 1 din apendicele la anexa 4);

| 5.1.1.2. | un punct de referință vertical superior situat în fața lui V1 și la 7° deasupra orizontalei; |
| --- | --- |

5.1.1.2.

un punct de referință vertical superior situat în fața lui V1 și la 7° deasupra orizontalei;

| 5.1.1.3. | un punct de referință vertical inferior situat în fața lui V2 și la 5° sub orizontală; |
| --- | --- |

5.1.1.3.

un punct de referință vertical inferior situat în fața lui V2 și la 5° sub orizontală;

| 5.1.1.4. | pentru a verifica respectarea cerinței de vizibilitate frontală pe jumătatea opusă a parbrizului, se obțin alte trei puncte de referință simetrice cu punctele definite la punctele 5.1.1.1-5.1.1.3 față de planul longitudinal median al vehiculului. |
| --- | --- |

5.1.1.4.

pentru a verifica respectarea cerinței de vizibilitate frontală pe jumătatea opusă a parbrizului, se obțin alte trei puncte de referință simetrice cu punctele definite la punctele 5.1.1.1-5.1.1.3 față de planul longitudinal median al vehiculului.

| 5.1.2. | Unghiul de limitare a câmpului vizual pentru fiecare stâlp „A”, așa cum este descris la punctul 5.1.2.1, nu depășește 6° (a se vedea figura 3 din apendicele la anexa 4). În cazul vehiculelor blindate, unghiul respectiv nu depășește 10°.
  Unghiul de limitare a câmpului vizual de către stâlpul „A” de pe partea pasagerului, așa cum este descris la punctul 5.1.2.1.2, nu trebuie determinat în cazul în care cei doi stâlpi sunt plasați simetric față de planul vertical longitudinal median al vehiculului. |
| --- | --- |

5.1.2.

Unghiul de limitare a câmpului vizual pentru fiecare stâlp „A”, așa cum este descris la punctul 5.1.2.1, nu depășește 6° (a se vedea figura 3 din apendicele la anexa 4). În cazul vehiculelor blindate, unghiul respectiv nu depășește 10°.

Unghiul de limitare a câmpului vizual de către stâlpul „A” de pe partea pasagerului, așa cum este descris la punctul 5.1.2.1.2, nu trebuie determinat în cazul în care cei doi stâlpi sunt plasați simetric față de planul vertical longitudinal median al vehiculului.

| 5.1.2.1. | Unghiul de limitare a câmpului vizual de către fiecare stâlp A se măsoară prin suprapunerea în plan a următoarelor două secțiuni orizontale:







  secțiunea 1 | : | pornind de la punctul Pm situat în poziția precizată la punctul 5.3.1.1, se desenează un plan formând un unghi de 2° ascendent față de planul orizontal care trece înainte prin Pm. Se determină secțiunea orizontală a stâlpului „A” pornind de la punctul cel mai anterior al intersecției stâlpului „A” cu planul înclinat (a se vedea figura 2 din apendicele la anexa 4); |
| --- | --- | --- | --- |
| secțiunea 2 | : | se repetă aceeași procedură, luând în considerare un plan înclinat care coboară formând un unghi de 5° față de planul orizontal care trece înainte prin Pm (a se vedea figura 2 din apendicele la anexa 4). |

5.1.2.1.

Unghiul de limitare a câmpului vizual de către fiecare stâlp A se măsoară prin suprapunerea în plan a următoarelor două secțiuni orizontale:

secțiunea 1

:

pornind de la punctul Pm situat în poziția precizată la punctul 5.3.1.1, se desenează un plan formând un unghi de 2° ascendent față de planul orizontal care trece înainte prin Pm. Se determină secțiunea orizontală a stâlpului „A” pornind de la punctul cel mai anterior al intersecției stâlpului „A” cu planul înclinat (a se vedea figura 2 din apendicele la anexa 4);

secțiunea 2

:

se repetă aceeași procedură, luând în considerare un plan înclinat care coboară formând un unghi de 5° față de planul orizontal care trece înainte prin Pm (a se vedea figura 2 din apendicele la anexa 4).

| 5.1.2.1.1. | Unghiul de limitare a câmpului vizual de către stâlpul A de pe partea conducătorului este unghiul format pe vederea în plan de o paralelă care pornește din E2 la tangenta care unește E1 cu marginea exterioară a secțiunii S2 și tangenta care unește E2 cu marginea interioară a secțiunii S1 (a se vedea figura 3 din apendicele la anexa 4). |
| --- | --- |

5.1.2.1.1.

Unghiul de limitare a câmpului vizual de către stâlpul A de pe partea conducătorului este unghiul format pe vederea în plan de o paralelă care pornește din E2 la tangenta care unește E1 cu marginea exterioară a secțiunii S2 și tangenta care unește E2 cu marginea interioară a secțiunii S1 (a se vedea figura 3 din apendicele la anexa 4).

| 5.1.2.1.2. | Unghiul de limitare a câmpului vizual de către stâlpul A de pe partea pasagerului este unghiul format pe vederea în plan de tangenta care unește E3 cu marginea interioară a secțiunii S1 și o paralelă care pornește din E3 la tangenta care unește E4 cu marginea exterioară a secțiunii S2 (a se vedea figura 3 din apendicele la anexa 4). |
| --- | --- |

5.1.2.1.2.

Unghiul de limitare a câmpului vizual de către stâlpul A de pe partea pasagerului este unghiul format pe vederea în plan de tangenta care unește E3 cu marginea interioară a secțiunii S1 și o paralelă care pornește din E3 la tangenta care unește E4 cu marginea exterioară a secțiunii S2 (a se vedea figura 3 din apendicele la anexa 4).

| 5.1.2.2. | Nici un vehicul nu are mai mult de doi stâlpi A. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Nici un vehicul nu are mai mult de doi stâlpi A.

| 5.1.3. | Cu excepția limitărilor câmpului vizual cauzate de stâlpii A, montanții de separare a geamurilor laterale sau a deflectoarelor de aer fixe sau mobile, antenele radio exterioare, oglinzile retrovizoare și ștergătoarele de parbriz, nu trebuie să existe, pentru conducătorul auto, nici o altă limitare a câmpului vizual la 180° direct în față, sub un plan orizontal care trece prin V1 și deasupra a trei planuri care trec prin V2, dintre care unul este perpendicular pe planul X-Z și înclinat în față jos sub un unghi de 4° sub orizontală, iar celelalte două sunt perpendiculare pe planul Y-Z și înclinate sub un unghi de 4° sub orizontală (a se vedea figura 4 din apendicele la anexa 4).
  Nu se consideră că determină limitări ale câmpului vizual:






  (a) | conductorii „antene radio” încastrați sau imprimați, având o lățime de cel mult:






  (i) | conductorii încastrați: 0,5 mm, |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.3.

Cu excepția limitărilor câmpului vizual cauzate de stâlpii A, montanții de separare a geamurilor laterale sau a deflectoarelor de aer fixe sau mobile, antenele radio exterioare, oglinzile retrovizoare și ștergătoarele de parbriz, nu trebuie să existe, pentru conducătorul auto, nici o altă limitare a câmpului vizual la 180° direct în față, sub un plan orizontal care trece prin V1 și deasupra a trei planuri care trec prin V2, dintre care unul este perpendicular pe planul X-Z și înclinat în față jos sub un unghi de 4° sub orizontală, iar celelalte două sunt perpendiculare pe planul Y-Z și înclinate sub un unghi de 4° sub orizontală (a se vedea figura 4 din apendicele la anexa 4).

