# Az Európai Unió L 229/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.229.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 229 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. augusztus 31. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.229.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 229

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. augusztus 31.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 49. számú előírása – járművekben használt kompressziós gyújtású motorok gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátása, valamint járművekben használt, szikragyújtású földgáz- vagy PB-motorok gáznemű károsanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó egységes rendelkezések | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 49. számú előírása – járművekben használt kompressziós gyújtású motorok gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátása, valamint járművekben használt, szikragyújtású földgáz- vagy PB-motorok gáznemű károsanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó egységes rendelkezések

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 31.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 229/1

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 49. számú előírása – járművekben használt kompressziós gyújtású motorok gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátása, valamint járművekben használt, szikragyújtású földgáz- vagy PB-motorok gáznemű károsanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó egységes rendelkezések

A HL L 103., 2008.4.12-i. számában közzétett 49. előírás módosításai.

Tartalma:

A 05. módosítássorozat 1. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2010. március 17.

A 05. módosítássorozat 2. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2010. augusztus 19.

A 2. kiegészítés 1. helyesbítése – hatálybalépés dátuma: 2010. augusztus 19.

A tartalomjegyzék módosításai

A 4B. melléklet címe a következőképpen módosul:

„Vizsgálati eljárás kompressziós gyújtású motorokhoz és szikragyújtású földgáz- vagy PB-motorokhoz, figyelembe véve a nagy teljesítményű motorok világszinten harmonizált tanúsítását (WHDC, 4. számú globális műszaki előírás (gtr))”

A 9B. melléklet címe a következőképpen módosul:

„Fedélzeti diagnosztikai rendszerekre (OBD) vonatkozó műszaki előírások”

A szöveg a következő új 9C. melléklettel egészül ki:

| „9C. melléklet – | A fedélzeti diagnosztikai rendszerek használat közbeni teljesítményének értékelésére vonatkozó műszaki előírások i
  1. függelék – Ellenőrző rutinok csoportja” |
| --- | --- |

„9C. melléklet –

A fedélzeti diagnosztikai rendszerek használat közbeni teljesítményének értékelésére vonatkozó műszaki előírások i

1. függelék – Ellenőrző rutinok csoportja”

A szöveg a következő új 10. melléklettel egészül ki:

„10. melléklet – A cikluson kívüli kibocsátásokra (OCE) vonatkozó műszaki előírások”

A mellékletek módosításai

A jelenlegi 4B. melléklet helyébe új 4B. melléklet lép:

4B. MELLÉKLET

Vizsgálati eljárás kompressziós gyújtású motorokhoz és szikragyújtású földgáz-vagy pb-motorokhoz, figyelembe véve a nagy teljesítményű motorok világszinten harmonizált tanúsítását (WHDC, 4. számú globális műszaki előírás (gtr))

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

E melléklet egyelőre nem alkalmazandó az ezen előírás szerinti típusjóváhagyásra. A melléklet egy későbbi időponttól lesz alkalmazandó.

2.   Fenntartva. (1)

3.   MEGHATÁROZÁSOK, JELÖLÉSEK ÉS RÖVIDÍTÉSEK

3.1.   Fogalommeghatározások

Ezen előírás alkalmazásában:

3.1.1.   »folyamatos regeneráció«: a kipufogógáz-utókezelő rendszer regenerálása, amely vagy folyamatosan történik, vagy minden melegindítással történő WHTC-vizsgálat alatt legalább egyszer sor kerül rá. Az ilyen regenerálás nem igényel egyedi vizsgálati eljárást;

3.1.2.   »késés«: a mért összetevőnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mért végérték 10 %-ának megfelelő rendszerválasz megjelenése között eltelt idő (t10) úgy, hogy a mintavevő szonda a vonatkoztatási pont. A gáznemű összetevők esetében ez az az idő, amíg a mért összetevő a mintavevő szondától eljut a detektorig;

3.1.3.   »NOx-mentesítő rendszer«: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy csökkentse a nitrogén-oxidok (NOx) kibocsátását (például passzív és aktív katalizátorok a nagy levegőfelesleggel működő motorokból származó NOx csökkentésére, NOx-adszorberek és szelektív redukciós katalizátorok);

3.1.4.   »dízelmotor«: kompressziós gyújtás elvén működő motor;

3.1.5.   »eltolódás«: a mérőműszer nullázó és mérőtartomány-kalibráló gázra adott válaszai közötti eltérés kibocsátásvizsgálat előtt és után;

3.1.6.   »motorcsalád«: olyan motorok a gyártó által az e melléklet 5.2. szakasza szerint kialakított csoportja, amelyek tervezésük folytán hasonló károsanyag-kibocsátási jellemzőkkel rendelkeznek; a motorcsalád minden tagjának meg kell felelnie a vonatkozó kibocsátási határértékeknek;

3.1.7.   »motorrendszer«: a motor, a kibocsátáscsökkentő rendszer, valamint az elektronikus motorvezérlő egysége(k) és az erőátviteli rendszer vagy a jármű más vezérlőegységei közötti kommunikációs interfész (hardver és üzenetek);

3.1.8.   »motortípus«: olyan motorok kategóriája, amelyek a lényeges motorjellemzők tekintetében nem különböznek egymástól;

3.1.9.   »kipufogógáz-utókezelő rendszer«: katalizátor (oxidációs vagy 3 utas), részecskeszűrő, NOx-mentesítő rendszer, kombinált NOx-mentesítő/részecskeszűrő rendszer vagy a motor után beépített más kibocsátáscsökkentő eszköz. A kipufogógáz-visszavezetés, amely a motor szerves részének számít, nem tartozik e meghatározás alá;

3.1.10.   »teljes áramú hígítási módszer«: a teljes kipufogógáz-áram összekeverése hígítólevegővel, még azelőtt, hogy a hígított kipufogógáz áramából megtörténik az elemzéshez szükséges mintavétel;

3.1.11.   »gáznemű káros anyag«: szén-monoxid, szénhidrogének, illetve metántól különböző szénhidrogének (dízelnél CH1,85, PB-gáznál CH2,525, földgáznál CH2,93, etanollal működő dízelmotoroknál pedig CH3O0,5 sztöchiometrikus összetételt feltételezve), metán (földgáznál CH4 sztöchiometrikus összetételt feltételezve) és nitrogén-oxidok (nitrogén-dioxid- (NO2-) egyenértékben kifejezve).

3.1.12.   »nagy fordulatszám (n
  hi)«: az a legnagyobb fordulatszám, amelynél a motor a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 70 %-át adja le;

3.1.13.   »kis fordulatszám (n
  lo)«: az a legkisebb fordulatszám, amelynél a motor a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 55 %-át adja le;

3.1.14.   »legnagyobb teljesítmény (Pmax)«: a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény kW-ban;

3.1.15.   »a legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám«: a gyártó által megadott, a motorról levehető legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám;

3.1.16.   »normált nyomaték« az adott fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomatékra normált motornyomaték százalékban;

3.1.17.   »kezelői parancs«: a motor kezelője által a motor teljesítményének szabályozása érdekében alkalmazott bevitel. A kezelő lehet személy (kézi bevitel) vagy fordulatszám-szabályozó (automatikus bevitel), aki, illetve amely mechanikusan vagy elektronikusan jelzi a motorteljesítményt igénylő beviteleket. A bevitel történhet gyorsító pedállal vagy jellel, gázszabályozó karral vagy jellel, tüzelőanyag-szabályozó karral vagy jellel, sebességszabályozó karral vagy jellel, vagy a fordulatszám-szabályozó beállítási pontjával vagy jelével.

3.1.18.   »alapmotor«: egy motorcsaládból kiválasztott olyan motor, amelynek károsanyag-kibocsátási tulajdonságai az egész motorcsaládra jellemzők;

3.1.19.   »részecske-utókezelő«: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy mechanikai, aerodinamikai, diffúziós vagy inerciális leválasztással csökkentse a szilárd részecskék kibocsátását;

3.1.20.   »részáramú hígítási módszer«: a teljes kipufogógáz-áramból egy rész leválasztása majd összekeverése megfelelő mennyiségű hígítólevegővel a részecske-mintavevő szűrő előtt;

3.1.21.   »szilárd részecskék (PM)«: bármely olyan anyag, amely a kipufogógáz tiszta és szűrt hígítólevegővel való, 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) hőmérséklet közötti értékre történő hígítása után az adott szűrőközegen összegyűlik; elsősorban szén, lecsapódott szénhidrogén és szulfátok, a hozzájuk kötődő vízzel együtt;

3.1.22.   »időszakos regeneráció«: a kipufogógáz-utókezelő rendszer olyan regenerálása, amely rendszeresen, a motor szokásos működése során jellemzően legalább 100 üzemóránként megtörténik. A regenerálás alatt esetleg előfordulhat az előírt kibocsátási határértékek túllépése;

3.1.23.   »állandósult üzemállapotú vizsgálati ciklus átmenetekkel«: olyan vizsgálati ciklus, amelyben a motor egy sor állandósult üzemállapotban működik, és az egyes üzemállapotok fordulatszámára és nyomatékára meghatározott kritériumok vonatkoznak, továbbá meg vannak határozva az üzemmódok közötti átmenetek is (WHSC);

3.1.24.   »névleges fordulatszám«: a gyártó által a kereskedelmi és szervizelési dokumentációjában megadott érték: a teljes terheléshez tartozó, a fordulatszám-szabályozó által megengedett legnagyobb fordulatszám, vagy ha nincs fordulatszám-szabályozó, akkor az a fordulatszám, amelyen a motor a legnagyobb teljesítményt adja le;

3.1.25.   »válaszidő«: a mért összetevőnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mérőrendszer válaszában a mért végérték 90 %-ának megjelenése között eltelt idő (t90) úgy, hogy a vonatkoztatási pont a mintavevő szonda, ha a mért összetevő megváltozása legalább a teljes skála 60 %-át teszi ki és kevesebb mint 0,1 másodperc alatt megy végbe. A rendszer válaszideje a rendszer késéséből és a rendszer felfutási idejéből áll;

3.1.26.   »felfutási idő«: a mérőrendszer válaszában a mért végérték 10 %-ának és 90 %-ának megjelenése között eltelt idő (t
  90 – t
  10).

3.1.27.   »mérőtartomány-kalibráló válasz«: a kalibrálógázra 30 másodperces időtartam adott átlagos válasz;

3.1.28.   »fajlagos kibocsátás«: a g/kWh mértékegységben kifejezett kibocsátás;

3.1.29.   »vizsgálati ciklus«: meghatározott fordulatszámmal és nyomatékkal jellemzett vizsgálati pontok sorozata, amelyekben a motor állandósult üzemállapotában (WHSC) vagy tranziens üzemállapotában (WHTC) vizsgálatokat végeznek;

3.1.30.   »jelátalakítási idő«: a mért összetevőnek a vonatkoztatási pontnál történő megváltozása és a mért végérték 50 %-ának megfelelő rendszerválasz között eltelt idő (t
  50) úgy, hogy a mérőszonda a vonatkoztatási pont. A jelátalakítási idő a különböző mérőkészülékek jeleinek összehangolására használható;

3.1.31.   »tranziens vizsgálati ciklus«: olyan vizsgálati ciklus, amely viszonylag gyorsan változó, normált fordulatszámú és nyomatékú üzemállapotok sorozatából áll (WHTC);

3.1.32.   »hasznos élettartam«: az a kilométer-teljesítmény, illetve idő, amely alatt biztosítani kell a gáznemű és szilárd kibocsátásokra vonatkozó határértékeknek való megfelelést;

3.1.33.   »nulla válaszjel«: a nullázógázra egy 30 másodperces időintervallumban adott közepes válaszjel;

Image

3.2.   Általános jelölések

| Jel | Mértékegység | Kifejezés |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | — | a regressziós egyenes meredeksége |
| a
  0 | — | a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja |
| A/F
  st | — | sztöchiometrikus levegő/tüzelőanyag arány |
| c | ppm/térfogatszázalék | koncentráció |
| c
  d | ppm/térfogatszázalék | szárazon mért koncentráció |
| c
  w | ppm/térfogatszázalék | nedvesen mért koncentráció |
| cb | ppm/térfogatszázalék | háttér-koncentráció |
| C
  d | — | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője |
| c
  gas | ppm/térfogatszázalék | gáznemű összetevők koncentrációja |
| d | m | átmérő |
| d
  V | m | Venturi-torok átmérője |
| D
  0 | m3/s | térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási állandója |
| D | — | hígítási tényező |
| Δt | s | időintervallum |
| e
  gas | g/kWh | a gáznemű összetevők fajlagos kibocsátása |
| e
  PM | g/kWh | részecskék fajlagos kibocsátása |
| e
  r | g/kWh | fajlagos kibocsátás regenerálás alatt |
| e
  w | g/kWh | súlyozott fajlagos kibocsátás |
| E
  CO2 | százalék | CO2 kioltó hatása NOx-elemző készüléknél |
| E
  E | százalék | etánhatásfok |
| E
  H2O | százalék | víz kioltó hatása NOx-elemző készüléknél |
| E
  M | százalék | metánhatásfok |
| E
  NOx | százalék | az NOx-konverter hatásfoka |
| f | Hz | adatlekérdezési gyakoriság |
| f
  a | — | laboratóriumi környezeti tényező |
| F
  s | — | sztöchiometrikus együttható |
| H
  a | g/kg | a beszívott levegő abszolút páratartalma |
| H
  d | g/kg | hígítólevegő abszolút páratartalma |
| i | — | pillanatnyi mérést jelölő alsó index (például 1/s) |
| k
  c | — | szénspecifikus tényező |
| k
  f,d | m3/kg tüzelőanyag | száraz kipufogógáz égési többletmennyisége |
| k
  f,w | m3/kg tüzelőanyag | nedves kipufogógáz égési többletmennyisége |
| k
  h,D | — | páratartalom-korrekciós tényező NOx-re kompressziós gyújtású motor esetében |
| k
  h,G | — | páratartalom-korrekciós tényező NOx-re szikragyújtású motor esetében |
| k
  ru | — | felfelé módosító regenerálási korrekciós tényező |
| k
  r,d | — | lefelé módosító regenerálási korrekciós tényező |
| k
  w,a | — | száraz-nedves korrekciós tényező a beszívott levegőre |
| k
  w,d | — | száraz-nedves korrekciós tényező a hígítólevegőre |
| k
  w,e | — | száraz-nedves korrekciós tényező a hígított kipufogógázra |
| k
  w,r | — | száraz-nedves korrekciós tényező a hígítatlan kipufogógázra |
| K
  V | — | CVF kalibrációs függvény |
| λ | — | levegőfelesleg aránya |
| m
  b | mg | a hígítólevegő összegyűjtött részecskemintájának tömege |
| m
  d | kg | a részecskeminta-vevő szűrőkön áthaladt hígítólevegő-minta tömege |
| m
  ed | kg | az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| m
  edf | kg | az egyenértékű hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| m
  ew | kg | az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban |
| m
  gas | g | a gáznemű kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban |
| m
  f | mg | a részecskeminta-vevő szűrő tömege |
| m
  p | mg | összegyűjtött részecske-minta tömege |
| m
  PM | g | a szilárd kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban |
| m
  se | kg | a kipufogógáz-minta tömege a vizsgálati ciklusban |
| m
  sed | kg | a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege |
| m
  sep | kg | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege |
| m
  ssd | kg | másodlagos hígítólevegő tömege |
| M | Nm | nyomaték |
| M
  a | g/mól | a beszívott levegő móltömege |
| M
  d | g/mól | a hígítólevegő móltömege |
| M
  e | g/mól | a kipufogógáz móltömege |
| M
  f | Nm | a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték |
| M
  gas | g/mól | a gáznemű összetevők móltömege |
| M
  r | Nm | a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték |
| n | — | a mérések száma |
| nr | — | a regenerálással történő mérések száma |
| n | min–1 | a motor fordulatszáma |
| n
  hi | min–1 | nagy motor-fordulatszám |
| n
  lo | min–1 | kis motor-fordulatszám |
| n
  pref | min–1 | preferált fordulatszám |
| n
  p | r/s | a térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma |
| p
  a | kPa | a motor által beszívott levegő telített gőznyomása |
| p
  b | kPa | teljes légnyomás |
| p
  d | kPa | a hígítólevegő telítési gőznyomása |
| P
  f | kW | a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény |
| p
  p | kPa | abszolút nyomás |
| p
  r | kW | vízgőznyomás hűtőfürdő után |
| p
  s | kPa | száraz légköri nyomás |
| P | kW | teljesítmény |
| P
  r | kW | a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény |
| q

  mad | kg/s | beszívott levegő tömegárama száraz alapon |
| q

  maw | kg/s | beszívott levegő tömegárama nedves alapon |
| q

  mCe | kg/s | a szén tömegárama a hígítatlan kipufogógázban |
| q

  mCf | kg/s | a motorba belépő szén tömegárama |
| q

  mCp | kg/s | a szén tömegárama a részáramú hígítórendszerben |
| q

  mdew | kg/s | hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon |
| q

  mdw | kg/s | hígítólevegő tömegárama nedves alapon |
| q

  medf | kg/s | egyenértékű hígított kipufogógáz-tömegáram nedves alapon |
| q

  mew | kg/s | kipufogógáz-tömegáram nedves alapon |
| q

  mex | kg/s | a hígítóalagútból kilépő minta tömegárama |
| q

  mf | kg/s | tüzelőanyag tömegárama |
| q

  mp | kg/s | a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama |
| q

  vCVS | m3/s | állandó térfogatú mintavétel térfogatárama |
| qvs | dm3/min | a kipufogógáz-elemző rendszer áramlási sebessége |
| qvt | cm3/min | indikátorgáz árama |
| r2 | — | determinációs együttható |
| r
  d | — | hígítási arány |
| r
  D | — | hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átmérőaránya |
| r
  h | — | a lángionizációs detektor válaszadási tényezője szénhidrogénre |
| r
  m | — | a lángionizációs detektor válaszadási tényezője metanolra |
| r
  p | — | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső nyomásaránya |
| r
  s | — | átlagos mintaarány |
| ρ | kg/m3 | sűrűség |
| ρe | kg/m3 | a kipufogógáz sűrűsége |
| σ | — | szórás |
| s | | szórás |
| T | K | abszolút hőmérséklet |
| T
  a | K | beszívott levegő abszolút hőmérséklete |
| t | s | idő |
| t
  10 | s | az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 10 %-ának megjelenése között eltelt idő |
| t
  50 | s | az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 50 %-ának megjelenése között eltelt idő |
| t
  90 | s | az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 90 %-ának megjelenése között eltelt idő |
| u | — | a gáznemű összetevők sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége (vagy móltömege) közötti arány, osztva 1 000-rel |
| V
  0 | m3/ford. | a térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat |
| V
  s | dm3 | a kipufogógáz-elemző rendszer teljes térfogata |
| W
  act | kWh | a vizsgálati ciklus alatti tényleges ciklusmunka |
| W
  ref | kWh | a vizsgálati ciklus alatti vonatkoztatási ciklusmunka |
| X
  0 | m3/ford. | a térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási függvénye |

Jel

Mértékegység

Kifejezés

a
  1

—

a regressziós egyenes meredeksége

a
  0

—

a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja

A/F
  st

—

sztöchiometrikus levegő/tüzelőanyag arány

c

ppm/térfogatszázalék

koncentráció

c
  d

ppm/térfogatszázalék

szárazon mért koncentráció

c
  w

ppm/térfogatszázalék

nedvesen mért koncentráció

cb

ppm/térfogatszázalék

háttér-koncentráció

C
  d

—

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átfolyási tényezője

c
  gas

ppm/térfogatszázalék

gáznemű összetevők koncentrációja

d

m

átmérő

d
  V

m

Venturi-torok átmérője

D
  0

m3/s

térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási állandója

D

—

hígítási tényező

Δt

s

időintervallum

e
  gas

g/kWh

a gáznemű összetevők fajlagos kibocsátása

e
  PM

g/kWh

részecskék fajlagos kibocsátása

e
  r

g/kWh

fajlagos kibocsátás regenerálás alatt

e
  w

g/kWh

súlyozott fajlagos kibocsátás

E
  CO2

százalék

CO2 kioltó hatása NOx-elemző készüléknél

E
  E

százalék

etánhatásfok

E
  H2O

százalék

víz kioltó hatása NOx-elemző készüléknél

E
  M

százalék

metánhatásfok

E
  NOx

százalék

az NOx-konverter hatásfoka

f

Hz

adatlekérdezési gyakoriság

f
  a

—

laboratóriumi környezeti tényező

F
  s

—

sztöchiometrikus együttható

H
  a

g/kg

a beszívott levegő abszolút páratartalma

H
  d

g/kg

hígítólevegő abszolút páratartalma

i

—

pillanatnyi mérést jelölő alsó index (például 1/s)

k
  c

—

szénspecifikus tényező

k
  f,d

m3/kg tüzelőanyag

száraz kipufogógáz égési többletmennyisége

k
  f,w

m3/kg tüzelőanyag

nedves kipufogógáz égési többletmennyisége

k
  h,D

—

páratartalom-korrekciós tényező NOx-re kompressziós gyújtású motor esetében

k
  h,G

—

páratartalom-korrekciós tényező NOx-re szikragyújtású motor esetében

k
  ru

—

felfelé módosító regenerálási korrekciós tényező

k
  r,d

—

lefelé módosító regenerálási korrekciós tényező

k
  w,a

—

száraz-nedves korrekciós tényező a beszívott levegőre

k
  w,d

—

száraz-nedves korrekciós tényező a hígítólevegőre

k
  w,e

—

száraz-nedves korrekciós tényező a hígított kipufogógázra

k
  w,r

—

száraz-nedves korrekciós tényező a hígítatlan kipufogógázra

K
  V

—

CVF kalibrációs függvény

λ

—

levegőfelesleg aránya

m
  b

mg

a hígítólevegő összegyűjtött részecskemintájának tömege

m
  d

kg

a részecskeminta-vevő szűrőkön áthaladt hígítólevegő-minta tömege

m
  ed

kg

az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

m
  edf

kg

az egyenértékű hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

m
  ew

kg

az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban

m
  gas

g

a gáznemű kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban

m
  f

mg

a részecskeminta-vevő szűrő tömege

m
  p

mg

összegyűjtött részecske-minta tömege

m
  PM

g

a szilárd kibocsátások tömege a vizsgálati ciklusban

m
  se

kg

a kipufogógáz-minta tömege a vizsgálati ciklusban

m
  sed

kg

a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege

m
  sep

kg

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege

m
  ssd

kg

másodlagos hígítólevegő tömege

M

Nm

nyomaték

M
  a

g/mól

a beszívott levegő móltömege

M
  d

g/mól

a hígítólevegő móltömege

M
  e

g/mól

a kipufogógáz móltömege

M
  f

Nm

a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték

M
  gas

g/mól

a gáznemű összetevők móltömege

M
  r

Nm

a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték

n

—

a mérések száma

nr

—

a regenerálással történő mérések száma

n

min–1

a motor fordulatszáma

n
  hi

min–1

nagy motor-fordulatszám

n
  lo

min–1

kis motor-fordulatszám

n
  pref

min–1

preferált fordulatszám

n
  p

r/s

a térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma

p
  a

kPa

a motor által beszívott levegő telített gőznyomása

p
  b

kPa

teljes légnyomás

p
  d

kPa

a hígítólevegő telítési gőznyomása

P
  f

kW

a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény

p
  p

kPa

abszolút nyomás

p
  r

kW

vízgőznyomás hűtőfürdő után

p
  s

kPa

száraz légköri nyomás

P

kW

teljesítmény

P
  r

kW

a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény

q

  mad

kg/s

beszívott levegő tömegárama száraz alapon

q

  maw

kg/s

beszívott levegő tömegárama nedves alapon

q

  mCe

kg/s

a szén tömegárama a hígítatlan kipufogógázban

q

  mCf

kg/s

a motorba belépő szén tömegárama

q

  mCp

kg/s

a szén tömegárama a részáramú hígítórendszerben

q

  mdew

kg/s

hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon

q

  mdw

kg/s

hígítólevegő tömegárama nedves alapon

q

  medf

kg/s

egyenértékű hígított kipufogógáz-tömegáram nedves alapon

q

  mew

kg/s

kipufogógáz-tömegáram nedves alapon

q

  mex

kg/s

a hígítóalagútból kilépő minta tömegárama

q

  mf

kg/s

tüzelőanyag tömegárama

q

  mp

kg/s

a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama

q

  vCVS

m3/s

állandó térfogatú mintavétel térfogatárama

qvs

dm3/min

a kipufogógáz-elemző rendszer áramlási sebessége

qvt

cm3/min

indikátorgáz árama

r2

—

determinációs együttható

r
  d

—

hígítási arány

r
  D

—

hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső átmérőaránya

r
  h

—

a lángionizációs detektor válaszadási tényezője szénhidrogénre

r
  m

—

a lángionizációs detektor válaszadási tényezője metanolra

r
  p

—

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső nyomásaránya

r
  s

—

átlagos mintaarány

ρ

kg/m3

sűrűség

ρe

kg/m3

a kipufogógáz sűrűsége

σ

—

szórás

s

szórás

T

K

abszolút hőmérséklet

T
  a

K

beszívott levegő abszolút hőmérséklete

t

s

idő

t
  10

s

az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 10 %-ának megjelenése között eltelt idő

t
  50

s

az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 50 %-ának megjelenése között eltelt idő

t
  90

s

az ugrásszerű bemenet és a mért végérték 90 %-ának megjelenése között eltelt idő

u

—

a gáznemű összetevők sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége (vagy móltömege) közötti arány, osztva 1 000-rel

V
  0

m3/ford.

a térfogat-kiszorításos szivattyú által fordulatonként szállított gáztérfogat

V
  s

dm3

a kipufogógáz-elemző rendszer teljes térfogata

W
  act

kWh

a vizsgálati ciklus alatti tényleges ciklusmunka

W
  ref

kWh

a vizsgálati ciklus alatti vonatkoztatási ciklusmunka

X
  0

m3/ford.

a térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási függvénye

3.3.   A tüzelőanyag-összetételre vonatkozó jelölések és rövidítések

| w
  ALF | a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| --- | --- |
| w
  BET | a tüzelőanyag széntartalma, tömegszázalék |
| w
  GAM | a tüzelőanyag kéntartalma, tömegszázalék |
| w
  DEL | a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  EPS | a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| α | a hidrogén mólaránya (H/C) |
| γ | a kén mólaránya (S/C) |
| δ | a nitrogén mólaránya (N/C) |
| ε | az oxigén mólaránya (O/C) |

w
  ALF

a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

w
  BET

a tüzelőanyag széntartalma, tömegszázalék

w
  GAM

a tüzelőanyag kéntartalma, tömegszázalék

w
  DEL

a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

w
  EPS

a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

α

a hidrogén mólaránya (H/C)

γ

a kén mólaránya (S/C)

δ

a nitrogén mólaránya (N/C)

ε

az oxigén mólaránya (O/C)

CH
  α
  OεNδSγ összetételű tüzelőanyagra vonatkoztatva

3.4.   A kémiai összetevőkre vonatkozó jelölések és rövidítések

| C1 | szén 1 egyenértékű szénhidrogén |
| --- | --- |
| CH4 | metán |
| C2H6 | etán |
| C3H8 | propán |
| CO | szén-monoxid |
| CO2 | szén-dioxid |
| DOP | dioktil-ftalát |
| HC | szénhidrogének |
| H2O | víz |
| NMHC | metántól különböző szénhidrogének |
| NOx | nitrogén-oxidok |
| NO | nitrogén-monoxid |
| NO2 | nitrogén-dioxid |
| PM | szilárd részecskék |

C1

szén 1 egyenértékű szénhidrogén

CH4

metán

C2H6

etán

C3H8

propán

CO

szén-monoxid

CO2

szén-dioxid

DOP

dioktil-ftalát

HC

szénhidrogének

H2O

víz

NMHC

metántól különböző szénhidrogének

NOx

nitrogén-oxidok

NO

nitrogén-monoxid

NO2

nitrogén-dioxid

PM

szilárd részecskék

3.5.   Rövidítések

| CFV | kritikus áramlású Venturi-cső |
| --- | --- |
| CLD | kemilumineszcens detektor |
| CVS | állandó térfogatú mintavétel |
| deNOx | NOx-utókezelő rendszer |
| EGR | kipufogógáz-visszavezető rendszer |
| FID | lángionizációs detektor |
| GC | gázkromatográf |
| HCLD | fűtött kemilumineszcens detektor |
| HFID | fűtött lángionizációs detektor |
| LPG | propán-bután gáz |
| NDIR | nem diszperzív infravörös abszorpció elvén működő gázelemző készülék |
| NG | földgáz |
| NMC | metánkiválasztó |
| PDP | térfogat-kiszorításos szivattyú |
| Per cent FS | teljes skála százaléka |
| PFS | részáramú rendszer |
| SSV | hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső |
| VGT | állítható geometriájú turbina |

CFV

kritikus áramlású Venturi-cső

CLD

kemilumineszcens detektor

CVS

állandó térfogatú mintavétel

deNOx

NOx-utókezelő rendszer

EGR

kipufogógáz-visszavezető rendszer

FID

lángionizációs detektor

GC

gázkromatográf

HCLD

fűtött kemilumineszcens detektor

HFID

fűtött lángionizációs detektor

LPG

propán-bután gáz

NDIR

nem diszperzív infravörös abszorpció elvén működő gázelemző készülék

NG

földgáz

NMC

metánkiválasztó

PDP

térfogat-kiszorításos szivattyú

Per cent FS

teljes skála százaléka

PFS

részáramú rendszer

SSV

hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső

VGT

állítható geometriájú turbina

4.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

A motorrendszert úgy kell megtervezni, gyártani és összeszerelni, hogy a motor rendeltetésszerű használat esetén e melléklet előírásainak teljesítésére az ezen előírásban meghatározott hasznos élettartama végéig képes legyen, beleértve a járműbe beszerelt állapotot is.

5.   TELJESÍTMÉNYKÖVETELMÉNYEK

5.1.   Gáznemű és szilárd kibocsátások

A motor gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátását a WHTC és WHSC vizsgálati ciklusok alapján kell meghatározni a 7. szakaszban leírtaknak megfelelően. A mérőrendszereknek meg kell felelniük a 9.2. szakasz linearitási követelményeinek, valamint a 9.3. szakaszban (gáznemű kibocsátások mérése) és a 9.4. szakaszban (szilárd kibocsátások mérése), illetve a 3. függelékben megadott előírásoknak.

A típusjóváhagyó hatóság más rendszereket vagy elemző készülékeket is jóváhagyhat, ha úgy véli, hogy azok az 5.1.1. szakasz szerint egyenértékű eredményeket adnak.

5.1.1.   A mérőrendszerek egyenértékűsége

A rendszerek egyenértékűségének megállapítását a szóban forgó rendszer és e melléklet egyik rendszere közötti, 7 (vagy több) mintapárral végzett korrelációs vizsgálatra kell alapozni.

A »mért értékek« kifejezés az adott ciklusban mért súlyozott kibocsátásokat jelenti. A korrelációs vizsgálatokat ugyanabban a laboratóriumban, ugyanabban a mérőállásban, és ugyanazon a motoron kell elvégezni, lehetőleg egyidejűleg. A mintapárokkal fenti körülmények között (laboratóriumi mérőállás és motor) kapott átlagok egyenértékűségét a 4. függelék A.4.3. szakaszában leírt módon F vizsgálattal és t vizsgálattal kell meghatározni. A kiugró értékeket az ISO 5725 nemzetközi szabvány szerint kell meghatározni, és ki kell őket zárni a vizsgálatból. A korrelációs vizsgálathoz használt rendszereket jóvá kell hagyatni a típusjóváhagyó hatósággal.

5.2.   Motorcsalád

5.2.1.   Általános észrevételek

Egy motorcsaládot a tervezési paraméterek jellemeznek. Ezeknek közöseknek kell lenniük a motorcsalád minden motorjára. A motor gyártója határozhatja meg, hogy melyik motor tartozik a motorcsaládba, mindaddig, amíg a motorcsaládba tartozásnak az 5.2.3. szakaszban felsorolt kritériumai teljesülnek. A motorcsaládot a típusjóváhagyó hatóság hagyja jóvá. A gyártónak meg kell adnia a típusjóváhagyó hatóság számára a motorcsaládba tartozó motorok kibocsátásaira vonatkozó információkat.

5.2.2.   Különleges esetek

Egyes esetekben a paraméterek kölcsönhatásban lehetnek egymással. Ezeket a kölcsönhatásokat szintén figyelembe kell venni annak biztosítására, hogy egy motorcsaládba csak hasonló kibocsátási jellemzőkkel rendelkező motorok kerüljenek. Az ilyen eseteket a gyártó határozza meg, és tájékoztatja erről a típusjóváhagyó hatóságot. Ezeket azután figyelembe kell venni új motorcsalád kialakítási kritériumaként.

Az 5.2.3. szakaszban nem szereplő, és a kibocsátásra jelentős hatást gyakorló berendezéseket vagy funkciókat a gyártó határozza meg a helyes műszaki gyakorlat alapján, és erről tájékoztatja a típusjóváhagyó hatóságot. Ezeket azután figyelembe kell venni új motorcsalád kialakítási kritériumaként.

Az 5.2.3. szakaszban felsorolt paraméterek mellett a gyártó további kritériumokat is meghatározhat kisebb motorcsaládok kialakítása céljából. Ezek a paraméterek nem feltétlenül befolyásolják a kibocsátásokat.

5.2.3.   A motorcsaládot meghatározó paraméterek

5.2.3.1.   Munkaciklus

| a) | 2 ütemű |
| --- | --- |

a)

2 ütemű

| b) | 4 ütemű |
| --- | --- |

b)

4 ütemű

| c) | forgómotor |
| --- | --- |

c)

forgómotor

| d) | egyéb |
| --- | --- |

d)

egyéb

5.2.3.2.   A hengerek elrendezése

5.2.3.2.1.   A hengerek elhelyezkedése a motorblokkban

| a) | V |
| --- | --- |

a)

V

| b) | soros |
| --- | --- |

b)

soros

| c) | radiális |
| --- | --- |

c)

radiális

| d) | más (F, W stb.) |
| --- | --- |

d)

más (F, W stb.)

5.2.3.2.2.   A hengerek relatív elhelyezkedése

Az ugyanolyan motorblokkal rendelkező motorok akkor tartozhatnak egy családba, ha a furatközpontok távolságai megegyeznek.

5.2.3.3.   Fő hűtőközeg

| a) | levegő |
| --- | --- |

a)

levegő

| b) | víz |
| --- | --- |

b)

víz

| c) | olaj |
| --- | --- |

c)

olaj

5.2.3.4.   Az egyes hengerek lökettérfogata

5.2.3.4.1.   Motorok olyan hengerekkel, ahol egy henger lökettérfogata ≥ 0,75 dm3

Ahhoz, hogy az egyenként legalább 0,75 dm3-es lökettérfogatú hengerekkel rendelkező motorok egy motorcsaládba tartozzanak, az egyes hengerek lökettérfogatainak eltérései nem haladhatják meg a motorcsaládon belüli legnagyobb henger lökettérfogatának 15 %-át.

5.2.3.4.2.   Motorok olyan hengerekkel, ahol egy henger lökettérfogata < 0,75 dm3

Ahhoz, hogy az egyenként 0,75 dm3-nél kisebb lökettérfogatú hengerekkel rendelkező motorok egy motorcsaládba tartozzanak, az egyes hengerek lökettérfogatainak eltérései nem haladhatják meg a motorcsaládon belüli legnagyobb henger lökettérfogatának 30 %-át.

5.2.3.4.3.   Motorok olyan hengerekkel, ahol a hengerek lökettérfogatára más határértékek érvényesek

Az 5.2.3.4.1. és az 5.2.3.4.2. szakaszokban meghatározott határértékeket meghaladó egyedi lökettérfogatú hengerekkel rendelkező motorok a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával egy családba tartozóknak tekinthetők. A jóváhagyásnak olyan műszaki információkon (számítások, szimulációk, kísérleti eredmények stb.) kell alapulnia, amelyek igazolják, hogy e határértékek túllépése nincs jelentős hatással a kibocsátásokra.