Nu se consideră că determină limitări ale câmpului vizual:

(a)

conductorii „antene radio” încastrați sau imprimați, având o lățime de cel mult:

(i)

conductorii încastrați: 0,5 mm,

| (ii) | conductorii imprimați: 1,0 mm. Acești conductori „antene radio” nu pot trece prin zona A (4). Cu toate acestea, pot trece prin zona A trei conductori „antene radio”, cu condiția ca lățimea lor să nu depășească 0,5 milimetri; |
| --- | --- |

(ii)

conductorii imprimați: 1,0 mm. Acești conductori „antene radio” nu pot trece prin zona A (4). Cu toate acestea, pot trece prin zona A trei conductori „antene radio”, cu condiția ca lățimea lor să nu depășească 0,5 milimetri;

| (b) | conductorii „dezghețare/dezaburire” localizați în cadrul zonei A, în mod normal în formă de „zigzag” sau sinusoidală, având următoarele dimensiuni:






  (i) | lățimea maximă vizibilă: 0,030 mm, |
| --- | --- | --- |

(b)

conductorii „dezghețare/dezaburire” localizați în cadrul zonei A, în mod normal în formă de „zigzag” sau sinusoidală, având următoarele dimensiuni:

(i)

lățimea maximă vizibilă: 0,030 mm,

| (ii) | densitatea maximă a conductorilor:






  (a) | în cazul în care conductorii sunt verticali: 8/cm, |
| --- | --- | --- |

(ii)

densitatea maximă a conductorilor:

(a)

în cazul în care conductorii sunt verticali: 8/cm,

| (b) | în cazul în care conductorii sunt orizontali: 5/cm. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care conductorii sunt orizontali: 5/cm.

| 5.1.3.1. | Se tolerează o obstrucție creată de marginea exterioară a volanului și de tabloul de bord în interiorul volanului dacă planul care trece prin V2, perpendicular pe planul X-Z și tangent la partea cea mai înaltă a marginii exterioare a volanului, este înclinat la cel puțin 1° sub orizontală.
  Volanul, dacă este reglabil, se fixează în poziția normală indicată de fabricant sau, dacă nu, într-o poziție mediană între limitele domeniului (domeniilor) său (sale) de reglare. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

Se tolerează o obstrucție creată de marginea exterioară a volanului și de tabloul de bord în interiorul volanului dacă planul care trece prin V2, perpendicular pe planul X-Z și tangent la partea cea mai înaltă a marginii exterioare a volanului, este înclinat la cel puțin 1° sub orizontală.

Volanul, dacă este reglabil, se fixează în poziția normală indicată de fabricant sau, dacă nu, într-o poziție mediană între limitele domeniului (domeniilor) său (sale) de reglare.

5.2.   Poziția punctelor V

| 5.2.1. | Tabelele I și IV indică poziția punctelor V față de punctul „R”, așa cum reiese această poziție din coordonatele lor XYZ în sistemul de referință tridimensional. |
| --- | --- |

5.2.1.

Tabelele I și IV indică poziția punctelor V față de punctul „R”, așa cum reiese această poziție din coordonatele lor XYZ în sistemul de referință tridimensional.

| 5.2.2. | Tabelul I indică coordonatele de bază pentru un unghi proiectat de înclinare a spătarului de 25°. Sensul pozitiv al coordonatelor este indicat în figura 1 din apendicele la anexa 4.

  Tabelul I









  Punct V | X | Y | Z |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| V1 | 68 mm | –5 mm | 665 mm |
| V2 | 68 mm | –5 mm | 589 mm |

5.2.2.

Tabelul I indică coordonatele de bază pentru un unghi proiectat de înclinare a spătarului de 25°. Sensul pozitiv al coordonatelor este indicat în figura 1 din apendicele la anexa 4.

Tabelul I

Punct V

X

Y

Z

V1

68 mm

–5 mm

665 mm

V2

68 mm

–5 mm

589 mm

5.3.   Poziția punctelor P

| 5.3.1. | Tabelele II, III și IV indică poziția punctelor P față de punctul „R”, așa cum reiese această poziție din coordonatele lor XYZ în sistemul de referință tridimensional. |
| --- | --- |

5.3.1.

Tabelele II, III și IV indică poziția punctelor P față de punctul „R”, așa cum reiese această poziție din coordonatele lor XYZ în sistemul de referință tridimensional.

| 5.3.1.1. | Tabelul II stabilește coordonatele de bază pentru un unghi proiectat de înclinare a spătarului de 25°. Sensul pozitiv al coordonatelor este stabilit în figura 1 din apendicele la anexa 4.
  Punctul Pm este punctul de intersecție dintre dreapta care unește P1 cu P2 și planul longitudinal vertical care trece prin punctul „R”.

  Tabelul II









  Punct P | X | Y | Z |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| P1 | 35 mm | –20 mm | 627 mm |
| P2 | 63 mm | 47 mm | 627 mm |
| Pm | 43,36 mm | 0 mm | 627 mm |

5.3.1.1.

Tabelul II stabilește coordonatele de bază pentru un unghi proiectat de înclinare a spătarului de 25°. Sensul pozitiv al coordonatelor este stabilit în figura 1 din apendicele la anexa 4.

Punctul Pm este punctul de intersecție dintre dreapta care unește P1 cu P2 și planul longitudinal vertical care trece prin punctul „R”.

Tabelul II

Punct P

X

Y

Z

P1

35 mm

–20 mm

627 mm

P2

63 mm

47 mm

627 mm

Pm

43,36 mm

0 mm

627 mm

| 5.3.1.2. | Tabelul III indică corecțiile suplimentare care trebuie aduse coordonatelor X ale P1 și P2 atunci când intervalul de reglare orizontală a scaunului, conform definiției de la punctul 2.16, depășește 108 mm; sensul pozitiv pentru coordonate este indicat în figura 1 din apendicele la anexa 4.

  Tabelul III







  Intervalul de reglare orizontală a scaunului | Δx |
| --- | --- | --- |
| 108-120 mm | –13 mm |
| 121-132 mm | –22 mm |
| 133-145 mm | –32 mm |
| 146-158 mm | –42 mm |
| peste 158 mm | –48 mm |

5.3.1.2.

Tabelul III indică corecțiile suplimentare care trebuie aduse coordonatelor X ale P1 și P2 atunci când intervalul de reglare orizontală a scaunului, conform definiției de la punctul 2.16, depășește 108 mm; sensul pozitiv pentru coordonate este indicat în figura 1 din apendicele la anexa 4.

Tabelul III

Intervalul de reglare orizontală a scaunului

Δx

108-120 mm

–13 mm

121-132 mm

–22 mm

133-145 mm

–32 mm

146-158 mm

–42 mm

peste 158 mm

–48 mm

5.4.   Corectarea unghiurilor proiectate de înclinare a spătarului, altele decât cele de 25°

Tabelul IV indică rectificările suplimentare care urmează să fie făcute la coordonatele X și Z ale fiecărui punct P și ale fiecărui punct V atunci când unghiul proiectat de înclinare a spătarului este diferit de 25°. Sensul pozitiv al coordonatelor este indicat în figura 1 din apendicele la anexa 4.

Tabelul IV

| Unghiul de înclinare a spătarului
  (în °) | Coordonatele orizontale
  Δx | Coordonatele verticale
  Δz |
| --- | --- | --- |
| 5 | – 186 mm | 28 mm |
| 6 | – 177 mm | 27 mm |
| 7 | – 167 mm | 27 mm |
| 8 | – 157 mm | 27 mm |
| 9 | – 147 mm | 26 mm |
| 10 | – 137 mm | 25 mm |
| 11 | – 128 mm | 24 mm |
| 12 | – 118 mm | 23 mm |
| 13 | – 109 mm | 22 mm |
| 14 | –99 mm | 21 mm |
| 15 | –90 mm | 20 mm |
| 16 | –81 mm | 18 mm |
| 17 | –72 mm | 17 mm |
| 18 | –62 mm | 15 mm |
| 19 | –53 mm | 13 mm |
| 20 | –44 mm | 11 mm |
| 21 | –35 mm | 9 mm |
| 22 | –26 mm | 7 mm |
| 23 | –18 mm | 5 mm |
| 24 | –9 mm | 3 mm |
| 25 | 0 mm | 0 mm |
| 26 | 9 mm | –3 mm |
| 27 | 17 mm | –5 mm |
| 28 | 26 mm | –8 mm |
| 29 | 34 mm | –11 mm |
| 30 | 43 mm | –14 mm |
| 31 | 51 mm | –18 mm |
| 32 | 59 mm | –21 mm |
| 33 | 67 mm | –24 mm |
| 34 | 76 mm | –28 mm |
| 35 | 84 mm | –32 mm |
| 36 | 92 mm | –35 mm |
| 37 | 100 mm | –39 mm |
| 38 | 108 mm | –43 mm |
| 39 | 115 mm | –48 mm |
| 40 | 123 mm | –52 mm |

Unghiul de înclinare a spătarului

(în °)

Coordonatele orizontale

Δx

Coordonatele verticale

Δz

5

– 186 mm

28 mm

6

– 177 mm

27 mm

7

– 167 mm

27 mm

8

– 157 mm

27 mm

9

– 147 mm

26 mm

10

– 137 mm

25 mm

11

– 128 mm

24 mm

12

– 118 mm

23 mm

13

– 109 mm

22 mm

14

–99 mm

21 mm

15

–90 mm

20 mm

16

–81 mm

18 mm

17

–72 mm

17 mm

18

–62 mm

15 mm

19

–53 mm

13 mm

20

–44 mm

11 mm

21

–35 mm

9 mm

22

–26 mm

7 mm

23

–18 mm

5 mm

24

–9 mm

3 mm

25

0 mm

0 mm

26

9 mm

–3 mm

27

17 mm

–5 mm

28

26 mm

–8 mm

29

34 mm

–11 mm

30

43 mm

–14 mm

31

51 mm

–18 mm

32

59 mm

–21 mm

33

67 mm

–24 mm

34

76 mm

–28 mm

35

84 mm

–32 mm

36

92 mm

–35 mm

37

100 mm

–39 mm

38

108 mm

–43 mm

39

115 mm

–48 mm

40

123 mm

–52 mm

5.5.   Poziția punctelor E

| 5.5.1. | Punctele E1 și E2 sunt situate fiecare la o distanță de 104 mm față de P1.
  E2 este situat la o distanță de 65 mm față de E1 (a se vedea figura 4 din apendicele la anexa 4). |
| --- | --- |

5.5.1.

Punctele E1 și E2 sunt situate fiecare la o distanță de 104 mm față de P1.

E2 este situat la o distanță de 65 mm față de E1 (a se vedea figura 4 din apendicele la anexa 4).

| 5.5.2. | Se rotește dreapta care unește E1 cu E2 în jurul lui P1 până când tangenta care unește E1 cu marginea exterioară a secțiunii 2 a stâlpului „A” de pe partea conducătorului auto este perpendiculară pe dreapta E1-E2 (a se vedea figura 3 din apendicele la anexa 4). |
| --- | --- |

5.5.2.

Se rotește dreapta care unește E1 cu E2 în jurul lui P1 până când tangenta care unește E1 cu marginea exterioară a secțiunii 2 a stâlpului „A” de pe partea conducătorului auto este perpendiculară pe dreapta E1-E2 (a se vedea figura 3 din apendicele la anexa 4).

| 5.5.3. | E3 și E4 sunt situate fiecare la 104 mm de punctele P2. E3 se situează la 65 mm de E4 (a se vedea figura 4 din apendicele la anexa 4). |
| --- | --- |

5.5.3.

E3 și E4 sunt situate fiecare la 104 mm de punctele P2. E3 se situează la 65 mm de E4 (a se vedea figura 4 din apendicele la anexa 4).

| 5.5.4. | Se rotește dreapta E3-E4 în jurul lui P2 până când tangenta care unește E4 cu marginea exterioară a secțiunii 2 a stâlpului A de pe partea pasagerului este perpendiculară pe dreapta E3-E4 (a se vedea figura 3 din apendicele la anexa 4). |
| --- | --- |

5.5.4.

Se rotește dreapta E3-E4 în jurul lui P2 până când tangenta care unește E4 cu marginea exterioară a secțiunii 2 a stâlpului A de pe partea pasagerului este perpendiculară pe dreapta E3-E4 (a se vedea figura 3 din apendicele la anexa 4).

6.   PROCEDURA DE ÎNCERCARE

6.1.   Câmpul de vizibilitate al conducătorului

| 6.1.1. | Relațiile dimensionale dintre reperele primare ale vehiculului și sistemul de referință tridimensional se determină urmând procedura prevăzută la anexa 4. |
| --- | --- |

6.1.1.

Relațiile dimensionale dintre reperele primare ale vehiculului și sistemul de referință tridimensional se determină urmând procedura prevăzută la anexa 4.

| 6.1.2. | Poziția punctelor V1 și V2 se determină față de punctul „R”, în funcție de coordonatele XYZ ale sistemului de referință tridimensional, și se indică în tabelul I de la punctul 5.2.2 și în tabelul IV de la punctul 5.4. Punctele de referință ale parbrizului se determină în funcție de punctele V corectate, așa cum se indică la punctul 5.1.1. |
| --- | --- |

6.1.2.

Poziția punctelor V1 și V2 se determină față de punctul „R”, în funcție de coordonatele XYZ ale sistemului de referință tridimensional, și se indică în tabelul I de la punctul 5.2.2 și în tabelul IV de la punctul 5.4. Punctele de referință ale parbrizului se determină în funcție de punctele V corectate, așa cum se indică la punctul 5.1.1.

| 6.1.3. | Pozițiile relative ale punctelor P, ale punctului „R” și ale axei mediane a locului conducătorului auto, exprimate în coordonatele XYZ din sistemul de referință tridimensional, se determină conform tabelelor II și III de la punctul 5.3. Rectificările pentru unghiurile proiectate de înclinare a spătarului altele decât 25° sunt indicate în tabelul IV de la punctul 5.4. |
| --- | --- |

6.1.3.

Pozițiile relative ale punctelor P, ale punctului „R” și ale axei mediane a locului conducătorului auto, exprimate în coordonatele XYZ din sistemul de referință tridimensional, se determină conform tabelelor II și III de la punctul 5.3. Rectificările pentru unghiurile proiectate de înclinare a spătarului altele decât 25° sunt indicate în tabelul IV de la punctul 5.4.

| 6.1.4. | Unghiul de limitare a câmpului vizual (a se vedea punctul 5.1.2) se măsoară pe planurile înclinate așa cum se arată în figura 2 din apendicele la anexa 4. Poziția relativă a lui P1 și P2, care sunt legate de E1 și E2 și, respectiv, de E3 și E4, apare în figura 5 din apendicele la anexa 4. |
| --- | --- |

6.1.4.

Unghiul de limitare a câmpului vizual (a se vedea punctul 5.1.2) se măsoară pe planurile înclinate așa cum se arată în figura 2 din apendicele la anexa 4. Poziția relativă a lui P1 și P2, care sunt legate de E1 și E2 și, respectiv, de E3 și E4, apare în figura 5 din apendicele la anexa 4.

| 6.1.4.1. | Dreapta care unește E1 și E2 trebuie orientată așa cum este descris la punctul 5.5.2. Unghiul de limitare a câmpului vizual al pilonului A de pe partea conducătorului se măsoară după cum se arată la punctul 5.1.2.1.1. |
| --- | --- |

6.1.4.1.