5.2.3.5.   A levegőbeszívás módja

| a) | atmoszférikus szívás |
| --- | --- |

a)

atmoszférikus szívás

| b) | feltöltés |
| --- | --- |

b)

feltöltés

| c) | feltöltés, a feltöltő levegő hűtésével |
| --- | --- |

c)

feltöltés, a feltöltő levegő hűtésével

5.2.3.6.   A tüzelőanyag típusa

| a) | dízelolaj |
| --- | --- |

a)

dízelolaj

| b) | földgáz |
| --- | --- |

b)

földgáz

| c) | propán-bután gáz |
| --- | --- |

c)

propán-bután gáz

| d) | etanol |
| --- | --- |

d)

etanol

5.2.3.7.   Az égéstér típusa

| a) | nyitott |
| --- | --- |

a)

nyitott

| b) | osztott |
| --- | --- |

b)

osztott

| c) | egyéb típusok |
| --- | --- |

c)

egyéb típusok

5.2.3.8.   A gyújtás típusa

| a) | szikragyújtás |
| --- | --- |

a)

szikragyújtás

| b) | kompressziós gyújtás |
| --- | --- |

b)

kompressziós gyújtás

5.2.3.9.   Szelepek és nyílások

| a) | elrendezés |
| --- | --- |

a)

elrendezés

| b) | szelepek száma hengerenként |
| --- | --- |

b)

szelepek száma hengerenként

5.2.3.10.   A tüzelőanyag-adagolás típusa

| a) | Folyékony tüzelőanyag adagolása






  i. | szivattyú és (nagy nyomású) vezeték, valamint befecskendező |
| --- | --- | --- |

a)

Folyékony tüzelőanyag adagolása

i.

szivattyú és (nagy nyomású) vezeték, valamint befecskendező

| ii. | soros vagy disztribútoros adagoló |
| --- | --- |

ii.

soros vagy disztribútoros adagoló

| iii. | egyedi adagoló vagy egyedi befecskendező |
| --- | --- |

iii.

egyedi adagoló vagy egyedi befecskendező

| iv. | közös vezeték |
| --- | --- |

iv.

közös vezeték

| v. | porlasztó(k) |
| --- | --- |

v.

porlasztó(k)

| vi. | egyéb |
| --- | --- |

vi.

egyéb

| b) | Gáz-halmazállapotú tüzelőanyag adagolása






  i. | gáznemű |
| --- | --- | --- |

b)

Gáz-halmazállapotú tüzelőanyag adagolása

i.

gáznemű

| ii. | folyadék |
| --- | --- |

ii.

folyadék

| iii. | keverőegységekkel |
| --- | --- |

iii.

keverőegységekkel

| iv. | egyéb |
| --- | --- |

iv.

egyéb

| c) | Egyéb típusok |
| --- | --- |

c)

Egyéb típusok

5.2.3.11.   Egyéb rendszerek

| a) | kipufogógáz-visszavezetés |
| --- | --- |

a)

kipufogógáz-visszavezetés

| b) | vízbefecskendezés |
| --- | --- |

b)

vízbefecskendezés

| c) | levegőbefúvás |
| --- | --- |

c)

levegőbefúvás

| d) | egyéb |
| --- | --- |

d)

egyéb

5.2.3.12.   Elektronikus vezérlési stratégia

A motorcsaládot illetően meghatározó paraméter, hogy van-e a motorhoz elektronikus vezérlőegység.

Elektronikus vezérlésű motorok esetében a gyártónak be kell nyújtania azokat a műszaki információkat, amelyek ismertetik az egy családba tartozó ilyen motorok csoportosítását, vagyis azt, hogy minek alapján várható, hogy ezek a motorok azonos kibocsátási előírásokat teljesítenek.

Ezek az információk lehetnek számítások, szimulációk, műszaki becslések, a befecskendezési paraméterek leírása, kísérleti eredmények stb.

Vezérelt rendszerek például a következők:

| a) | időbeli ütemezés |
| --- | --- |

a)

időbeli ütemezés

| b) | befecskendezési nyomás |
| --- | --- |

b)

befecskendezési nyomás

| c) | többszörös befecskendezés |
| --- | --- |

c)

többszörös befecskendezés

| d) | feltöltő nyomás |
| --- | --- |

d)

feltöltő nyomás

| e) | állítható geometriájú turbina |
| --- | --- |

e)

állítható geometriájú turbina

| f) | kipufogógáz-visszavezetés |
| --- | --- |

f)

kipufogógáz-visszavezetés

5.2.3.13.   Kipufogógáz-utókezelő rendszerek

A következő rendszerek funkciója és kombinációi az egy motorcsaládba tartozás kritériumaiként tekintendők:

| a) | oxidációs katalizátor |
| --- | --- |

a)

oxidációs katalizátor

| b) | három gázkomponensre ható katalizátor |
| --- | --- |

b)

három gázkomponensre ható katalizátor

| c) | NOx-mentesítő rendszer az NOx szelektív csökkentésével (redukálószer hozzáadása) |
| --- | --- |

c)

NOx-mentesítő rendszer az NOx szelektív csökkentésével (redukálószer hozzáadása)

| d) | más NOx-mentesítő rendszerek |
| --- | --- |

d)

más NOx-mentesítő rendszerek

| e) | részecskecsapda passzív regenerálással |
| --- | --- |

e)

részecskecsapda passzív regenerálással

| f) | részecskecsapda aktív regenerálással |
| --- | --- |

f)

részecskecsapda aktív regenerálással

| g) | más részecskecsapdák |
| --- | --- |

g)

más részecskecsapdák

| h) | egyéb rendszerek |
| --- | --- |

h)

egyéb rendszerek

Ha egy motor utókezelő rendszer nélkül kapott tanúsítványt – függetlenül attól, hogy alapmotorként, vagy egy motorcsalád tagjaként –, akkor ez a motor, ha felszerelik oxidációs katalizátorral, tartozhat ugyanabba a motorcsaládba, amennyiben a használt tüzelőanyag jellemzői változatlanok maradnak.

Ha a motorhoz használandó tüzelőanyagnak különleges jellemzőkkel kell rendelkeznie (például a részecskecsapdák miatt a tüzelőanyaghoz speciális adalékot kell adni a regenerálás biztosítása céljából), akkor a gyártó által megadott műszaki információk alapján kell eldönteni, hogy a motor ugyanabba a motorcsaládba tartozhat-e. Ezeknek az információknak ki kell mutatniuk, hogy az utókezelővel felszerelt motor várható kibocsátása ugyanazoknak a határértékeknek felel meg, mint az utókezelő nélküli motoré.

Ha egy motor utókezelő rendszerrel kapott tanúsítványt – függetlenül attól, hogy alapmotorként, vagy egy motorcsalád tagjaként –, úgy, hogy az alapmotor fel volt szerelve ugyanolyan utókezelő rendszerrel, akkor ez a motor utókezelő rendszer nélkül nem kerülhet be ugyanabba a motorcsaládba.

5.2.4.   Az alapmotor kiválasztása

5.2.4.1.   Kompressziós gyújtású motorok

Ha a motorcsaládot a típusjóváhagyó hatóság már elfogadta, akkor a motorcsaládból az alapmotor kiválasztásának elsődleges kritériuma, hogy melyik motornál a legnagyobb a löketenkénti tüzelőanyag-szállítás a gyártó által megadott legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszámnál. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotor kiválasztásának másodlagos kritériuma a legnagyobb löketenkénti tüzelőanyag-szállítás a névleges fordulatszámnál.

5.2.4.2.   Szikragyújtású motorok

Ha a motorcsaládot a típusjóváhagyó hatóság már elfogadta, akkor a családból az alapmotor kiválasztásának elsődleges kritériuma, hogy melyik motornál a legnagyobb a lökettérfogat. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges kritériumnak, akkor az alapmotort másodlagos kritériumok alapján kell kiválasztani, az alábbi fontossági sorrendben:

| a) | a legnagyobb löketenkénti tüzelőanyag-szállítás a gyártó által megadott legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszámnál, |
| --- | --- |

a)

a legnagyobb löketenkénti tüzelőanyag-szállítás a gyártó által megadott legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszámnál,

| b) | legnagyobb előgyújtás, |
| --- | --- |

b)

legnagyobb előgyújtás,

| c) | legkisebb visszavezetett kipufogógáz-áram. |
| --- | --- |

c)

legkisebb visszavezetett kipufogógáz-áram.

5.2.4.3.   Megjegyzések az alapmotor kiválasztásához

A típusjóváhagyó hatóság dönthet úgy, hogy a motorcsalád legkedvezőtlenebb károsanyag-kibocsátását további motorok vizsgálata jellemezheti a legjobban. Ilyen esetben a motor gyártójának megfelelő információkat kell szolgáltatnia annak meghatározásához, hogy a motorcsaládon belül várhatóan melyik motornak a legnagyobb a kibocsátása.

Ha a motorcsaládba tartozó motorok olyan más tulajdonságokkal is rendelkeznek, amelyekről feltételezhető, hogy hatással vannak a károsanyag-kibocsátásra, ezeket a tulajdonságokat is meg kell határozni és figyelembe kell venni az alapmotor kiválasztásánál.

Ha a motorcsaládon belüli motorok nem azonos hasznos élettartamokon keresztül felelnek meg ugyanazon kibocsátási értékeknek, akkor ezt figyelembe kell venni az alapmotor kiválasztásakor.

6.   VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

6.1.   Laboratóriumi vizsgálati feltételek

Meg kell mérni a motor által beszívott levegő Kelvinben kifejezett T
  a abszolút hőmérsékletét és a kPa-ban kifejezett p
  s száraz légköri nyomást, és meg kell határozni az f
  a paramétert az alábbi előírások szerint: A különálló szívócsőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V motoroknál a különálló rendszerek átlaghőmérsékletét kell venni: Az f
  a paraméternek szerepelnie kell a vizsgálati jegyzőkönyvben. A vizsgálati eredmények jobb ismételhetősége és reprodukálhatósága érdekében ajánlott, hogy az f
  a paraméter értéke 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07 legyen.

| a) | Kompressziós gyújtású motorok:
  Feltöltés nélküli és mechanikus feltöltésű motorok:

   (1)
  Turbófeltöltésű motorok a beszívott levegő hűtésével vagy anélkül:

   (2) |
| --- | --- |

a)

Kompressziós gyújtású motorok:

Feltöltés nélküli és mechanikus feltöltésű motorok:

Formula (1)

Turbófeltöltésű motorok a beszívott levegő hűtésével vagy anélkül:

Formula (2)

| b) | Szikragyújtású motorok:

   (3) |
| --- | --- |

b)

Szikragyújtású motorok:

Formula (3)

6.2.   Motorok a feltöltő levegő hűtésével

A feltöltő levegő hőmérsékletét fel kell jegyezni, és a névleges fordulatszámnál és teljes terhelésnél ennek ± 5 K tűréssel meg kell egyeznie a gyártó által a feltöltő levegő hőmérsékletére megadott legnagyobb értékkel. A hűtőközeg hőmérsékletének legalább 293 K foknak (20 °C) kell lennie.

A vizsgálati laboratórium üzemi rendszerének vagy külső ventilátornak a használata esetén a hűtőközeg áramlási sebességét úgy kell beállítani, hogy a feltöltő levegő hőmérséklete ± 5 K tűréssel a gyártó által a névleges fordulatszámon és teljes terhelésen megadott legnagyobb feltöltőlevegő-hőmérsékletnek feleljen meg. A levegőhűtőben a hűtőközeg hőmérsékletének és áramlási sebességének a teljes vizsgálati ciklusban változatlannak kell maradnia a fenti beállítási pontnál, kivéve, ha ez a feltöltő levegő nem jellemző túlhűtését eredményezné. A feltöltő levegő hűtőjének térfogatát a helyes műszaki gyakorlat alapján kell meghatározni, és jellemzőnek kell lennie a sorozatgyártású motorok tényleges beépítési módjára. A laboratórium üzemi rendszerét úgy kell kialakítani, hogy minimális mennyiségű kondenzátum gyűljön össze. Az összegyűlt kondenzátumot le kell engedni, és a kibocsátásvizsgálat előtt minden lefolyót le kell zárni.

Amennyiben a motor gyártója nyomáscsökkenési határértéket ad meg a feltöltő levegős hűtőrendszerhez, gondoskodni kell arról, hogy a feltöltő levegős hűtőrendszerben a nyomáscsökkenés a gyártó által meghatározott motorfeltételek mellett a gyártó által megadott határértékek között legyen. A nyomáscsökkenést a gyártó által meghatározott helyeken kell mérni.

6.3.   Motorteljesítmény

A fajlagos kibocsátás mérésének alapja a motorteljesítmény és a ciklusmunka a 6.3.1–6.3.5. szakaszokban leírt meghatározások szerint.

6.3.1.   Általános motor-összeállítás

A motort a 7. függelékben felsorolt (segéd)berendezésekkel kell vizsgálni.

Ha a szükséges (segéd)berendezések nincsenek felszerelve, azok teljesítményét a 6.3.2–6.3.5. szakaszokban leírtak szerint kell figyelembe venni.

6.3.2.   A vizsgálathoz felszerelendő (segéd)berendezések

Ha a 7. függelék szerint szükséges (segéd)berendezések nem szerelhetők fel a próbapadra, az általuk felvett teljesítményt meg kell határozni, és ki kell vonni a mért motorteljesítményből (vonatkoztatási és tényleges) a WHTC-vizsgálat teljes fordulatszám-tartományában és a WHSC-vizsgálat vizsgálati fordulatszámain.

6.3.3.   A vizsgálathoz leszerelendő (segéd)berendezések

Ha a 7. függelék szerint nem szükséges (segéd)berendezések nem szerelhetők le, az általuk felvett teljesítményt meg lehet határozni és hozzá lehet adni a mért (vonatkoztatási és tényleges) motorteljesítményhez a WHTC-vizsgálat teljes fordulatszám-tartományában és a WHSC-vizsgálat vizsgálati fordulatszámain. Ha ez az érték nagyobb, mint a vizsgálati fordulatszámon mért maximális teljesítmény 3 százaléka, azt igazolni kell a típusjóváhagyó hatóság előtt.

6.3.4.   A segédberendezések teljesítményének meghatározása

A (segéd)berendezések által felvett teljesítményt csak akkor kell meghatározni,

| a) | ha a 7. függelék szerint szükséges (segéd)berendezések nincsenek felszerelve a motorra,
  és/vagy |
| --- | --- |

a)

ha a 7. függelék szerint szükséges (segéd)berendezések nincsenek felszerelve a motorra,

és/vagy

| b) | ha a 7. függelék szerint nem szükséges (segéd)berendezések fel vannak szerelve a motorra. |
| --- | --- |

b)

ha a 7. függelék szerint nem szükséges (segéd)berendezések fel vannak szerelve a motorra.

A (segéd)berendezések teljesítményértékeit és a (segéd)berendezések teljesítményének meghatározásához alkalmazott módszert a motor gyártójának a vizsgálati ciklusok teljes működési területére vonatkozóan meg kell adnia, és azokat a típusjóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia.

6.3.5.   A motor ciklusmunkája

A vonatkoztatási és tényleges ciklusmunkát (lásd a 7.4.8. és a 7.8.6. szakaszt) a motorteljesítmény alapján kell kiszámítani a 6.3.1. szakaszban leírtak szerint. Ebben az esetben a (4) egyenlet P
  f és P
  r értéke nulla, P pedig megegyezik a P
  m értékkel.

Ha a szükséges (segéd)berendezések fel vannak szerelve a 6.3.2. és/vagy a 6.3.3. szakasz szerint, az általuk felvett teljesítménnyel helyesbíteni kell minden pillanatnyi P
  m,i ciklusteljesítmény-értéket a következők szerint:

Formula (4)

ahol:

| P
  m,i | a mért motorteljesítmény, kW |
| --- | --- |
| P
  f,i | a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény, kW |
| P
  r,i | a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény, kW |

P
  m,i

a mért motorteljesítmény, kW

P
  f,i

a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény, kW

P
  r,i

a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett teljesítmény, kW

6.4.   A motor szívórendszere

Olyan szívórendszert vagy a vizsgálati laboratórium olyan rendszerét kell alkalmazni, amely a gyártó által a névleges fordulatszámra és teljes terhelésre, tiszta levegőszűrő mellett, megadott legnagyobb értékhez képest ± 300 Pa-on belül tartja a levegőbeszívást. A szűkítés statikus nyomáskülönbségét a gyártó által meghatározott helyeken kell mérni.

6.5.   A motor kipufogórendszere

Olyan kipufogórendszert vagy a vizsgálati laboratórium olyan rendszerét kell alkalmazni, amely a gyártó által a névleges fordulatszámra és teljes terhelésre megadott legnagyobb értékhez képest a 80–100 százalékos tartományban tartja a kipufogórendszer ellennyomását. Ha a maximális fojtás 5 kPa vagy annál kevesebb, a beállítási pont a maximumhoz képest nem lehet 1,0 kPa-nál kevesebb. A kipufogórendszernek meg kell felelnie a 9.3.10. és a 9.3.11. szakaszban a kipufogógázból történő mintavételre megadott követelményeknek.

6.6.   Kipufogógáz-utókezelő rendszerrel felszerelt motorok

Ha a motor fel van szerelve kipufogógáz-utókezelővel, akkor a kipufogócső átmérőjének az utókezelőt tartalmazó kibővülő csőszakasz előtt legalább négy csőátmérőnyi hosszon ugyanakkorának kell lennie, mint a gépjárműbe szerelt állapotban, vagy meg kell egyeznie a gyártó által megadott értékkel. A kipufogó-gyűjtőcső karimája vagy a turbófeltöltő nyomócsonkja és a kipufogógáz-utókezelő közötti távolságnak ugyanakkorának kell lennie, mint a gépjárműbe szerelt állapotban, vagy a gyártó által megadott határok közé kell esnie. A kipufogórendszer ellennyomásának vagy fojtásának szintén a fenti a kritériumoknak kell megfelelnie, és megengedett ezek szeleppel történő beállítása. Változó fojtású utókezelő berendezéseknél a maximális kipufogógáz-szűkítés meghatározása a gyártó által megadott utókezelési feltételek (érlelési/öregedési és regenerációs/töltési szint) mellett történik. Ha a maximális fojtás 5 kPa vagy annál kevesebb, a beállítási pont a maximumhoz képest nem lehet 1,0 kPa-nál kevesebb. Az utókezelő házát a mérés nélküli menetekhez és a motor jelleggörbéjének felvételéhez ki lehet szerelni és helyettesíteni lehet egy hasonló házzal, amelyben inaktív katalizátortartó van.

A vizsgálati ciklusban mért károsanyag-kibocsátásnak jellemzőnek kell lennie a tényleges használat közbeni károsanyag-kibocsátásra. Reagens használatát igénylő kipufogógáz-utókezelő rendszerrel felszerelt motor esetében a vizsgálathoz használt összes reagensnek meg kell felelnie a gyártó által megadott előírásoknak.

A folyamatos regenerálású utókezelő rendszerrel felszerelt motorok esetében nincs szükség egyedi vizsgálati eljárásra, a regenerációs folyamatot azonban igazolni kell a 6.6.1. szakasznak megfelelően.

A 6.6.2. szakaszban leírt időszakos regenerálású utókezelő rendszerrel felszerelt motorok esetében a mért kibocsátásokat helyesbíteni kell a regenerálások figyelembevétele céljából. Ilyen esetben az átlagos kibocsátás a regenerálás gyakoriságától is függ, mivel a vizsgálatok egy része a regenerálás közben történik.

6.6.1.   Folyamatos regenerálás

A kibocsátásokat olyan kipufogógáz-utókezelő rendszeren kell mérni, amely már stabilizálódott, hogy a kibocsátási viselkedés ismételhető legyen. A regenerálásnak a melegindítással történő WHTC-vizsgálat során legalább egyszer meg kell történnie, és a gyártónak meg kell adnia azokat a szokásos feltételeket, amelyek között a regenerálás megtörténik (kormosodás, hőmérséklet, kipufogórendszer ellennyomása stb.).

A regeneráció folyamatos jellegének bizonyítására legalább 3 melegindítással történő WHTC-vizsgálatot kell elvégezni. E bizonyítás érdekében a motort fel kell melegíteni a 7.4.1. szakaszban leírtak szerint, kondicionálni kell a 7.6.3. szakaszban leírtak szerint, és el kell végezni az első melegindítással történő WHTC-vizsgálatot. Az ezt követő melegindítással történő vizsgálatok a 7.6.3. szakaszban leírtak szerint végzett kondicionálás után indíthatók el. A vizsgálatok alatt fel kell jegyezni a kipufogási hőmérsékletet és nyomást (az utókezelő rendszer előtti és utáni hőmérséklet, a kipufogórendszer ellennyomása stb.).

Ha a vizsgálatok során bekövetkeznek a gyártó által megadott feltételek, és a három (vagy több) melegindítással történő WHTC-vizsgálat eredményei nem mutatnak ± 25 százaléknál vagy 0,005 g/kWh értéknél (amelyik nagyobb) nagyobb szóródást, az utókezelő rendszer folyamatos regenerálásúnak minősül, és a 7.6. szakaszban (WHTC) és a 7.7. szakaszban (WHSC) leírt általános vizsgálati rendelkezések alkalmazandók.

Ha a kipufogógáz-utókezelő rendszernek van olyan biztonsági üzemmódja, amely át tud kapcsolni időszakos regenerációra, akkor azt a 6.6.2. szakasznak megfelelően kell ellenőrizni. Ebben az egyedi esetben a vonatkozó károsanyag-kibocsátási határértékeket túl lehet lépni, és nem kerülnek be a súlyozásba.

6.6.2.   Időszakos regenerálás

Időszakos regenerálást használó kipufogógáz-utókezelés esetében a károsanyag-kibocsátást legalább három melegindítással történő WHTC-vizsgálattal kell mérni, egyszer a stabilizálódott utókezelő rendszer regenerálásával és kétszer anélkül, és az eredményeket az (5) egyenlet alapján súlyozni kell.

A regenerálásnak a melegindítással történő WHTC-vizsgálat során legalább egyszer meg kell történnie. A motor fel lehet szerelve a regenerálást letiltó vagy engedélyező kapcsolóval, feltéve, hogy ez a művelet nincs hatással az eredeti motorkalibrálásra.

A gyártónak meg kell adnia azokat a szokásos feltételeket, amelyek között a regenerálás megtörténik (kormosodás, hőmérséklet, kipufogórendszer ellennyomása stb.), valamint annak időtartamát. A gyártónak meg kell adnia a regenerálás gyakoriságát is, a regenerálással és regenerálás nélkül lefolytatott vizsgálatok egymáshoz képesti számának meghatározásával. A gyakoriság meghatározásának pontos eljárása használat közbeni adatokon alapul szakszerű műszaki megítélés alapján, és azt jóvá kell hagynia a jóváhagyó vagy tanúsító hatóságnak.

A gyártónak gondoskodnia kell egy terhelésnek már kitett utókezelő rendszerről, hogy a WHTC-vizsgálat alatt történjen regenerálás. E vizsgálat érdekében a motort fel kell melegíteni a 7.4.1. szakaszban leírtak szerint, kondicionálni kell a 7.6.3. szakaszban leírtak szerint, és el kell kezdeni az első melegindítással történő WHTC-vizsgálatot. Regenerálás nem történhet a motorfelmelegedési szakaszban.

A regenerálási szakaszok közötti átlagos fajlagos kibocsátásokat közelítőleg egyenlő távolságra lévő több, melegindítással történő WHTC-vizsgálat eredményének számtani középértékéből kell meghatározni (g/kWh). Legalább egy melegindítással történő WHTC-vizsgálatot el kell végezni a regenerációs vizsgálat előtt, ahhoz a lehető legközelebbi időpontban, egy melegindítással történő WHTC-vizsgálatot pedig közvetlenül utána. A másik lehetőség, hogy a gyártó adatokkal bizonyítja, hogy a kibocsátás állandó marad (±25 % vagy 0,005 g/kWh, amelyik nagyobb) a regenerálási szakaszok között. Ebben az esetben csak egyetlen melegindítással történő WHTC-vizsgálat kibocsátásait szabad felhasználni.

A regenerációs vizsgálat során a regeneráció észleléséhez szükséges minden adatot fel kell jegyezni (CO-kibocsátás vagy NOx-kibocsátás, az utókezelő rendszer előtti és utáni hőmérséklet, kipufogási ellennyomás stb.).

A regenerációs vizsgálat alatt előfordulhat az előírt kibocsátási határértékek túllépése.

A vizsgálati eljárás elvi felépítése a 2. ábrán látható.

Image

A melegindítással történő WHTC-vizsgálatok során mért kibocsátásokat a következőképpen kell súlyozni:

Formula (5)

ahol:

| n | a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok száma regeneráció nélkül |
| --- | --- |
| nr | a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok száma regenerációval (legalább egy vizsgálat) |
| | átlagos fajlagos kibocsátás regeneráció nélkül, g/kWh |
| | átlagos fajlagos kibocsátás regenerációval, g/kWh |

n

a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok száma regeneráció nélkül

nr

a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok száma regenerációval (legalább egy vizsgálat)

Formula

átlagos fajlagos kibocsátás regeneráció nélkül, g/kWh

Formula

átlagos fajlagos kibocsátás regenerációval, g/kWh

Az Formula érték meghatározására a következő rendelkezések vonatkoznak:

| a) | Ha a regenerálás több mint egy melegindítással történő WHTC-vizsgálaton keresztül tart, egymás utáni teljes melegindítással történő WHTC-vizsgálatokat kell végezni, és a kibocsátásokat továbbra is kondicionálás és a motor leállítása nélkül kell mérni a regenerálás befejezéséig, és ki kell számítani a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok átlagát. |
| --- | --- |

a)

Ha a regenerálás több mint egy melegindítással történő WHTC-vizsgálaton keresztül tart, egymás utáni teljes melegindítással történő WHTC-vizsgálatokat kell végezni, és a kibocsátásokat továbbra is kondicionálás és a motor leállítása nélkül kell mérni a regenerálás befejezéséig, és ki kell számítani a melegindítással történő WHTC-vizsgálatok átlagát.

| b) | Ha a regenerálás bármely melegindítással történő WHTC-vizsgálat során lezárul, a vizsgálatot teljes egészében be kell fejezni. |
| --- | --- |

b)

Ha a regenerálás bármely melegindítással történő WHTC-vizsgálat során lezárul, a vizsgálatot teljes egészében be kell fejezni.

A típusjóváhagyó hatósággal egyeztetve a regenerálási korrekciós tényezők multiplikatívak (c) vagy additívak (d) lehetnek, szakszerű műszaki megítélés alapján.

| c) | A multiplikatív korrekciós tényezőket a következőképpen kell kiszámítani:

  (felfelé) (6)

  (lefelé) (6a) |
| --- | --- |

c)

A multiplikatív korrekciós tényezőket a következőképpen kell kiszámítani:

Formula (felfelé) (6)

Formula (lefelé) (6a)

| d) | Az additív korrekciós tényezőket a következőképpen kell kiszámítani:

  (felfelé) (7)

  (lefelé) (8) |
| --- | --- |

d)

Az additív korrekciós tényezőket a következőképpen kell kiszámítani:

Formula (felfelé) (7)

Formula (lefelé) (8)

A fajlagos kibocsátás 8.6.3. szakaszban leírt számítása alapján a regenerálási korrekciós tényezők a következőképpen alkalmazandók:

| e) | regeneráció nélküli vizsgálatnál a k
  r,u értéket meg kell szorozni a (69) és (70) egyenletben szereplő e fajlagos kibocsátással, illetve hozzá kell adni ahhoz. |
| --- | --- |

e)

regeneráció nélküli vizsgálatnál a k
  r,u értéket meg kell szorozni a (69) és (70) egyenletben szereplő e fajlagos kibocsátással, illetve hozzá kell adni ahhoz.

| f) | regenerációval zajló vizsgálatnál a k
  r,d értéket meg kell szorozni a (69) és (70) egyenletben szereplő e fajlagos kibocsátással, illetve ki kell vonni abból. |
| --- | --- |

f)

regenerációval zajló vizsgálatnál a k
  r,d értéket meg kell szorozni a (69) és (70) egyenletben szereplő e fajlagos kibocsátással, illetve ki kell vonni abból.

A gyártó kérésére a regenerálási korrekciós tényezők

| g) | kiterjeszthetők ugyanazon motorcsalád többi motorjára is, |
| --- | --- |

g)

kiterjeszthetők ugyanazon motorcsalád többi motorjára is,

| h) | kiterjeszthetők más olyan motorcsaládokra is, melyek ugyanolyan utókezelő rendszert használnak, ha ezt a típusjóváhagyó vagy tanúsító hatóság a gyártó által szolgáltatott, a kibocsátások hasonlóságát alátámasztó műszaki információk alapján jóváhagyja. |
| --- | --- |

h)

kiterjeszthetők más olyan motorcsaládokra is, melyek ugyanolyan utókezelő rendszert használnak, ha ezt a típusjóváhagyó vagy tanúsító hatóság a gyártó által szolgáltatott, a kibocsátások hasonlóságát alátámasztó műszaki információk alapján jóváhagyja.

6.7.   Hűtőrendszer

A motorhűtő rendszer teljesítményének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy fenn tudja tartani a gyártó által előírt szokásos üzemi hőmérsékleteket.

6.8.   Kenőolaj

A kenőolajat a gyártó határozza meg, és annak jellemzőnek kell lennie a forgalmazott kenőolajokra; a vizsgálat során használt kenőolaj specifikációját fel kell jegyezni, és csatolni kell a vizsgálati eredményekhez.

6.9.   A referencia-tüzelőanyagra vonatkozó előírások

A kompressziós gyújtású motorok referencia-tüzelőanyagára vonatkozó előírásokat e melléklet 2. függeléke, a sűrített földgázzal és PB-gázzal működő motorok referencia-tüzelőanyagára vonatkozó előírásokat pedig a 6. és 7. melléklet tartalmazza.

A tüzelőanyag hőmérsékletének meg kell felelnie a gyártó ajánlásainak.

6.10.   Kibocsátások a forgattyúházból

A forgattyúházból semmiféle kibocsátás nem kerülhet közvetlenül a környezeti levegőbe, a következő kivétellel: a légbeszívó hatást kifejtő turbófeltöltővel, szivattyúval, fúvóval vagy feltöltő kompresszorral ellátott motorok esetében lehetőség van a forgattyúházból közvetlenül a környezeti levegőbe való kibocsátásra, amennyiben ezek a kibocsátások hozzáadódnak a kipufogógáz-kibocsátáshoz (akár fizikailag, akár matematikailag) a kibocsátási vizsgálat teljes időtartama során. Az ezzel a kivétellel élő gyártóknak úgy kell beszerelniük a motorokat, hogy a forgattyúházból származó kibocsátást a mintavevő rendszerbe lehessen irányítani.

E szakasz alkalmazásában a forgattyúházból származó és a teljes folyamat során a kipufogógáz-utókezelő rendszer előtt a kipufogógázba kerülő kibocsátások nem tekintendők közvetlenül a környezeti levegőbe jutó kibocsátásoknak.

A nyitott forgattyúházból származó kibocsátásokat kibocsátásmérési célból a következőképpen kell a kipufogórendszerbe irányítani:

| a) | A csöveknek sima fallal kell rendelkezniük, elektromosan vezetőnek kell lenniük, és nem léphetnek reakcióba a forgattyúházból származó kibocsátásokkal. A csöveknek a lehető legrövidebbnek kell lenniük. |
| --- | --- |

a)

A csöveknek sima fallal kell rendelkezniük, elektromosan vezetőnek kell lenniük, és nem léphetnek reakcióba a forgattyúházból származó kibocsátásokkal. A csöveknek a lehető legrövidebbnek kell lenniük.

| b) | A laboratóriumi forgattyúház csövezésében a lehető legkevesebb hajlatnak kell lennie, a feltétlenül szükséges hajlatok sugarát pedig a lehető legnagyobbra kell alakítani. |
| --- | --- |

b)

A laboratóriumi forgattyúház csövezésében a lehető legkevesebb hajlatnak kell lennie, a feltétlenül szükséges hajlatok sugarát pedig a lehető legnagyobbra kell alakítani.

| c) | A laboratóriumi forgattyúház kipufogó csövezésének fűtöttnek, vékony falúnak vagy szigeteltnek kell lennie, és meg kell felelnie a gyártó által megadott, a forgattyúházi ellennyomásra vonatkozó előírásoknak. |
| --- | --- |

c)

A laboratóriumi forgattyúház kipufogó csövezésének fűtöttnek, vékony falúnak vagy szigeteltnek kell lennie, és meg kell felelnie a gyártó által megadott, a forgattyúházi ellennyomásra vonatkozó előírásoknak.

| d) | A forgattyúház kipufogó csövezése és a hígítatlan kipufogógáz találkozási pontjának az esetleges utókezelő rendszer után, az esetleges kipufogógáz-szűkítés után, illetve kellő mértékben a mintavevő szondák előtt kell elhelyezkednie, így biztosítva, hogy a mintavétel előtt teljes legyen a keveredés. A forgattyúház kipufogó csövezésének be kell nyúlnia a kipufogógáz szabad áramlásába a határfelületi hatás elkerülése és a keveredés elősegítése érdekében. A forgattyúház kipufogó csövezésének kivezetése a hígítatlan kipufogógázhoz képest bármely irányba nézhet. |
| --- | --- |

d)

A forgattyúház kipufogó csövezése és a hígítatlan kipufogógáz találkozási pontjának az esetleges utókezelő rendszer után, az esetleges kipufogógáz-szűkítés után, illetve kellő mértékben a mintavevő szondák előtt kell elhelyezkednie, így biztosítva, hogy a mintavétel előtt teljes legyen a keveredés. A forgattyúház kipufogó csövezésének be kell nyúlnia a kipufogógáz szabad áramlásába a határfelületi hatás elkerülése és a keveredés elősegítése érdekében. A forgattyúház kipufogó csövezésének kivezetése a hígítatlan kipufogógázhoz képest bármely irányba nézhet.

7.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK

7.1.   A károsanyag-kibocsátás mérésének elvei

A fajlagos kibocsátás a motor 7.2.1. és 7.2.2. szakaszban leírt vizsgálati ciklusokban való működtetése során mérhető. A fajlagos kibocsátás méréséhez meg kell határozni a kipufogógáz összetevőinek tömegét és a motor megfelelő ciklusmunkáját. Az összetevők meghatározása a 7.1.1. és 7.1.2. szakaszban leírt mintavételi módszerekkel történik.

7.1.1.   Folyamatos mintavétel

Folyamatos mintavétel esetén a összetevők koncentrációját folyamatosan mérik a hígítatlan vagy hígított kipufogógázban. Az adott összetevő tömegáramának meghatározásához ezt a koncentrációt meg kell szorozni a (hígítatlan vagy hígított) kipufogógáz kibocsátási mintavételi ponton érvényes áramlási sebességével. Az összetevő kibocsátását a vizsgálati ciklusban folyamatosan összegezni kell. Az összeg a kibocsátott összetevő teljes tömegét jelenti.

7.1.2.   Tételes mintavétel

Tételes mintavétel esetén folyamatosan kivonnak egy mintát a hígítatlan vagy hígított kipufogógázból, és azt későbbi mérések céljából tárolják. A kivont mintának arányosnak kell lennie a hígítatlan vagy hígított kipufogógáz áramlási sebességével. Tételes mintavételnek tekintendő például a hígított gáznemű összetevők zsákban vagy a szilárd részecskék szűrőn való összegyűjtése. A tételes mintavételek koncentrációját meg kell szorozni azon kipufogógáz teljes tömegével vagy (hígítatlan vagy hígított) tömegáramával, amelyből a vizsgálati ciklus során kivonták. A szorzat a kibocsátott összetevő teljes tömegét vagy tömegáramát jelenti. A szilárd részecskék koncentrációjának kiszámításához az arányosan kivont kipufogógázból a szűrőre lerakódó szilárd részecskék mennyiségét el kell osztani a megszűrt kipufogógáz mennyiségével.

7.1.3.   Mérési eljárások

Ez a melléklet két azonos funkciójú mérési eljárásra vonatkozik. Mindkét eljárás használható mind a WHTC, mind a WHSC vizsgálati ciklusokhoz:

| a) | a gáznemű összetevők mintavétele folyamatosan történik a hígítatlan kipufogógázból, a szilárd részecskék pedig részáramú hígítórendszer segítségével határozhatók meg; |
| --- | --- |

a)

a gáznemű összetevők mintavétele folyamatosan történik a hígítatlan kipufogógázból, a szilárd részecskék pedig részáramú hígítórendszer segítségével határozhatók meg;

| b) | a gáznemű összetevők és a szilárd kibocsátás meghatározása teljes áramú hígítórendszerrel (állandó térfogatú mintavétel) történik. |
| --- | --- |

b)

a gáznemű összetevők és a szilárd kibocsátás meghatározása teljes áramú hígítórendszerrel (állandó térfogatú mintavétel) történik.

A két alapelv kombinációja (például gázmérések hígítatlan kipufogógázból és teljes áramú részecskemérés) megengedett.

7.2.   Vizsgálati ciklusok

7.2.1.   WHTC tranziens vizsgálati ciklus

A WHTC tranziens vizsgálati ciklust az 1. függelék tartalmazza normált fordulatszámú és nyomatékú értékek másodpercalapú sorozataként. Ahhoz, hogy el lehessen végezni a vizsgálatot a mérőállásban, a normált értékeket a motor jelleggörbéje alapján át kell számítani a vizsgált motor tényleges értékeire. Ez a művelet a visszaszámítás, az így kialakított vizsgálati ciklus pedig a vizsgált motor vonatkoztatási ciklusa. Ezekkel a vonatkoztatási fordulatszámokkal és nyomatékokkal le kell futtatni a ciklust a mérőállásban, és fel kell jegyezni a tényleges fordulatszámokat, nyomatékokat és teljesítményeket. A vizsgálati eljárás hitelesítéséhez a vizsgálat befejezése után el kell végezni a fordulatszám, a nyomaték és a teljesítmény vonatkoztatási értékei és tényleges értékei közötti regressziószámítást.

A munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások kiszámításához a tényleges ciklusmunkát a ciklusban mért tényleges motorteljesítmény integrálásával kell kiszámítani. A ciklus hitelesítéséhez a tényleges ciklusmunkának a vonatkoztatási ciklusmunka határértékei között kell lennie.

Gáznemű káros anyagok esetében folyamatos mintavétel (hígítatlan vagy hígított kipufogógáz) vagy tételes mintavétel (hígított kipufogógáz) alkalmazható. A részecskemintát kondicionált hígítólevegővel (például környezeti levegővel) fel kell hígítani, és egyetlen alkalmas szűrőn össze kell gyűjteni. A WHTC elve a 3. ábrán látható.

Image

7.2.2.   Állandósult üzemállapotú vizsgálati ciklus átmenetekkel (WHSC)

Az átmeneteket is magában foglaló, állandósult üzemállapotban végzett vizsgálatok ciklusa (WHSC) egy sor olyan normált fordulatszámú és terhelésű üzemmódból áll, amelyeket a vizsgált motor vonatkoztatási értékeinek megfelelően konvertálni kell a motor jelleggörbéje alapján. A motort minden üzemmódban az előírt ideig kell járatni úgy, hogy közben a motor fordulatszáma és terhelése 20 ± 1 másodpercen belül lineárisan változik. A vizsgálati eljárás hitelesítéséhez a vizsgálat befejezése után el kell végezni a fordulatszám, a nyomaték és a teljesítmény vonatkoztatási értékei és tényleges értékei közötti regressziószámítást.

Az egyes gáznemű káros anyagok koncentrációját, a kipufogógáz-áramot és a leadott teljesítményt a vizsgálati ciklus egészében meg kell határozni. A gáznemű káros anyagok feljegyzése lehet folyamatos, vagy pedig használható zsákos mintavétel. A részecskemintát kondicionált hígítólevegővel (például környezeti levegővel) fel kell hígítani. A teljes vizsgálati eljárásra egyetlen mintát kell venni, egyetlen alkalmas szűrőn gyűjtve a szilárd részecskéket.

A munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások kiszámításához a tényleges ciklusmunkát a ciklusban mért tényleges motorteljesítmény integrálásával kell kiszámítani.

A WHSC vizsgálati ciklus az 1. táblázatban látható. Az 1. üzemmód kivételével minden üzemmód kezdete az előző üzemmódból való átmenet kezdete.

1. táblázat

WHSC vizsgálati ciklus

| Üzemmód | Normált fordulatszám
  (százalék) | Normált nyomaték
  (százalék) | Üzemmód időtartama (s),
  a 20 s-os átmenetekkel együtt |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| Összeg | 1 895 |

Üzemmód

Normált fordulatszám

(százalék)

Normált nyomaték

(százalék)

Üzemmód időtartama (s),

a 20 s-os átmenetekkel együtt

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Összeg

1 895

7.3.   Általános vizsgálati program

A vizsgálat során követendő általános útmutatások az alábbi folyamatábrán láthatók. Az egyes lépések részletes leírása a vonatkozó szakaszokban található. Indokolt esetben el lehet térni ezektől az útmutatásoktól, a vonatkozó szakaszok konkrét előírásai viszont kötelezőek.

A WHTC-vizsgálatnál a vizsgálati eljárás a motor természetes lehűlését vagy kényszerhűtését követő hidegindítással történő vizsgálatból, egy kondicionálási időszakból és egy melegindítással történő vizsgálatból áll.

A WHSC-vizsgálatnál a vizsgálati eljárás a WHSC 9. üzemmódjában történő előkondicionálást követő melegindítással történő vizsgálatból áll.

Image

7.4.   A motor jelleggörbéjének felvétele és a vonatkoztatási ciklus

A 7.3. szakaszban ismertetett általános vizsgálati program szerinti jelleggörbe-felvétel előtt méréséket kell végezni a motoron, ellenőrizni kell a motor teljesítményét, és el kell végezni a rendszerkalibrálásokat.

A WHTC és WHSC vonatkoztatási ciklusok létrehozásához a motor jelleggörbéjét teljes terhelés melletti üzem közben kell felvenni a fordulatszám-legnagyobb nyomaték és a fordulatszám-legnagyobb teljesítmény görbék meghatározása érdekében. A jelleggörbéből visszaszámítható a motor fordulatszáma (7.4.6. szakasz) és a motornyomaték (7.4.7. szakasz).

7.4.1.   A motor felmelegedése

A motort legnagyobb teljesítményének 75–100 százaléka között, illetve a gyártó ajánlásának vagy a műszaki szempontoknak megfelelően kell felmelegíteni. A felmelegedési szakasz végén a motornak úgy kell működnie, hogy a motor hűtőfolyadékának és a kenőolajnak a hőmérséklete a középértékhez képest ± 2 százalékon stabilizálódjon legalább 2 percen keresztül, illetve amíg a motor termosztátja át nem veszi a motorhőmérséklet vezérlését.

7.4.2.   A jelleggörbe felvételéhez használt fordulatszám-tartomány meghatározása

Ehhez a legkisebb és legnagyobb fordulatszámok az alábbiak:

| Legkisebb felvételi fordulatszám | = | üresjárati fordulatszám |
| --- | --- | --- |
| Legnagyobb felvételi fordulatszám | = | n
  hi × 1,02, illetve az, ahol a teljes terheléshez tartozó nyomaték nullára esik (amelyik kisebb) |

Legkisebb felvételi fordulatszám

=

üresjárati fordulatszám

Legnagyobb felvételi fordulatszám

=

n
  hi × 1,02, illetve az, ahol a teljes terheléshez tartozó nyomaték nullára esik (amelyik kisebb)

7.4.3.   A motor jelleggörbéje

Miután a motor működése a 7.4.1. szakaszban leírtak szerint stabilizálódott, a jelleggörbét a következő eljárással kell felvenni.

| a) | A motorról le kell venni a terhelést, és üresjárati fordulatszámon kell járatni. |
| --- | --- |

a)

A motorról le kell venni a terhelést, és üresjárati fordulatszámon kell járatni.

| b) | A motort maximális kezelői paranccsal és minimális felvételi fordulatszámon kell működtetni. |
| --- | --- |

b)

A motort maximális kezelői paranccsal és minimális felvételi fordulatszámon kell működtetni.

| c) | A motor fordulatszámát 8 ± 1 min–1/s átlagos ütemben kell növelni a legkisebb felvételi fordulatszámról a legnagyobb felvételi fordulatszámra, vagy olyan állandó ütemben, amellyel 4–6 percig tart a legkisebb és a legnagyobb felvételi fordulatszám közötti átmenet. A motor fordulatszámát és nyomatékát legalább másodpercenként egy adatpont gyakorisággal kell regisztrálni. |
| --- | --- |

c)

A motor fordulatszámát 8 ± 1 min–1/s átlagos ütemben kell növelni a legkisebb felvételi fordulatszámról a legnagyobb felvételi fordulatszámra, vagy olyan állandó ütemben, amellyel 4–6 percig tart a legkisebb és a legnagyobb felvételi fordulatszám közötti átmenet. A motor fordulatszámát és nyomatékát legalább másodpercenként egy adatpont gyakorisággal kell regisztrálni.

A negatív vonatkoztatási nyomaték 7.4.7. szakasz b) pontja szerinti meghatározása esetén a jelleggörbe közvetlenül folytatódhat minimális kezelői paranccsal a legnagyobb és a legkisebb felvételi fordulatszám között.

7.4.4.   Alternatív módszerek a jelleggörbe felvételére

Ha a gyártó úgy véli, hogy a jelleggörbe felvételének fenti eljárása nem biztonságos vagy nem kellőképpen jellemző egy adott motorra, más eljárások is használhatók. Ezeknek az alternatív eljárásoknak is el kell érniük a fent leírt eljárásnak azt a célját, hogy a vizsgálati ciklus minden fordulatszámára meg legyen határozva a legnagyobb rendelkezésre álló nyomaték. Az e szakaszban leírt jelleggörbe-felvételi eljárástól biztonsági okokból vagy a reprezentativitás miatt való eltéréseket, valamint azok indoklását a típusjóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia. Fordulatszám-szabályozóval vagy turbófeltöltővel felszerelt motoroknál azonban semmi esetre sem használható a fordulatszám folyamatos csökkentésének módszere.

7.4.5.   A vizsgálatok megismétlése

Egy motor jelleggörbéjét nem kell minden egyes vizsgálati ciklus előtt felvenni. Erre akkor lehet szükség, ha:

| a) | műszakilag úgy ítélhető meg, hogy a legutóbbi jelleggörbe-felvétel óta ésszerűtlenül hosszú idő telt el, vagy |
| --- | --- |

a)

műszakilag úgy ítélhető meg, hogy a legutóbbi jelleggörbe-felvétel óta ésszerűtlenül hosszú idő telt el, vagy

| b) | a motoron olyan fizikai módosításokat vagy átállításokat végeztek, amelyek hatással lehetnek a motor működésére. |
| --- | --- |

b)

a motoron olyan fizikai módosításokat vagy átállításokat végeztek, amelyek hatással lehetnek a motor működésére.

7.4.6.   A fordulatszám visszaszámítása

A vonatkoztatási ciklusok létrehozásához az 1. függelék (WHTC) és az 1. táblázat (WHSC) normált fordulatszámait az alábbi egyenlettel kell visszaszámítani:

Formula (9)

Az n
  pref meghatározásához a 7.4.3. szakasz szerint meghatározott jelleggörbe alapján integrálni kell a legnagyobb nyomatékot n
  idle-től n
  95h-ig.

A 4. és 5. ábrákon szereplő motor-fordulatszámok az alábbiak szerint határozhatók meg:

| n
  lo | az a legkisebb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 55 %-a |
| --- | --- |
| n
  pref | az a fordulatszám, ahol az integrált legnagyobb nyomaték értéke a teljes integrál 51 %-a n
  idle és n
  95h között |
| n
  hi | az a legnagyobb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 70 %-a |
| n
  idle | üresjárati fordulatszám |
| n
  95h | az a legnagyobb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 95 %-a |

n
  lo

az a legkisebb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 55 %-a

n
  pref

az a fordulatszám, ahol az integrált legnagyobb nyomaték értéke a teljes integrál 51 %-a n
  idle és n
  95h között

n
  hi

az a legnagyobb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 70 %-a

n
  idle

üresjárati fordulatszám

n
  95h

az a legnagyobb fordulatszám, ahol a teljesítmény a legnagyobb teljesítmény 95 %-a

Olyan motoroknál (főleg szikragyújtású motorok), amelyek fordulatszám-szabályozója meredek esési görbével rendelkezik, ahol a tüzelőanyag lezárása nem teszi lehetővé az n
  hi vagy n
  95h szintig való működtetést, a következő rendelkezések vannak érvényben:

| n
  hi | a (9) egyenletben felváltja az n
  Pmax × 1,02 |
| --- | --- |
| n
  95h | felváltja az n
  Pmax × 1,02 |

n
  hi

a (9) egyenletben felváltja az n
  Pmax × 1,02

n
  95h

felváltja az n
  Pmax × 1,02

Image

Image

7.4.7.   A motor nyomatékának visszaszámítása

Az 1. függelékben (WHTC) és az 1. táblázatban (WHSC) található fékpadprogramban szereplő nyomatékok az adott fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomatékra vannak normálva. A vonatkoztatási ciklusok létrehozásához a 7.4.6. szakaszban meghatározott egyes vonatkoztatási fordulatszámokhoz tartozó nyomatékértékeket normálni kell a 7.4.3. szakasz szerint meghatározott jelleggörbe alapján a következőképpen:

Formula (10)

ahol:

| M
  norm,i | normált nyomaték, százalék |
| --- | --- |
| M
  max,i | legnagyobb nyomaték a jelleggörbéből, Nm |
| M
  f,i | a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték, Nm |
| M
  r,i | a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték, Nm |

M
  norm,i

normált nyomaték, százalék

M
  max,i

legnagyobb nyomaték a jelleggörbéből, Nm

M
  f,i

a felszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték, Nm

M
  r,i

a leszerelendő (segéd)berendezések által felvett nyomaték, Nm

Ha a 6.3.1. szakasz és a 7. függelék alapján (segéd)berendezés felszerelésére kerül sor, M
  f és M
  r értéke nulla.

A hajtási pontok (az 1. függelékben »m«) negatív nyomatéki értékei a vonatkoztatási ciklus létrehozásához vonatkoztatási értékeket vesznek fel, amelyet az alábbi módszerek valamelyikével kell meghatározni:

| a) | az adott fordulatszámon elérhető pozitív nyomaték 40 %-a, negatív előjellel, |
| --- | --- |

a)

az adott fordulatszámon elérhető pozitív nyomaték 40 %-a, negatív előjellel,

| b) | a motor legkisebb felvételi fordulatszámáról a legnagyobb felvételi fordulatszámra való hajtásához szükséges negatív nyomaték felvétele, |
| --- | --- |

b)

a motor legkisebb felvételi fordulatszámáról a legnagyobb felvételi fordulatszámra való hajtásához szükséges negatív nyomaték felvétele,

| c) | a motor üresjáraton és n
  hi fordulatszámon történő visszahajtásához szükséges negatív nyomaték meghatározása és lineáris interpoláció e két pont között. |
| --- | --- |

c)

a motor üresjáraton és n
  hi fordulatszámon történő visszahajtásához szükséges negatív nyomaték meghatározása és lineáris interpoláció e két pont között.

7.4.8.   A vonatkoztatási ciklusmunka kiszámítása

A vizsgálati ciklus során a vonatkoztatási ciklusmunka a motorteljesítmény pillanatnyi értékeinek a vonatkoztatási fordulatszámból és a vonatkoztatási nyomatékból történő egyidejű kiszámításával határozható meg a 7.4.6. és a 7.4.7. szakaszban leírtak szerint. A vonatkoztatási ciklusmunka W
  ref (kWh) kiszámításához a pillanatnyi motorteljesítmény-értékeket integrálni kell a vizsgálati ciklus alatt. Ha a 6.3.1. szakaszban leírtak szerint nincsenek felszerelve (segéd)berendezések, a pillanatnyi teljesítményértékeket a 6.3.5. szakaszban található (4) egyenlet alapján helyesbíteni kell.

A vonatkoztatási ciklus teljesítményének és a tényleges teljesítménynek az integrálásához ugyanazt a módszert kell használni. Ha az értékek szomszédos vonatkoztatási értékek vagy szomszédos mért értékek közé esnek, lineáris interpolációt kell alkalmazni. A tényleges ciklusban végzett munka integrálással történő kiszámításakor az összes negatív nyomatékértéket nullának kell venni és be kell venni a számításba. Ha az integrálás 5/s-nál kisebb gyakorisággal történik, és egy adott időszakaszban a nyomaték értéke pozitívról negatívra vagy negatívról pozitívra változik, a negatív részt ki kell számítani, és nullának kell tekinteni. A pozitív részt be kell venni az integrálásba.

7.5.   Vizsgálat előtti ellenőrzések

7.5.1.   A mérőberendezések felszerelése

A műszereket és a mintavevő szondákat az előírt módon kell felszerelni. Ha a kipufogógáz hígításához teljes áramú hígítórendszert használnak, a kipufogócső végét be kell kötni a rendszerbe.

7.5.2.   A mérőberendezések előkészítése mintavételhez

A kibocsátási mintavétel megkezdése előtt az alábbi lépéseket kell elvégezni:

| a) | Szivárgásvizsgálatot kell végezni 8 órával a kibocsátási mintavétel előtt a 9.3.4. szakaszban leírtak szerint. |
| --- | --- |

a)

Szivárgásvizsgálatot kell végezni 8 órával a kibocsátási mintavétel előtt a 9.3.4. szakaszban leírtak szerint.

| b) | Tételes mintavétel esetén tiszta tárolóeszközöket kell csatlakoztatni, például légüres zsákokat. |
| --- | --- |

b)

Tételes mintavétel esetén tiszta tárolóeszközöket kell csatlakoztatni, például légüres zsákokat.

| c) | Minden mérőberendezést a gyártó utasításainak és a műszaki szempontoknak megfelelően kell elindítani. |
| --- | --- |

c)

Minden mérőberendezést a gyártó utasításainak és a műszaki szempontoknak megfelelően kell elindítani.

| d) | El kell indítani a hígítórendszereket, a mintavevő szivattyúkat, a hűtőventilátorokat és az adatgyűjtő rendszert. |
| --- | --- |

d)

El kell indítani a hígítórendszereket, a mintavevő szivattyúkat, a hűtőventilátorokat és az adatgyűjtő rendszert.

| e) | A kívánt szinteknek megfelelően be kell állítani a mintaáramokat, szükség esetén kerülő alkalmazásával. |
| --- | --- |

e)

A kívánt szinteknek megfelelően be kell állítani a mintaáramokat, szükség esetén kerülő alkalmazásával.

| f) | A mintavevő rendszer hőcserélőit elő kell melegíteni vagy elő kell hűteni a vizsgálatokra meghatározott üzemi hőmérsékleti tartományukra. |
| --- | --- |

f)

A mintavevő rendszer hőcserélőit elő kell melegíteni vagy elő kell hűteni a vizsgálatokra meghatározott üzemi hőmérsékleti tartományukra.

| g) | A fűtött vagy hűtött alkatrészeket, például mintavevő vezetékeket, szűrőket, hűtőket és szivattyúkat üzemi hőmérsékletükön kell stabilizálni. |
| --- | --- |

g)

A fűtött vagy hűtött alkatrészeket, például mintavevő vezetékeket, szűrőket, hűtőket és szivattyúkat üzemi hőmérsékletükön kell stabilizálni.

| h) | A kipufogógáz-hígító rendszer áramlását legalább 10 perccel a vizsgálati program elindítása előtt be kell kapcsolni. |
| --- | --- |

h)

A kipufogógáz-hígító rendszer áramlását legalább 10 perccel a vizsgálati program elindítása előtt be kell kapcsolni.

| i) | A vizsgálati időszakok elkezdése előtt az elektronikus számlálókat nullázni kell vagy vissza kell állítani. |
| --- | --- |

i)

A vizsgálati időszakok elkezdése előtt az elektronikus számlálókat nullázni kell vagy vissza kell állítani.

7.5.3.   A gázelemző készülékek ellenőrzése

Meg kell adni a gázelemző készülékek tartományait. Automatikus és kézi tartományváltóval ellátott kibocsátáselemző készülékek használata megengedett. A vizsgálati ciklus során a kibocsátáselemző készülékek tartományát nem szabad átváltani. Ugyanakkor a vizsgálati ciklus során nem kapcsolható át a gázelemző készülékek analóg műveleti erősítőjének (erősítőinek) erősítési tényezője sem.

A nullázó és a mérőtartomány-kalibráló választ minden gázelemző készülék esetében olyan, a nemzetközi etalonnak megfelelő gázok felhasználásával kell meghatározni, amelyek eleget tesznek a 9.3.3. szakaszban leírt követelményeknek. A lángionizációs detektoros gázelemző készülékek mérőtartományát egyes szénszámhoz (C1) kell beállítani.

7.5.4.   A részecske-mintavevő szűrők előkészítése

A vizsgálatok megkezdése előtt legalább egy órával minden szűrőt portól védett, de a levegőcserét lehetővé tevő Petri-csészébe és azzal együtt egy mérlegkamrába kell helyezni stabilizálás céljából. A stabilizálás végén minden szűrőt le kell mérni, és a tárasúlyt fel kell jegyezni. A szűrőt ezután zárt Petri-csészében vagy légmentesen lezárt szűrőtartóban kell tárolni addig, amíg nem lesz rá szükség a vizsgálathoz. A szűrőt a mérlegkamrából történő kivétel után nyolc órán belül fel kell használni.

7.5.5.   A hígítórendszer beállítása

A teljes áramú hígítórendszer hígított kipufogógáz teljes áramát vagy a részáramú hígítórendszer hígított kipufogógáz-áramát úgy kell beállítani, hogy a rendszerben ne következzék be vízlecsapódás, és hogy a szűrő felületének hőmérséklete 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között legyen.

7.5.6.   A részecske-mintavevő rendszer elindítása

A részecske-mintavevő rendszert el kell indítani és kerülőn kell járatni. A részecskéknek a hígítólevegőben lévő háttér-koncentrációja úgy határozható meg, hogy mintát vesznek a hígítólevegőből, még mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba. A mérés történhet a vizsgálat előtt vagy után. Ha mind a ciklus elején, mind annak végén mérést végeznek, akkor az értékek átlagolhatók. Ha a háttér-koncentráció mérésére másik mintavevő rendszert használnak, akkor a mérést a kibocsátásméréssel párhuzamosan kell végezni.

7.6.   WHTC mérési menet

7.6.1.   A motor lehűlése

Természetes lehűlés vagy kényszerhűtés alkalmazható. Kényszerhűtésnél a műszaki szempontoknak megfelelően kell összeállítani azokat a rendszereket, amelyek hűtőlevegőt fújnak a motorra, hideg olajat szállítanak a motor kenőrendszerében, hőt vonnak el a motorhűtő rendszeren keresztül a hűtőközegtől és a kipufogógáz-utókezelő rendszerből. Az utókezelő rendszer kényszerhűtése esetén hűtőlevegőt nem szabad alkalmazni addig, amíg az utókezelő rendszer le nem hűl a katalizátor aktiválási hőmérséklete alá. Tilos minden olyan hűtési eljárás, amely nem jellemző kibocsátást eredményez.

7.6.2.   Vizsgálat hidegindítással

A hidegindítással történő vizsgálatot akkor kell megkezdeni, amikor a motor kenőanyagának, hűtőközegének és az utókezelő rendszereknek a hőmérséklete 293 és 303 K (20 és 30 °C) között van. A motort az alábbi módszerek egyikével kell beindítani:

| a) | a motort a gyártó által a használati utasításban megadott ajánlások szerint kell beindítani sorozatgyártású indítómotorral és megfelelően feltöltött akkumulátorral vagy más alkalmas energiaforrással, vagy |
| --- | --- |

a)

a motort a gyártó által a használati utasításban megadott ajánlások szerint kell beindítani sorozatgyártású indítómotorral és megfelelően feltöltött akkumulátorral vagy más alkalmas energiaforrással, vagy

| b) | a motort a teljesítménymérő fékpaddal kell beindítani. A motort a szokásos kézi megforgatás fordulatszámával (± 25 %) kell megforgatni. A megforgatást a motor beindulása után 1 másodpercen belül abba kell hagyni. Ha a motor 15 s-ig tartó megforgatás után nem indul be, akkor a megforgatást abba kell hagyni és meg kell állapítani, hogy a beindítás miért nem sikerült, kivéve, ha a használati utasítás vagy a szerviz-/javítási kézikönyv ennél hosszabb megforgatási időt ad meg szokásosként. |
| --- | --- |

b)

a motort a teljesítménymérő fékpaddal kell beindítani. A motort a szokásos kézi megforgatás fordulatszámával (± 25 %) kell megforgatni. A megforgatást a motor beindulása után 1 másodpercen belül abba kell hagyni. Ha a motor 15 s-ig tartó megforgatás után nem indul be, akkor a megforgatást abba kell hagyni és meg kell állapítani, hogy a beindítás miért nem sikerült, kivéve, ha a használati utasítás vagy a szerviz-/javítási kézikönyv ennél hosszabb megforgatási időt ad meg szokásosként.

7.6.3.   Kondicionálás

Közvetlenül a hidegindítással történő vizsgálat után a motort 10 ± 1 percig kondicionálni kell a melegindítással történő vizsgálathoz.

7.6.4.   Vizsgálat melegindítással

A motort a 7.6.3. szakaszban leírt kondicionálási idő végén be kell indítani a 7.6.2. szakaszban leírt eljárással.

7.6.5.   Vizsgálati program

A vizsgálati programot hideg és melegindítással végzett vizsgálat esetén egyaránt a motor indításakor kell megkezdeni. Miután a motor beindult, ciklusellenőrzést kell végezni, hogy a motor működése megfeleljen a ciklus első beállítási pontjának.

A WHTC-vizsgálatot a 7.4. szakaszban meghatározott vonatkoztatási ciklusnak megfelelően kell elvégezni. A fordulatszám- és nyomatékvezérlő jeleket 5/s vagy nagyobb gyakorisággal (10/s ajánlott) kell kiadni. A beállítási pontokat a vonatkoztatási ciklus 1/s gyakoriságú beállítási pontjai között lineáris interpolációval kell kiszámítani. A tényleges fordulatszámot és nyomatékot a vizsgálati ciklus alatt legalább 1/s gyakorisággal fel kell jegyezni, és a jelek elektronikus szűrése megengedett.

7.6.6.   A kibocsátásra vonatkozó adatok összegyűjtése

A vizsgálati program indításakor el kell indítani a mérőrendszereket, a következőkkel egyidejűleg:

| a) | teljes áramú hígítórendszer esetében a hígítólevegő gyűjtését vagy elemzését, |
| --- | --- |

a)

teljes áramú hígítórendszer esetében a hígítólevegő gyűjtését vagy elemzését,

| b) | a hígítatlan vagy hígított (az alkalmazott módszertől függően) kipufogógáz gyűjtését vagy elemzését, |
| --- | --- |

b)

a hígítatlan vagy hígított (az alkalmazott módszertől függően) kipufogógáz gyűjtését vagy elemzését,

| c) | a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékleteknek és nyomásoknak a mérését, |
| --- | --- |

c)

a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékleteknek és nyomásoknak a mérését,

| d) | hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram feljegyzését, |
| --- | --- |

d)

hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram feljegyzését,

| e) | a fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok feljegyzését. |
| --- | --- |

e)

a fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok feljegyzését.

Hígítatlan kipufogógáz mérése esetén a kibocsátási koncentrációkat ((metántól különböző) szénhidrogének, CO és NOx) és a kipufogógáz tömegáramát folyamatosan mérni kell és legalább 2/s gyakorisággal számítógépes rendszerben kell regisztrálni. Minden más adatot legalább 1/s mintavételi gyakorisággal lehet feljegyezni. Analóg gázelemző készülékek esetében a választ regisztrálni kell; a kalibrációs adatok alkalmazása történhet online vagy offline módon az adatértékelés során.

Teljes áramú hígítórendszer esetén a szénhidrogént és az NOx-et folyamatosan legalább 2/s gyakorisággal kell mérni a hígítóalagútban. Az átlagos koncentrációkat a gázelemző készülék által az egész vizsgálati ciklus alatt adott jelek integrálásával kell meghatározni. A rendszer válaszideje nem lehet 20 s-nál hosszabb, és szükség esetén össze kell hangolni az állandó térfogatú mintavétel (CVS) áramlásingadozásával és a mintavételi idő/vizsgálati ciklus eltolódásaival. A CO, a CO2, és a metántól különböző szénhidrogének koncentrációját a folyamatos méréssel kapott jelek integrálásával vagy a mintavevő zsákban a ciklus alatt összegyűjtött gáz elemzésével lehet meghatározni. A hígítólevegőben lévő gáznemű káros anyagok koncentrációját integrálással vagy külön a háttér-koncentráció mérésére szolgáló zsákba gyűjtve kell meghatározni, még mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba. Minden más mérendő paramétert legalább 1/s gyakorisággal kell feljegyezni.

7.6.7.   Részecske-mintavétel

A vizsgálati program indításakor a részecske-mintavevő rendszert a kerülőről át kell kapcsolni részecskegyűjtésre.

Részáramú hígítórendszer esetében a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell szabályozni, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség mindig arányos legyen a 9.4.6.1. szakasz szerint meghatározott kipufogógáz-tömegárammal.

Teljes áramú hígítórendszer esetében a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell beállítani, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség ±2,5 % tűréssel egyenlő maradjon a beállított áramlási mennyiséggel. Ha van áramláskiegyenlítés (azaz arányos mintaáram-szabályozás), akkor igazolni kell, hogy a főalagút áramának és a részecskeminta áramának aránya nem tér el ±2,5 %-nál nagyobb mértékben a beállított értéktől (kivéve a mintavétel első 10 másodpercét). A gázmérő(k) vagy áramlásmérő műszer(ek) belépési pontján mért átlagos hőmérsékletet és nyomást fel kell jegyezni. Ha a beállított áramlási sebességet a szűrő nagy részecsketerhelése miatt nem lehet fenntartani a teljes ciklus alatt ±2,5 %-os tűréssel, a vizsgálat nem érvényes. A vizsgálatot meg kell ismételni kisebb mintaárammal.

7.6.8.   A motor leállása és a mérőrendszerek meghibásodása

Ha a motor a hidegindítással történő vizsgálat során leáll, a vizsgálat nem érvényes. A motort a 7.6.2. szakaszban leírt indítási módszerek szerint kondicionálni kell és újra kell indítani, és a mérést meg kell ismételni.

Ha a motor a melegindítással történő vizsgálat során leáll, a vizsgálat nem érvényes. A motort a 7.6.3. szakaszban leírtak szerint be kell melegíteni és a melegindítással történő vizsgálatot meg kell ismételni. Ilyenkor a hidegindítással történő vizsgálatot nem kell megismételni.

Ha a vizsgálati ciklus során bármelyik szükséges mérőrendszer meghibásodik, a vizsgálat nem érvényes, és újabb vizsgálatot kell végezni a fenti rendelkezéseknek megfelelően.

7.7.   WHSC mérési menet

7.7.1.   A hígítórendszer és a motor előkondicionálása

A hígítórendszert és a motort a 7.4.1. szakaszban leírtak szerint kell elindítani és felmelegíteni. A felmelegedés után a motort és a mintavevő rendszert kondicionálni kell a motor 9. üzemmódban való (lásd a 7.2.2. szakaszt, 1. táblázat) és legalább 10 percig tartó működtetésével, miközben a hígítórendszert is működtetni kell. Mérésen kívüli mintákat lehet gyűjteni a szilárd kibocsátásból. Az ezekhez használt mintavevő szűrőket nem kell stabilizálni vagy bemérni, és eldobhatók. Az áramlási sebességeket közelítőleg a vizsgálatokhoz kiválasztott értékekre kell beállítani. Előkondicionálás után a motort ki kell kapcsolni.

7.7.2.   A motor indítása

A 7.7.1. szakaszban leírt, a 9. üzemmódban történő kondicionálás befejezése után 5 ± 1 perccel a motort a gyártó által a használati utasításban megadott ajánlások szerint be kell indítani a 7.6.2. szakasz szerint, sorozatgyártású indítómotorral vagy a teljesítménymérő fékpaddal.

7.7.3.   Vizsgálati program

A vizsgálati programot a motor elindítása után, kevesebb mint egy perccel azt követően kell megkezdeni, hogy a motor a ciklus első üzemmódjának (üresjárat) megfelelően kezd működni.

A WHSC mérést a 7.2.2. szakasz 1. táblázatában felsorolt mérési üzemmódok sorrendjében kell elvégezni.

7.7.4.   A kibocsátásra vonatkozó adatok összegyűjtése

A vizsgálati program indításakor el kell indítani a mérőrendszereket, a következőkkel egyidejűleg:

| a) | teljes áramú hígítórendszer esetében a hígítólevegő gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése, |
| --- | --- |

a)

teljes áramú hígítórendszer esetében a hígítólevegő gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése,

| b) | a hígítatlan vagy hígított (az alkalmazott módszertől függően) kipufogógáz gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése, |
| --- | --- |

b)

a hígítatlan vagy hígított (az alkalmazott módszertől függően) kipufogógáz gyűjtésének vagy elemzésének megkezdése,

| c) | a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérésének megkezdése, |
| --- | --- |

c)

a hígított kipufogógáz mennyiségének, valamint az előírt hőmérsékletek és nyomások mérésének megkezdése,

| d) | hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram regisztrálásának megkezdése, |
| --- | --- |

d)

hígítatlan kipufogógáz elemzése esetén a kipufogógáz-tömegáram regisztrálásának megkezdése,

| e) | a fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok regisztrálása. |
| --- | --- |

e)

a fékpad által mért fordulatszám- és nyomatékadatok regisztrálása.

Hígítatlan kipufogógáz mérése esetén a kibocsátási koncentrációkat ((metántól különböző) szénhidrogének, CO és NOx) és a kipufogógáz tömegáramát folyamatosan mérni kell és legalább 2/s gyakorisággal számítógépes rendszerben kell regisztrálni. Minden más adatot legalább 1/s mintavételi gyakorisággal lehet regisztrálni. Analóg gázelemző készülékek esetében a választ regisztrálni kell; a kalibrációs adatok alkalmazása történhet online vagy offline módon az adatértékelés során.

Teljes áramú hígítórendszer esetében a szénhidrogént és az NOx-et folyamatosan legalább 2/s gyakorisággal kell mérni a hígítóalagútban. Az átlagos koncentrációkat a gázelemző készülék által az egész vizsgálati ciklus alatt adott jelek integrálásával kell meghatározni. A rendszer válaszideje nem lehet 20 s-nál hosszabb, és szükség esetén össze kell hangolni az állandó térfogatú mintavétel (CVS) áramlásingadozásával és a mintavételi idő/vizsgálati ciklus eltolódásaival. A CO, a CO2, és a metántól különböző szénhidrogének koncentrációját a folyamatos méréssel kapott jelek integrálásával vagy a mintavevő zsákban a ciklus alatt összegyűjtött gáz elemzésével lehet meghatározni. A hígítólevegőben lévő gáznemű káros anyagok koncentrációját integrálással vagy külön a háttér-koncentráció mérésére szolgáló zsákba gyűjtve kell meghatározni, még mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba. Minden más mérendő paramétert legalább 1/s gyakorisággal kell regisztrálni.

7.7.5.   Részecske-mintavétel

A vizsgálati program indításakor a részecske-mintavevő rendszert a kerülőről át kell kapcsolni részecskegyűjtésre. Részáramú hígítórendszer esetében a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell szabályozni, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség mindig arányos legyen a 9.4.6.1. szakasz szerint meghatározott kipufogógáz-tömegárammal.