Dreapta care unește E1 și E2 trebuie orientată așa cum este descris la punctul 5.5.2. Unghiul de limitare a câmpului vizual al pilonului A de pe partea conducătorului se măsoară după cum se arată la punctul 5.1.2.1.1.

| 6.1.4.2. | Dreapta care unește E3 și E4 trebuie orientată așa cum este descris la punctul 5.5.4. Unghiul de limitare a câmpului vizual al pilonului A de pe partea pasagerului se măsoară după cum se arată la punctul 5.1.2.1.2. |
| --- | --- |

6.1.4.2.

Dreapta care unește E3 și E4 trebuie orientată așa cum este descris la punctul 5.5.4. Unghiul de limitare a câmpului vizual al pilonului A de pe partea pasagerului se măsoară după cum se arată la punctul 5.1.2.1.2.

| 6.1.5. | Constructorul poate măsura unghiul de limitare a câmpului vizual fie pe vehicul, fie pe desene. În cazul în care există incertitudini, serviciile tehnice pot solicita efectuarea de încercări pe vehicul. |
| --- | --- |

6.1.5.

Constructorul poate măsura unghiul de limitare a câmpului vizual fie pe vehicul, fie pe desene. În cazul în care există incertitudini, serviciile tehnice pot solicita efectuarea de încercări pe vehicul.

7.   MODIFICĂRI ALE TIPULUI DE VEHICUL ȘI PRELUNGIREA OMOLOGĂRII

| 7.1. | Orice modificare a tipului de vehicul, așa cum este definită mai sus la punctul 2.2 se comunică serviciului administrativ care a omologat tipul de vehicul. În acest caz, departamentul poate:






  7.1.1. | să considere că modificările aduse nu au un efect negativ asupra condițiilor de acordare a omologării și să acorde o prelungire a omologării; |
| --- | --- | --- |

7.1.

Orice modificare a tipului de vehicul, așa cum este definită mai sus la punctul 2.2 se comunică serviciului administrativ care a omologat tipul de vehicul. În acest caz, departamentul poate:

7.1.1.

să considere că modificările aduse nu au un efect negativ asupra condițiilor de acordare a omologării și să acorde o prelungire a omologării;

| 7.1.2. | să considere că modificările aduse afectează condițiile acordării omologării și să ceară încercări sau verificări suplimentare înainte de a acorda o prelungire a omologării. |
| --- | --- |

7.1.2.

să considere că modificările aduse afectează condițiile acordării omologării și să ceară încercări sau verificări suplimentare înainte de a acorda o prelungire a omologării.

| 7.2. | Acordarea sau refuzul omologării, cu precizarea modificărilor, se comunică prin procedura specificată la punctul 4.3 de mai sus părților contractante la acordul care aplică prezentul regulament. |
| --- | --- |

7.2.

Acordarea sau refuzul omologării, cu precizarea modificărilor, se comunică prin procedura specificată la punctul 4.3 de mai sus părților contractante la acordul care aplică prezentul regulament.

| 7.3. | Autoritatea competentă informează celelalte părți contractante cu privire la prelungire prin intermediul fișei de comunicare din anexa 2 la prezentul regulament. Autoritatea atribuie fiecărei prelungiri un număr de serie, care urmează să fie cunoscut sub numele de număr de prelungire. |
| --- | --- |

7.3.

Autoritatea competentă informează celelalte părți contractante cu privire la prelungire prin intermediul fișei de comunicare din anexa 2 la prezentul regulament. Autoritatea atribuie fiecărei prelungiri un număr de serie, care urmează să fie cunoscut sub numele de număr de prelungire.

8.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

| 8.1. | Procedurile privind conformitatea producției se conformează dispozițiilor generale definite la apendicele 2 la acord (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) și îndeplinesc următoarele cerințe: |
| --- | --- |

8.1.

Procedurile privind conformitatea producției se conformează dispozițiilor generale definite la apendicele 2 la acord (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) și îndeplinesc următoarele cerințe:

| 8.2. | un vehicul omologat în temeiul prezentului regulament se construiește astfel încât să corespundă tipului omologat prin îndeplinirea condițiilor prevăzute la punctul 5 de mai sus; |
| --- | --- |

8.2.

un vehicul omologat în temeiul prezentului regulament se construiește astfel încât să corespundă tipului omologat prin îndeplinirea condițiilor prevăzute la punctul 5 de mai sus;

| 8.3. | autoritatea competentă care a acordat omologarea poate verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicabile pentru fiecare unitate de producție. Frecvența normală a unor astfel de inspecții este o dată la doi ani. |
| --- | --- |

8.3.

autoritatea competentă care a acordat omologarea poate verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicabile pentru fiecare unitate de producție. Frecvența normală a unor astfel de inspecții este o dată la doi ani.

9.   SANCȚIUNI ÎN CAZ DE NECONFORMITATE A PRODUCȚIEI

| 9.1. | Omologarea acordată pentru un tip de vehicul în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care condițiile stabilite la punctul 8 de mai sus nu sunt respectate. |
| --- | --- |

9.1.

Omologarea acordată pentru un tip de vehicul în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care condițiile stabilite la punctul 8 de mai sus nu sunt respectate.

| 9.2. | În cazul în care o parte contractantă retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, ea informează de îndată celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, trimițându-le o fișă de comunicare care este conformă cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

9.2.

În cazul în care o parte contractantă retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, ea informează de îndată celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, trimițându-le o fișă de comunicare care este conformă cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

10.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

Dacă titularul unei omologări încetează definitiv producția unui tip de vehicul omologat conform prezentului regulament, acesta informează în acest sens autoritatea care a acordat omologarea, care la rândul ei informează imediat celelalte părți la acordul care aplică prezentul regulament printr-o fișă de comunicare conformă cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

11.   DENUMIRILE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE ȘI ALE DEPARTAMENTELOR ADMINISTRATIVE

Părțile contractante ale acordului care face obiectul prezentului regulament comunică Secretariatului General al Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare, precum și cele ale departamentelor administrative care acordă omologarea și cărora urmează să le fie trimise fișe care certifică omologarea sau prelungirea ori respingerea omologării.

---

(1)  În conformitate cu anexa 7 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3) (documentul TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, modificat ultima dată prin Amend.4).

(2)  Masa unui vehicul în stare de funcționare include masa vehiculului și a caroseriei sale cu lichid de răcire, lubrifianți, combustibil, alte lichide la capacitate 100 %, unelte, roată de rezervă și conducător. Masa conducătorului se evaluează la 75 kg (distribuite după cum urmează: 68 kg pentru masa ocupantului și 7 kg pentru masa bagajului, în conformitate cu Standardul ISO 2416:1992). Rezervorul conține 90 % iar celelalte instalații care conțin lichid (altele decât cele destinate apelor reziduale), 100 % din capacitatea declarată de constructor.

(3)  1 pentru Germania, 2 pentru Franța, 3 pentru Italia, 4 pentru Țările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, 7 pentru Ungaria, 8 pentru Republica Cehă, 9 pentru Spania, 10 pentru Serbia, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 14 pentru Elveția, 15 (vacant), 16 pentru Norvegia, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, 19 pentru România, 20 pentru Polonia, 21 pentru Portugalia, 22 pentru Rusia, 23 pentru Grecia, 24 pentru Irlanda, 25 pentru Croația, 26 pentru Slovenia, 27 pentru Slovacia, 28 pentru Belarus, 29 pentru Estonia, 30 (vacant), 31 pentru Bosnia și Herțegovina, 32 pentru Letonia, 33 (vacant), 34 pentru Bulgaria, 35 (vacant), 36 pentru Lituania, 37 pentru Turcia, 38 (vacant), 39 pentru Azerbaidjan, 40 pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, 41 (vacant), 42 pentru Comunitatea Europeană (omologările sunt acordate de statele membre care folosesc propriile mărci de omologare ECE), 43 pentru Japonia, 44 (vacant), 45 pentru Australia, 46 pentru Ucraina, 47 pentru Africa de Sud, 48 pentru Noua Zeelandă, 49 pentru Cipru, 50 pentru Malta, 51 pentru Republica Coreea, 52 pentru Malaysia, 53 pentru Thailanda, 54 și 55 (vacante) și 56 pentru Muntenegru. Numerele ulterioare se atribuie altor țări în ordinea cronologică a ratificării Acordului privind adoptarea de prescripții tehnice uniforme pentru vehiculele cu roți, echipamente și piese care pot fi montate și/sau utilizate pe vehiculele cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor prescripții sau în ordinea aderării la acest acord, iar numerele astfel atribuite se comunică părților contractante la acord de către secretarul general al Organizației Națiunilor Unite.