Teljes áramú hígítórendszer esetében a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell beállítani, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség ±2,5 % tűréssel egyenlő maradjon a beállított áramlási mennyiséggel. Ha van áramláskiegyenlítés (azaz arányos mintaáram-szabályozás), akkor igazolni kell, hogy a főalagút áramának és a részecskeminta áramának aránya nem tér el ±2,5 %-nál nagyobb mértékben a beállított értéktől (kivéve a mintavétel első 10 másodpercét). A gázmérő(k) vagy áramlásmérő műszer(ek) belépési pontján mért átlagos hőmérsékletet és nyomást fel kell jegyezni. Ha a beállított áramlási sebességet a szűrő nagy részecsketerhelése miatt nem lehet fenntartani a teljes ciklus alatt ±2,5 %-os tűréssel, a vizsgálat nem érvényes. A vizsgálatot meg kell ismételni kisebb mintaárammal.

7.7.6.   A motor leállása és a mérőrendszerek meghibásodása

Ha a motor a ciklus során leáll, a vizsgálat nem érvényes. A motort a 7.7.1. szakaszban leírtak szerint kondicionálni kell, a 7.7.2. szakaszban leírtak szerint újra kell indítani, és a vizsgálatot meg kell ismételni.

Ha a vizsgálati ciklus során bármelyik szükséges mérőrendszer meghibásodik, a vizsgálat nem érvényes, és újabb vizsgálatot kell végezni a fenti rendelkezéseknek megfelelően.

7.8.   Vizsgálat utáni ellenőrzések

7.8.1.   A vizsgálat befejezése

A vizsgálati eljárás befejeződésekor le kell állítani a kipufogógáz tömegáramának és a hígított kipufogógáz térfogatának mérését, a gyűjtőzsákokba menő gázáramot, és a részecske-mintavevő szivattyút. Integráló gázelemző rendszer esetében a mintavételt a rendszer válaszidejének végéig kell folytatni.

7.8.2.   Az arányos mintavétel ellenőrzése

Bármely arányos tételes mintavételnél, például zsákos mintáknál vagy szilárd részecskemintáknál, meg kell bizonyosodni arról, hogy az arányos mintavételre valóban a 7.6.7. és a 7.7.5. szakaszban leírtak szerint került sor. A követelményeket nem teljesítő minták nem érvényesek.

7.8.3.   A szilárd részecskék kondicionálása és mérése

A részecskeszűrőt fedett vagy zárt tartályokba kell helyezni, vagy a szűrőtartókat le kell zárni a mintavevő szűrők környezeti szennyeződések elleni védelme érdekében. A szűrőt ilyen védett állapotban kell visszahelyezni a mérlegkamrába. A szűrőt legalább egy órán keresztül kondicionálni kell, majd a 9.4.5. szakaszban leírtak szerint meg kell mérni. A szűrő bruttó tömegét fel kell jegyezni.

7.8.4.   Az eltolódás ellenőrzése

A lehető leghamarabbi időpontban, de semmiképpen sem később, mint a vizsgálati ciklus befejezése után 30 perccel vagy a kondicionálás folyamán, meg kell határozni a gázelemző készülékek alkalmazott tartományainak nullázó és mérőtartomány-kalibráló válaszát. E szakasz alkalmazásában a vizsgálati ciklus a következőt jelenti:

| a) | WHTC esetében: a teljes hideg – kondicionálás – meleg ciklus, |
| --- | --- |

a)

WHTC esetében: a teljes hideg – kondicionálás – meleg ciklus,

| b) | melegindítással történő WHTC-vizsgálat esetében (6.6. szakasz): a kondicionálás – meleg ciklus, |
| --- | --- |

b)

melegindítással történő WHTC-vizsgálat esetében (6.6. szakasz): a kondicionálás – meleg ciklus,

| c) | többszörös regenerálású melegindítással történő WHTC-vizsgálat esetében (6.6. szakasz): a melegindítással történő vizsgálatok teljes száma, |
| --- | --- |

c)

többszörös regenerálású melegindítással történő WHTC-vizsgálat esetében (6.6. szakasz): a melegindítással történő vizsgálatok teljes száma,

| d) | WHSC esetében: a vizsgálati ciklus. |
| --- | --- |

d)

WHSC esetében: a vizsgálati ciklus.

A gázelemző készülék eltolódására a következő rendelkezések vonatkoznak:

| a) | a vizsgálat előtti nullázó és mérőtartomány-kalibráló, illetve a vizsgálat utáni nullázó és mérőtartomány-kalibráló válaszok közvetlenül beilleszthetők a 8.6.1. szakasz (66) egyenletébe az eltolódás meghatározása nélkül, |
| --- | --- |

a)

a vizsgálat előtti nullázó és mérőtartomány-kalibráló, illetve a vizsgálat utáni nullázó és mérőtartomány-kalibráló válaszok közvetlenül beilleszthetők a 8.6.1. szakasz (66) egyenletébe az eltolódás meghatározása nélkül,

| b) | ha a vizsgálat előtti és a vizsgálat utáni eredmények közötti eltolódáseltérés a teljes skálához képest kevesebb, mint 1 százalék, a mért koncentrációk helyesbítés nélkül alkalmazhatók, vagy a 8.6.1. szakasz alapján helyesbíthetők az eltolódásra, |
| --- | --- |

b)

ha a vizsgálat előtti és a vizsgálat utáni eredmények közötti eltolódáseltérés a teljes skálához képest kevesebb, mint 1 százalék, a mért koncentrációk helyesbítés nélkül alkalmazhatók, vagy a 8.6.1. szakasz alapján helyesbíthetők az eltolódásra,

| c) | ha a vizsgálat előtti és a vizsgálat utáni eredmények közötti eltolódáseltérés a teljes skálához képest 1 százalék vagy annál több, a vizsgálat nem érvényes, vagy a mért koncentrációkat a 8.6.1. szakasz alapján helyesbíteni kell az eltolódásra. |
| --- | --- |

c)

ha a vizsgálat előtti és a vizsgálat utáni eredmények közötti eltolódáseltérés a teljes skálához képest 1 százalék vagy annál több, a vizsgálat nem érvényes, vagy a mért koncentrációkat a 8.6.1. szakasz alapján helyesbíteni kell az eltolódásra.

7.8.5.   Gáznemű anyagok zsákos mintavételének elemzése

A lehető leghamarabb el kell végezni az alábbiakat:

| a) | a gáznemű zsákos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 30 perccel vagy hidegindítással történő vizsgálat esetében a kondicionálás folyamán elemezni kell, |
| --- | --- |

a)

a gáznemű zsákos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 30 perccel vagy hidegindítással történő vizsgálat esetében a kondicionálás folyamán elemezni kell,

| b) | a háttér-koncentráció meghatározásához használatos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 60 perccel elemezni kell. |
| --- | --- |

b)

a háttér-koncentráció meghatározásához használatos mintákat legkésőbb a melegindítással történő vizsgálati ciklus befejezése után 60 perccel elemezni kell.

7.8.6.   A ciklusmunka hitelesítése

A tényleges ciklusmunka kiszámítása előtt ki kell hagyni a motorindítás alatt felvett adatpontokat. A vizsgálati ciklus során a tényleges ciklusmunka a motorteljesítmény pillanatnyi értékeinek a tényleges fordulatszám- és nyomatékértékekből történő egyidejű kiszámításával határozható meg. A pillanatnyi motorteljesítmény-értékeket integrálni kell a vizsgálati ciklus során a W
  act (kWh) tényleges ciklusmunka kiszámításához. Ha a 6.3.1. szakaszban leírtak szerint nincsenek felszerelve (segéd)berendezések, a pillanatnyi teljesítményértékeket a 6.3.5. szakaszban megadott (4) egyenlet alapján helyesbíteni kell.

A tényleges teljesítmény integrálásához ugyanazt a módszert kell használni, mint amit a 7.4.8. szakaszban leírtunk.

A W
  act tényleges ciklusmunkát a W
  ref vonatkoztatási ciklusmunkával való összehasonlításhoz és a munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás (lásd a 8.6.3. szakaszt) kiszámításához kell használni.

A W
  act értékének a W
  ref 85 %-a és 105 %-a között kell lennie.

7.8.7.   A vizsgálati ciklus hitelesítő statisztikája

Lineáris regresszióval el kell végezni a tényleges értékek (n
  act, M
  act, P
  act) regresszióanalízisét a vonatkoztatási értékekre (n
  ref, M
  ref, P
  ref) a WHTC- és a WHSC-vizsgálathoz egyaránt.

A tényleges értékek és a vonatkoztatási ciklus értékei közötti időeltolódás torzító hatásának csökkentése érdekében a tényleges fordulatszám és nyomaték teljes jelsorozatát el lehet tolni előre vagy hátra a vonatkoztatási fordulatszám és nyomaték jelsorozatához képest. A tényleges értékek jeleinek eltolása esetén mind a fordulatszámot, mind a nyomatékot azonos mértékben és irányban kell eltolni.

A legkisebb négyzetek módszerét kell alkalmazni az alábbi regresszióegyenlettel:

Formula (11)

ahol:

| y | a fordulatszám (min–1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) tényleges értéke |
| --- | --- |
| a1 | a regressziós egyenes meredeksége |
| x | a fordulatszám (ford/perc), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) vonatkoztatási értéke |
| a0 | a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja |

y

a fordulatszám (min–1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) tényleges értéke

a1

a regressziós egyenes meredeksége

x

a fordulatszám (ford/perc), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) vonatkoztatási értéke

a0

a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja

A regressziós egyenesekre ki kell számítani az x alapján becsült y értékek szórását (SEE) és a determinációs együtthatót (r2).

Az elemzést ajánlott 1/s gyakorisággal végezni. Ahhoz, hogy a vizsgálatok hitelesnek legyenek tekinthetők, teljesülniük kell a 2. táblázat (WHTC) vagy a 3. táblázat (WHSC) kritériumainak.

2. táblázat

A regressziós egyenes tűrései WHTC esetében

| | Fordulatszám | Nyomaték | Teljesítmény |
| --- | --- | --- | --- |
| Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE) | a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 5 %-a | a motor legnagyobb nyomatékának legfeljebb 10 %-a | a motor legnagyobb teljesítményének legfeljebb 10 %-a |
| A regressziós egyenes meredeksége, a1 | 0,95 – 1,03 | 0,83 – 1,03 | 0,89 – 1,03 |
| Determinációs együttható, r2 | legalább 0,970 | legalább 0,850 | legalább 0,910 |
| A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a0 | az üresjárati fordulatszám legfeljebb 10 %-a | ± 20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ± 2 %-a (amelyik nagyobb) | ± 4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ± 2 %-a (amelyik nagyobb) |

Fordulatszám

Nyomaték

Teljesítmény

Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE)

a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 5 %-a

a motor legnagyobb nyomatékának legfeljebb 10 %-a

a motor legnagyobb teljesítményének legfeljebb 10 %-a

A regressziós egyenes meredeksége, a1

0,95 – 1,03

0,83 – 1,03

0,89 – 1,03

Determinációs együttható, r2

legalább 0,970

legalább 0,850

legalább 0,910

A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a0

az üresjárati fordulatszám legfeljebb 10 %-a

± 20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ± 2 %-a (amelyik nagyobb)

± 4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ± 2 %-a (amelyik nagyobb)

3. táblázat

A regressziós egyenes tűrései WHSC esetében

| | Fordulatszám | Nyomaték | Teljesítmény |
| --- | --- | --- | --- |
| Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE) | a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 1 %-a | a motor legnagyobb nyomatékának legfeljebb 2 %-a | a motor legnagyobb teljesítményének legfeljebb 2 %-a |
| A regressziós egyenes meredeksége, a1 | 0,99 – 1,01 | 0,98 – 1,02 | 0,98 – 1,02 |
| Determinációs együttható, r2 | legalább 0,990 | legalább 0,950 | legalább 0,950 |
| A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a0 | a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 1 %-a | ± 20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ± 2 %-a (amelyik nagyobb) | ± 4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ± 2 %-a (amelyik nagyobb) |

Fordulatszám

Nyomaték

Teljesítmény

Az x alapján becsült y értékek szórása (SEE)

a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 1 %-a

a motor legnagyobb nyomatékának legfeljebb 2 %-a

a motor legnagyobb teljesítményének legfeljebb 2 %-a

A regressziós egyenes meredeksége, a1

0,99 – 1,01

0,98 – 1,02

0,98 – 1,02

Determinációs együttható, r2

legalább 0,990

legalább 0,950

legalább 0,950

A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja, a0

a legnagyobb vizsgálati fordulatszám legfeljebb 1 %-a

± 20 Nm vagy a legnagyobb nyomaték ± 2 %-a (amelyik nagyobb)

± 4 kW vagy a legnagyobb teljesítmény ± 2 %-a (amelyik nagyobb)

A regresszióanalízis előtt, kifejezetten az analízis céljából, egyes adatpontok törölhetők, a 4. táblázat szerint. A ciklusmunka és a kibocsátások kiszámításánál azonban ezeket az adatpontokat nem szabad elhagyni. Az adatpontok elhagyhatók a ciklus egészében vagy csak egy részében.

4. táblázat

A regresszióanalízisből kihagyható adatpontok

| Esemény | Feltételek | Kihagyható adatpontok |
| --- | --- | --- |
| Minimális kezelői parancs (üresjárati adatpont) | n
  ref = 0 %
  és

  M
  ref = 0 %
  és

  M
  act > (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)
  és

  M
  act < (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque) | fordulatszám és teljesítmény |
| Minimális kezelői parancs (visszahajtási adatpont) | M
  ref < 0 % | teljesítmény és nyomaték |
| Minimális kezelői parancs | n
  act ≤ 1,02 n
  ref és M
  act > M
  ref

  vagy

  n
  act > n
  ref és M
  act ≤ M
  ref'
  vagy

  n
  act > 1,02 n
  ref és M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque) | teljesítmény, valamint nyomaték vagy fordulatszám |
| Maximális kezelői parancs | n
  act < n
  ref és M
  act ≥ M
  ref

  vagy

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref és M
  act < M
  ref

  vagy

  n
  act < 0,98 n
  ref és M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque) | teljesítmény, valamint nyomaték vagy fordulatszám |

Esemény

Feltételek

Kihagyható adatpontok

Minimális kezelői parancs (üresjárati adatpont)

n
  ref = 0 %

és

M
  ref = 0 %

és

M
  act > (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)

és

M
  act < (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque)

fordulatszám és teljesítmény

Minimális kezelői parancs (visszahajtási adatpont)

M
  ref < 0 %

teljesítmény és nyomaték

Minimális kezelői parancs

n
  act ≤ 1,02 n
  ref és M
  act > M
  ref

vagy

n
  act > n
  ref és M
  act ≤ M
  ref'

vagy

n
  act > 1,02 n
  ref és M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque)

teljesítmény, valamint nyomaték vagy fordulatszám

Maximális kezelői parancs

n
  act < n
  ref és M
  act ≥ M
  ref

vagy

n
  act ≥ 0,98 n
  ref és M
  act < M
  ref

vagy

n
  act < 0,98 n
  ref és M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)

teljesítmény, valamint nyomaték vagy fordulatszám

8.   A KIBOCSÁTÁS KISZÁMÍTÁSA

A mérési végeredményeket egy lépésben a vonatkozó kibocsátási határértékek plusz egy szignifikáns számjegynek megfelelő tizedes pontosságra kell kerekíteni, az ASTM E 29-06B szerint. A munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások végeredményeinek kiszámításához használt közbenső értékek kerekítése tilos.

A 6. függelékben példák találhatók a számítási eljárásokra.

A típusjóváhagyó hatóság előzetes beleegyezésével megengedett a moláris kibocsátásszámítás a nem közúti mozgó gépek és berendezések kipufogógáz-kibocsátásával kapcsolatos vizsgálati eljárásra vonatkozó [xx] sz. globális műszaki előírás 7. mellékletében leírtak szerint.

8.1.   Száraz/nedves korrekció

Ha a kibocsátások mérése száraz alapon történik, akkor a mért koncentrációkat át kell számítani nedves alapú koncentrációkra az alábbi képlettel.

Formula (12)

ahol:

| c
  d | száraz koncentráció, ppm vagy térfogatszázalék |
| --- | --- |
| kw | száraz/nedves korrekciós tényező (k
  w,a, k
  w,e, vagy k
  w,d az alkalmazott egyenlettől függően) |

c
  d

száraz koncentráció, ppm vagy térfogatszázalék

kw

száraz/nedves korrekciós tényező (k
  w,a, k
  w,e, vagy k
  w,d az alkalmazott egyenlettől függően)

8.1.1.   Hígítatlan kipufogógáz

Formula (13)

vagy

Formula (14)

vagy

Formula (15)

valamint

Formula (16)

és

Formula (17)

ahol:

| H
  a | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |
| w
  ALF | a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| q
  mf,i | a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| q
  mad,I | a száraz beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| p
  r | vízgőznyomás a hűtőfürdő után, kPa |
| p
  b | teljes légköri nyomás, kPa |
| w
  DEL | a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  EPS | a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| α | a hidrogén mólaránya a tüzelőanyagban |
| c
  CO2 | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| c
  CO | a CO száraz koncentrációja, százalék |

H
  a

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

w
  ALF

a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

q
  mf,i

a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

q
  mad,I

a száraz beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

p
  r

vízgőznyomás a hűtőfürdő után, kPa

p
  b

teljes légköri nyomás, kPa

w
  DEL

a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

w
  EPS

a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

α

a hidrogén mólaránya a tüzelőanyagban

c
  CO2

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

c
  CO

a CO száraz koncentrációja, százalék

A (13) és (14) egyenletek lényegében azonosak, és a (13) és (15) egyenletben szereplő 1,008 szorzótényező közelítő értéke a (14) egyenlet nevezőjében a nagyobb pontosság kedvéért szereplő kifejezésnek.

8.1.2.   Hígított kipufogógáz

Formula (18)

vagy

Formula (19)

valamint

Formula (20)

ahol:

| α | a hidrogén mólaránya a tüzelőanyagban |
| --- | --- |
| c
  CO2w | a CO2 nedves koncentrációja, százalék |
| c
  CO2d | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| H
  d | a hígítólevegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| H
  a | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| D | hígítási tényező (lásd a 8.5.2.3.2. szakaszt) |

α

a hidrogén mólaránya a tüzelőanyagban

c
  CO2w

a CO2 nedves koncentrációja, százalék

c
  CO2d

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

H
  d

a hígítólevegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

H
  a

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

D

hígítási tényező (lásd a 8.5.2.3.2. szakaszt)

8.1.3.   Hígítólevegő

Formula (21)

valamint

Formula (22)

ahol:

| H
  d | a hígítólevegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |

H
  d

a hígítólevegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

8.2.   Az NOx helyesbítése a páratartalomra

Mivel az NOx-kibocsátás függ a környező levegő állapotától, az NOx-koncentrációt a 8.2.1. vagy 8.2.2. szakaszban megadott tényezőkkel helyesbíteni kell a páratartalomra. A beszívott levegő páratartalma (Ha) általánosan elfogadott képletekkel levezethető a mért relatív páratartalomból, harmatpontból, gőznyomásból vagy száraz/nedves hőmérővel kapott mérési eredményekből.

8.2.1.   Kompressziós gyújtású motorok

Formula (23)

ahol:

| H
  a | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |

H
  a

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

8.2.2.   Szikragyújtású motorok

Formula (24)

ahol:

| H
  a | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| --- | --- |

H
  a

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

8.3.   A részecskeszűrő helyesbítése a felhajtóerővel

A mintavevő szűrő tömegét helyesbíteni kell a levegő felhajtóereje miatt. A felhajtóerő miatti helyesbítés a mintavevő szűrő sűrűségétől, a levegő sűrűségétől és a mérlegkalibráló súly sűrűségétől függ, és figyelmen kívül hagyja a magára a részecskére gyakorolt felhajtóerőt. A felhajtóerő miatti helyesbítést a szűrő táratömegére és bruttó tömegére egyaránt alkalmazni kell.

Ha a szűrő anyagának a sűrűsége nem ismert, akkor a következő értékeket kell használni:

| a) | üvegszálas teflon: 2 300 kg/m3 |
| --- | --- |

a)

üvegszálas teflon: 2 300 kg/m3

| b) | teflonmembrán szűrő: 2 144 kg/m3 |
| --- | --- |

b)

teflonmembrán szűrő: 2 144 kg/m3

| c) | teflonmembrán szűrő polimetilpentén tartógyűrűvel: 920 kg/m3 |
| --- | --- |

c)

teflonmembrán szűrő polimetilpentén tartógyűrűvel: 920 kg/m3

Saválló acélból készült kalibráló súlyoknál 8 000 kg/m3 sűrűséget kell használni. Ha a kalibráló súly anyaga más, akkor annak sűrűségét ismerni kell.

Az alábbi képletet kell használni:

Formula (25)

valamint

Formula (26)

ahol:

| m
  uncor | a részecskeszűrő helyesbítés nélküli tömege, mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | a levegő sűrűsége, kg/m3 |
| ρ
  w | a mérlegkalibráló súly sűrűsége, kg/m3 |
| ρ
  f | a részecske-mintavevő szűrő sűrűsége, kg/m3 |
| p
  b | teljes légköri nyomás, kPa |
| T
  a | a levegő hőmérséklete a mérleg környezetében, K |
| 28,836 | a levegő móltömege a referencia-páratartalom mellett (282,5 K), g/mól |
| 8,3144 | a moláris gázállandó |

m
  uncor

a részecskeszűrő helyesbítés nélküli tömege, mg

ρ
  a

a levegő sűrűsége, kg/m3

ρ
  w

a mérlegkalibráló súly sűrűsége, kg/m3

ρ
  f

a részecske-mintavevő szűrő sűrűsége, kg/m3

p
  b

teljes légköri nyomás, kPa

T
  a

a levegő hőmérséklete a mérleg környezetében, K

28,836

a levegő móltömege a referencia-páratartalom mellett (282,5 K), g/mól

8,3144

a moláris gázállandó

A részecskeminta 8.4.3. és 8.5.3. szakaszokban használt mp tömegét a következőképpen kell kiszámítani:

Formula (27)

ahol:

| m
  f,G | a részecskeszűrő felhajtóerővel helyesbített tömege, mg |
| --- | --- |
| m
  f,T | a részecskeszűrő felhajtóerővel helyesbített táratömege, mg |

m
  f,G

a részecskeszűrő felhajtóerővel helyesbített tömege, mg

m
  f,T

a részecskeszűrő felhajtóerővel helyesbített táratömege, mg

8.4.   Részáramú hígítórendszer és a hígítatlan gáz mérése

A kibocsátott káros anyag tömegének kiszámításához a gáznemű összetevők pillanatnyi koncentrációjának jelei használandók, a koncentrációk és a kipufogógáz pillanatnyi tömegáramának összeszorzásával. A kipufogógáz tömegárama közvetlenül mérhető, vagy pedig kiszámítható a beszívott levegő és a tüzelőanyag-áram méréseiből, indikátorgázos módszerrel, vagy a beszívott levegő és a levegő/tüzelőanyag arány méréséből. Külön figyelmet kell fordítani a különböző műszerek válaszidőire. A különbségeket számításba kell venni a jelek szinkronizálásakor. Szilárd kibocsátások esetében a kipufogógáz tömegáramának jelei használandók a részáramú hígítórendszer szabályozására, hogy a vett minta arányos legyen a kipufogógáz tömegáramával. Az arányosság megfelelőségét a mintaáram és a kipufogógáz-áram közötti, a 9.4.6.1. szakaszban ismertetett regressziószámítással kell ellenőrizni. A teljes mérőrendszer elvi összeállítása a 6. ábrán látható.

Image

8.4.1.   A kipufogógáz tömegáramának meghatározása

8.4.1.1.   Bevezetés

A hígítatlan kipufogógázzal történő kibocsátások kiszámításához és a részáramú hígítórendszer szabályozásához szükség van a kipufogógáz tömegáramának ismeretére. A kipufogógáz tömegáramának meghatározásához a 8.4.1.3–8.4.1.7. szakaszban leírt módszerek bármelyike használható.

8.4.1.2.   Válaszidő

A kibocsátások kiszámításához a 8.4.1.3–8.4.1.7. szakaszban leírt módszerek válaszideje nem lehet hosszabb a gázelemző készülékek ≤ 10 s-os válaszidejénél (lásd a 9.3.5. szakaszt).

Részáramú hígítórendszer szabályozásához rövidebb válaszidőre van szükség. Az online szabályozással működő részáramú hígítórendszerek esetében a válaszidőnek ≤ 0,3 másodpercnek kell lennie. Előre rögzített vizsgálati meneten alapuló prediktív szabályozást használó részáramú hígítórendszerek esetében a kipufogógáz áramának mérésére ≤ 1 másodperces felfutási idejű és ≤ 5 másodperces válaszidejű rendszer szükséges. A rendszer válaszidejét a műszer gyártójának kell megadnia. A kipufogógáz-áram és a részáramú hígítórendszer kombinált válaszidejére vonatkozó előírásokat a 9.4.6.1. szakasz tartalmazza.

8.4.1.3.   Közvetlen mérési módszer

A pillanatnyi kipufogógáz-áramot közvetlenül olyan rendszerekkel kell mérni, mint például:

| a) | nyomáskülönbség-mérő készülékek, mint például mérőtorok (részletesen lásd az ISO 5167 szabványt), |
| --- | --- |

a)

nyomáskülönbség-mérő készülékek, mint például mérőtorok (részletesen lásd az ISO 5167 szabványt),

| b) | ultrahangos áramlásmérő, |
| --- | --- |

b)

ultrahangos áramlásmérő,

| c) | örvényáramlás-mérő. |
| --- | --- |

c)

örvényáramlás-mérő.

A hibás kibocsátási értékeket eredményező mérési hibák elkerülésére óvintézkedéseket kell tenni. Az ilyen óvintézkedések közé tartozik, hogy a mérőeszközöket a műszer gyártójának ajánlása és a helyes műszaki gyakorlat szerint szerelik be a motor kipufogórendszerébe. Különösen figyelni kell arra, hogy a motor működését és a kibocsátásokat ne befolyásolhassa a mérőeszköz beépítése.

Az áramlásmérőknek meg kell felelniük a 9.2. szakaszban előírt linearitási követelményeknek.

8.4.1.4.   A levegő és a tüzelőanyag áramának mérését használó módszer

Ez a levegőáram és a tüzelőanyag-áram mérését jelenti alkalmas áramlásmérőkkel. A pillanatnyi kipufogógáz-áram kiszámítása a következő:

Formula (28)

ahol:

| q

  mew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| q

  maw,i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| q

  mf,i | a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |

q

  mew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

q

  maw,i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

q

  mf,i

a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

Az áramlásmérőknek meg kell felelniük a 9.2. szakasz linearitási követelményeinek, de elég pontosnak kell lenniük ahhoz, hogy megfeleljenek a kipufogó-gázáramra vonatkozó linearitási követelményeknek is.

8.4.1.5.   Indikátorgázt használó mérési módszer

Ez a kipufogógázban lévő indikátorgáz koncentrációjának mérését jelenti.

Egy inert gáz (például tiszta hélium) ismert mennyiségét indikátorgázként be kell fecskendezni a kipufogógáz-áramba. A gáz elkeveredik és felhígul a kipufogógázban, de nem léphet reakcióba a kipufogócsőben. A gáz koncentrációját ezután meg kell mérni a kipufogógáz-mintában.

Az indikátorgáz tökéletes elkeveredésének biztosításához a kipufogógáz-mintavevő szondának a befecskendezési ponttól legalább 1 m távolságra vagy a kipufogócső átmérőjének 30-szorosát kitevő távolságra (amelyik nagyobb) kell lennie. A mintavevő szonda lehet közelebb is a befecskendezési ponthoz, ha az indikátorgáz koncentrációjának és a vonatkoztatási koncentrációnak az összehasonlítása igazolja a tökéletes keveredést az indikátorgáznak a motor előtti részbe való befecskendezésekor.

Az indikátorgáz áramát úgy kell beállítani, hogy a keveredés után az indikátorgáz koncentrációja üresjáraton kisebb legyen, mint a gázelemző készülék teljes skálája.

A kipufogógáz pillanatnyi áramának kiszámítása a következő:

Formula (29)

ahol:

| q

  mew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| q

  vt | az indikátorgáz árama, cm3/min |
| c
  mix,i | az indikátorgáz pillanatnyi koncentrációja a keveredés után, ppm |
| ρe | a kipufogógáz sűrűsége, kg/m3 (vö. 4. táblázat) |
| c
  b | az indikátorgáz háttér-koncentrációja a beszívott levegőben, ppm |

q

  mew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

q

  vt

az indikátorgáz árama, cm3/min

c
  mix,i

az indikátorgáz pillanatnyi koncentrációja a keveredés után, ppm

ρe

a kipufogógáz sűrűsége, kg/m3 (vö. 4. táblázat)

c
  b

az indikátorgáz háttér-koncentrációja a beszívott levegőben, ppm

Az indikátorgáz háttér-koncentrációja (c
  b) a közvetlenül a vizsgálati eljárás előtt és után mért háttér-koncentrációk átlagolásával határozható meg.

Ha a kipufogógáz legnagyobb áramánál a háttér-koncentráció kisebb, mint az indikátorgáz keveredés utáni koncentrációjának (c
  mix.i) 1 %-a, a háttér-koncentráció figyelmen kívül hagyható.

A teljes rendszernek meg kell felelnie a 9.2. szakaszban a kipufogógáz-áramra előírt linearitási követelményeknek.

8.4.1.6.   A levegőáramot és levegő/tüzelőanyag arányt használó mérési módszer

Ez a kipufogógáz tömegének a levegőáramból és a levegő/tüzelőanyag arányból történő kiszámítását jelenti. A pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram kiszámítása a következő:

Formula (30)

valamint

Formula (31)

Formula (32)

ahol:

| q

  maw,i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| A/F
  st | sztöchiometrikus levegő/tüzelőanyag arány, kg/kg |
| λi | a levegőfelesleg pillanatnyi aránya |
| c
  CO2d | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| c
  COd | a CO száraz koncentrációja, ppm |
| c
  HCw | a szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm |

q

  maw,i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

A/F
  st

sztöchiometrikus levegő/tüzelőanyag arány, kg/kg

λi

a levegőfelesleg pillanatnyi aránya

c
  CO2d

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

c
  COd

a CO száraz koncentrációja, ppm

c
  HCw

a szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm

Az áramlásmérőknek és a gázelemző készülékeknek meg kell felelniük a 9.2. szakasz linearitási követelményeinek, és a teljes rendszernek meg kell felelnie a kipufogó-gázáramra a 9.2. szakaszban megadott linearitási követelményeknek.

Ha levegő/tüzelőanyag arányt mérő berendezést, mint például cirkónium-oxid típusú érzékelőt használnak a levegőfelesleg arányának méréséhez, akkor annak meg kell felelnie a 9.3.2.7. szakaszban leírt előírásoknak.

8.4.1.7.   Szénegyensúlyt feltételező módszer

Ez a kipufogógáz tömegének a tüzelőanyag-áramból és a kipufogógáz széntartalmú gáznemű összetevőiből történő kiszámítását jelenti. A pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram kiszámítása a következő:

Formula (33)

valamint

Formula (34)

és

Formula (35)

ahol:

| q
  mf,i | a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| H
  a | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| w
  BET | a tüzelőanyag széntartalma, tömegszázalék |
| w
  ALF | a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  DEL | a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék |
| w
  EPS | a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék |
| c
  CO2d | a CO2 száraz koncentrációja, százalék |
| c
  CO2d,a | a CO2 száraz koncentrációja a beszívott levegőben, százalék |
| c
  CO | a CO száraz koncentrációja, ppm |
| c
  HCw | a szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm |

q
  mf,i

a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

H
  a

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

w
  BET

a tüzelőanyag széntartalma, tömegszázalék

w
  ALF

a tüzelőanyag hidrogéntartalma, tömegszázalék

w
  DEL

a tüzelőanyag nitrogéntartalma, tömegszázalék

w
  EPS

a tüzelőanyag oxigéntartalma, tömegszázalék

c
  CO2d

a CO2 száraz koncentrációja, százalék

c
  CO2d,a

a CO2 száraz koncentrációja a beszívott levegőben, százalék

c
  CO

a CO száraz koncentrációja, ppm

c
  HCw

a szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm

8.4.2.   A gáznemű összetevők meghatározása

8.4.2.1.   Bevezetés

A vizsgálatra benyújtott motor által a hígítatlan kipufogógázzal kibocsátott gáznemű összetevőket a 9.3. szakaszban és a 3. függelékben leírt mérő- és mintavevő rendszerekkel kell meghatározni. Az adatok értelmezését a 8.4.2.2. szakasz írja le.

A 8.4.2.3. és a 8.4.2.4. szakasz két számítási eljárást ír le, amelyek a 2. függelékben leírt referencia-tüzelőanyagok használata esetén egyenértékűek. A 8.4.2.3. szakaszban leírt eljárás egyszerűbb, mivel az összetevő sűrűsége és a kipufogógáz sűrűsége közötti arányra táblázatba foglalt u értékeket használ. A 8.4.2.4. szakaszban leírt eljárás pontosabb módszer akkor, ha a tüzelőanyag minősége eltér a 2. függelékben megadott előírásoktól, de szükséges hozzá a tüzelőanyag elemi összetételének meghatározása.

8.4.2.2.   Az adatok kiértékelése

A kibocsátás szempontjából lényeges adatokat a 7.6.6. szakaszban leírtak szerint kell feljegyezni és tárolni.

A gáznemű összetevők kibocsátott tömegének kiszámításához a regisztrált koncentrációértékeket és a kipufogógáz tömegáramértékeit helyesbíteni kell a 3.1.30. szakaszban meghatározott jelátalakítási idővel. Ezért az egyes gázelemző készülékek és a kipufogógáz tömegáramát mérő műszerek válaszidejét a 8.4.1.2., illetve a 9.3.5. szakasz szerint meg kell határozni és fel kell jegyezni.

8.4.2.3.   A kibocsátott káros anyag tömegének kiszámítása táblázatos értékek felhasználásával

A káros anyagok tömegét (g/mérés) a káros anyagok nyers koncentrációiból és a kipufogógáz tömegáramából – amelyeket helyesbíteni kell a 8.4.2.2. szakasz szerint meghatározott jelátalakítási idővel – kell meghatározni a pillanatnyi kibocsátások kiszámításával, majd a pillanatnyi értékeket integrálni kell a ciklus egészére, és ezeket az integrálással kapott értékeket kell megszorozni az 5. táblázatban megadott u értékekkel. Ha a mérés száraz alapon történik, akkor a számítások megkezdése előtt a pillanatnyi koncentrációértékeket helyesbíteni kell a 8.1. szakasz szerinti száraz/nedves korrekció szerint.

Az NOx kiszámításához a kibocsátott tömeget szükség szerint meg kell szorozni a 8.2. szakasz szerint meghatározott k
  h,D, illetve k
  h,G páratartalom-korrekciós tényezővel.

Az alábbi képletet kell használni:

Formula (g/mérés) (36)

ahol:

| u
  gas | a kipufogógázban lévő összetevő 5. táblázatból vett, vonatkozó értéke |
| --- | --- |
| c
  gas,i | a kipufogógázban lévő összetevő pillanatnyi koncentrációja, ppm |
| q

  mew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| f | adatlekérdezési gyakoriság, 1/s |
| n | a mérések száma |

u
  gas

a kipufogógázban lévő összetevő 5. táblázatból vett, vonatkozó értéke

c
  gas,i

a kipufogógázban lévő összetevő pillanatnyi koncentrációja, ppm

q

  mew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

f

adatlekérdezési gyakoriság, 1/s

n

a mérések száma

5. táblázat

A hígítatlan kipufogógáz u értékei és az összetevők sűrűsége

| Tüzelőanyag | ρe | Gáz |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2.053 | 1.250 | a) (2) | 1.9636 | 1.4277 | 0.716 |
| u
  gas
  b)
   (3) |
| Dízel | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanol | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| CNG (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propán | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Bután | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| PB-gáz (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Tüzelőanyag

ρe

Gáz

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2.053

1.250

a) (2)

1.9636

1.4277

0.716

u
  gas
  b)
   (3)

Dízel

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

Etanol

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

CNG (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propán

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Bután

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

PB-gáz (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.4.2.4.   A kibocsátott káros anyag tömegének kiszámítása pontos egyenletekkel

A káros anyagok tömegét (g/mérés) a káros anyagok nyers koncentrációiból, az u értékekből és a kipufogógáz tömegáramából – amelyeket helyesbíteni kell a 8.4.2.2. szakasz szerint meghatározott jelátalakítási idővel – kell meghatározni a pillanatnyi kibocsátások kiszámításával, majd a pillanatnyi értékeket integrálni kell a ciklus egészére. Ha a mérés száraz alapon történik, akkor a számítások megkezdése előtt a pillanatnyi koncentrációértékeket helyesbíteni kell a 8.1. szakasz szerinti száraz/nedves korrekció szerint.