(4)  Conform definiției din anexa 18 punctul 2.2 din Regulamentul nr. 43 privind omologarea geamurilor securizate și a materialelor pentru geamuri.

---

ANEXA 1

COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

Image

---

ANEXA 2

DISPUNERI ALE MĂRCILOR DE OMOLOGARE

(A se vedea punctele 4.4-4.4.2 din prezentul regulament)

Image

---

ANEXA 3

Procedură de determinare a punctului „H” și a unghiului real al trunchiului pentru scaunele din autovehicule

1.   SCOP

1.1.   Procedura descrisă în prezenta anexă este folosită pentru stabilirea poziției punctului „H” și a unghiului real al trunchiului pentru una sau mai multe poziții de ședere într-un autovehicul și pentru a verifica relația dintre datele măsurătorilor și specificațiile de proiectare furnizate de constructorul vehiculului (1).

2.   DEFINIȚII

În sensul prezentei anexe:

2.1.   „Date de referință” înseamnă una sau mai multe dintre următoarele caracteristici ale poziției de ședere:

| 2.1.1. | punctul „H” și punctul „R” și relația dintre ele; |
| --- | --- |

2.1.1.

punctul „H” și punctul „R” și relația dintre ele;

| 2.1.2. | unghiul real al trunchiului și unghiul proiectat al trunchiului, precum și relația dintre acestea. |
| --- | --- |

2.1.2.

unghiul real al trunchiului și unghiul proiectat al trunchiului, precum și relația dintre acestea.

2.2.   „Dispozitiv tridimensional pentru determinarea punctului H” (dispozitiv 3-D „H”) înseamnă dispozitivul folosit pentru determinarea punctelor „H” și a unghiurilor efective ale trunchiului. Acest dispozitiv este descris în apendicele 1 la prezenta anexă.

2.3.   „Punctul H” înseamnă centrul de pivotare între trunchiul și coapsa dispozitivului 3-D H instalat pe scaunul vehiculului în conformitate cu procedura descrisă la punctul 4 de mai jos. Punctul „H” este situat în centrul liniei mediane a dispozitivului, care se află între reperele punctului „H” situate pe fiecare parte a dispozitivului 3-D H. Punctul „H” corespunde teoretic punctului „R” (pentru toleranțe, a se vedea punctul 3.2.2 de mai jos). Odată determinat conform procedurii descrise la punctul 4, punctul „H” este considerat fix față de structura șezutului scaunului și că se deplasează împreună cu aceasta atunci când scaunul este reglat.

2.4.   Punctul „R” sau „punctul de referință la șederea pe scaun” înseamnă un punct tehnic definit de către producătorul vehiculului pentru fiecare poziție de ședere pe scaun și stabilit conform sistemului de referință tridimensional.

2.5.   „Linia trunchiului” înseamnă linia mediană a sondei dispozitivului 3-D H atunci când sonda se află în poziția cea mai posterioară.

2.6.   „Unghi efectiv al trunchiului” reprezintă unghiul măsurat între o linie verticală care trece prin punctul „H” și linia trunchiului, folosind cvadrantul unghiului spatelui al dispozitivului 3-D H. Unghiul real al trunchiului corespunde teoretic unghiului proiectat al trunchiului (pentru toleranțe, a se vedea punctul 3.2.2 de mai jos).

2.7.   „Unghiul proiectat al trunchiului” înseamnă unghiul măsurat între o linie verticală prin punctul „R” și linia trunchiului aflat într-o poziție corespunzătoare poziției proiectate a spătarului, specificată de constructorul vehiculului.

2.8.   „Planul median al ocupantului”(CPO) înseamnă planul median al dispozitivului 3-D H poziționat în fiecare poziție proiectată de ședere; el este reprezentat de coordonata punctului „H” pe axa Y. Pentru fiecare scaun, planul median al scaunului coincide cu planul median al ocupantului. Pentru alte scaune, planul median al ocupantului este specificat de către constructor.

2.9.   „Sistem de referință tridimensional” înseamnă un sistem astfel cum este descris în apendicele 2 la prezenta anexă.

2.10.   „Punctele de reper” reprezintă repere fizice (găuri, suprafețe, semne sau crestături) pe caroseria vehiculului, astfel cum sunt definite de către constructor.

2.11.   „Asieta vehiculului” înseamnă poziția vehiculului definită de coordonatele punctelor de reper în sistemul de referință tridimensional.

3.   CERINȚE

3.1.   Prezentarea datelor

Pentru fiecare poziție de ședere pentru care sunt solicitate date de referință pentru a demonstra conformitatea cu dispozițiile prezentului regulament, trebuie prezentate toate datele sau o selecție corespunzătoare a următoarelor date, sub forma indicată în apendicele 3 la prezenta anexă:

| 3.1.1. | coordonatele punctului „R” în raport cu sistemul de referință tridimensional; |
| --- | --- |

3.1.1.

coordonatele punctului „R” în raport cu sistemul de referință tridimensional;

| 3.1.2. | unghiul proiectat al trunchiului; |
| --- | --- |

3.1.2.

unghiul proiectat al trunchiului;

| 3.1.3. | toate indicațiile necesare reglării scaunului (dacă este reglabil) până la poziția de măsurare stabilită la punctul 4.3 de mai jos. |
| --- | --- |

3.1.3.

toate indicațiile necesare reglării scaunului (dacă este reglabil) până la poziția de măsurare stabilită la punctul 4.3 de mai jos.

3.2.   Relația dintre datele măsurătorilor și specificațiile proiectate

3.2.1.   Coordonatele punctului „H” și valoarea unghiului efectiv al trunchiului obținute prin procedura stabilită la punctul 4 de mai jos se compară cu coordonatele punctului „R”, respectiv cu valoarea unghiului proiectat al trunchiului indicată de către constructorul vehiculului.

3.2.2.   Pozițiile relative ale punctelor „R” și „H” și relația dintre unghiul proiectat al trunchiului și unghiul efectiv al trunchiului se consideră satisfăcătoare pentru poziția de ședere în cauză dacă punctul „H”, astfel cum este definit prin coordonatele sale, se situează într-un pătrat cu latura de 50 mm, având laturi orizontale și verticale ale căror diagonale se intersectează în punctul „R” și dacă unghiul efectiv al trunchiului variază cu cel mult 5o față de unghiul proiectat al trunchiului.

3.2.3.   Dacă sunt întrunite aceste condiții, punctul „R” și unghiul proiectat al trunchiului se folosesc pentru a demonstra conformitatea cu dispozițiile prezentului regulament.

3.2.4.   Dacă punctul „H” sau unghiul efectiv al trunchiului nu îndeplinesc cerințele punctului 3.2.2 de mai sus, punctul „H” și unghiul efectiv al trunchiului se măsoară de încă două ori (în total de trei ori). Dacă rezultatele a două din aceste trei operații satisfac cerințele, se aplică condițiile de la punctul 3.2.3 de mai sus.