Az NOx kiszámításához a kibocsátott tömeget szükség szerint meg kell szorozni a 8.2. szakasz szerint meghatározott k
  h,D, illetve k
  h,G páratartalom-korrekciós tényezővel.

Az alábbi képletet kell használni:

Formula (g/mérés) (37)

ahol:

| u
  gas,i | a (38) vagy (39) egyenlettel kiszámított érték |
| --- | --- |
| c
  gas,i | a kipufogógázban lévő összetevő pillanatnyi koncentrációja, ppm |
| q

  mew, i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| f | adatlekérdezési gyakoriság, 1/s |
| n | a mérések száma |

u
  gas,i

a (38) vagy (39) egyenlettel kiszámított érték

c
  gas,i

a kipufogógázban lévő összetevő pillanatnyi koncentrációja, ppm

q

  mew, i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

f

adatlekérdezési gyakoriság, 1/s

n

a mérések száma

A pillanatnyi u értékeket az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula (38)

vagy

Formula (39)

valamint

Formula (40)

ahol:

| M
  gas | a gáznemű összetevő móltömege, g/mól (vö. 6. függelék) |
| --- | --- |
| M
  e,i | a kipufogógáz pillanatnyi móltömege, g/mól |
| ρgas | a gáznemű összetevő sűrűsége, kg/m3 |
| ρe,i | a kipufogógáz pillanatnyi sűrűsége, kg/m3 |

M
  gas

a gáznemű összetevő móltömege, g/mól (vö. 6. függelék)

M
  e,i

a kipufogógáz pillanatnyi móltömege, g/mól

ρgas

a gáznemű összetevő sűrűsége, kg/m3

ρe,i

a kipufogógáz pillanatnyi sűrűsége, kg/m3

A kipufogógáz móltömegét (M
  e) a CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ
  általános tüzelőanyag-összetételből kell kiszámítani a következők szerint, tökéletes égést feltételezve:

Formula (41)

ahol:

| q

  maw,i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama nedves alapon, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| H
  a | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| M
  a | a száraz beszívott levegő móltömege (= 28,965 g/mól) |

q

  maw,i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama nedves alapon, kg/s

q

  mf,i

a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

H
  a

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

M
  a

a száraz beszívott levegő móltömege (= 28,965 g/mól)

A kipufogógáz sűrűségének ρe kiszámítása a következő:

Formula (42)

ahol:

| q

  mad,i | a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama száraz alapon, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| H
  a | a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő |
| k
  fw | a nedves kipufogógáz 8.1.1. szakaszban lévő (16) egyenlet szerinti tüzelőanyag-specifikus tényezője |

q

  mad,i

a beszívott levegő pillanatnyi tömegárama száraz alapon, kg/s

q

  mf,i

a tüzelőanyag pillanatnyi tömegárama, kg/s

H
  a

a beszívott levegő páratartalma, g víz/kg száraz levegő

k
  fw

a nedves kipufogógáz 8.1.1. szakaszban lévő (16) egyenlet szerinti tüzelőanyag-specifikus tényezője

8.4.3.   A szilárd kibocsátás meghatározása

8.4.3.1.   Az adatok kiértékelése

A részecsketömeget a 8.3. szakaszban lévő (27) egyenlet szerint kell kiszámítani. A részecskekoncentráció értelmezéséhez a vizsgálati ciklusban a szűrőn áthaladt teljes mintatömeget (m
  sep) rögzíteni kell.

A típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával a részecsketömeget helyesbíteni lehet a hígítólevegőben lévő, a helyes műszaki gyakorlat alapján a 7.5.6. szakasz szerint meghatározott részecsketartalommal, és a használt mérőrendszer konkrét tervezési jellemzőinek megfelelően.

8.4.3.2.   A kibocsátott tömeg kiszámítása

A rendszer kialakításától függően a részecskék tömegét (g/mérés) a 8.4.3.2.1. vagy a 8.4.3.2.2. szakaszban leírt módszerek egyikével kell kiszámítani, a részecskeminta tömegének a 8.3. szakasz szerinti, a felhajtóerőre történő helyesbítése után.

8.4.3.2.1.   Számítások a mintavételi arány alapján

Formula (43)

ahol:

| m
  p | a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg |
| --- | --- |
| r
  s | az átlagos mintavételi arány a vizsgálati ciklus alatt |

m
  p

a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg

r
  s

az átlagos mintavételi arány a vizsgálati ciklus alatt

valamint

Formula (44)

ahol:

| m
  se | a minta tömege a ciklusban, kg |
| --- | --- |
| m
  ew | a kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg |
| m
  sep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| m
  sed | a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |

m
  se

a minta tömege a ciklusban, kg

m
  ew

a kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg

m
  sep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

m
  sed

a hígítóalagúton áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

Teljes mintavételt alkalmazó rendszer esetében az m
  sep és az m
  sed megegyezik.

8.4.3.2.2.   Számítások a hígítási arány alapján

Formula (45)

ahol:

| m
  p | a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| m
  edf | az ekvivalens hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

m
  p

a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg

m
  sep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

m
  edf

az ekvivalens hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

Az egyenértékű hígított kipufogógáz össztömegét a ciklusban a következőképpen kell meghatározni:

Formula (46)

Formula (47)

Formula (48)

ahol:

| q

  medf,i | az ekvivalens hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mew,i | a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| r
  d,i | pillanatnyi hígítási arány |
| q

  mdew,i | az ekvivalens hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| q

  mdw,i | a hígítólevegő pillanatnyi tömegárama, kg/s |
| f | adatlekérdezési gyakoriság, 1/s |
| n | a mérések száma |

q

  medf,i

az ekvivalens hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

q

  mew,i

a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

r
  d,i

pillanatnyi hígítási arány

q

  mdew,i

az ekvivalens hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegárama, kg/s

q

  mdw,i

a hígítólevegő pillanatnyi tömegárama, kg/s

f

adatlekérdezési gyakoriság, 1/s

n

a mérések száma

8.5.   Mérés teljes áramú hígítórendszerrel (állandó térfogatú mintavétel)

A gáznemű összetevőknek az akár a ciklusra elvégzett integrálásból, akár a zsákos mintavételből származó koncentrációi használandók a kibocsátás tömegének kiszámításához, a koncentrációk és a hígított kipufogógáz tömegáramának összeszorzásával. A kipufogógáz tömegáramát állandó térfogatú mintavevő rendszerrel kell mérni, amelyben lehet térfogat-kiszorításos szivattyú, kritikus áramlású Venturi-cső vagy hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső, áramláskiegyenlítéssel vagy anélkül.

Zsákos mintavétel és részecske-mintavétel esetén arányos mintát kell venni az állandó térfogatú mintavevő rendszer hígított kipufogógázából. Áramláskiegyenlítés nélküli rendszer esetében a mintaáram és az állandó térfogatú mintavevő rendszer áramának aránya nem térhet el ±2,5 %-nál nagyobb mértékben a mérés beállítási pontjától. Áramláskiegyenlítéses rendszer esetében az egyes áramoknak a beállított értékhez képest ±2,5 %-os tűréssel állandónak kell lenniük.

A teljes mérőrendszer elvi összeállítása a 7. ábrán látható.

Image

8.5.1.   A hígított kipufogógáz áramának meghatározása

8.5.1.1.   Bevezetés

A hígított kipufogógázzal történő kibocsátások kiszámításához ismerni kell a hígított kipufogógáz tömegáramát. A ciklusban a hígított kipufogógáz teljes áramát (kg/mérés) a ciklus alatt mért értékekből és az áramlásmérő megfelelő kalibrálási adataiból kell kiszámítani (V
  0 térfogat-kiszorításos szivattyú, K
  V kritikus áramlású Venturi-cső, és C
  d hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső esetében) a 8.5.1.2–8.5.1.4. szakaszban leírt módszerek egyikével. Ha a részecskék teljes mintaárama (m
  sep) meghaladja az állandó térfogatú mintavevő rendszer összáramának (m
  ed) 0,5 %-át, akkor az állandó térfogatú mintavevő rendszer áramát helyesbíteni kell az m
  sep-re, vagy a részecskeminta áramát vissza kell vezetni a rendszerbe még az áramlásmérő előtt.

8.5.1.2.   Térfogat-kiszorításos szivattyút használó rendszer (állandó térfogatú mintavétel)

A teljes ciklus tömegáramának kiszámítása, ha hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ± 6 K tűréssel tartja, a következő:

Formula (49)

ahol:

| V
  0 | a mérési körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata, m3/fordulat |
| --- | --- |
| n
  P | a szivattyúnak a mérés alatt megtett összes fordulata |
| p
  p | abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa |
| T | a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú belépő nyílásánál, K |

V
  0

a mérési körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata, m3/fordulat

n
  P

a szivattyúnak a mérés alatt megtett összes fordulata

p
  p

abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa

T

a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú belépő nyílásánál, K

Áramláskiegyenlítéses (azaz hőcserélő nélküli) rendszer esetében a pillanatnyi kibocsátott tömegeket kell kiszámítani és integrálni az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula (50)

ahol:

| n
  P,i | a szivattyú összes fordulata az időintervallumokban |
| --- | --- |

n
  P,i

a szivattyú összes fordulata az időintervallumokban

8.5.1.3.   Kritikus áramlású Venturi-csövet használó rendszer (állandó térfogatú mintavétel)

A teljes ciklus tömegáramának kiszámítása, ha hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ± 11 K tűréssel tartja, a következő:

Formula (51)

ahol:

| t | ciklusidő, s |
| --- | --- |
| K
  V | a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotra, |
| p
  p | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa |
| T | abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |

t

ciklusidő, s

K
  V

a kritikus áramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál állapotra,

p
  p

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa

T

abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

Áramláskiegyenlítéses (azaz hőcserélő nélküli) rendszer esetében a pillanatnyi kibocsátott tömegeket kell kiszámítani és integrálni az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula (52)

ahol:

| Δti | időintervallum, s |
| --- | --- |

Δti

időintervallum, s

8.5.1.4.   Hangsebesség alatti áramlású Venturi-csövet használó rendszer (állandó térfogatú mintavétel)

A teljes ciklus tömegáramának kiszámítása, ha hőcserélő a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a teljes ciklusban ± 11 K tűréssel tartja, a következő:

Formula (53)

valamint

Formula (54)

ahol:

| A
  0 | 0,006111 a következő SI mértékegységekkel: |
| --- | --- |
| d
  V | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m |
| C
  d | a Venturi-cső átfolyási tényezője |
| p
  p | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa |
| T | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |
| r
  p | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya, |
| r
  D | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya |

A
  0

0,006111 a következő SI mértékegységekkel: Formula

d
  V

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m

C
  d

a Venturi-cső átfolyási tényezője

p
  p

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa

T

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

r
  p

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya, Formula

r
  D

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya

Áramláskiegyenlítéses (azaz hőcserélő nélküli) rendszer esetében a pillanatnyi kibocsátott tömegeket kell kiszámítani és integrálni az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula (55)

ahol:

| Δt
  i | időintervallum, s |
| --- | --- |

Δt
  i

időintervallum, s

A valós időre való átszámításokat vagy a C
  d egy valószínű értékével, például 0,98-dal, vagy a Q
  ssv egy valószínű értékével kell kezdeni. Ha a számítás a Q
  ssv értékével kezdődik, akkor a Q
  ssv kezdeti értékét kell használni a Reynolds-szám kiszámításához is.

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál a Reynolds-számnak minden kibocsátásmérés alatt a 9.5.4. szakaszban meghatározott kalibrálási görbe készítéséhez használt Reynolds-számok tartományában kell lennie.

8.5.2.   A gáznemű összetevők meghatározása

8.5.2.1.   Bevezetés

A vizsgálatra benyújtott motor által a hígított kipufogógázzal kibocsátott gáznemű összetevőket a 3. függelékben leírt módszerekkel kell mérni. A kipufogógáz hígítása történhet szűrt környezeti levegővel, szintetikus levegővel vagy nitrogénnel. A teljes áramú rendszer átbocsátóképességének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy teljes mértékben megakadályozza a víz lecsapódását a hígító- és mintavevő rendszerben. Az adatok értelmezését és a számítási eljárásokat a 8.5.2.2. és a 8.5.2.3. szakasz írja le.

8.5.2.2.   Az adatok kiértékelése

A kibocsátás szempontjából lényeges adatokat a 7.6.6. szakaszban leírtak szerint kell feljegyezni és tárolni.

8.5.2.3.   A kibocsátott tömeg kiszámítása

8.5.2.3.1.   Állandó tömegáramú rendszerek

Hőcserélővel ellátott rendszereknél a káros anyagok tömegét a következő egyenlettel kell meghatározni:

Formula (g/mérés) (56)

ahol:

| u
  gas | a kipufogógázban lévő összetevő 6. táblázatból vett, vonatkozó értéke |
| --- | --- |
| c
  gas | az összetevő átlagos koncentrációja, a háttér-koncentrációval helyesbítve, ppm |
| m
  ed | az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

u
  gas

a kipufogógázban lévő összetevő 6. táblázatból vett, vonatkozó értéke

c
  gas

az összetevő átlagos koncentrációja, a háttér-koncentrációval helyesbítve, ppm

m
  ed

az összes hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

Ha a mérés száraz alapon történik, akkor a 8.1. szakasz szerinti száraz/nedves korrekciót kell alkalmazni.

Az NOx kiszámításához a kibocsátott tömeget szükség szerint meg kell szorozni a 8.2. szakasz szerint meghatározott k
  h,D, illetve k
  h,G páratartalom-korrekciós tényezővel.

Az u értékeket a 6. táblázat tartalmazza. Az u
  gas értékek kiszámításához a hígított kipufogógáz sűrűsége a levegő sűrűségével azonosnak lett feltételezve. Az u
  gas értékek ezért azonosak az egyedülálló gáznemű összetevőkre, de különbözőek a szénhidrogénekre.

6. táblázat

A hígított kipufogógáz u értékei és az összetevők sűrűsége

| Tüzelőanyag | ρde | Gáz |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2.053 | 1.250 | a) (7) | 1.9636 | 1.4277 | 0.716 |
| u
  gas
  b)
   (8) |
| Dízel | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanol | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Sűrített földgáz (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propán | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Bután | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| PB-gáz (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Tüzelőanyag

ρde

Gáz

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2.053

1.250

a) (7)

1.9636

1.4277

0.716

u
  gas
  b)
   (8)

Dízel

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

Etanol

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

Sűrített földgáz (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propán

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Bután

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

PB-gáz (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

A másik módszer az u értékeknek a pontos számítási módszerrel való kiszámítása az alábbiak szerint, amelyet általánosságban a 8.4.2.4. szakasz határoz meg:

Formula (57)

ahol:

| M
  gas | a gáznemű összetevő móltömege, g/mól (vö. 6. függelék) |
| --- | --- |
| M
  e | a kipufogógáz móltömege, g/mól |
| M
  d | a hígítólevegő móltömege = 28,965 g/mól |
| D | hígítási tényező (lásd a 8.5.2.3.2. szakaszt) |

M
  gas

a gáznemű összetevő móltömege, g/mól (vö. 6. függelék)

M
  e

a kipufogógáz móltömege, g/mól

M
  d

a hígítólevegő móltömege = 28,965 g/mól

D

hígítási tényező (lásd a 8.5.2.3.2. szakaszt)

8.5.2.3.2.   A háttérrel helyesbített koncentrációk meghatározása

A káros anyagok nettó koncentrációjának meghatározásához a hígítólevegőben lévő gáznemű káros anyagok átlagos háttér-koncentrációját le kell vonni a mért koncentrációkból. A háttér-koncentrációk átlagos értékét mintavevő zsákos módszerrel, vagy folyamatos méréssel és integrálással lehet meghatározni. Az alábbi képletet kell használni:

Formula (58)

ahol:

| c
  gas,e | az összetevőnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | az összetevőnek a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm |
| D | hígítási tényező |

c
  gas,e

az összetevőnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm

c
  d

az összetevőnek a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm

D

hígítási tényező

A hígítási tényező kiszámítása a következő:

| a) | dízel- és PB-gáz-üzemű motoroknál:

   (59) |
| --- | --- |

a)

dízel- és PB-gáz-üzemű motoroknál:

Formula (59)

| b) | földgázüzemű motoroknál

   (60) |
| --- | --- |

b)

földgázüzemű motoroknál

Formula (60)

ahol:

| c
  CO2,e | a hígított kipufogógázban lévő CO2 nedves koncentrációja, térfogatszázalék |
| --- | --- |
| c
  HC,e | a hígított kipufogógázban lévő szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm, C1-egyenérték |
| c
  NMHC,e | a hígított kipufogógázban lévő, metántól különböző szénhidrogének koncentrációja, ppm, C1-egyenérték |
| c
  CO,e | a hígított kipufogógázban lévő CO nedves koncentrációja, ppm |
| F
  S | sztöchiometriai együttható |

c
  CO2,e

a hígított kipufogógázban lévő CO2 nedves koncentrációja, térfogatszázalék

c
  HC,e

a hígított kipufogógázban lévő szénhidrogének nedves koncentrációja, ppm, C1-egyenérték

c
  NMHC,e

a hígított kipufogógázban lévő, metántól különböző szénhidrogének koncentrációja, ppm, C1-egyenérték

c
  CO,e

a hígított kipufogógázban lévő CO nedves koncentrációja, ppm

F
  S

sztöchiometriai együttható

A sztöchiometriai együtthatót az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula (61)

ahol:

| α | a hidrogén mólaránya a tüzelőanyagban (H/C) |
| --- | --- |

α

a hidrogén mólaránya a tüzelőanyagban (H/C)

Ha a tüzelőanyag összetétele nem ismert, akkor alternatívaként a következő sztöchiometriai együtthatókat lehet használni:

| F
  S (dízelolaj) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (PB-gáz) | = | 11,6 |
| F
  S (földgáz) | = | 9,5 |

F
  S (dízelolaj)

=

13,4

F
  S (PB-gáz)

=

11,6

F
  S (földgáz)

=

9,5

8.5.2.3.3.   Áramláskiegyenlítéses rendszerek

Azoknál a rendszereknél, amelyekben nincs hőcserélő, a káros anyagok tömegét (g/mérés) a pillanatnyilag kibocsátott tömegek kiszámításával és a pillanatnyi értékeknek az egész ciklusra való integrálásával kell meghatározni. A háttér-koncentrációk miatti helyesbítést közvetlenül a pillanatnyi koncentrációértékekre kell alkalmazni. Az alábbi képletet kell használni:

Formula (62)

ahol:

| c
  gas,e | az összetevőnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | az összetevőnek a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm |
| m
  ed,i | a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege, kg |
| m
  ed | a hígított kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg |
| u
  gas | táblázatos érték a 6. táblázatból |
| D | hígítási tényező |

c
  gas,e

az összetevőnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm

c
  d

az összetevőnek a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm

m
  ed,i

a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege, kg

m
  ed

a hígított kipufogógáz össztömege a ciklusban, kg

u
  gas

táblázatos érték a 6. táblázatból

D

hígítási tényező

8.5.3.   A szilárd kibocsátás meghatározása

8.5.3.1.   A kibocsátott tömeg kiszámítása

A részecsketömeget (g/mérés) a részecskeminta tömegének a 8.3. szakasz szerinti, a felhajtóerőre való helyesbítése után a következőképpen kell kiszámítani:

Formula (63)

ahol:

| m
  p | a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| m
  ed | a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |

m
  p

a ciklusban összegyűlt részecskék tömege, mg

m
  sep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

m
  ed

a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

valamint

Formula (64)

ahol:

| m
  set | a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | a másodlagos hígítólevegő tömege, kg |

m
  set

a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege, kg

m
  ssd

a másodlagos hígítólevegő tömege, kg

Ha a 7.5.6. szakasz szerint megtörtént a hígítólevegőben lévő részecskék koncentrációjának (háttér-koncentráció) meghatározása, a részecsketömeg a háttér-koncentrációval helyesbíthető. Ebben az esetben a részecsketömeget (g/mérés) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula (65)

ahol:

| m
  sep | a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg |
| m
  sd | az a hígítólevegő-tömeg, amelyből a háttér-koncentráció mérésére szolgáló mintavevővel a mintát vették, kg |
| m
  b | a hígítólevegőből származó részecskék tömege, mg |
| D | a 8.5.2.3.2. szakaszban meghatározott hígítási tényező |

m
  sep

a részecskegyűjtő szűrőkön áthaladó hígított kipufogógáz tömege, kg

m
  ed

a hígított kipufogógáz tömege a ciklusban, kg

m
  sd

az a hígítólevegő-tömeg, amelyből a háttér-koncentráció mérésére szolgáló mintavevővel a mintát vették, kg

m
  b

a hígítólevegőből származó részecskék tömege, mg

D

a 8.5.2.3.2. szakaszban meghatározott hígítási tényező

8.6.   Általános számítások

8.6.1.   Eltolódási korrekció

Az eltolódás 7.8.4. szakasz szerinti ellenőrzése során a helyesbített koncentrációérték a következőképpen számítható ki:

Formula (66)

ahol:

| c
  ref,z | a nullázógáz vonatkoztatási koncentrációja (általában nulla), ppm |
| --- | --- |
| c
  ref,s | a kalibrálógáz vonatkoztatási koncentrációja, ppm |
| c
  pre,z | a nullázógáz vizsgálat előtti koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm |
| c
  pre,s | a kalibrálógáz vizsgálat előtti koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm |
| c
  post,z | a nullázógáz vizsgálat utáni koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm |
| c
  post,s | a kalibrálógáz vizsgálat utáni koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm |
| cgas | a mintagáz koncentrációja, ppm |

c
  ref,z

a nullázógáz vonatkoztatási koncentrációja (általában nulla), ppm

c
  ref,s

a kalibrálógáz vonatkoztatási koncentrációja, ppm

c
  pre,z

a nullázógáz vizsgálat előtti koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm

c
  pre,s

a kalibrálógáz vizsgálat előtti koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm

c
  post,z

a nullázógáz vizsgálat utáni koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm

c
  post,s

a kalibrálógáz vizsgálat utáni koncentrációja a gázelemző készülékben, ppm

cgas

a mintagáz koncentrációja, ppm

Minden összetevőre két fajlagos kibocsátási eredménycsoportot kell kiszámítani a 8.6.3. szakasz alapján, az esetleges egyéb helyesbítések végrehajtása után. Az egyik csoportot helyesbítetlen koncentrációkkal, a másikat pedig a (66) egyenlet alapján az eltolódással helyesbített koncentrációkkal kell kiszámítani.

Az alkalmazott mérőrendszertől és számítási módszertől függően a helyesbítetlen kibocsátási eredményeket a (36), (37), (56), (57) ill. (62) egyenletek szerint kell kiszámítani. A helyesbített kibocsátások számításakor a (36), (37), (56), (57), illetve (62) egyenletekben szereplő c
  gas értéket a (66) egyenlet c
  cor értékével kell helyettesíteni. Ha a megfelelő egyenletekben pillanatnyi c
  gas,i koncentrációértékek szerepelnek, akkor a helyesbített értéket is pillanatnyi c
  cor,i értékként kell alkalmazni. Az (57) egyenletben a helyesbítést a mért és a háttér-koncentrációra is alkalmazni kell.

El kell végezni az összehasonlítást a helyesbítetlen eredmények százalékában. A munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás helyesbítetlen és helyesbített értékei közötti eltérés nem lehet nagyobb a munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás helyesbítetlen értékének ± 4 százalékánál vagy a megfelelő határérték ± 4 százalékánál (amelyik nagyobb). Ha az eltolódás meghaladja a 4 százalékot, a vizsgálat nem érvényes.

Ha eltolódáskorrekcióra kerül sor, a kibocsátási értékek bejelentésekor csak az eltolódással helyesbített eredményeket kell figyelembe venni.

8.6.2.   A metántól különböző szénhidrogének és a metán kiszámítása

A metántól különböző szénhidrogének és a metán kiszámítása az alkalmazott kalibrálási módszertől függ. A metánkiválasztó nélküli méréshez használt lángionizációs detektort (3. függelék lejjebbi része, 11. ábra), propánnal kell kalibrálni. A metánkiválasztóval sorba kapcsolt lángionizációs detektor (3. függelék feljebbi része, 11. ábra) esetében a következő módszerek megengedettek.

| a) | kalibrálógáz – propán; a propán megkerüli a metánkiválasztót, |
| --- | --- |

a)

kalibrálógáz – propán; a propán megkerüli a metánkiválasztót,

| b) | kalibrálógáz – metán; a metán áthalad a metánkiválasztón. |
| --- | --- |

b)

kalibrálógáz – metán; a metán áthalad a metánkiválasztón.

A metántól különböző szénhidrogének és a metán koncentrációját az a) esetben a következőképpen kell kiszámítani:

Formula (67)

Formula (68)

A metántól különböző szénhidrogének és a metán koncentrációját a b) esetben a következőképpen kell kiszámítani:

Formula (67a)

Formula (68a)

ahol:

| c
  HC(w/NMC) | CH-koncentráció, ha a mintagáz átáramlik a metánkiválasztón, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | CH-koncentráció, ha a mintagáz megkerüli a metánkiválasztót, ppm |
| r
  h | a 9.3.7.2. szakaszban meghatározott választényező metánra |
| E
  M | a 9.3.8.1. szakaszban meghatározott metánhatásfok |
| E
  E | a 9.3.8.2. szakaszban meghatározott etánhatásfok |

c
  HC(w/NMC)

CH-koncentráció, ha a mintagáz átáramlik a metánkiválasztón, ppm

c
  HC(w/oNMC)

CH-koncentráció, ha a mintagáz megkerüli a metánkiválasztót, ppm

r
  h

a 9.3.7.2. szakaszban meghatározott választényező metánra

E
  M

a 9.3.8.1. szakaszban meghatározott metánhatásfok

E
  E

a 9.3.8.2. szakaszban meghatározott etánhatásfok

Ha r
  h < 1,05, a (67), (67a) és (68a) egyenletekben elhagyható.

8.6.3.   A fajlagos kibocsátások kiszámítása

Az e
  gas vagy e
  PM fajlagos kibocsátást (g/kWh) az egyes összetevőkre az alábbi módon kell kiszámítani, a vizsgálati ciklus típusától függően:

A WHSC, a melegindításos WHTC vagy a hidegindításos WHTC esetében a következő egyenletet kell alkalmazni:

Formula (69)

ahol:

| m | a kibocsátott összetevő tömege, g/mérés |
| --- | --- |
| W
  act | a tényleges ciklusban végzett munka, a 7.8.6. szakasz szerint meghatározva, kWh |

m

a kibocsátott összetevő tömege, g/mérés

W
  act

a tényleges ciklusban végzett munka, a 7.8.6. szakasz szerint meghatározva, kWh

A WHTC esetében a vizsgálat végeredményét súlyozottan átlagolni kell a hidegindítással történő vizsgálat és a melegindítással történő vizsgálat adataiból, a következő egyenlet szerint:

Formula (70)

ahol:

| m
  cold | az összetevő kibocsátott tömege a hidegindítással történő vizsgálat során, g/vizsgálat |
| --- | --- |
| m
  hot | az összetevő kibocsátott tömege a melegindítással történő vizsgálat során, g/vizsgálat |
| W
  act,cold | a tényleges ciklusmunka a hidegindítással történő vizsgálat során, kWh |
| W
  act,hot | a tényleges ciklusmunka a melegindítással történő vizsgálat során, kWh |

m
  cold

az összetevő kibocsátott tömege a hidegindítással történő vizsgálat során, g/vizsgálat

m
  hot

az összetevő kibocsátott tömege a melegindítással történő vizsgálat során, g/vizsgálat

W
  act,cold

a tényleges ciklusmunka a hidegindítással történő vizsgálat során, kWh

W
  act,hot

a tényleges ciklusmunka a melegindítással történő vizsgálat során, kWh

Ha a 6.6.2. szakasz szerinti időszakos regenerálásról van szó, a (69) és (70) egyenlettel meghatározott, e fajlagos kibocsátási értéket a k
  r,u vagy k
  r,d regenerálási korrekciós tényezővel meg kell szorozni, illetve a tényezőt hozzá kell adni a fajlagos kibocsátási értékhez.

9.   A BERENDEZÉSEKRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK ÉS ELLENŐRZÉSÜK

Ez a melléklet nem tartalmazza az áramlásmérő, nyomásmérő és hőmérsékletmérő műszerek vagy rendszerek részletes leírását. Az ilyen műszereknek vagy rendszereknek csak a kibocsátásmérések elvégzéséhez szükséges linearitási követelményeit tárgyalja a 9.2. szakaszban.

9.1.   A teljesítménymérő motorfékpadra vonatkozó előírások

A 7.2.1. és a 7.2.2. szakaszban leírt vizsgálati ciklusokhoz megfelelő jellemzőkkel bíró teljesítménymérő fékpadot kell használni.

A nyomaték- és fordulatszámmérő műszereknek lehetővé kell tenniük a tengelyteljesítmény olyan pontosságú mérését, amely a ciklus hitelességi kritériumainak teljesüléséhez szükséges. Szükséges lehet kiegészítő számítások alkalmazása. A mérőrendszerek pontosságának olyannak kell lennie, hogy a 9.2 szakasz 7. táblázatában megadott linearitási követelmények teljesüljenek.

9.2.   Linearitási követelmények

A mérőműszereket és mérőrendszereket a nemzeti (nemzetközi) etalonokkal kell kalibrálni. A mérőműszereknek és mérőrendszereknek teljesíteniük kell a 7. táblázat linearitási követelményeit. A gázelemző készülékekre a 9.2.1. szakasz szerinti linearitás-ellenőrzést legalább háromhavonta el kell végezni, vagy amikor olyan rendszerjavítás vagy -változás történt, amely hatással lehet a kalibrálásra. A többi műszernél és rendszernél a linearitást a belső ellenőrzési eljárások szerint kell ellenőriztetni, a műszer gyártójával vagy az ISO 9000 szabvány előírásai szerint.

7. táblázat

A műszerek és mérőrendszerek linearitási követelményei

| Mérőrendszer | | Meredekség,
  a1 | Szórás,
  SEE | Determinációs együttható,
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fordulatszám | ≤ 0,05 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| A motor nyomatéka | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Tüzelőanyag-áram | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Levegőáram | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Kipufogógáz-áram | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Hígítólevegő árama | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| A hígított kipufogógáz árama | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Mintaáram | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gázelemző készülékek | ≤ 0,5 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Gázmegosztók | ≤ 0,5 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Hőmérsékletek | ≤ 1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Nyomás | ≤ 1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Analitikai mérleg | ≤ 1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |

Mérőrendszer

Formula

Meredekség,

a1

Szórás,

SEE

Determinációs együttható,

r2

Fordulatszám

≤ 0,05 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

A motor nyomatéka

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Tüzelőanyag-áram

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Levegőáram

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Kipufogógáz-áram

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Hígítólevegő árama

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

A hígított kipufogógáz árama

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Mintaáram

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gázelemző készülékek

≤ 0,5 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Gázmegosztók

≤ 0,5 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Hőmérsékletek

≤ 1 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Nyomás

≤ 1 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Analitikai mérleg

≤ 1 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

9.2.1.   A linearitás ellenőrzése

9.2.1.1.   Bevezetés

A linearitást ellenőrizni kell a 7. táblázatban felsorolt összes mérőrendszernél. A mérőrendszerrel legalább 10 – vagy az előírásnak megfelelő számú – etalont kell mérni, és a mért értékeket a legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regresszióval össze kell hasonlítani az etalonok értékeivel a (11) egyenletnek megfelelően. A 6. táblázatban megadott felső határértékek a vizsgálatok során várható legnagyobb értékeket jelentik.

9.2.1.2.   Általános követelmények

A mérőrendszert a műszer gyártójának ajánlásai szerint hagyni kell bemelegedni. A mérőrendszereknek az előírt hőmérsékleteken, nyomásokon és anyagáramokkal kell működniük.

9.2.1.3.   Az eljárás

A linearitást ellenőrizni kell az összes szokásosan használt működési tartományban, a következő lépésekben:

| a) | A műszert nullázó jellel nullázni kell. Gázelemző készülékek esetében tisztított szintetikus levegőt (vagy nitrogént) kell bevezetni közvetlenül a készülékbe. |
| --- | --- |

a)

A műszert nullázó jellel nullázni kell. Gázelemző készülékek esetében tisztított szintetikus levegőt (vagy nitrogént) kell bevezetni közvetlenül a készülékbe.

| b) | Be kell állítani a műszer mérőtartományát mérőtartomány-beállító jellel. A gázelemző készülékek használatakor megfelelő mérőtartomány-kalibráló gázt kell bevezetni közvetlenül a készülékbe. |
| --- | --- |

b)

Be kell állítani a műszer mérőtartományát mérőtartomány-beállító jellel. A gázelemző készülékek használatakor megfelelő mérőtartomány-kalibráló gázt kell bevezetni közvetlenül a készülékbe.

| c) | A nullázást, azaz az a) lépést meg kell ismételni. |
| --- | --- |

c)

A nullázást, azaz az a) lépést meg kell ismételni.

| d) | Az ellenőrzés úgy történik, hogy mérni kell legalább 10 olyan etalont (beleértve a nulla értékűt is), amelyek értékei a nullától a kibocsátásmérések során várható legnagyobb értékig terjednek. A gázelemző készülékek használatakor a 9.3.3.2. szakaszban leírtak szerint ismert koncentrációjú gázokat kell bevezetni közvetlenül a készülékbe. |
| --- | --- |

d)

Az ellenőrzés úgy történik, hogy mérni kell legalább 10 olyan etalont (beleértve a nulla értékűt is), amelyek értékei a nullától a kibocsátásmérések során várható legnagyobb értékig terjednek. A gázelemző készülékek használatakor a 9.3.3.2. szakaszban leírtak szerint ismert koncentrációjú gázokat kell bevezetni közvetlenül a készülékbe.

| e) | Legalább 1/s adatfelvételi gyakorisággal mérni kell az etalonértékeket, és a mért értékeket egy 30 s-os intervallumban fel kell jegyezni. |
| --- | --- |

e)

Legalább 1/s adatfelvételi gyakorisággal mérni kell az etalonértékeket, és a mért értékeket egy 30 s-os intervallumban fel kell jegyezni.

| f) | A 30 s-os intervallum számtani középértékeiből ki kell számítani a legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regresszió paramétereit a 7.8.7. szakaszban megadott (11) egyenlet szerint. |
| --- | --- |

f)

A 30 s-os intervallum számtani középértékeiből ki kell számítani a legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regresszió paramétereit a 7.8.7. szakaszban megadott (11) egyenlet szerint.

| g) | A lineáris regresszió paramétereinek teljesíteniük kell a 9.2. szakaszban, a 7. táblázatban megadott követelményeket. |
| --- | --- |

g)

A lineáris regresszió paramétereinek teljesíteniük kell a 9.2. szakaszban, a 7. táblázatban megadott követelményeket.

| h) | Az ellenőrzési eljárás végén ismét ellenőrizni kell a nullázást, és szükség esetén meg kell ismételni az ellenőrzést. |
| --- | --- |

h)

Az ellenőrzési eljárás végén ismét ellenőrizni kell a nullázást, és szükség esetén meg kell ismételni az ellenőrzést.

9.3.   Mérő- és mintavevő rendszer gáznemű kibocsátások meghatározásához

9.3.1.   A gázelemző készülékre vonatkozó előírások

9.3.1.1.   Általános előírások

A gázelemző készülékeknek olyan méréstartománnyal és válaszidővel kell rendelkezniük, amely alkalmas a kipufogógázban lévő összetevők koncentrációinak megkívánt pontosságú mérésére a motorok mind tranziens, mind állandósult üzemállapotában.

A műszerek elektromágneses összeférhetőségének (EMC) olyannak kell lennie, hogy a járulékos hibák a lehető legkisebbek legyenek.

9.3.1.2.   Mérési pontosság

A pontosság, ami definíció szerint a készülék által mért érték és az etalonérték közötti különbség, nem lehet rosszabb a mért érték ±2 %-ánál, illetve a teljes skála ±0,3 %-ánál (amelyik nagyobb).

9.3.1.3.   Ismételhetőség

Az ismételhetőség, ami definíció szerint egy adott mérőtartomány-kalibráló gázzal megismételt 10 mérés eredményéből számított szórás 2,5-szerese, a 155 ppm (vagy ppm C) feletti tartományokban nem lehet nagyobb, mint a teljes skála 1 %-a, illetve a 155 ppm (vagy ppm C) alatti tartományokban a 2 %-a.

9.3.1.4.   Zaj

Az összes használt tartományban a gázelemző készülék csúcs-csúcs válasza nullázó és mérőtartomány-kalibráló gázokra egyik 10 másodperces időközben sem lehet nagyobb, mint a teljes skála 2 %-a.

9.3.1.5.   Nullapont-eltolódás

A nulla válaszjel eltolódását a műszer gyártójának kell meghatároznia.

9.3.1.6.   A mérőtartomány eltolódása

A mérőtartomány eltolódását a műszer gyártójának kell meghatároznia.

9.3.1.7.   Felfutási idő

A mérőrendszerben használt gázelemző készülék felfutási ideje nem haladhatja meg a 2,5 másodpercet.

9.3.1.8.   Gázszárítás

A kipufogógázok nedvesen vagy szárazon mérhetők. Gázszárító készülék (ha van) csak a lehető legkisebb mértékben befolyásolhatja a mért gázok összetételét. Vegyszeres szárítók nem használhatók a mintában lévő víz eltávolítására.

9.3.2.   Gázelemző készülékek

9.3.2.1.   Bevezetés

Az alkalmazandó vizsgálati elveket a 9.3.2.2–9.3.2.7. szakasz írja le. A mérőrendszerek részletes leírását a 3. függelék tartalmazza. A mérendő gázokat az alábbi készülékekkel kell elemezni. Nem lineáris gázelemző készülékek esetében megengedett linearizáló áramkörök használata.

9.3.2.2.   Szén-monoxid- (CO-) elemzés

A szén-monoxid-elemző készüléknek nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készüléknek kell lennie.

9.3.2.3.   Szén-dioxid- (CO2-) elemzés

A szén-dioxid-elemző készüléknek nem diszperzív infravörös gázelemző készüléknek kell lennie.

9.3.2.4.   Szénhidrogén- (CH-) elemzés

A szénhidrogén-elemző készüléknek fűtött lángionizációs detektorosnak (HFID) kell lennie, a detektor, szelepek, csövezés stb. olyan fűtésével, hogy a gáz hőmérséklete mindenkor 463K ±10K (190 °C ±10 °C) legyen. Földgázmotorok és szikragyújtású motorok esetében a használt módszertől függően választható olyan szénhidrogén-elemző készülék, amely nem fűtött lángionizációs detektorral (FID) működik (lásd a 3. függelék A.3.1.3. szakaszát).

9.3.2.5.   Metán- (CH4-) elemzés és metántól különböző szénhidrogének elemzése

A metán- és a metántól különböző szénhidrogén-frakciót egy fűtött metánkiválasztóval és két, a 3. melléklet A.3.1.4. és A.3.1.5. szakasza szerinti lángionizációs detektorral kell meghatározni. Az összetevők koncentrációját a 8.6.2. szakasz szerint kell meghatározni.

9.3.2.6.   Nitrogén-oxidok (NOx) elemzése

Az NOx méréséhez két mérőműszer van meghatározva, amelyek közül bármelyik használható, amennyiben megfelel a 9.3.2.6.1., illetve a 9.3.2.6.2. szakaszban leírt feltételeknek. Az alternatív mérési eljárások egyenértékűségének az 5.1.1. szakasz szerinti megállapításához csak kemilumineszcens detektoros gázelemző készülék használható.

9.3.2.6.1.   Kemilumineszcens detektor (CLD)

A nitrogén-oxid-elemző készüléknek száraz alapon való mérésnél kemilumineszcens detektoros (CLD) vagy fűtött kemilumineszcens detektoros (HCLD) típusúnak kell lennie NO2/NO konverterrel. Nedves alapon való mérésnél 328 K (55 °C) feletti hőmérsékleten tartott konverterrel működő fűtött kemilumineszcens detektort kell használni, feltéve, hogy a víz kioltó hatásának ellenőrzése (lásd a 9.3.9.2.2. szakaszt) megfelelő eredménnyel zárult. Száraz alapon való mérés esetén mind a kemilumineszcens detektoros, mind pedig a fűtött kemilumineszcens detektoros készülékeknél a mintavételi útvonalon 328–473 K (55–200 °C) falhőmérsékletet kell tartani a konverterig, nedves mérés esetén pedig a gázelemző készülékig.

9.3.2.6.2.   Nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék (NDUV)

Az NOx koncentrációjának méréséhez nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék (NDUV) használandó. Ha a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék csak az NO koncentrációját méri, a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék előtt NO2/NO konvertert kell elhelyezni. A nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék hőmérsékletét fenn kell tartani a vízkondenzáció megelőzése érdekében, kivéve, ha mintaszárító egység van beszerelve az NO2/NO konverter elé, és az használatban is van, illetve a gázelemző készülék elé.

9.3.2.7.   Levegő/tüzelőanyag arány mérése

A 8.3.1.6. szakaszban leírt, a kipufogógáz-áram meghatározásához használt, a levegő/tüzelőanyag arány mérésére szolgáló készüléknek egy széles tartományú arányérzékelőt vagy cirkónium-oxid típusú lambdaérzékelőt kell használnia. Az érzékelőt közvetlenül a kipufogócsőre kell felszerelni, olyan helyre, ahol a kipufogógáz hőmérséklete kellően nagy a páralecsapódás megakadályozásához.

A beépített elektronikával rendelkező érzékelő pontosságának a következő értékek közé kell esnie:

| ± a mért érték ±3 százaléka, | ha | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ± a mért érték ±5 százaléka, | ha | 2 ≤ λ < 5 |
| ± a mért érték ±10 százaléka, | ha | 5 ≤ λ |

± a mért érték ±3 százaléka,

ha

λ < 2

± a mért érték ±5 százaléka,

ha

2 ≤ λ < 5

± a mért érték ±10 százaléka,

ha

5 ≤ λ

A fent előírt pontosság eléréséhez az érzékelőt a műszer gyártója által előírtak szerint kell kalibrálni.

9.3.3.   Gázok

Szem előtt kell tartani a gázok eltarthatóságát.

9.3.3.1.   Tiszta gázok

A gázok megkívánt tisztaságát az alábbiakban megadott szennyezettségi határértékek határozzák meg. A kalibráláshoz az alábbi gázokra van szükség:

| a) | Hígítatlan kipufogógázhoz
  Tisztított nitrogén
  (Szennyezettség ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  Tisztított oxigén
  (Tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O2)
  Hidrogén/hélium keverék (lángionizációs detektor égő-tüzelőanyaga)
  (40 ± 1 % hidrogén, a többi hélium)
  (Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)
  Tisztított szintetikus levegő
  (Szennyezettség ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (Oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között) |
| --- | --- |

a)

Hígítatlan kipufogógázhoz

Tisztított nitrogén

(Szennyezettség ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

Tisztított oxigén

(Tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O2)

Hidrogén/hélium keverék (lángionizációs detektor égő-tüzelőanyaga)

(40 ± 1 % hidrogén, a többi hélium)

(Szennyezettség: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

Tisztított szintetikus levegő

(Szennyezettség ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(Oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között)

| b) | Hígított kipufogógázhoz (nem kötelezően a hígítatlan kipufogógázhoz)
  Tisztított nitrogén
  (Szennyezettség ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  Tisztított oxigén
  (Tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O2)
  Hidrogén/hélium keverék (lángionizációs detektor égő-tüzelőanyaga)
  (40 ± 1 % hidrogén, a többi hélium)
  (Szennyezettség: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)
  Tisztított szintetikus levegő
  (Szennyezettség ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  (Oxigéntartalom 20,5 és 21,5 térfogatszázalék között)
  Ha nem állnak rendelkezésre gázpalackok, gáztisztító is használható, amennyiben a szennyezettségi szintek igazolhatók. |
| --- | --- |

b)

Hígított kipufogógázhoz (nem kötelezően a hígítatlan kipufogógázhoz)

Tisztított nitrogén

(Szennyezettség ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

Tisztított oxigén

(Tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O2)

Hidrogén/hélium keverék (lángionizációs detektor égő-tüzelőanyaga)

(40 ± 1 % hidrogén, a többi hélium)

(Szennyezettség: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

Tisztított szintetikus levegő

(Szennyezettség ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

(Oxigéntartalom 20,5 és 21,5 térfogatszázalék között)

Ha nem állnak rendelkezésre gázpalackok, gáztisztító is használható, amennyiben a szennyezettségi szintek igazolhatók.

9.3.3.2.   Kalibráló és mérőtartomány-kalibráló gázok

Az alábbi kémiai összetételű gázkeverékek szükségesek értelemszerűen. Más gázkombinációk is megengedhetők, feltéve, hogy a gázok nem lépnek egymással reakcióba. A kalibrálógázokra a gyártó által megadott lejárati időt fel kell jegyezni.

C3H8 és tisztított szintetikus levegő (lásd a 9.3.3.1. szakaszt);

CO és tisztított nitrogén;

NO és tisztított nitrogén;

NO2 és tisztított szintetikus levegő;

CO2 és tisztított nitrogén;

CH4 és tisztított szintetikus levegő,

C2H6 és tisztított szintetikus levegő.

A kalibráló és a mérőtartomány-kalibráló gáz tényleges koncentrációjának ± 1 % tűréssel a névleges értéknek kell lennie, nemzeti vagy nemzetközi etalon alapján. A kalibrálógázok koncentrációját mindig térfogatarányban kell megadni (térfogatszázalék vagy térfogat ppm).

9.3.3.3.   Gázmegosztók

A kalibráláshoz és a mérőtartomány beállításához használt gázokat gázmegosztókkal (precíziós keverőkészülékek) is elő lehet állítani, tisztított nitrogénnel vagy tisztított szintetikus levegővel történő hígítással. A gázmegosztó pontosságának olyannak kell lennie, hogy a kevert kalibrálógázok koncentrációja ± 2 %-os pontosságú legyen. Ez a pontosság azt is jelenti, hogy a keveréshez használt elsődleges gázok koncentrációját legalább ± 1 % pontossággal ismerni kell, nemzeti vagy nemzetközi etalongázok alapján. A hitelesítést a gázmegosztót használó kalibrálások esetében a teljes skála 15 és 50 %-a között kell elvégezni. Ha az első kalibrálás sikertelen, új kalibrálás végezhető más kalibrálógázzal.

A keverőkészülék ellenőrzésére választható olyan műszer is, amely természeténél fogva lineáris, például NO gáz kemilumineszcens detektorral. A műszer mérőtartományát úgy kell beállítani, hogy a mérőtartomány-kalibráló gáz közvetlenül rá van kötve a műszerre. A gázmegosztót a használt beállításokkal kell ellenőrizni, és a mért koncentrációt össze kell hasonlítani a névleges értékkel. Az eltérésnek minden pontban a névleges érték ± 1 %-án belül kell maradnia.

A linearitás 9.2.1. szakasz szerinti ellenőrzéséhez a gázmegosztó pontosságának ± 1 %-on belül kell lennie.

9.3.3.4.   Az oxigéninterferencia ellenőrzéséhez használt gázok

Az oxigéninterferencia ellenőrzésére propán, oxigén és nitrogén keveréke használható. Ezeknek a gázoknak propánt kell tartalmazniuk, 350 ± 75 ppm C szénhidrogén-tartalommal. A kalibrálógázok tűrésére vonatkozó koncentrációértéket az összes szénhidrogén és azok szennyeződéseinek kromatográfiás elemzésével vagy dinamikus keveréssel kell meghatározni. A szikragyújtású és a kompressziós gyújtású motorok vizsgálatához szükséges oxigénkoncentrációkat a 8. táblázat sorolja fel; a gáz többi része tisztított nitrogén.

8. táblázat

Az oxigéninterferencia ellenőrzéséhez használt gázok

| Motortípus | O2-koncentráció, százalék |
| --- | --- |
| Kompressziós gyújtás | 21 (20–22) |
| Kompressziós és szikragyújtás | 10 (9–11) |
| Kompressziós és szikragyújtás | 5 (4–6) |
| Szikragyújtás | 0 (0–1) |

Motortípus

O2-koncentráció, százalék

Kompressziós gyújtás

21 (20–22)

Kompressziós és szikragyújtás

10 (9–11)

Kompressziós és szikragyújtás

5 (4–6)

Szikragyújtás

0 (0–1)

9.3.4.   Szivárgásvizsgálat

El kell végezni a rendszer szivárgásvizsgálatát. A szondát ki kell venni a kipufogórendszerből, és a végét dugóval le kell zárni. A gázelemző készülék szivattyúját be kell kapcsolni. A kezdeti stabilizálódási időszak után szivárgásmentes rendszer esetében minden áramlásmérőnek nullához közeli értéket kell mutatnia. Ellenkező esetben ellenőrizni kell a mintavevő vezetéket, és a hibát ki kell javítani.

A legnagyobb megengedett szivárgási sebesség a vákuumoldalon a rendszer vizsgált részén a használat alatti áramlási sebesség 0,5 %-a lehet. A használat alatti áramlási sebesség becsléséhez használható a gázelemző készüléken és a kerülőn átáramló mennyiség.

Egy másik megoldás szerint a rendszerben legalább 20 kPa vákuumot (80 kPa abszolút nyomás) kell létrehozni. Egy kezdeti stabilizációs időszak után a rendszerben a Δp nyomásnövekedés (kPa/min) nem haladhatja meg a következőt:

Formula (71)

ahol:

| V
  s | a rendszertérfogat, l |
| --- | --- |
| qvs | áramlási sebesség a rendszerben, l/min |

V
  s

a rendszertérfogat, l

qvs

áramlási sebesség a rendszerben, l/min

Egy másik módszer ugrásszerű koncentrációváltás előidézése a mintavevő vezeték elején a nullázógázról a mérőtartomány-kalibráló gázra való átváltással. Ha megfelelő idő letelte után egy megfelelően kalibrált gázelemző készüléknél a mért érték nem éri el a bevitt koncentráció 99 %-át, akkor ez szivárgási problémára utal, amit meg kell szüntetni.

9.3.5.   Az analitikai rendszer válaszidejének ellenőrzése

A válaszidő értelmezéséhez a rendszer beállításainak pontosan ugyanolyanoknak kell lenniük, mint a vizsgálati eljárásban lefolytatott mérések idején (azaz nyomás, áramlás, szűrőbeállítások a gázelemző készülékeken és minden más, a válaszidőt befolyásoló tényező). A válaszidőt a gáznak közvetlenül a mintavevő szonda belépésénél történő bekapcsolásával kell meghatározni. A gázt kevesebb mint 0,1 másodperc alatt kell bekapcsolni. A vizsgálathoz használt gázoknak legalább a teljes skála 60 %-ának megfelelő koncentrációváltozást kell okozniuk.

Az egyes gáznemű összetevők koncentrációit folyamatosan fel kell jegyezni. A válaszidő definíció szerint a gáz bekapcsolása és a regisztrált koncentráció ehhez tartozó megváltozása között eltelt idő. A rendszer válaszideje (t
  90) a mérődetektor késéséből és a detektor felfutási idejéből áll. A késés definíció szerint a változás időpontja (t
  0) és a mért végérték 10 %-ával egyenlő válasz megjelenésének időpontja (t
  10) közötti időkülönbség. A felfutási idő definíció szerint a mért végérték 10 %-ának és 90 %-ának megfelelő válasz között eltelt idő (t
  90 – t
  10).

A gázelemző készülék és a kipufogógáz-áram jeleinek szinkronizálásához használandó jelátalakítási idő az az idő, ami a változástól (t
  0) addig telik el, amíg a válasz a mért végérték 50 %-a nem lesz (t
  50).

A rendszer válaszidejének az ezen előírás hatálya alá eső összes összetevő (CO, NOx, szénhidrogének vagy metántól különböző szénhidrogének) esetében és minden használt tartományban ≤ 10 másodpercnek kell lennie, ≤ 2,5 másodperc felfutási idővel, a 9.3.1.7. szakasz szerint. Ha a metántól különböző szénhidrogének méréséhez metánkiválasztót használnak, akkor a rendszer válaszideje nagyobb lehet 10 s-nál.

9.3.6.   Az NOx-konverter hatásfokának vizsgálata

A nitrogén-dioxid nitrogén-oxiddá való átalakítására használt konverter hatásfokát a 9.3.6.1–9.3.6.8. szakaszban leírt módon kell ellenőrizni (lásd a 8. ábrát).

Image

9.3.6.1.   A mérőrendszer összeállítása

A 8. ábrán látható mérőrendszerrel és az alább leírt eljárással, ózonfejlesztő segítségével ellenőrizni kell a konverter hatásfokát.

9.3.6.2.   Kalibrálás

A kemilumineszcens detektort és a fűtött kemilumineszcens detektort a leggyakrabban használt működési tartományban a gyártó előírásainak megfelelően nullázó és mérőtartomány-kalibráló gázzal kalibrálni kell (a kalibrálógáz NO-tartalmának a működési tartomány körülbelül 80 %-ának kell lennie, és a gázkeverék NO2-koncentrációjának kisebbnek kell lennie, mint az NO-koncentráció 5 %-a). Az NOx-elemzőt NO-üzemmódba kell állítani úgy, hogy a mérőtartomány-kalibráló gáz ne haladjon át a konverteren. A mért koncentrációt regisztrálni kell.

9.3.6.3.   Számítás

A konverter százalékos hatásfokát az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula (72)

ahol:

| A | az NOx koncentráció a 9.3.6.6. szakasz szerint |
| --- | --- |
| B | az NOx koncentráció a 9.3.6.7. szakasz szerint |
| C | az NO koncentráció a 9.3.6.4. szakasz szerint |
| d | az NO koncentráció a 9.3.6.5. szakasz szerint |

A

az NOx koncentráció a 9.3.6.6. szakasz szerint

B

az NOx koncentráció a 9.3.6.7. szakasz szerint

C

az NO koncentráció a 9.3.6.4. szakasz szerint

d

az NO koncentráció a 9.3.6.5. szakasz szerint

9.3.6.4.   Oxigénadagolás

Egy T idomon keresztül oxigént vagy nullázó levegőt kell folyamatosan adagolni a gázáramhoz, amíg a kijelzett koncentráció kb. 20 %-kal kisebb nem lesz a 9.3.6.2. szakasz szerinti kijelzett kalibrálási koncentrációnál (a gázelemző készülék NO-üzemmódban van).

A kijelzett koncentrációt (c) regisztrálni kell. Eközben az ózonfejlesztő nincs bekapcsolva.

9.3.6.5.   Az ózonfejlesztő bekapcsolása

Be kell kapcsolni az ózonfejlesztőt, és elegendő ózont kell fejleszteni ahhoz, hogy az NO-koncentráció lecsökkenjen a 9.3.6.2. szakasz szerinti kalibrálási koncentráció 20 %-a körüli értékre (de legfeljebb 10 %-ra). A kijelzett koncentrációt (d) regisztrálni kell (a gázelemző készülék NO-üzemmódban van).

9.3.6.6.   NOx-üzemmód

Az NO-elemző készüléket NOx-üzemmódba kell kapcsolni, hogy a gázkeverék (ami NO-ból, NO2-ből, O2-ből és N2-ből áll) áthaladjon a konverteren. A kijelzett koncentrációt (a) regisztrálni kell (a gázelemző készülék NOx-üzemmódban van).

9.3.6.7.   Az ózonfejlesztő kikapcsolása

Ekkor az ózonfejlesztőt ki kell kapcsolni. A 9.3.6.6. szakaszban leírt gázkeverék a konverteren keresztül jut el a detektorba. A kijelzett koncentrációt (b) regisztrálni kell (a gázelemző készülék NOx-üzemmódban van).

9.3.6.8.   NO-üzemmód

NO-üzemmódba kapcsolva, kikapcsolt ózonfejlesztő mellett, az oxigén vagy a szintetikus levegő adagolását is le kell állítani. A gázelemző készüléken mért NOx-érték nem különbözhet ±5 %-nál nagyobb mértékben a 9.3.6.2. szakasz szerint mért értéktől (a gázelemző készülék NO-üzemmódban van).

9.3.6.9.   Ellenőrzési időközök

A konverter hatásfokát legalább havonta egyszer ellenőrizni kell.

9.3.6.10.   A hatásfokra vonatkozó követelmény

A konverter hatásfokának (E
  NOx) legalább 95 %-nak kell lennie.

Ha a gázelemző készülék leggyakrabban használt tartományában az ózonfejlesztő nem tudja elérni a koncentrációnak a 9.3.6.5. szakasz szerinti lecsökkentését 80 %-ról 20 %-ra, akkor azt abban a legnagyobb tartományban kell használni, amelynél ez a csökkentés még elérhető.

9.3.7.   A lángionizációs detektor beállítása

9.3.7.1.   A detektor válaszadásának optimalizálása

A lángionizációs detektort a műszer gyártójának előírásai szerint be kell állítani. A leggyakrabban használt mérési tartományban a válaszadás optimalizálására mérőtartomány-kalibráló gázként levegővel kevert propánt kell használni.

A gyártó ajánlása szerinti tüzelőanyag- és levegőáramok mellett 350 ± 75 ppm C mérőtartomány-kalibráló gázt kell a gázelemző készülékbe bevezetni. A válaszadást egy adott tüzelőanyag-áramnál a mérőtartomány-kalibráló gázra adott válasz és a nullázógázra adott válasz különbségéből kell meghatározni. A tüzelőanyag-áramot lépésenként be kell állítani a gyártó által ajánlott érték alá és fölé. Ezekkel a beállított áramlásokkal regisztrálni kell a mérőtartomány-kalibráló és a nullázógázra adott válaszokat. A kettő közötti különbséget diagramon meg kell szerkeszteni, és a tüzelőanyag-áramot a görbe dús oldalára kell beállítani. Ez a tüzelőanyag-áram kiindulási beállítása, amelyet a szénhidrogénekre kapott választényezőktől (9.3.7.2. szakasz) és az oxigéninterferencia ellenőrzésekor (9.3.7.3. szakasz) kapott eredményektől függően szükség esetén optimalizálni kell. Ha az oxigéninterferencia vagy a szénhidrogénre vonatkozó választényezők nem felelnek meg az alábbi előírásoknak, akkor a levegőáramot fokozatosan a gyártó által megadott érték fölé, illetve alá kell beállítani, és az összes anyagáramra meg kell ismételni a 9.3.7.2. és 9.3.7.3. szakaszban leírtakat.

Az optimalizálás történhet az SAE 770141 sz. specifikációjában leírt eljárásokkal is.

9.3.7.2.   Választényezők szénhidrogénekre

A gázelemző készülék linearitását a 9.2.1.3. szakasz szerint ellenőrizni kell propán-levegő keverékkel és nagy tisztaságú szintetikus levegővel.

A választényezőket meg kell határozni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után. Az egy adott szénhidrogénre vonatkozó választényező (r
  h) a lángionizációs detektorral mért C1 értéknek és a palackban levő gáz ppm C1-egyenértékben kifejezett koncentrációjának az aránya.

A mérőgáz koncentrációjának olyannak kell lennie, hogy a válasz a teljes skála mintegy 80 %-a legyen. A koncentrációt ± 2 térfogatszázalék pontossággal kell ismerni gravimetriás etalon alapján. A gázpalackot 24 órán át 298 K ±5 K (25 °C ±5 °C) hőmérsékleten elő kell kondicionálni.

Az alkalmazandó mérőgázok és a relatív választényezők tartománya a következő:

| a) | Metán és tisztított szintetikus levegő | 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15 |
| --- | --- | --- |
| b) | Propilén és tisztított szintetikus levegő | 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1 |
| c) | Toluol és tisztított szintetikus levegő | 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1 |

a)

Metán és tisztított szintetikus levegő

1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15

b)

Propilén és tisztított szintetikus levegő

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

c)

Toluol és tisztított szintetikus levegő

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

Ezek az értékek a propán és tisztított szintetikus levegő 1-nek tekintett r
  h értékére vannak vonatkoztatva.

9.3.7.3.   Az oxigéninterferencia ellenőrzése

Csak a hígítatlan kipufogógázhoz használt gázelemző készülékeknél: az oxigéninterferencia ellenőrzését el kell végezni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után.

Olyan mérési tartományt kell kiválasztani, ahol az oxigéninterferencia ellenőrzésére használt gázok a felső 50 %-ba esnek. A vizsgálatot az előírt fűtőkamra-hőmérsékleten kell elvégezni. Az oxigéninterferencia ellenőrzésére használt gázokra vonatkozó előírások a 9.3.3.4. szakaszban találhatók.

| a) | A gázelemző készüléken el kell végezni a nullapont-beállítást. |
| --- | --- |

a)

A gázelemző készüléken el kell végezni a nullapont-beállítást.

| b) | Szikragyújtású motoroknál a gázelemző készülék mérőtartományát 0 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni. Kompressziós gyújtású motoroknál a műszerek mérőtartományát 21 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni. |
| --- | --- |

b)

Szikragyújtású motoroknál a gázelemző készülék mérőtartományát 0 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni. Kompressziós gyújtású motoroknál a műszerek mérőtartományát 21 % oxigént tartalmazó keverékkel kell kalibrálni.

| c) | Meg kell ismételni a nullázás ellenőrzését. Ha a nullapont a teljes skála 0,5 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni az e szakasz a) és b) pontjában leírt lépéseket. |
| --- | --- |

c)

Meg kell ismételni a nullázás ellenőrzését. Ha a nullapont a teljes skála 0,5 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni az e szakasz a) és b) pontjában leírt lépéseket.

| d) | Be kell vezetni a készülékbe az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló 5 %-os és 10 %-os gázt. |
| --- | --- |

d)

Be kell vezetni a készülékbe az oxigéninterferencia ellenőrzésére szolgáló 5 %-os és 10 %-os gázt.

| e) | Meg kell ismételni a nullázás ellenőrzését. Ha a nullapont a teljes skála ± 1 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni az ellenőrzést. |
| --- | --- |

e)

Meg kell ismételni a nullázás ellenőrzését. Ha a nullapont a teljes skála ± 1 %-át meghaladó mértékben változott, akkor meg kell ismételni az ellenőrzést.

| f) | Az oxigéninterferenciát (E
  O2) a d) lépésben említett mindegyik keverék tekintetében ki kell számítani, a következőképpen:

   (73)
  ahol a gázelemző készülék által mért koncentráció:

   (74)
  ahol:







  c
  ref,b | a b) pontban szereplő vonatkoztatási CH-koncentráció, ppm C |
| --- | --- | --- |
| c
  ref,d | a d) pontban szereplő vonatkoztatási CH-koncentráció, ppm C |
| c
  FS,b | a teljes skála értéke a b) pontban szereplő CH-koncentrációra, ppm C |
| c
  FS,d | a teljes skála értéke a d) pontban szereplő CH-koncentrációra, ppm C |
| c
  m,b | a b) pontban szereplő CH-koncentráció mért értéke, ppm C |
| c
  m,d | a d) pontban szereplő CH-koncentráció mért értéke, ppm C |

f)

Az oxigéninterferenciát (E
  O2) a d) lépésben említett mindegyik keverék tekintetében ki kell számítani, a következőképpen:

Formula (73)

ahol a gázelemző készülék által mért koncentráció:

Formula (74)

ahol:

c
  ref,b

a b) pontban szereplő vonatkoztatási CH-koncentráció, ppm C

c
  ref,d

a d) pontban szereplő vonatkoztatási CH-koncentráció, ppm C

c
  FS,b

a teljes skála értéke a b) pontban szereplő CH-koncentrációra, ppm C

c
  FS,d

a teljes skála értéke a d) pontban szereplő CH-koncentrációra, ppm C

c
  m,b

a b) pontban szereplő CH-koncentráció mért értéke, ppm C

c
  m,d

a d) pontban szereplő CH-koncentráció mért értéke, ppm C

| g) | Az oxigéninterferenciának (E
  O2) a vizsgálatok előtt az összes előírt, az oxigéninterferenciát ellenőrző gáz tekintetében kevesebbnek kell lennie ±1,5 %-nál. |
| --- | --- |

g)

Az oxigéninterferenciának (E
  O2) a vizsgálatok előtt az összes előírt, az oxigéninterferenciát ellenőrző gáz tekintetében kevesebbnek kell lennie ±1,5 %-nál.

| h) | Ha az oxigéninterferencia (E
  O2) nagyobb, mint ±1,5 %, akkor helyesbíteni lehet úgy, hogy a levegőáramot fokozatosan a gyártó által megadott érték fölé, illetve alá kell állítani, valamint a tüzelőanyag-áram és a mintaáram fokozatos változtatásával. |
| --- | --- |

h)

Ha az oxigéninterferencia (E
  O2) nagyobb, mint ±1,5 %, akkor helyesbíteni lehet úgy, hogy a levegőáramot fokozatosan a gyártó által megadott érték fölé, illetve alá kell állítani, valamint a tüzelőanyag-áram és a mintaáram fokozatos változtatásával.

| i) | Az oxigéninterferencia ellenőrzését minden egyes új beállításra meg kell ismételni. |
| --- | --- |

i)

Az oxigéninterferencia ellenőrzését minden egyes új beállításra meg kell ismételni.

9.3.8.   A metánkiválasztó (NMC) hatásfoka

A metánkiválasztó a metántól különböző szénhidrogéneknek a mintagázból való eltávolítására szolgál azáltal, hogy a metánon kívül minden szénhidrogént oxidál. Ideális esetben az átalakulás metánra 0 %, és az etán által képviselt összes többi szénhidrogénre 100 %. A metántól különböző szénhidrogének pontos mérése érdekében meg kell határozni a két hatásfokot, és azt fel kell használni a metántól különböző szénhidrogének kibocsátási tömegáramának kiszámításához (lásd a 8.5.2. szakaszt).

9.3.8.1.   Metánhatásfok

Kalibrálógázként használt metánt kell átvezetni a lángionizációs detektoron, egyszer a metánkiválasztón keresztül és egyszer azt megkerülve, és fel kell jegyezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg:

Formula (75)

ahol:

| c
  HC(w/NMC) | CH koncentráció, ha a CH4 átáramlik a metánkiválasztón, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | CH koncentráció, ha a CH4 megkerüli a metánkiválasztót, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

CH koncentráció, ha a CH4 átáramlik a metánkiválasztón, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

CH koncentráció, ha a CH4 megkerüli a metánkiválasztót, ppm C

9.3.8.2.   Etánhatásfok

Kalibrálógázként használt metánt kell átvezetni a lángionizációs detektoron, egyszer a metánkiválasztón keresztül és egyszer azt megkerülve, és fel kell jegyezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg:

Formula (76)

ahol:

| c
  HC(w/NMC) | CH koncentráció, ha a C2H6 átáramlik a metánkiválasztón, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | CH koncentráció, ha a C2H6 megkerüli a metánkiválasztót, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

CH koncentráció, ha a C2H6 átáramlik a metánkiválasztón, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

CH koncentráció, ha a C2H6 megkerüli a metánkiválasztót, ppm C

9.3.9.   Interferencia

Az éppen elemzett gáztól különböző gázok többféleképpen zavarhatják a mért értéket. Pozitív interferencia lép fel a nem diszperzív infravörös gázelemző készülékben, ha a zavaró gáz a mérendő gázzal azonos, de kisebb mértékű hatást kelt. Negatív interferencia lép fel a nem diszperzív infravörös gázelemző készülékben azáltal, hogy a zavaró gáz kiszélesíti a mért gáz abszorpciós sávját, a kemilumineszcens detektoros készülékekben pedig azáltal, hogy a zavaró gáz kioltó hatással van a reakcióra. A 9.3.9.1. és a 9.3.9.3. szakaszban leírt interferencia-ellenőrzést el kell végezni a gázelemző készülék használatbavételekor és huzamosabb használata után.

9.3.9.1.   Interferencia ellenőrzése a CO-elemző készülékeknél

A víz és a CO2 zavarhatja a CO-elemző készülék működését. Ezért a vizsgálat során használt legszélesebb működési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú, mérőtartomány-kalibráló gázként használt CO2-t kell szobahőmérsékleten vízen átbuborékoltatni, és regisztrálni kell a gázelemző készülékkel mért értékeket. A gázelemző készülékkel mért érték nem lehet nagyobb a vizsgálat alatt várható átlagos CO-koncentráció 2 %-ánál.

A CO2 és a H2O anyagokra vonatkozó interferencia-eljárások külön-külön is elvégezhetők. Ha az alkalmazott CO2- és a H2O-szintek magasabbak a vizsgálat alatt várható maximális szinteknél, a mért interferencia-értéket arányosan csökkenteni kell a mért interferenciának a várható maximális koncentrációs érték és az eljárás során mért tényleges érték közötti aránnyal való megszorzásával. Olyan külön interferencia-eljárások is alkalmazhatók, amelyeknél a H2O-koncentrációk alacsonyabbak a vizsgálat alatt várható maximális szinteknél, ám ilyenkor a mért H2O- interferenciát arányosan növelni kell a mért interferenciának a várható maximális H2O-koncentrációs érték és az eljárás során mért tényleges érték közötti aránnyal való megszorzásával. A két arányosított interferencia-érték összegének eleget kell tennie az ebben a szakaszban meghatározott toleranciának.

9.3.9.2.   Kioltás vizsgálata az NOx-elemző készüléknél kemilumineszcens detektor esetében

A kemilumineszcens detektoros (és a fűtött kemilumineszcens detektoros) gázelemző készülékeknél a CO2 és a vízgőz okozhat problémát. Ezek kioltó hatása koncentrációjukkal arányos, ezért a vizsgálatok alatt várhatóan előforduló legnagyobb koncentrációnál fellépő kioltást meghatározó vizsgálati eljárásokra van szükség. Ha a kemilumineszcens detektor olyan kioltáskiegyenlítő algoritmusokat használ, amelyek H2O- és/vagy CO2-mérőműszereken alapulnak, a kioltás értékelésekor ezeknek a műszereknek aktívnak kell lennie, és a kiegyenlítési algoritmusokat is alkalmazni kell.

9.3.9.2.1.   A CO2 kioltó hatásának vizsgálata

Egy, a legmagasabb üzemi tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú CO2-kalibrálógázt kell átengedni a nem diszperzív infravörös detektoros gázelemző készüléken, és a CO2-értéket A-val jelölve fel kell jegyezni. Ezután körülbelül 50 %-ra kell felhígítani NO-kalibrálógázzal, át kell bocsátani a nem diszperzív infravörös detektoros gázelemző készüléken és a (fűtött) kemilumineszcens detektoron, és a CO2-, illetve NO-értékeket B-vel, illetve C-vel jelölve fel kell jegyezni. Ekkor a CO2-t el kell zárni, és csak az NO-kalibrálógázt kell a (fűtött) kemilumineszcens detektoron átbocsátani, és az NO-értéket D-vel jelölve fel kell jegyezni.