3.2.5.   Dacă rezultatele a cel puțin două dintre cele trei operații descrise la punctul 3.2.4 de mai sus nu îndeplinesc cerințele punctului 3.2.2 de mai sus sau dacă nu pot fi verificate deoarece constructorul nu a pus la dispoziție informații referitoare la poziția punctului „R” sau la unghiul proiectat al trunchiului, centrul de greutate al celor trei puncte măsurate sau media celor trei unghiuri măsurate se folosesc și se consideră ca fiind aplicabile în toate cazurile în care punctul „R” sau unghiul proiectat al trunchiului este menționat în prezentul regulament.

4.   PROCEDURA DE DETERMINARE A PUNCTULUI „H” ȘI A UNGHIULUI REAL AL TRUNCHIULUI

4.1.   Vehiculul se precondiționează la o temperatură de 20 ± 10 °C, la latitudinea constructorului, pentru a se asigura faptul că materialul scaunului ajunge la temperatura camerei. Dacă pe scaunul care urmează a fi verificat nu s-a mai stat, atunci o persoană sau un dispozitiv de 70-80 kg se așază de două ori timp de câte un minut pentru a îndoi tapițeria și spătarul scaunului. La cererea constructorului, toate ansamblurile de scaune rămân neîncărcate timp de minimum 30 de minute înainte de instalarea dispozitivului 3-D H.

4.2.   Vehiculul este în poziția de efectuare a măsurătorilor definită mai sus la punctul 2.11.

4.3.   Dacă este reglabil, scaunul se fixează mai întâi în cea mai retrasă poziție normală de conducere sau de utilizare, conform indicațiilor constructorului vehiculului, considerând doar reglarea longitudinală a scaunului, excluzând cursa scaunului în alte scopuri decât pozițiile normale pentru conducere sau utilizare. Dacă există alte moduri de reglare a scaunelor (vertical, unghiular, reglajul spătarului etc.), acestea se reglează în poziția specificată de către constructorul vehiculului. Pentru scaune suspendate, poziția verticală se fixează rigid și corespunde unei poziții normale de conducere, indicată de constructor.

4.4.   Suprafața poziției pe scaun adoptate de dispozitivul 3-D H se acoperă cu o țesătură de muselină de mărime suficientă și textură adecvată, dintr-o structură simplă de bumbac având 18,9 fire pe cm2 și cântărind 0,228 kg/m2 sau o țesătură împletită având caracteristici echivalente.

Dacă încercarea se realizează pe un scaun în afara vehiculului, podeaua pe care se așază scaunul va avea aceleași caracteristici esențiale (2) precum podeaua vehiculului în care urmează să fie folosit scaunul în mod normal.

4.5.   Ansamblul șezut și spătar al dispozitivului 3-D H se plasează în așa fel încât planul median al ocupantului (CPO) să coincidă cu planul median al dispozitivului 3-D H. La cererea constructorului, dispozitivul 3-D H poate fi deplasat spre interior față de CPO dacă dispozitivul 3-D H este situat atât de mult în afară, încât marginea scaunului nu permite aducerea la orizontală a dispozitivului 3-D H.

4.6.   Garniturile pentru laba piciorului și piciorul inferior se atașează la suportul scaunului, fie individual, fie folosind bara T și garnitura pentru piciorul inferior. Linia care trece prin reperele punctului „H” este paralelă cu solul și perpendiculară pe planul median longitudinal al scaunului.

4.7.   Se reglează pozițiile labelor picioarelor și picioarelor dispozitivului 3-D H după cum urmează:

4.7.1.   Pozițiile de ședere determinate: șoferul și pasagerul din față de la margine

| 4.7.1.1. | Atât ansamblul labelor picioarelor, cât și cel al picioarelor trebuie deplasate în față astfel încât labele picioarelor să aibă o poziție naturală pe podea, dacă este necesar, între pedale. Dacă este posibil, laba piciorului stâng trebuie așezată la aproximativ aceeași distanță de partea stângă a planului median al dispozitivului 3-D H la care se află laba piciorului drept de partea dreaptă. Nivela cu bulă de aer cu ajutorul căreia se verifică orientarea transversală a dispozitivului 3-D H se poziționează orizontal prin reglarea suportului pentru șezut, dacă este necesar, sau prin reglarea ansamblurilor labelor picioarelor și al picioarelor în poziție retrasă. Linia care trece prin reperele punctului „H” se menține perpendiculară pe planul median longitudinal al scaunului. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Atât ansamblul labelor picioarelor, cât și cel al picioarelor trebuie deplasate în față astfel încât labele picioarelor să aibă o poziție naturală pe podea, dacă este necesar, între pedale. Dacă este posibil, laba piciorului stâng trebuie așezată la aproximativ aceeași distanță de partea stângă a planului median al dispozitivului 3-D H la care se află laba piciorului drept de partea dreaptă. Nivela cu bulă de aer cu ajutorul căreia se verifică orientarea transversală a dispozitivului 3-D H se poziționează orizontal prin reglarea suportului pentru șezut, dacă este necesar, sau prin reglarea ansamblurilor labelor picioarelor și al picioarelor în poziție retrasă. Linia care trece prin reperele punctului „H” se menține perpendiculară pe planul median longitudinal al scaunului.

| 4.7.1.2. | Dacă piciorul stâng nu poate fi ținut paralel cu piciorul drept și laba piciorului stâng nu poate fi susținută de structură, se mișcă laba piciorului stâng până când este susținută. Trebuie menținută alinierea reperelor. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Dacă piciorul stâng nu poate fi ținut paralel cu piciorul drept și laba piciorului stâng nu poate fi susținută de structură, se mișcă laba piciorului stâng până când este susținută. Trebuie menținută alinierea reperelor.

4.7.2.   Designated seating position: outboard rear seat

În cazul scaunelor din spate sau al celor auxiliare, picioarele sunt așezate conform specificațiilor constructorului. Dacă labele picioarelor se sprijină pe părți ale podelei situate la niveluri diferite, laba piciorului care intră prima în contact cu scaunul din față servește ca referință, iar cealaltă trebuie așezată astfel încât nivela care determină orientarea transversală a scaunului să se situeze pe orizontală.

4.7.3.   Alte poziții de ședere determinate:

Se urmează procedura generală indicată anterior la punctul 4.7.1, cu excepția faptului că labele picioarelor se așază conform specificațiilor constructorului vehiculului.

4.8.   Se aplică greutățile coapselor și ale elementelor inferioare și se echilibrează dispozitivul 3-D H.

4.9.   Se înclină suportul pentru spate spre înainte până la prima oprire și se îndepărtează dispozitivul 3-D H de spătar cu ajutorul barei T. Se repoziționează dispozitivul 3-D H pe scaun cu ajutorul uneia dintre următoarele metode:

| 4.9.1. | dacă dispozitivul 3-D H tinde să alunece înapoi, se folosește următoarea procedură: se permite ca dispozitivul 3-D H să alunece spre spate până când nu mai este necesară nicio sarcină orizontală spre înainte pe bara T pentru a împiedica mișcarea, adică până când suportul pentru șezut al dispozitivului atinge spătarul. Dacă este nevoie, se repoziționează partea inferioară a piciorului; |
| --- | --- |

4.9.1.

dacă dispozitivul 3-D H tinde să alunece înapoi, se folosește următoarea procedură: se permite ca dispozitivul 3-D H să alunece spre spate până când nu mai este necesară nicio sarcină orizontală spre înainte pe bara T pentru a împiedica mișcarea, adică până când suportul pentru șezut al dispozitivului atinge spătarul. Dacă este nevoie, se repoziționează partea inferioară a piciorului;

| 4.9.2. | dacă dispozitivul 3-D H nu are tendința de a aluneca spre spate, se utilizează următoarea procedură: se împinge dispozitivul 3-D H spre înapoi aplicând pe bara T o sarcină orizontală spre înapoi până când suportul pentru șezut intră în contact cu spătarul (a se vedea figura 2 din apendicele 1 la prezenta anexă). |
| --- | --- |

4.9.2.

dacă dispozitivul 3-D H nu are tendința de a aluneca spre spate, se utilizează următoarea procedură: se împinge dispozitivul 3-D H spre înapoi aplicând pe bara T o sarcină orizontală spre înapoi până când suportul pentru șezut intră în contact cu spătarul (a se vedea figura 2 din apendicele 1 la prezenta anexă).