A százalékos kioltást a következőképpen kell kiszámítani:

Formula (77)

ahol:

| A | a hígítatlan CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, % |
| --- | --- |
| B | a hígított CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, % |
| C | a hígított NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm |
| D | a hígítatlan NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm |

A

a hígítatlan CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, %

B

a hígított CO2 koncentrációja nem diszperzív infravörös gázelemző készülékkel mérve, %

C

a hígított NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm

D

a hígítatlan NO koncentrációja (fűtött) kemilumineszcens detektorral mérve, ppm

A CO2- és NO-kalibráló gáz hígítására és mennyiségi meghatározására más módszerek, pl. a dinamikus keverés is használható, ha azt a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyja.

9.3.9.2.2.   A víz kioltó hatásának vizsgálata

Ez a vizsgálat csak nedves gázok koncentrációméréseire vonatkozik. A víz kioltó hatásának kiszámításánál figyelembe kell venni az NO-kalibrálógáz vízgőzzel való hígulását, és a keverék vízgőz-koncentrációjának a vizsgálatok alatt várható értékre való arányosítását.

A szokásos működési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelelő koncentrációjú NO-kalibrálógázt kell átbocsátani a (fűtött) kemilumineszcens detektoros elemző készüléken, és fel kell jegyezni az NO mért értékét (D-vel jelölve). Ezután az NO-kalibrálógázt szobahőmérsékleten vízen kell átbuborékoltatni, át kell bocsátani a (fűtött) kemilumineszcens detektoros elemző készüléken, és fel kell jegyezni az NO mért értékét (C-vel jelölve). Meg kell állapítani a vízhőmérsékletet, és azt F-fel jelölve fel kell jegyezni. Meg kell állapítani a keveréknek a buborékoltató víz F hőmérsékletéhez tartozó telített gőznyomását, és G-vel jelölve fel kell jegyezni.

A keverék vízgőz-koncentrációját (%) az alábbi módon kell kiszámítani:

Formula (78)

és H-val jelölve fel kell jegyezni. A hígított NO-kalibrálógáz várható koncentrációját (vízgőzben) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula (79)

és D
  e-vel jelölve fel kell jegyezni. Dízelmotorok kipufogógázaira a kipufogógáznak a vizsgálat alatt várható legnagyobb vízgőz-koncentrációját (%) – a tüzelőanyagban H/C = 1,8:1 arányt feltételezve – az alábbiak szerint kell a CO2-nek a kipufogógázban mért legnagyobb koncentrációja (A) alapján becsülni:

Formula (80)

és H
  m-mel jelölve fel kell jegyezni.

A víz százalékos kioltó hatását a következőképpen kell kiszámítani:

Formula (81)

ahol:

| D
  e | a várható hígított NO-koncentráció, ppm |
| --- | --- |
| C | a mért hígított NO-koncentráció, ppm |
| H
  m | a legnagyobb vízgőz-koncentráció, % |
| H | a tényleges vízgőz-koncentráció, % |

D
  e

a várható hígított NO-koncentráció, ppm

C

a mért hígított NO-koncentráció, ppm

H
  m

a legnagyobb vízgőz-koncentráció, %

H

a tényleges vízgőz-koncentráció, %

9.3.9.2.3.   Legnagyobb megengedett kioltás

A CO2 és a víz együttes kioltó hatása nem lehet több, mint a teljes skála 2 százaléka.

9.3.9.3.   Kioltás vizsgálata az NOx-elemző készüléknél nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék esetében

A szénhidrogének és a H2O pozitívan interferálhatnak a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülékekkel az NOx-hez hasonló választ váltva ki. Ha a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék olyan kioltáskiegyenlítő algoritmusokat használ, amelyek más gázok mérési eredményei alapján teljesítik ezt az interferencia-ellenőrzést, egyidejűleg végre kell hajtani ezeket a méréseket is az algoritmusok vizsgálatára a gázelemző készülék interferencia-ellenőrzése során.

9.3.9.3.1.   Az eljárás

A nem diszperzív ultraibolya gázelemző készüléket a gyártó utasításainak megfelelően kell elindítani, üzemeltetni, nullázni, illetve mérőtartománya tekintetében kalibrálni. Az ellenőrzéshez ajánlott kivonni a motor kipufogógázát. Az NOx kipufogógázban található mennyiségét kemilumineszcens detektorral kell meghatározni. A kemilumineszcens detektor válaszát vonatkoztatási értéknek kell tekinteni. A CH mennyiségét is meg kell mérni a kipufogógázban egy lángionizációs detektoros gázelemző készülék segítségével. A lángionizációs detektor válaszát a szénhidrogének vonatkoztatási értékeként kell kezelni.

Ha a vizsgálatban mintaszárító használatára is sor kerül, a motor kipufogógázát be kell vezetni a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülékbe. Időt kell hagyni arra, hogy a gázelemző készülék válasza stabilizálódjon. A stabilizációs időbe beletartozhat az átvezető cső átszellőztetésére és az elemzőkészülék válaszának a figyelembevételére fordított idő is. A minta koncentrációjának a gázelemző készülékek általi mérése során 30 másodpercnyi mintaadatot kell rögzíteni, és a három gázelemző készülék számtani középértékével kell számolni.

A kemilumineszcens detektor középértékét ki kell vonni a nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék középértékéből. A különbséget az alábbiak szerint meg kell szorozni a várható közepes szénhidrogén-koncentráció és az ellenőrzés során mért szénhidrogén-koncentráció közötti arányszámmal:

Formula (82)

ahol:

| c
  NOx,CLD | a mért NOx-koncentráció kemilumineszcens detektorral mérve, ppm |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | a mért NOx-koncentráció nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülékkel mérve, ppm |
| c
  HC,e | a várható hígított szénhidrogén-koncentráció, ppm |
| c
  HC,e | a szénhidrogének mért koncentrációja, ppm |

c
  NOx,CLD

a mért NOx-koncentráció kemilumineszcens detektorral mérve, ppm

c
  NOx,NDUV

a mért NOx-koncentráció nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülékkel mérve, ppm

c
  HC,e

a várható hígított szénhidrogén-koncentráció, ppm

c
  HC,e

a szénhidrogének mért koncentrációja, ppm

9.3.9.3.2.   Legnagyobb megengedett kioltás

A szénhidrogének és a víz együttes kioltó hatása nem lehet több, mint a vizsgálat alatt várható NOx-koncentráció 2 százaléka.

9.3.9.4.   Mintaszárító

A mintaszárító eltávolítja a vizet, amely egyébként interferálhatna az NOx-méréssel.

9.3.9.4.1.   A mintaszárító hatásfoka

Száraz kemilumineszcens detektoros gázelemző készülékeknél igazolni kell, hogy a legnagyobb várható vízgőz-koncentrációnál (H
  m) (lásd a 9.3.9.2.2. szakaszt) a vízkivonási módszer biztosítja, hogy a detektor páratartalma ≤ 5 g víz/kg száraz levegő (azaz mintegy 0,008 % H2O) legyen, ami 3,9 °C hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson 100 %-os relatív páratartalmat jelent. Ez a páratartalom ugyanakkor 25 °C hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson közelítőleg 25 %-os relatív páratartalomnak felel meg. Ez igazolható akár a termikus szárító kimeneténél történő hőmérsékletméréssel, akár a páratartalomnak a közvetlenül a kemilumineszcens detektor előtt történő mérésével. A kemilumineszcens detektor kimeneténél is mérhető a páratartalom, feltéve, hogy a detektorba csak a szárítóból jön anyagáram.

9.3.9.4.2.   A mintaszárító NO2-penetrációja

A nem megfelelően kialakított mintaszárítóban maradó folyékony víz eltávolíthatja a mintából az NO2-t. Ezért ha a mintaszárítót nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülékkel használják együtt úgy, hogy előtte nem található NO2/NO konverter, előfordulhat, hogy az az NOx mérése előtt már eltávolítja a mintából az NO2-t.

A mintaszárítónak lehetővé kell tennie a teljes NO2-szint 95 %-ának mérését az NO2 várható maximális koncentrációján.

9.3.10.   Mintavétel a hígítatlan gáznemű kibocsátások meghatározásához

A gáznemű kibocsátások mintavevő szondáit a kipufogórendszer kilépési pontja előtt legalább 0,5 m-re vagy a kipufogócső átmérőjének háromszorosával egyenlő távolságra (amelyik nagyobb) kell elhelyezni, de kellően közel a motorhoz annak biztosítására, hogy a kipufogógáz hőmérséklete a szondánál legalább 343 K (70 °C) legyen.

Többhengeres, elágazó kipufogó-gyűjtőcsővel rendelkező motoroknál a szondát a motortól kellően messze kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger által kibocsátott káros anyag átlagát képviselje. Különálló kipufogó-gyűjtőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V motoroknál ajánlott a gyűjtőrendszerek összevezetése a mintavevő szonda előtt. Ha ez nem valósítható meg, akkor megengedett a legnagyobb CO2-kibocsátású csoportból történő mintavétel is. A kibocsátások kiszámításához a teljes kipufogógáz-tömegáramot kell használni.

Ha a motor kipufogógáz-utókezelő rendszerrel van felszerelve, a kipufogógáz-mintát az utókezelő rendszer utáni szakaszból kell venni.

9.3.11.   Mintavétel a hígított gáznemű kibocsátások meghatározásához

A motor és a teljes áramú hígítórendszer között a kipufogócsőnek meg kell felelnie a 3. függelékben előírt követelményeknek. A hígítóalagútban a gáznemű kibocsátások mintavevő szondáját (szondáit) a részecske-mintavevő szonda közvetlen közelében és olyan ponton kell elhelyezni, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett.

A mintavétel általában kétféleképpen történhet:

| a) | a kibocsátott anyagokat a teljes ciklus alatt mintavevő zsák gyűjti és a vizsgálat befejezése után ezeket elemezni kell; a szénhidrogének esetében a mintavevő zsákot 464 ± 11 K (191 ± 11 °C) hőmérsékletre, az NOx esetében pedig a harmatpont feletti hőmérsékletre kell felmelegíteni, |
| --- | --- |

a)

a kibocsátott anyagokat a teljes ciklus alatt mintavevő zsák gyűjti és a vizsgálat befejezése után ezeket elemezni kell; a szénhidrogének esetében a mintavevő zsákot 464 ± 11 K (191 ± 11 °C) hőmérsékletre, az NOx esetében pedig a harmatpont feletti hőmérsékletre kell felmelegíteni,

| b) | a kibocsátásokból a mintákat a ciklus alatt folyamatosan gyűjtik, és az értékeket integrálják a ciklusra. |
| --- | --- |

b)

a kibocsátásokból a mintákat a ciklus alatt folyamatosan gyűjtik, és az értékeket integrálják a ciklusra.

A háttér-koncentrációkat a hígítóalagút előtt kell meghatározni az a) vagy a b) pont szerint, és ezeket a koncentrációkat a 8.5.2.3.2. szakasz szerint ki kell vonni a kibocsátási koncentrációkból.

9.4.   Mérő- és mintavevő rendszer szilárd kibocsátás meghatározásához

9.4.1.   Általános követelmények

A részecskék tömegének meghatározásához egy részecskehígító és -mintavevő rendszerre, egy részecske-mintavevő szűrőre, analitikai mérlegre, valamint hőmérséklet- és páratartalom-szabályozással ellátott mérlegkamrára van szükség. A részecske-mintavevő rendszert úgy kell kialakítani, hogy biztosítva legyen a részecskéknek a kipufogógáz-árammal arányos, reprezentatív mintavétele.

9.4.2.   A hígítórendszerre vonatkozó általános követelmények

A szilárd kibocsátás meghatározásához a mintát fel kell hígítani szűrt környezeti levegővel, szintetikus levegővel vagy nitrogénnel (hígítólevegő). A hígítórendszert a következőképpen kell beállítani:

| a) | a vízkondenzáció teljes megszüntetése a hígító- és mintavevő rendszerben, |
| --- | --- |

a)

a vízkondenzáció teljes megszüntetése a hígító- és mintavevő rendszerben,

| b) | hígított kipufogógáz hőmérsékletének fenntartása 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között a szűrőtartó(k) előtti és utáni 20 cm-es szakaszon, |
| --- | --- |

b)

hígított kipufogógáz hőmérsékletének fenntartása 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között a szűrőtartó(k) előtti és utáni 20 cm-es szakaszon,

| c) | a hígítólevegő hőmérsékletének 293 K és 325 K (20 °C és 52 °C) között kell lennie a hígítóalagút belépési pontjának közvetlen közelében, |
| --- | --- |

c)

a hígítólevegő hőmérsékletének 293 K és 325 K (20 °C és 52 °C) között kell lennie a hígítóalagút belépési pontjának közvetlen közelében,

| d) | a minimális hígítási aránynak az 5:1 és 7:1 közötti tartományba kell esnie, az elsődleges hígítási fázisban pedig legalább 2:1 arányúnak kell lennie a motor maximális áramlási sebessége mellett, |
| --- | --- |

d)

a minimális hígítási aránynak az 5:1 és 7:1 közötti tartományba kell esnie, az elsődleges hígítási fázisban pedig legalább 2:1 arányúnak kell lennie a motor maximális áramlási sebessége mellett,

| e) | részáramú hígítórendszer esetében a rendszerben való tartózkodási időnek a hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között 0,5 és 5 másodperc között kell lennie, |
| --- | --- |

e)

részáramú hígítórendszer esetében a rendszerben való tartózkodási időnek a hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között 0,5 és 5 másodperc között kell lennie,

| f) | teljes áramú hígítórendszer esetében a rendszerben való teljes tartózkodási időnek a hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között 1 és 5 másodperc között kell lennie, a másodlagos hígítórendszerben való tartózkodási időnek pedig – ha ilyet használnak – a másodlagos hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között legalább 0,5 másodpercnek kell lennie. |
| --- | --- |

f)

teljes áramú hígítórendszer esetében a rendszerben való teljes tartózkodási időnek a hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között 1 és 5 másodperc között kell lennie, a másodlagos hígítórendszerben való tartózkodási időnek pedig – ha ilyet használnak – a másodlagos hígítólevegő bevezetési pontja és a szűrőtartó(k) között legalább 0,5 másodpercnek kell lennie.

A hígítólevegő párátlanítása a hígítórendszerbe való belépés előtt megengedett, ami különösen akkor hasznos, ha a hígítólevegő nedvességtartalma magas.

9.4.3.   Részecske-mintavétel

9.4.3.1.   Részáramú hígítórendszer

A részecske-mintavevő szondát általában a gáznemű kibocsátás mintavevő szondájának közvetlen közelében kell elhelyezni, de megfelelő távolságban ahhoz, hogy ne okozzon interferenciát. Ezért a 9.3.10. szakasz beszerelésre vonatkozó rendelkezései a részecske-mintavételre is vonatkoznak. A mintavevő vezetéknek meg kell felelnie a 3. függelékben előírt követelményeknek.

Többhengeres, elágazó kipufogó-gyűjtőcsővel rendelkező motoroknál a szondát a motortól elegendően messze kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger által kibocsátott káros anyag átlagát képviselje. Különálló kipufogó-gyűjtőrendszerekkel rendelkező többhengeres motoroknál, például a V motoroknál ajánlott a gyűjtőrendszerek összevezetése a mintavevő szonda előtt. Ha ez nem valósítható meg, akkor megengedett a legnagyobb részecske-kibocsátású csoportból történő mintavétel is. A kibocsátások kiszámításához a gyűjtőcső teljes kipufogógáz-tömegáramát kell használni.

9.4.3.2.   Teljes áramú hígítórendszer

A részecske-mintavevő szondát a hígítóalagútban a gáznemű kibocsátások mintavevő szondájának közvetlen közelében kell elhelyezni, de megfelelő távolságban ahhoz, hogy ne okozzon interferenciát. Ezért a 9.3.11. szakasz beszerelésre vonatkozó rendelkezései a részecske-mintavételre is vonatkoznak. A mintavevő vezetéknek meg kell felelnie a 3. függelékben előírt követelményeknek.

9.4.4.   Részecske-mintavevő szűrők

A hígított kipufogógázból olyan szűrővel kell mintát venni, amely a vizsgálati program alatt megfelel a 9.4.4.1. és a 9.4.4.3. szakasz következő előírásainak.

9.4.4.1.   A szűrőkre vonatkozó előírások

Minden szűrőtípusnak legalább 99 %-os befogási hatásfokúnak (0,3 μm-os dioktilftalát) kell lennie. A szűrők anyaga a következők valamelyike lehet:

| a) | üvegszálas teflon (PTFE) vagy |
| --- | --- |

a)

üvegszálas teflon (PTFE) vagy

| b) | teflonmembrán (PTFE-membrán). |
| --- | --- |

b)

teflonmembrán (PTFE-membrán).

9.4.4.2.   A szűrők mérete

A kör alakú szűrők átmérőjének 47 mm-nek kell lennie (46,50 ± 0,6 mm tolerancia), amiből az átfolyási átmérőnek (a szűrőfelület átmérője) legalább 38 mm-t kell kitennie.

9.4.4.3.   Merőleges sebesség a szűrőnél

A szűrőfelületre merőleges sebességnek 0,90 és 1,00 m/s között kell lennie úgy, hogy a rögzített áramlási értékek kevesebb, mint 5 százaléka haladja meg ezt a tartományt. Ha a szűrőkön összegyűlt részecskék tömege meghaladja a 400 μg-ot, a szűrőfelületre merőleges sebesség 0,50 m/s-ra csökkenthető. A merőleges sebességet a mintának a szűrőtől felfelé érvényesülő nyomáson és a szűrőfelületi hőmérsékleten mért térfogatárama és a szűrő átfolyási területe hányadosaként kell kiszámítani.

9.4.5.   A mérlegkamra és az analitikai mérleg leírása

A kamrának (helyiségnek) mentesnek kell lennie minden olyan környezeti szennyeződéstől (például portól, aeroszoltól vagy félig illékony anyagtól), amely a részecskeszűrőkre lerakódhatna. A mérőhelyiségnek a szűrők lemérése előtt legalább 60 percig teljesítenie kell az előírt követelményeket.

9.4.5.1.   A mérlegkamrára vonatkozó feltételek

A részecskeszűrők előkészítésére (kondicionálására) és tömegmérésére szolgáló kamrának (helyiségnek) a szűrők kondicionálása és mérése alatt mindig 295 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C) hőmérsékletűnek kell lennie. A páratartalmat 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C) harmatpontértéken kell tartani.

Ha a stabilizálódási és a mérési környezet egymástól elkülönül, a stabilizálódási környezet hőmérsékletét 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C) toleranciaértéken kell tartani, a harmatpontra vonatkozó követelmény azonban továbbra is 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

A páratartalmat és a környezeti hőmérsékletet fel kell jegyezni.

9.4.5.2.   A referenciaszűrő lemérése

Legalább két használatlan referenciaszűrőt kell lemérni lehetőleg a mintavevő szűrő lemérésével egy időben, de legkésőbb 12 órán belül. A referenciaszűrők anyagának ugyanolyannak kell lennie, mint a mintavevő szűrőké. A mérésekre felhajtóerő miatti helyesbítést kell alkalmazni.

Ha bármely referenciaszűrő súlya a mintavevő szűrők lemérései közötti időben 10 μg-ot meghaladóan megváltozik, akkor az összes mintavevő szűrőt el kell vetni, és a kibocsátásmérést meg kell ismételni.

A referenciaszűrőket rendszeresen cserélni kell a műszaki szempontoknak megfelelően, de legalább évente egyszer.

9.4.5.3.   Analitikai mérleg

A szűrő tömegének megállapításához használt analitikai mérlegnek meg kell felelnie a 9.2. szakaszban a 7. táblázatban megadott linearitás-ellenőrzési kritériumnak. Ez azt jelenti, hogy az ismételhetőségnek (szórás) legalább 2 μg-on belül, a felbontásnak pedig legalább 1 μg-nak (1 osztás = 1 μg) kell lennie.

A szűrők lemérésének pontossága érdekében a mérleget ajánlott a következőképpen beszerelni:

| a) | rezgéscsillapító padozatra a külső zajoktól és rezgésektől való elszigetelés érdekében, |
| --- | --- |

a)

rezgéscsillapító padozatra a külső zajoktól és rezgésektől való elszigetelés érdekében,

| b) | a konvektív légáramlástól elektromosan földelt antisztatikus huzatvédővel árnyékolva. |
| --- | --- |

b)

a konvektív légáramlástól elektromosan földelt antisztatikus huzatvédővel árnyékolva.

9.4.5.4.   A statikus elektromosság hatásainak kiküszöbölése

A szűrőt a mérés előtt semlegesíteni kell, például polónium semlegesítővel vagy hasonló hatású készülékkel. Teflonmembrán szűrő használata esetén a statikus elektromosságot meg kell mérni; ajánlott értéke a semlegeshez képest ±2,0 V.

A statikus elektromos töltést a mérleg környezetében minimálisra kell csökkenteni. Lehetséges módszerek:

| a) | a mérleget elektromosan földelni kell, |
| --- | --- |

a)

a mérleget elektromosan földelni kell,

| b) | a szilárd részecskeminták manuális kezelése esetén rozsdamentes acél csipeszeket kell használni, |
| --- | --- |

b)

a szilárd részecskeminták manuális kezelése esetén rozsdamentes acél csipeszeket kell használni,

| c) | a csipeszeket földelőszalaggal kell földelni, vagy a kezelőt olyan földelőszalaggal kell ellátni, amely a mérleggel közös földet használ. A földelőszalagokat megfelelő ellenállással kell ellátni a kezelők áramütés elleni védelme érdekében. |
| --- | --- |

c)

a csipeszeket földelőszalaggal kell földelni, vagy a kezelőt olyan földelőszalaggal kell ellátni, amely a mérleggel közös földet használ. A földelőszalagokat megfelelő ellenállással kell ellátni a kezelők áramütés elleni védelme érdekében.

9.4.5.5.   További előírások

A hígítórendszernek és a mintavevő rendszernek a kipufogócső és a szűrőtartó közötti minden olyan részét, amely kapcsolatba kerül hígítatlan vagy hígított kipufogógázzal, úgy kell kialakítani, hogy a részecskék lerakódása vagy megváltozása a lehető legkisebb legyen. Minden alkatrésznek a kipufogógázok összetevőivel reakcióba nem lépő, villamos vezető anyagból kell készülnie, és az elektrosztatikus hatások kiküszöbölése céljából földeltnek kell lennie.

9.4.5.6.   Az áramlásmérő műszerek kalibrálása

A részecske-mintavevő rendszerben és a részáramú hígítórendszerekben használt áramlásmérők linearitásának a 9.2.1. szakasz szerinti ellenőrzését olyan gyakorisággal kell elvégezni, ami szükséges ahhoz, hogy teljesítsék e globális műszaki előírás pontossági előírásait. A vonatkoztatási áramlásértékek meghatározásához nemzeti és/vagy nemzetközi etalonon alapuló pontos áramlásmérőt kell használni. Az áramláskülönbség-mérés kalibrálásával kapcsolatban lásd a 9.4.6.2. szakaszt.

9.4.6.   A részáramú hígítórendszerekre vonatkozó külön előírások

A részáramú hígítórendszert úgy kell kialakítani, hogy a motor kipufogógáz-áramából arányos hígítatlan kipufogógáz-mintát lehessen venni, azaz követni kell a kipufogógáz-áram ingadozásait. Ehhez elengedhetetlen, hogy az r
  d hígítási arány, illetve az r
  s mintavételi arány meghatározása a 9.4.6.2. szakaszban előírt pontossággal történjen.

9.4.6.1.   A rendszer válaszideje

Részáramú hígítórendszer szabályozásához gyors rendszerreakcióra van szükség. A rendszerre vonatkozó jelátalakítási időt a 9.4.6.6. szakaszban leírt eljárással kell meghatározni. Ha a kipufogógáz-áram mérésének (lásd a 8.3.1.2. szakaszt) és a részáramú rendszernek a kombinált átalakítási ideje rövidebb mint 0,3 másodperc, akkor online szabályozást kell használni. Ha a jelátalakítási idő hosszabb 0,3 másodpercnél, akkor egy előre rögzített vizsgálati eljáráson alapuló prediktív szabályozást kell használni. Ebben az esetben a kombinált felfutási időnek ≤ 1 másodpercnek, a kombinált késésnek pedig ≤ 10 másodpercnek kell lennie.

A teljes rendszer válaszadását úgy kell kialakítani, hogy a részecskeminta (q

  mp,i) reprezentatív legyen, a kipufogógáz-tömegárammal arányosan. Az arányosság meghatározásához el kell végezni a legalább 5/s adatfelvételi gyakorisággal készített q

  mp,i-q

  mew,i görbe regresszióanalízisét, és teljesülniük kell a következő kritériumoknak:

| a) | a q
  mp,i és q

  mew,i közötti lineáris regresszió r
  2 determinációs együtthatója nem lehet kisebb mint 0,95, |
| --- | --- |

a)

a q
  mp,i és q

  mew,i közötti lineáris regresszió r
  2 determinációs együtthatója nem lehet kisebb mint 0,95,

| b) | a q

  mew,i alapján becsült q

  mp,i-értékek szórása nem haladhatja meg a q

  mp legnagyobb értékének 5 %-át, |
| --- | --- |

b)

a q

  mew,i alapján becsült q

  mp,i-értékek szórása nem haladhatja meg a q

  mp legnagyobb értékének 5 %-át,

| c) | a regressziós egyenes állandója (az egyenes és a qmp
  tengely metszete) nem haladhatja meg a q

  mp legnagyobb értékének ± 2 %-át. |
| --- | --- |

c)

a regressziós egyenes állandója (az egyenes és a qmp
  tengely metszete) nem haladhatja meg a q

  mp legnagyobb értékének ± 2 %-át.

Prediktív szabályozásra van szükség, ha a részecske-mintavevő rendszer kombinált átalakítási ideje (t
  50,P) és a kipufogógáz-tömegáram jeleinek átalakítási ideje (t
  50,F) hosszabb 0,3 másodpercnél. Ilyen esetben egy előmérést kell végezni, és az előmérésben a kipufogógáz-áramra kapott jeleket lehet felhasználni a részecske-mintavevő rendszerbe belépő mintaáram szabályozására. A részáramú hígítórendszer helyesen úgy szabályozható, ha a q

  mp szabályozására használt, az előmérésben kapott q

  mew,pre-idősort, a t
  50,P + t
  50,F»elővezérlési« idővel eltolják.

A q

  mp,i és q

  mew,i közötti korreláció meghatározásához a tényleges vizsgálat során felvett adatokat kell használni úgy, hogy a q

  mew,i-t a q

  mp,i-hez képest a t50,F idővel helyesbítik (a helyesbítésben t
  50,P-nek nincs szerepe). Vagyis a q

  mew és q

  mp közötti időeltolódás az átalakítási idejük közötti, a 9.4.6.6. szakaszban meghatározott különbség.

9.4.6.2.   Az áramláskülönbség-mérésre vonatkozó előírások

A részáramú hígítórendszereknél a q

  mp mintaáram pontossága külön problémát jelent, ha a mérés nem közvetlenül történik, hanem áramláskülönbség mérésével kell meghatározni:

Formula (83)

Ebben az esetben a különbség legnagyobb hibájának olyannak kell lennie, hogy a q

  mp pontossága ±5 %-on belül legyen, ha a hígítási arány kisebb mint 15. Ezt az egyes műszerek hibáinak négyzetes középértékével lehet kiszámítani.

A q

  mp elfogadható pontosságát a következő módszerek egyikével lehet biztosítani:

| a) | A q

  mdew és a q

  mdw abszolút pontossága ±0,2, ami biztosítja, hogy 15-ös hígítási aránynál a q

  mp pontossága ≤ 5 százalék lesz. Nagyobb hígítási arányoknál azonban nagyobb hibák fordulhatnak elő. |
| --- | --- |

a)

A q

  mdew és a q

  mdw abszolút pontossága ±0,2, ami biztosítja, hogy 15-ös hígítási aránynál a q

  mp pontossága ≤ 5 százalék lesz. Nagyobb hígítási arányoknál azonban nagyobb hibák fordulhatnak elő.

| b) | a q

  mdw
  q

  mdew-re vonatkozó kalibrálása úgy történik, hogy a q

  mp-re ugyanolyan pontosságot kapjunk, mint az a) pontban. Részletesen lásd a 9.4.6.2. szakaszban. |
| --- | --- |

b)

a q

  mdw
  q

  mdew-re vonatkozó kalibrálása úgy történik, hogy a q

  mp-re ugyanolyan pontosságot kapjunk, mint az a) pontban. Részletesen lásd a 9.4.6.2. szakaszban.

| c) | a q

  mp pontosságának meghatározása közvetve egy indikátorgáz, pl. CO2 által meghatározott hígítási arány pontosságából történik. A q

  mp-re vonatkozóan a fenti a) pontban leírt módszerrel megegyező pontosság szükséges. |
| --- | --- |

c)

a q

  mp pontosságának meghatározása közvetve egy indikátorgáz, pl. CO2 által meghatározott hígítási arány pontosságából történik. A q

  mp-re vonatkozóan a fenti a) pontban leírt módszerrel megegyező pontosság szükséges.

| d) | A q

  mdew és a q

  mdw abszolút pontossága a teljes skála ± 2 %-án belül van, a q

  mdew és a q

  mdw közötti különbség legnagyobb hibája 0,2 %-on belül van, és a lineáris eltérés a vizsgálat során kapott legnagyobb q

  mdew érték ±0,2 %-án belül van. |
| --- | --- |

d)

A q

  mdew és a q

  mdw abszolút pontossága a teljes skála ± 2 %-án belül van, a q

  mdew és a q

  mdw közötti különbség legnagyobb hibája 0,2 %-on belül van, és a lineáris eltérés a vizsgálat során kapott legnagyobb q

  mdew érték ±0,2 %-án belül van.

9.4.6.3.   Az áramláskülönbség-mérés kalibrálása

Az áramlásmérőt vagy az áramlásmérő műszereket a következő eljárások egyikével kell kalibrálni, úgy, hogy a szondán átmenő és az alagútba belépő áramnak (q

  mp) meg kell felelnie a 9.4.6.2. szakaszban előírt pontossági követelményeknek:

| a) | A q

  mdw áramlásmérőjét sorba kell kötni a q

  mdewáramlásmérőjével, a két áramlásmérő közötti különbséget kalibrálni kell legalább 5, egymástól egyenlő értékre lévő beállítási ponton a vizsgálathoz használt legkisebb q

  mdw érték és a vizsgálathoz használt q

  mdew érték között. A hígítóalagutat meg lehet kerülni. |
| --- | --- |

a)

A q

  mdw áramlásmérőjét sorba kell kötni a q

  mdewáramlásmérőjével, a két áramlásmérő közötti különbséget kalibrálni kell legalább 5, egymástól egyenlő értékre lévő beállítási ponton a vizsgálathoz használt legkisebb q

  mdw érték és a vizsgálathoz használt q

  mdew érték között. A hígítóalagutat meg lehet kerülni.

| b) | Egy kalibrált tömegárammérő készüléket sorba kell kötni a q

  mdew áramlásmérőjével, és a pontosságot ellenőrizni kell a vizsgálathoz használt értékre vonatkozóan. A kalibrált áramlásmérőt sorba kell kötni a q

  mdw áramlásmérőjével, és a pontosságot legalább 5, a vizsgálatokhoz használt q

  mdew értékre vonatkozó, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő beállítási ponton ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

b)

Egy kalibrált tömegárammérő készüléket sorba kell kötni a q

  mdew áramlásmérőjével, és a pontosságot ellenőrizni kell a vizsgálathoz használt értékre vonatkozóan. A kalibrált áramlásmérőt sorba kell kötni a q

  mdw áramlásmérőjével, és a pontosságot legalább 5, a vizsgálatokhoz használt q

  mdew értékre vonatkozó, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő beállítási ponton ellenőrizni kell.

| c) | A TT átvezető csövet le kell kapcsolni a kipufogóról, és a q

  mp méréséhez megfelelő tartományú kalibrált áramlásmérőt kell rákötni az átvezető csőre. A q

  mdew értékét be kell állítani a mérésekhez használt értékre, és a q

  mdw értékét egymás után be kell állítani legalább öt, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő értékre. Alternatív megoldásként egy különleges kalibrálási áramlási útvonalat lehet létrehozni, az alagút megkerülésével, de az összes levegő és a hígítólevegő ugyanúgy átáramlik a megfelelő mérőkön, mint a tényleges mérések során. |
| --- | --- |

c)

A TT átvezető csövet le kell kapcsolni a kipufogóról, és a q

  mp méréséhez megfelelő tartományú kalibrált áramlásmérőt kell rákötni az átvezető csőre. A q

  mdew értékét be kell állítani a mérésekhez használt értékre, és a q

  mdw értékét egymás után be kell állítani legalább öt, 3 és 50 közötti hígítási aránynak megfelelő értékre. Alternatív megoldásként egy különleges kalibrálási áramlási útvonalat lehet létrehozni, az alagút megkerülésével, de az összes levegő és a hígítólevegő ugyanúgy átáramlik a megfelelő mérőkön, mint a tényleges mérések során.

| d) | Egy indikátorgázt kell betáplálni a TT kipufogógáz-szállító csőbe. Ez az indikátorgáz lehet a kipufogógáz egyik összetevője, mint például CO2 vagy NOx. Az alagútban történő hígítás után meg kell mérni az indikátorgázt. Ezt el kell végezni öt, 3 és 50 közötti hígítási arányra. A mintaáram pontosságát az r
  d hígítási arányból kell meghatározni:

   (84)
  A gázelemző készülékek pontosságát a q

  mp pontosságának biztosítása érdekében figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

d)

Egy indikátorgázt kell betáplálni a TT kipufogógáz-szállító csőbe. Ez az indikátorgáz lehet a kipufogógáz egyik összetevője, mint például CO2 vagy NOx. Az alagútban történő hígítás után meg kell mérni az indikátorgázt. Ezt el kell végezni öt, 3 és 50 közötti hígítási arányra. A mintaáram pontosságát az r
  d hígítási arányból kell meghatározni:

Formula (84)

A gázelemző készülékek pontosságát a q

  mp pontosságának biztosítása érdekében figyelembe kell venni.

9.4.6.4.   A szénáram ellenőrzése

Határozottan ajánlott elvégezni a tényleges kipufogógázzal a szénáram ellenőrzését a mérési és szabályozási problémák kimutatására, valamint a részáramú rendszer helyes működésének ellenőrzésére. A szénáram ellenőrzését legalább minden olyan esetben el kell végezni, amikor új motort szerelnek fel, vagy lényeges változás történik a mérőállás összeállításában.

A motort teljes nyomatékterheléssel és fordulatszámon kell működtetni, vagy más, olyan egyensúlyi állapotban, amely legalább 5 % CO2-t eredményez. A részáramú mintavevő rendszert körülbelül 15 és 1 közötti hígítási tényezővel kell működtetni.

A szénáram ellenőrzését az 5. függelékében megadott eljárással kell elvégezni. A szénáramot az 5. függelék (80)–(82) egyenleteivel kell kiszámítani. A szénáramok legfeljebb 3 %-os tűréssel térhetnek el egymástól.

9.4.6.5.   Vizsgálat előtti ellenőrzés

A vizsgálatot megelőzően 2 órán belül vizsgálat előtti ellenőrzést kell végezni a következő módon.

Az áramlásmérők pontosságát legalább két ponton kell ellenőrizni – ugyanolyan módszerrel, mint amit a kalibráláshoz kell használni (lásd a 9.4.6.2. szakaszt) –, beleértve a q

  mdw-re vonatkoztatott, a vizsgálatok során használt 5 és 15 közötti hígítási arányoknak megfelelő q

  mdew áramokat is.

Ha a 9.4.6.2. szakaszban leírt kalibrálási eljárás nyilvántartása alapján kimutatható, hogy az áramlásmérő kalibrálása egy hosszabb időszakon át állandó, akkor a vizsgálat előtti ellenőrzés elhagyható.

9.4.6.6.   A jelátalakítási idő meghatározása

A jelátalakítási idő meghatározásához használt rendszerbeállításoknak pontosan ugyanolyanoknak kell lenniük, mint a vizsgálatok alatt. A jelátalakítási időt a következő módszerrel kell meghatározni.