4.10.   Se aplică o forță de 100 ± 10 N asupra ansamblului care cuprinde șezutul și spatele dispozitivului 3-D H la intersecția cvadrantului unghiului șoldului cu locașul barei T. Direcția de aplicare a sarcinii trebuie menținută de-a lungul dreptei care trece prin intersecția menționată anterior și un punct situat chiar deasupra locașului barei coapsei (a se vedea figura 2 din apendicele 1 la prezenta anexă). Ulterior se readuce cu atenție suportul pentru spate la spătar. Pe întreaga durată a acestei proceduri trebuie să se lucreze cu atenție pentru a împiedica alunecarea înainte a dispozitivului 3-D H.

4.11.   Se aplică greutățile feselor dreaptă și stângă și apoi, în mod alternativ, cele opt greutăți ale trunchiului. Se menține echilibrul dispozitivului 3-D H.

4.12.   Se înclină spre înainte suportul pentru spate pentru a elimina presiunea asupra spătarului. Dispozitivul 3-D H se balansează dintr-o parte în alta pe un arc de 10o (5o de fiecare parte a planului median vertical) în trei cicluri complete pentru a elibera orice frecare acumulată între dispozitivul 3-D H și scaun.

În timpul balansării, bara T a dispozitivului 3-D H poate tinde să se deplaseze față de alinierea orizontală și verticală specificată. Prin urmare, bara T trebuie reținută prin aplicarea unei sarcini laterale corespunzătoare în timpul mișcărilor de balansare. Reținerea barei T și balansarea dispozitivului 3-D H trebuie făcute cu atenție pentru a evita aplicarea unor forțe exterioare necorespunzătoare pe direcție verticală sau înainte și înapoi.

Labele picioarelor dispozitivului 3-D H nu trebuie ținute în timpul acestei etape. Dacă ele își schimbă poziția, se lasă pentru moment în acea poziție.

Se readuce cu atenție suportul pentru spate la spătar și se verifică faptul că cele două nivele indică poziția zero. Dacă în timpul operației de balansare a dispozitivului 3-D H labele picioarelor și-au schimbat poziția, acestea trebuie repoziționate după cum urmează:

Ca o posibilitate alternativă, se ridică de la podea, cât mai puțin posibil, fiecare labă a picioarelor, până când acestea nu se mai mișcă. În timpul acestei operațiuni, labele picioarelor se pot roti în mod liber și nu se aplică nicio sarcină pe direcția laterală sau înainte. Atunci când fiecare labă a piciorului se reașază în poziție, călcâiul trebuie să fie în contact cu structura desemnată în acest scop.

Se verifică nivela laterală cu bulă de aer pentru poziția zero; dacă este necesar, se aplică o sarcină laterală pe partea superioară a suportului pentru spate, suficientă pentru a aduce suportul pentru șezut al dispozitivului 3-D H la orizontală pe scaun.

4.13.   Atunci când se ține bara T pentru a împiedica alunecarea în față a manechinului 3-D H pe perna scaunului, se procedează după cum urmează:

| (a) | se readuce suportul pentru spate la spătar; |
| --- | --- |

(a)

se readuce suportul pentru spate la spătar;

| (b) | alternativ, se aplică și se eliberează o forță orizontală orientată înapoi, care nu depășește 25 N, asupra barei unghiului spatelui la o înălțime corespunzătoare aproximativ centrului greutăților trunchiului până când cvadrantul unghiului șoldului indică obținerea unei poziții stabile după încetarea exercitării presiunii. Se procedează cu grijă pentru a asigura evitarea aplicării unor sarcini exterioare orientate în jos sau lateral asupra dispozitivului 3-D H. Dacă este necesară o nouă echilibrare a dispozitivului 3-D H, se rotește suportul pentru spate spre înainte, se reechilibrează și se repetă procedura de la punctul 4.12. |
| --- | --- |

(b)

alternativ, se aplică și se eliberează o forță orizontală orientată înapoi, care nu depășește 25 N, asupra barei unghiului spatelui la o înălțime corespunzătoare aproximativ centrului greutăților trunchiului până când cvadrantul unghiului șoldului indică obținerea unei poziții stabile după încetarea exercitării presiunii. Se procedează cu grijă pentru a asigura evitarea aplicării unor sarcini exterioare orientate în jos sau lateral asupra dispozitivului 3-D H. Dacă este necesară o nouă echilibrare a dispozitivului 3-D H, se rotește suportul pentru spate spre înainte, se reechilibrează și se repetă procedura de la punctul 4.12.

4.14.   Se efectuează toate măsurătorile:

| 4.14.1. | Coordonatele punctului „H” se măsoară în raport cu sistemul tridimensional de referință. |
| --- | --- |

4.14.1.

Coordonatele punctului „H” se măsoară în raport cu sistemul tridimensional de referință.

| 4.14.2. | Unghiul real al trunchiului se citește pe cvadrantul unghiului spatelui de pe dispozitivul 3-D H cu sonda în poziția maximă spre înapoi. |
| --- | --- |

4.14.2.

Unghiul real al trunchiului se citește pe cvadrantul unghiului spatelui de pe dispozitivul 3-D H cu sonda în poziția maximă spre înapoi.

4.15.   Dacă se dorește o reinstalare a dispozitivului 3-DH, ansamblul scaunului rămâne neîncărcat timp de cel puțin 30 de minute înainte de reinstalare. Dispozitivul 3-D H nu se lasă încărcat pe ansamblul scaunului o perioadă mai mare decât timpul necesar efectuării încercării.

4.16.   Dacă scaunele de pe același rând pot fi considerate similare (banchetă, scaune identice etc.), pentru fiecare rând de scaune se determină doar un singur punct „H” și doar un singur unghi efectiv al trunchiului, dispozitivul 3-D H descris în apendicele 1 la prezenta anexă fiind poziționat într-un loc considerat reprezentativ pentru rândul în cauză.

Acest loc este:

| 4.16.1. | în cazul rândului din față, scaunul conducătorului auto; |
| --- | --- |

4.16.1.

în cazul rândului din față, scaunul conducătorului auto;

| 4.16.2. | în cazul rândului sau rândurilor din spate, un scaun de la margine. |
| --- | --- |

4.16.2.

în cazul rândului sau rândurilor din spate, un scaun de la margine.

---

(1)  În orice poziție de ședere, alta decât cele din locurile din față, în care punctul „H” nu poate fi determinat folosind manechinul tridimensional pentru determinarea punctului „H” sau alte proceduri, punctul „R” indicat de constructorul vehiculului poate fi luat drept referință de autoritățile competente, dacă acestea consideră necesar.

(2)  Unghi de înclinare, diferența de înălțime față de suportul scaunului, textura suprafeței etc.

Apendicele 1

Descrierea dispozitivului tridimensional pentru determinarea punctului „H” (dispozitiv 3-D H)
   (1)

1.   SUPORTURI PENTRU SPATE ȘI ȘEZUT

Suporturile pentru spate și șezut sunt construite din plastic armat și metal; ele imită trunchiul și coapsa umană și sunt articulate mecanic în punctul „H”. Pentru măsurarea unghiului real al trunchiului, pe sonda articulată în punctul „H” se montează un cvadrant. O bară ajustabilă a coapsei, atașată la suportul pentru șezut, stabilește linia mediană a coapsei și servește drept linie de referință pentru cvadrantul unghiului șoldului.

2.   ELEMENTELE CORPULUI ȘI ALE PICIOARELOR

Segmentele părților inferioare ale picioarelor sunt conectate la ansamblul suportului pentru șezut prin capetele barei T care intră în contact cu genunchii și care sunt extensii laterale ale barei ajustabile corespunzătoare coapselor. În segmentele părților inferioare ale picioarelor se încorporează cvadranți pentru măsurarea unghiurilor genunchilor. Ansamblurile pantofilor și labelor picioarelor sunt calibrate pentru măsurarea unghiului labelor picioarelor. Două nivele cu bulă de aer orientează dispozitivul în spațiu. Greutățile corpului sunt plasate în centrele de greutate corespunzătoare pentru a obține o apăsare a scaunului echivalentă cu cea produsă de un bărbat de 76 kg. Toate articulațiile dispozitivului 3-D H trebuie verificate pentru a se asigura mișcarea liberă fără nicio frecare semnificativă.

Figura 1

Denumirea elementelor dispozitivului 3-D H

Image

Figura 2

Dimensiunile elementelor dispozitivului 3-D H și distribuirea sarcinilor

Image

---

(1)  Dispozitivul corespunde cu cel descris în Standardul ISO 6549-1980. Pentru detalii legate de construcția manechinului 3 DH, a se vedea Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

Apendicele 2

SISTEMUL DE REFERINȚĂ TRIDIMENSIONAL

| 1. | Sistemul de referință tridimensional este definit de trei planuri ortogonale stabilite de producătorul vehiculului (a se vedea figura) (1). |
| --- | --- |

1.

Sistemul de referință tridimensional este definit de trei planuri ortogonale stabilite de producătorul vehiculului (a se vedea figura) (1).

| 2. | Asieta vehiculului se determină prin plasarea vehiculului pe o suprafață de susținere, astfel încât coordonatele punctelor de reper să corespundă valorilor indicate de constructor. |
| --- | --- |

2.

Asieta vehiculului se determină prin plasarea vehiculului pe o suprafață de susținere, astfel încât coordonatele punctelor de reper să corespundă valorilor indicate de constructor.

| 3. | Coordonatele punctelor „R” și „H” se stabilesc în raport cu punctele de reper definite de constructorul vehiculului. |
| --- | --- |

3.

Coordonatele punctelor „R” și „H” se stabilesc în raport cu punctele de reper definite de constructorul vehiculului.

Image

---

(1)  Sistemul de referință corespunde standardului ISO 4130:1978.

Apendicele 3

DATE DE REFERINȚĂ PRIVIND POZIȚIILE DE ȘEDERE

1.   CODIFICAREA DATELOR DE REFERINȚĂ

Datele de referință sunt enumerate consecutiv pentru fiecare poziție de ședere. Pozițiile de ședere sunt identificate printr-un cod format din două caractere. Primul caracter este o cifră arabă și desemnează rândul de scaune, numărând din față spre spatele vehiculului. Al doilea caracter este o majusculă care desemnează poziția într-un rând, privind în sensul deplasării înainte a vehiculului; se folosesc următoarele litere:

L= stânga,

C= centru,

R= dreapta.

2.   DESCRIEREA ASIETEI VEHICULULUI

2.1.   Coordonatele punctelor de reper

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.   LISTA DATELOR DE REFERINȚĂ

3.1.   Poziție de ședere: ...

3.1.1.   Coordonatele punctului „R”:

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.1.2.   Unghiul proiectat al trunchiului: ...

3.1.3.   Indicații pentru reglarea scaunului (1)

| | orizontal: ... |
| --- | --- |

orizontal: ...

| | vertical: ... |
| --- | --- |

vertical: ...

| | unghiular: ... |
| --- | --- |

unghiular: ...

| | unghiul trunchiului: ... |
| --- | --- |

unghiul trunchiului: ...

Notă: Lista datelor de referință pentru alte poziții de ședere la punctele 3.2, 3.3 etc.

---

(1)  A se tăia mențiunile inutile.

---

ANEXA 4

Metodă pentru determinarea relațiilor dimensionale între reperele primare ale vehiculului și sistemul de referință tridimensional

1.   RELAȚIA DINTRE SISTEMUL DE REFERINȚĂ ȘI REPERELE PRIMARE ALE VEHICULULUI

Pentru verificarea dimensiunilor caracteristice din interiorul și din exteriorul vehiculului prezentat pentru omologare, în conformitate cu prezentul regulament, este necesar, pentru a localiza pe vehiculul real, construit conform planurilor constructorului, punctele specifice care figurează pe aceste planuri, să se determine cu precizie relațiile dintre coordonatele stabilite în primele etape de studiu al vehiculului în cadrul sistemului tridimensional definit la punctul 2.3 și poziția reperelor primare definite la punctul 2.4.

2.   METODA DE DETERMINARE A RELAȚIEI DINTRE SISTEMUL DE REFERINȚĂ ȘI REPERE

Pentru a determina această relație, se stabilește un plan de referință la sol, care să cuprindă axe gradate ale X și Y. Figura 6 din apendicele la prezenta anexă prezintă metoda care trebuie utilizată în acest scop, planul de referință fiind o suprafață dură, plană, pe care se așază vehiculul și care are două scale de măsură fixate ferm pe suprafața sa; acestea sunt gradate în milimetri și trebuie să aibă o lungime minimă de 8 metri pentru axa X și de patru metri pentru axa Y. Ele trebuie orientate perpendicular una pe cealaltă, așa cum se indică în figura 6 din apendicele la prezenta anexă. Intersecția acestor scale reprezintă originea la sol.

3.   CONTROLUL PLANULUI DE REFERINȚĂ

Pentru a lua în considerare inegalitățile de nivel în planului de referință sau suprafața de încercare, este indispensabilă măsurarea abaterilor față de originea la sol de-a lungul celor două scale ale coordonatelor x și y, la distanțe de 250 mm, și înregistrarea rezultatelor măsurătorilor pentru a aduce rectificările necesare în cadrul controlului vehiculului.

4.   POZIȚIA REALĂ ÎN TIMPUL CONTROLULUI

Pentru a lua în considerare inegalitățile minore de înălțime a sistemului de suspensie etc., este necesară existența unui mijloc de a readuce reperele primare, înainte de a continua măsurătorile, în pozițiile ale căror coordonate au fost determinate în cursul încercărilor. De asemenea, vehiculul trebuie să se poată deplasa ușor în sens lateral și/sau longitudinal pentru a se plasa corect față de planurile de referință.

5.   REZULTATE

Dacă vehiculul este corect plasat față de sistemul de referință și în poziția prevăzută pentru încercări, poziția punctelor cerute pentru încercarea condițiilor de vizibilitate în față este ușor de determinat.

Pentru a determina aceste condiții, se pot utiliza teodolite, surse de lumină sau sisteme de umbre de obiecte proiectate sau orice alt dispozitiv echivalent.

Apendice

Figura 1

Determinarea punctelor V

Image

Figura 2

Puncte de observație pentru stâlpii A

Image

Figura 3

Unghiuri de limitare a câmpului vizual

Image

Figura 4

Evaluarea limitărilor în câmpul vizual direct de 180° spre înainte al conducătorului

Image

Figura 5

Diagrama dimensională care prezintă pozițiile relative ale punctelor E și ale punctelor P

Image

Figura 6

Nivelul de lucru

Image

---