A szondán áthaladó áramnak megfelelő mérési tartománnyal rendelkező független referencia-áramlásmérőt kell közvetlenül a szondára kötni, sorosan. Ennek az áramlásmérőnek a válaszidő méréséhez használt ugrásszerű áramlásváltozásra vonatkozóan kevesebb mint 100 ms jelátalakítási idővel kell rendelkeznie, olyan áramláskorlátozással, amely elég kicsi ahhoz, hogy ne befolyásolja a részáramú hígítórendszer dinamikus teljesítményét, a helyes műszaki gyakorlatnak megfelelően.

A részáramú hígítórendszer kipufogógáz-áramát (vagy levegőáramát, ha a kipufogógáz-áram számított) a bevezetésénél ugrásszerűen meg kell változtatni, egy kis áramlásértékről legalább a kipufogógáz legnagyobb áramának 90 %-ára. Az ugrásszerű változást ugyannak kell kiváltania, mint ami a tényleges vizsgálatoknál elindítja a prediktív szabályozást. A kipufogógáz-áram indukáló ugrásszerű változását és az áramlásmérő válaszát legalább 10/s gyakorisággal kell regisztrálni.

Ezekből az adatokból kell meghatározni a részáramú hígítórendszerre vonatkozó jelátalakítási időt, ami az ugrásszerű változás kezdetétől az áramlásmérő válaszának 50 %-áig tartó idő. Hasonló módon kell meghatározni a részleges átáramlású hígítórendszer q
  mp jelzésének és a kipufogógáz áramlásmérője q
  mew,i jelzésének transzformációs idejét. Ezek a jelek az egyes vizsgálatok utáni regressziószámításokhoz használatosak (lásd a 9.4.6.1. szakaszt).

A számítást legalább öt ugrásszerű változásra kell elvégezni, és az eredményeket átlagolni kell. A referencia-áramlásmérő belső átalakítási idejét (< 100 ms) ki kell vonni ebből az értékből. Ez a részáramú hígítórendszer »elővezérlési« ideje, amelyet a 9.4.6.1. szakasz szerint kell felhasználni.

9.5.   Az állandó térfogatú mintavevő rendszer kalibrálása

9.5.1.   Általános észrevételek

Az állandó térfogatú mintavevő rendszert pontos áramlásmérővel és fojtókészülékkel kell kalibrálni. A rendszeren átáramló gáz mennyiségét különböző fojtásbeállításoknál kell mérni, továbbá mérni kell a rendszer szabályozó paramétereit, az áramláshoz viszonyítva őket.

Többféle áramlásmérő használható, pl. kalibrált Venturi-cső, kalibrált lamináris (Hagen-Poiseuille elvű) áramlásmérő, kalibrált forgólapátos áramlásmérő.

9.5.2.   A térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) hitelesítése

A szivattyú minden paraméterét a szivattyúval sorba kapcsolt kalibráló Venturi-cső paramétereivel egyidejűleg kell mérni. A számított áramlási sebességet (m3/s a szivattyú szívócsonkjánál, abszolút nyomás és hőmérséklet) diagramon ki kell szerkeszteni egy, a szivattyú-paraméterek kombinációját képviselő korrelációs függvényre vonatkoztatva. Meg kell határozni a szivattyú szállítása és a korrelációs függvény közötti lineáris összefüggést. Ha az állandó térfogatú mintavevő rendszer több fordulatszámon is működhet, a kalibrálást minden használt tartományra el kell végezni.

A kalibrálás alatt biztosítani kell a hőmérséklet stabilitását.

A kalibráló Venturi-cső és az állandó térfogatú mintavevő rendszer szivattyúja közötti csatlakozásoknál és csöveknél a szivárgásnak kisebbnek kell lennie, mint a legkisebb áramlási érték (az az érték, ahol a legnagyobb a fojtás és a legkisebb a térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma) 0,3 %-a.

9.5.2.1.   Az adatok értelmezése

A levegőáramot (qvCVS) minden fojtásbeállításra (legalább 6 beállítás) Nm3/s mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyártó által előírt módszerrel. Ezután a levegőáramot át kell számítani a szivattyú szívócsonkjánál fennálló abszolút hőmérséklet és nyomás alapján a szivattyú által szállított mennyiségre (V
  0) (mértékegység: m3/fordulat) az alábbiak szerint:

Formula (85)

ahol:

| q

  vCVS | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- |
| T | hőmérséklet a szivattyú szívócsonkjánál, K |
| p
  p | abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa |
| n | a szivattyú fordulatszáma, ford./s |

q

  vCVS

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

T

hőmérséklet a szivattyú szívócsonkjánál, K

p
  p

abszolút nyomás a szivattyú szívócsonkjánál, kPa

n

a szivattyú fordulatszáma, ford./s

A szivattyúnál fellépő nyomásváltozások hatásának és a szivattyú veszteségi tényezőjének figyelembevétele céljából a szivattyú fordulatszáma, a szivattyú belépő és kilépő nyomása és az abszolút szivattyú-kilépőnyomás közötti korrelációs függvény (X
  0) az alábbiak szerint számítható:

Formula (86)

ahol:

| Δp
  p | a szivattyú belépő- és kilépőoldala közötti nyomáskülönbség, kPa |
| --- | --- |
| p
  p | abszolút nyomás a szivattyú nyomócsonkjánál, kPa |

Δp
  p

a szivattyú belépő- és kilépőoldala közötti nyomáskülönbség, kPa

p
  p

abszolút nyomás a szivattyú nyomócsonkjánál, kPa

A kalibrációs egyenlet létrehozásához a legkisebb négyzeteken alapuló lineáris regressziószámítást kell végezni az alábbiak szerint:

Formula (87)

D
  0 és az m a regressziós egyenesek állandója, illetve meredeksége.

Több fordulatszámú állandó térfogatú mintavevő rendszernél a szivattyú különböző áramlási tartományaihoz tartozó kalibrációs görbéknek megközelítőleg párhuzamosaknak kell lenniük, és a (D
  0) metszésértékeknek a szivattyú áramlási tartományának csökkenésével növekedniük kell.

Az egyenletből kiszámított értékeknek a V
  0 mért értékhez képest ±0,5 %-on belül kell lenniük. Az m értéke szivattyútól függően változik. A belépő részecskék miatt idővel csökken a szivattyú csúszása, ami abból látható, hogy az m értékei csökkennek. A kalibrálást ezért el kell végezni a szivattyú üzembe helyezésekor, nagyobb karbantartások után, és ha a teljes rendszer ellenőrzése jelzi a csúszás változását.

9.5.3.   A kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) kalibrálása

A kritikus áramlású Venturi-cső kalibrálása a kritikus Venturi-áramlás egyenletén alapul. A gázáram a Venturi-cső belépő nyomásának és hőmérsékletének függvénye.

A kritikus áramlás tartományának meghatározásához K
  v-t a Venturi-cső belépő nyomásának függvényében kell ábrázolni. Kritikus (lefojtott) áramlás esetén a K
  v értéke viszonylag állandó. Ahogy a nyomás csökken (a vákuum nő), a Venturi-cső fojtása megszűnik és a K
  v csökken, ami azt jelzi, hogy a kritikus áramlású Venturi-cső a megengedett tartományon kívül működik.

9.5.3.1.   Az adatok értelmezése

A levegőáramot (q

  vCVS) minden fojtásbeállításra (legalább 8 beállítás) m3/s mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálási adatokból minden beállításra ki kell számítani a kalibrációs együtthatót az alábbiak szerint:

Formula (88)

ahol:

| qvCVS | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- |
| T | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |
| p
  p | abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa |

qvCVS

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

T

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

p
  p

abszolút nyomás a Venturi-cső belépőnyílásánál, kPa

Ki kell számítani a K
  V átlagértékét és a szórást. A szórás nem haladhatja meg a K
  V átlagértékének ±0,3 %-át.

9.5.4.   A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső (SSV) kalibrálása

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső kalibrálása a hangsebesség alatti Venturi-áramlásra vonatkozó egyenleten alapul. A gázáram a belépő nyomás és hőmérséklet, valamint a Venturi-cső belépési pontja és a torok közötti nyomásesés függvénye, ahogy ezt a (43) egyenlet is mutatja (lásd a 8.5.1.4. szakaszt).

9.5.4.1.   Az adatok értelmezése

A levegőáramot (Q
  SSV) minden fojtásbeállításnál (legalább 16 beállítás) m3/s mértékegységben ki kell számítani az áramlásmérő adataiból, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrálási adatokból minden beállításra ki kell számítani a kifolyási tényezőt a következők szerint:

Formula (89)

ahol:

| Q
  SSV | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| --- | --- |
| T | hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K |
| d
  V | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m |
| r
  p | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya = |
| r
  D | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d
  V) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya |

Q
  SSV

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

T

hőmérséklet a Venturi-cső belépőnyílásánál, K

d
  V

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m

r
  p

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torkánál és belépőnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya = Formula

r
  D

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérőjének (d
  V) és a bevezető cső belső átmérőjének (D) aránya

A hangsebesség alatti áramlás tartományának meghatározásához meg kell szerkeszteni a C
  d-t a Venturi-cső torkánál érvényes Reynolds-szám (Re) függvényeként. A Venturi-cső torkánál érvényes Re értéket a következő egyenlettel kell kiszámítani:

Formula (90)

valamint

Formula (91)

ahol:

| A1 | 25,55152 a következő SI mértékegységekkel: |
| --- | --- |
| Q
  SSV | levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s |
| d
  V | a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m |
| μ | a gáz abszolút vagy dinamikus viszkozitása, kg/ms |
| b | 1,458 × 106 (empirikus állandó), kg/ms K0,5 |
| S | 110,4 (empirikus állandó), K |

A1

25,55152 a következő SI mértékegységekkel: Formula

Q
  SSV

levegőáram normál körülmények (101,3 kPa, 273 K) között, m3/s

d
  V

a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső torokátmérője, m

μ

a gáz abszolút vagy dinamikus viszkozitása, kg/ms

b

1,458 × 106 (empirikus állandó), kg/ms K0,5

S

110,4 (empirikus állandó), K

Mivel a Q
  SSV szerepel a Reynolds-egyenletben, a számításokat a Venturi-cső kalibrálásához a Q
  SSV vagy C
  d egy becsült értékével kell kezdeni, és mindaddig ismételni kell, amíg a Q
  SSV nem konvergál. A konvergencia-módszernek 0,1 %-os vagy jobb pontosságot kell elérnie.

A hangsebesség alatti áramlás tartományában legalább tizenhat ponton a kalibrálási görbére kapott regressziós egyenlettel számított C
  d értékeknek ±0,5 % tűréssel egyezniük kell az egyes kalibrálási pontokra mért C
  d értékkel.

9.5.5.   A teljes rendszer ellenőrzése

Az állandó térfogatú mintavevő rendszer és az elemző rendszer teljes pontosságát úgy kell meghatározni, hogy ismert tömegű káros anyagot tartalmazó gázt bocsátanak át a szokásos módon működtetett rendszeren. A káros anyag elemzése és tömegének meghatározása a 8.5.2.4. szakasz szerint történik, kivéve a propánt, ahol a szénhidrogénekre használt 0,000480 helyett 0,000472 értékű u tényezőt kell használni. A következő két módszer valamelyikét kell alkalmazni.

9.5.5.1.   Mérés kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel

Egy kalibrált kritikus áramlású mérőperemen át ismert mennyiségű tiszta gázt (szén-monoxidot vagy propánt) kell az állandó térfogatú mintavevő rendszerbe bevezetni. Ha a belépő nyomás elég nagy, akkor a kritikus áramlású mérőperem által szabályozott áramlási sebesség (≡ kritikus áramlás) független a mérőperem kilépő oldalán mért nyomástól. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kibocsátásméréseknél. Elemezni kell egy gázmintát a szokásos berendezéssel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét.

Az így meghatározott tömeg legfeljebb ± 3 %-kal térhet el a bevezetett gáz ismert tömegétől.

9.5.5.2.   Mérés gravimetriás módszerrel

Meg kell határozni egy szénmonoxiddal vagy propángázzal feltöltött kis palack tömegét 0,01 gramm pontossággal. Az állandó térfogatú mintavevő rendszert 5–10 percig úgy kell üzemeltetni, mint a szokásos kibocsátási mérések során, miközben szénmonoxidot vagy propángázt fecskendeznek be a rendszerbe. Meg kell határozni a palackból kiengedett tiszta gáz mennyiségét tömegméréssel. Elemezni kell egy gázmintát a szokásos berendezéssel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét.

Az így meghatározott tömeg legfeljebb ± 3 %-kal térhet el a bevezetett gáz ismert tömegétől.

1. FÜGGELÉK

WHTC FÉKPADPROGRAM

| Idő | Normált fordulatszám | Normált nyomaték |
| --- | --- | --- |
| s | százalék | százalék |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1009 | 45,4 | m |
| 1010 | 37,2 | m |
| 1011 | 26,3 | m |
| 1012 | 17,9 | m |
| 1013 | 16,2 | 1,9 |
| 1014 | 17,8 | 7,5 |
| 1015 | 25,2 | 18,0 |
| 1016 | 39,7 | 6,5 |
| 1017 | 38,6 | 0,0 |
| 1018 | 37,4 | 5,4 |
| 1019 | 43,4 | 9,7 |
| 1020 | 46,9 | 15,7 |
| 1021 | 52,5 | 13,1 |
| 1022 | 56,2 | 6,3 |
| 1023 | 44,0 | 0,0 |
| 1024 | 31,8 | 20,9 |
| 1025 | 38,7 | 36,3 |
| 1026 | 47,7 | 47,5 |
| 1027 | 54,5 | 22,0 |
| 1028 | 41,3 | 0,0 |
| 1029 | 28,1 | 26,8 |
| 1030 | 31,6 | 49,2 |
| 1031 | 34,5 | 39,5 |
| 1032 | 36,4 | 24,0 |
| 1033 | 36,7 | m |
| 1034 | 35,5 | m |
| 1035 | 33,8 | m |
| 1036 | 33,7 | 19,8 |
| 1037 | 35,3 | 35,1 |
| 1038 | 38,0 | 33,9 |
| 1039 | 40,1 | 34,5 |
| 1040 | 42,2 | 40,4 |
| 1041 | 45,2 | 44,0 |
| 1042 | 48,3 | 35,9 |
| 1043 | 50,1 | 29,6 |
| 1044 | 52,3 | 38,5 |
| 1045 | 55,3 | 57,7 |
| 1046 | 57,0 | 50,7 |
| 1047 | 57,7 | 25,2 |
| 1048 | 42,9 | 0,0 |
| 1049 | 28,2 | 15,7 |
| 1050 | 29,2 | 30,5 |
| 1051 | 31,1 | 52,6 |
| 1052 | 33,4 | 60,7 |
| 1053 | 35,0 | 61,4 |
| 1054 | 35,3 | 18,2 |
| 1055 | 35,2 | 14,9 |
| 1056 | 34,9 | 11,7 |
| 1057 | 34,5 | 12,9 |
| 1058 | 34,1 | 15,5 |
| 1059 | 33,5 | m |
| 1060 | 31,8 | m |
| 1061 | 30,1 | m |
| 1062 | 29,6 | 10,3 |
| 1063 | 30,0 | 26,5 |
| 1064 | 31,0 | 18,8 |
| 1065 | 31,5 | 26,5 |
| 1066 | 31,7 | m |
| 1067 | 31,5 | m |
| 1068 | 30,6 | m |
| 1069 | 30,0 | m |
| 1070 | 30,0 | m |
| 1071 | 29,4 | m |
| 1072 | 44,3 | 0,0 |
| 1073 | 59,2 | m |
| 1074 | 58,3 | m |
| 1075 | 57,1 | m |
| 1076 | 55,4 | m |
| 1077 | 53,5 | m |
| 1078 | 51,5 | m |
| 1079 | 49,7 | m |
| 1080 | 47,9 | m |
| 1081 | 46,4 | m |
| 1082 | 45,5 | m |
| 1083 | 45,2 | m |
| 1084 | 44,3 | m |
| 1085 | 43,6 | m |
| 1086 | 43,1 | m |
| 1087 | 42,5 | 25,6 |
| 1088 | 43,3 | 25,7 |
| 1089 | 46,3 | 24,0 |
| 1090 | 47,8 | 20,6 |
| 1091 | 47,2 | 3,8 |
| 1092 | 45,6 | 4,4 |
| 1093 | 44,6 | 4,1 |
| 1094 | 44,1 | m |
| 1095 | 42,9 | m |
| 1096 | 40,9 | m |
| 1097 | 39,2 | m |
| 1098 | 37,0 | m |
| 1099 | 35,1 | 2,0 |
| 1100 | 35,6 | 43,3 |
| 1101 | 38,7 | 47,6 |
| 1102 | 41,3 | 40,4 |
| 1103 | 42,6 | 45,7 |
| 1104 | 43,9 | 43,3 |
| 1105 | 46,9 | 41,2 |
| 1106 | 52,4 | 40,1 |
| 1107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1110 | 57,0 | 25,4 |
| 1111 | 56,8 | 25,3 |
| 1112 | 56,3 | 25,3 |
| 1113 | 55,6 | 25,2 |
| 1114 | 56,2 | 25,2 |
| 1115 | 58,0 | 12,4 |
| 1116 | 43,4 | 0,0 |
| 1117 | 28,8 | 26,2 |
| 1118 | 30,9 | 49,9 |
| 1119 | 32,3 | 40,5 |
| 1120 | 32,5 | 12,4 |
| 1121 | 32,4 | 12,2 |
| 1122 | 32,1 | 6,4 |
| 1123 | 31,0 | 12,4 |
| 1124 | 30,1 | 18,5 |
| 1125 | 30,4 | 35,6 |
| 1126 | 31,2 | 30,1 |
| 1127 | 31,5 | 30,8 |
| 1128 | 31,5 | 26,9 |
| 1129 | 31,7 | 33,9 |
| 1130 | 32,0 | 29,9 |
| 1131 | 32,1 | m |
| 1132 | 31,4 | m |
| 1133 | 30,3 | m |
| 1134 | 29,8 | m |
| 1135 | 44,3 | 0,0 |
| 1136 | 58,9 | m |
| 1137 | 52,1 | m |
| 1138 | 44,1 | m |
| 1139 | 51,7 | 0,0 |
| 1140 | 59,2 | m |
| 1141 | 47,2 | m |
| 1142 | 35,1 | 0,0 |
| 1143 | 23,1 | m |
| 1144 | 13,1 | m |
| 1145 | 5,0 | m |
| 1146 | 0,0 | 0,0 |
| 1147 | 0,0 | 0,0 |
| 1148 | 0,0 | 0,0 |
| 1149 | 0,0 | 0,0 |
| 1150 | 0,0 | 0,0 |
| 1151 | 0,0 | 0,0 |
| 1152 | 0,0 | 0,0 |
| 1153 | 0,0 | 0,0 |
| 1154 | 0,0 | 0,0 |
| 1155 | 0,0 | 0,0 |
| 1156 | 0,0 | 0,0 |
| 1157 | 0,0 | 0,0 |
| 1158 | 0,0 | 0,0 |
| 1159 | 0,0 | 0,0 |
| 1160 | 0,0 | 0,0 |
| 1161 | 0,0 | 0,0 |
| 1162 | 0,0 | 0,0 |
| 1163 | 0,0 | 0,0 |
| 1164 | 0,0 | 0,0 |
| 1165 | 0,0 | 0,0 |
| 1166 | 0,0 | 0,0 |
| 1167 | 0,0 | 0,0 |
| 1168 | 0,0 | 0,0 |
| 1169 | 0,0 | 0,0 |
| 1170 | 0,0 | 0,0 |
| 1171 | 0,0 | 0,0 |
| 1172 | 0,0 | 0,0 |
| 1173 | 0,0 | 0,0 |
| 1174 | 0,0 | 0,0 |
| 1175 | 0,0 | 0,0 |
| 1176 | 0,0 | 0,0 |
| 1177 | 0,0 | 0,0 |
| 1178 | 0,0 | 0,0 |
| 1179 | 0,0 | 0,0 |
| 1180 | 0,0 | 0,0 |
| 1181 | 0,0 | 0,0 |
| 1182 | 0,0 | 0,0 |
| 1183 | 0,0 | 0,0 |
| 1184 | 0,0 | 0,0 |
| 1185 | 0,0 | 0,0 |
| 1186 | 0,0 | 0,0 |
| 1187 | 0,0 | 0,0 |
| 1188 | 0,0 | 0,0 |
| 1189 | 0,0 | 0,0 |
| 1190 | 0,0 | 0,0 |
| 1191 | 0,0 | 0,0 |
| 1192 | 0,0 | 0,0 |
| 1193 | 0,0 | 0,0 |
| 1194 | 0,0 | 0,0 |
| 1195 | 0,0 | 0,0 |
| 1196 | 0,0 | 20,4 |
| 1197 | 12,6 | 41,2 |
| 1198 | 27,3 | 20,4 |
| 1199 | 40,4 | 7,6 |
| 1200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1215 | 44,9 | 42,5 |
| 1216 | 46,3 | 83,3 |
| 1217 | 46,8 | 74,1 |
| 1218 | 48,1 | 75,7 |
| 1219 | 50,5 | 75,8 |
| 1220 | 53,6 | 76,7 |
| 1221 | 56,9 | 77,1 |
| 1222 | 60,2 | 78,7 |
| 1223 | 63,7 | 78,0 |
| 1224 | 67,2 | 79,6 |
| 1225 | 70,7 | 80,9 |
| 1226 | 74,1 | 81,1 |
| 1227 | 77,5 | 83,6 |
| 1228 | 80,8 | 85,6 |
| 1229 | 84,1 | 81,6 |
| 1230 | 87,4 | 88,3 |
| 1231 | 90,5 | 91,9 |
| 1232 | 93,5 | 94,1 |
| 1233 | 96,8 | 96,6 |
| 1234 | 100,0 | m |
| 1235 | 96,0 | m |
| 1236 | 81,9 | m |
| 1237 | 68,1 | m |
| 1238 | 58,1 | 84,7 |
| 1239 | 58,5 | 85,4 |
| 1240 | 59,5 | 85,6 |
| 1241 | 61,0 | 86,6 |
| 1242 | 62,6 | 86,8 |
| 1243 | 64,1 | 87,6 |
| 1244 | 65,4 | 87,5 |
| 1245 | 66,7 | 87,8 |
| 1246 | 68,1 | 43,5 |
| 1247 | 55,2 | 0,0 |
| 1248 | 42,3 | 37,2 |
| 1249 | 43,0 | 73,6 |
| 1250 | 43,5 | 65,1 |
| 1251 | 43,8 | 53,1 |
| 1252 | 43,9 | 54,6 |
| 1253 | 43,9 | 41,2 |
| 1254 | 43,8 | 34,8 |
| 1255 | 43,6 | 30,3 |
| 1256 | 43,3 | 21,9 |
| 1257 | 42,8 | 19,9 |
| 1258 | 42,3 | m |
| 1259 | 41,4 | m |
| 1260 | 40,2 | m |
| 1261 | 38,7 | m |
| 1262 | 37,1 | m |
| 1263 | 35,6 | m |
| 1264 | 34,2 | m |
| 1265 | 32,9 | m |
| 1266 | 31,8 | m |
| 1267 | 30,7 | m |
| 1268 | 29,6 | m |
| 1269 | 40,4 | 0,0 |
| 1270 | 51,2 | m |
| 1271 | 49,6 | m |
| 1272 | 48,0 | m |
| 1273 | 46,4 | m |
| 1274 | 45,0 | m |
| 1275 | 43,6 | m |
| 1276 | 42,3 | m |
| 1277 | 41,0 | m |
| 1278 | 39,6 | m |
| 1279 | 38,3 | m |
| 1280 | 37,1 | m |
| 1281 | 35,9 | m |
| 1282 | 34,6 | m |
| 1283 | 33,0 | m |
| 1284 | 31,1 | m |
| 1285 | 29,2 | m |
| 1286 | 43,3 | 0,0 |
| 1287 | 57,4 | 32,8 |
| 1288 | 59,9 | 65,4 |
| 1289 | 61,9 | 76,1 |
| 1290 | 65,6 | 73,7 |
| 1291 | 69,9 | 79,3 |
| 1292 | 74,1 | 81,3 |
| 1293 | 78,3 | 83,2 |
| 1294 | 82,6 | 86,0 |
| 1295 | 87,0 | 89,5 |
| 1296 | 91,2 | 90,8 |
| 1297 | 95,3 | 45,9 |
| 1298 | 81,0 | 0,0 |
| 1299 | 66,6 | 38,2 |
| 1300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1303 | 70,0 | 85,2 |
| 1304 | 71,6 | 85,9 |
| 1305 | 73,3 | 86,2 |
| 1306 | 74,8 | 86,5 |
| 1307 | 76,3 | 42,9 |
| 1308 | 63,3 | 0,0 |
| 1309 | 50,4 | 21,2 |
| 1310 | 50,6 | 42,3 |
| 1311 | 50,6 | 53,7 |
| 1312 | 50,4 | 90,1 |
| 1313 | 50,5 | 97,1 |
| 1314 | 51,0 | 100,0 |
| 1315 | 51,9 | 100,0 |
| 1316 | 52,6 | 100,0 |
| 1317 | 52,8 | 32,4 |
| 1318 | 47,7 | 0,0 |
| 1319 | 42,6 | 27,4 |
| 1320 | 42,1 | 53,5 |
| 1321 | 41,8 | 44,5 |
| 1322 | 41,4 | 41,1 |
| 1323 | 41,0 | 21,0 |
| 1324 | 40,3 | 0,0 |
| 1325 | 39,3 | 1,0 |
| 1326 | 38,3 | 15,2 |
| 1327 | 37,6 | 57,8 |
| 1328 | 37,3 | 73,2 |
| 1329 | 37,3 | 59,8 |
| 1330 | 37,4 | 52,2 |
| 1331 | 37,4 | 16,9 |
| 1332 | 37,1 | 34,3 |
| 1333 | 36,7 | 51,9 |
| 1334 | 36,2 | 25,3 |
| 1335 | 35,6 | m |
| 1336 | 34,6 | m |
| 1337 | 33,2 | m |
| 1338 | 31,6 | m |
| 1339 | 30,1 | m |
| 1340 | 28,8 | m |
| 1341 | 28,0 | 29,5 |
| 1342 | 28,6 | 100,0 |
| 1343 | 28,8 | 97,3 |
| 1344 | 28,8 | 73,4 |
| 1345 | 29,6 | 56,9 |
| 1346 | 30,3 | 91,7 |
| 1347 | 31,0 | 90,5 |
| 1348 | 31,8 | 81,7 |
| 1349 | 32,6 | 79,5 |
| 1350 | 33,5 | 86,9 |
| 1351 | 34,6 | 100,0 |
| 1352 | 35,6 | 78,7 |
| 1353 | 36,4 | 50,5 |
| 1354 | 37,0 | 57,0 |
| 1355 | 37,3 | 69,1 |
| 1356 | 37,6 | 49,5 |
| 1357 | 37,8 | 44,4 |
| 1358 | 37,8 | 43,4 |
| 1359 | 37,8 | 34,8 |
| 1360 | 37,6 | 24,0 |
| 1361 | 37,2 | m |
| 1362 | 36,3 | m |
| 1363 | 35,1 | m |
| 1364 | 33,7 | m |
| 1365 | 32,4 | m |
| 1366 | 31,1 | m |
| 1367 | 29,9 | m |
| 1368 | 28,7 | m |
| 1369 | 29,0 | 58,6 |
| 1370 | 29,7 | 88,5 |
| 1371 | 31,0 | 86,3 |
| 1372 | 31,8 | 43,4 |
| 1373 | 31,7 | m |
| 1374 | 29,9 | m |
| 1375 | 40,2 | 0,0 |
| 1376 | 50,4 | m |
| 1377 | 47,9 | m |
| 1378 | 45,0 | m |
| 1379 | 43,0 | m |
| 1380 | 40,6 | m |
| 1381 | 55,5 | 0,0 |
| 1382 | 70,4 | 41,7 |
| 1383 | 73,4 | 83,2 |
| 1384 | 74,0 | 83,7 |
| 1385 | 74,9 | 41,7 |
| 1386 | 60,0 | 0,0 |
| 1387 | 45,1 | 41,6 |
| 1388 | 47,7 | 84,2 |
| 1389 | 50,4 | 50,2 |
| 1390 | 53,0 | 26,1 |
| 1391 | 59,5 | 0,0 |
| 1392 | 66,2 | 38,4 |
| 1393 | 66,4 | 76,7 |
| 1394 | 67,6 | 100,0 |
| 1395 | 68,4 | 76,6 |
| 1396 | 68,2 | 47,2 |
| 1397 | 69,0 | 81,4 |
| 1398 | 69,7 | 40,6 |
| 1399 | 54,7 | 0,0 |
| 1400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1402 | 36,7 | 59,4 |
| 1403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1405 | 36,8 | 100,0 |
| 1406 | 36,4 | 100,0 |
| 1407 | 36,3 | 79,7 |
| 1408 | 36,7 | 49,5 |
| 1409 | 36,6 | 39,3 |
| 1410 | 37,3 | 62,8 |
| 1411 | 38,1 | 73,4 |
| 1412 | 39,0 | 72,9 |
| 1413 | 40,2 | 72,0 |
| 1414 | 41,5 | 71,2 |
| 1415 | 42,9 | 77,3 |
| 1416 | 44,4 | 76,6 |
| 1417 | 45,4 | 43,1 |
| 1418 | 45,3 | 53,9 |
| 1419 | 45,1 | 64,8 |
| 1420 | 46,5 | 74,2 |
| 1421 | 47,7 | 75,2 |
| 1422 | 48,1 | 75,5 |
| 1423 | 48,6 | 75,8 |
| 1424 | 48,9 | 76,3 |
| 1425 | 49,9 | 75,5 |
| 1426 | 50,4 | 75,2 |
| 1427 | 51,1 | 74,6 |
| 1428 | 51,9 | 75,0 |
| 1429 | 52,7 | 37,2 |
| 1430 | 41,6 | 0,0 |
| 1431 | 30,4 | 36,6 |
| 1432 | 30,5 | 73,2 |
| 1433 | 30,3 | 81,6 |
| 1434 | 30,4 | 89,3 |
| 1435 | 31,5 | 90,4 |
| 1436 | 32,7 | 88,5 |
| 1437 | 33,7 | 97,2 |
| 1438 | 35,2 | 99,7 |
| 1439 | 36,3 | 98,8 |
| 1440 | 37,7 | 100,0 |
| 1441 | 39,2 | 100,0 |
| 1442 | 40,9 | 100,0 |
| 1443 | 42,4 | 99,5 |
| 1444 | 43,8 | 98,7 |
| 1445 | 45,4 | 97,3 |
| 1446 | 47,0 | 96,6 |
| 1447 | 47,8 | 96,2 |
| 1448 | 48,8 | 96,3 |
| 1449 | 50,5 | 95,1 |
| 1450 | 51,0 | 95,9 |
| 1451 | 52,0 | 94,3 |
| 1452 | 52,6 | 94,6 |
| 1453 | 53,0 | 65,5 |
| 1454 | 53,2 | 0,0 |
| 1455 | 53,2 | m |
| 1456 | 52,6 | m |
| 1457 | 52,1 | m |
| 1458 | 51,8 | m |
| 1459 | 51,3 | m |
| 1460 | 50,7 | m |
| 1461 | 50,7 | m |
| 1462 | 49,8 | m |
| 1463 | 49,4 | m |
| 1464 | 49,3 | m |
| 1465 | 49,1 | m |
| 1466 | 49,1 | m |
| 1467 | 49,1 | 8,3 |
| 1468 | 48,9 | 16,8 |
| 1469 | 48,8 | 21,3 |
| 1470 | 49,1 | 22,1 |
| 1471 | 49,4 | 26,3 |
| 1472 | 49,8 | 39,2 |
| 1473 | 50,4 | 83,4 |
| 1474 | 51,4 | 90,6 |
| 1475 | 52,3 | 93,8 |
| 1476 | 53,3 | 94,0 |
| 1477 | 54,2 | 94,1 |
| 1478 | 54,9 | 94,3 |
| 1479 | 55,7 | 94,6 |
| 1480 | 56,1 | 94,9 |
| 1481 | 56,3 | 86,2 |
| 1482 | 56,2 | 64,1 |
| 1483 | 56,0 | 46,1 |
| 1484 | 56,2 | 33,4 |
| 1485 | 56,5 | 23,6 |
| 1486 | 56,3 | 18,6 |
| 1487 | 55,7 | 16,2 |
| 1488 | 56,0 | 15,9 |
| 1489 | 55,9 | 21,8 |
| 1490 | 55,8 | 20,9 |
| 1491 | 55,4 | 18,4 |
| 1492 | 55,7 | 25,1 |
| 1493 | 56,0 | 27,7 |
| 1494 | 55,8 | 22,4 |
| 1495 | 56,1 | 20,0 |
| 1496 | 55,7 | 17,4 |
| 1497 | 55,9 | 20,9 |
| 1498 | 56,0 | 22,9 |
| 1499 | 56,0 | 21,1 |
| 1500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1523 | 47,2 | m |
| 1524 | 47,8 | m |
| 1525 | 48,2 | 0,0 |
| 1526 | 48,8 | 23,0 |
| 1527 | 49,1 | 67,9 |
| 1528 | 49,4 | 73,7 |
| 1529 | 49,8 | 75,0 |
| 1530 | 50,4 | 75,8 |
| 1531 | 51,4 | 73,9 |
| 1532 | 52,3 | 72,2 |
| 1533 | 53,3 | 71,2 |
| 1534 | 54,6 | 71,2 |
| 1535 | 55,4 | 68,7 |
| 1536 | 56,7 | 67,0 |
| 1537 | 57,2 | 64,6 |
| 1538 | 57,3 | 61,9 |
| 1539 | 57,0 | 59,5 |
| 1540 | 56,7 | 57,0 |
| 1541 | 56,7 | 69,8 |
| 1542 | 56,8 | 58,5 |
| 1543 | 56,8 | 47,2 |
| 1544 | 57,0 | 38,5 |
| 1545 | 57,0 | 32,8 |
| 1546 | 56,8 | 30,2 |
| 1547 | 57,0 | 27,0 |
| 1548 | 56,9 | 26,2 |
| 1549 | 56,7 | 26,2 |
| 1550 | 57,0 | 26,6 |
| 1551 | 56,7 | 27,8 |
| 1552 | 56,7 | 29,7 |
| 1553 | 56,8 | 32,1 |
| 1554 | 56,5 | 34,9 |
| 1555 | 56,6 | 34,9 |
| 1556 | 56,3 | 35,8 |
| 1557 | 56,6 | 36,6 |
| 1558 | 56,2 | 37,6 |
| 1559 | 56,6 | 38,2 |
| 1560 | 56,2 | 37,9 |
| 1561 | 56,6 | 37,5 |
| 1562 | 56,4 | 36,7 |
| 1563 | 56,5 | 34,8 |
| 1564 | 56,5 | 35,8 |
| 1565 | 56,5 | 36,2 |
| 1566 | 56,5 | 36,7 |
| 1567 | 56,7 | 37,8 |
| 1568 | 56,7 | 37,8 |
| 1569 | 56,6 | 36,6 |
| 1570 | 56,8 | 36,1 |
| 1571 | 56,5 | 36,8 |
| 1572 | 56,9 | 35,9 |
| 1573 | 56,7 | 35,0 |
| 1574 | 56,5 | 36,0 |
| 1575 | 56,4 | 36,5 |
| 1576 | 56,5 | 38,0 |
| 1577 | 56,5 | 39,9 |
| 1578 | 56,4 | 42,1 |
| 1579 | 56,5 | 47,0 |
| 1580 | 56,4 | 48,0 |
| 1581 | 56,1 | 49,1 |
| 1582 | 56,4 | 48,9 |
| 1583 | 56,4 | 48,2 |
| 1584 | 56,5 | 48,3 |
| 1585 | 56,5 | 47,9 |
| 1586 | 56,6 | 46,8 |
| 1587 | 56,6 | 46,2 |
| 1588 | 56,5 | 44,4 |
| 1589 | 56,8 | 42,9 |
| 1590 | 56,5 | 42,8 |
| 1591 | 56,7 | 43,2 |
| 1592 | 56,5 | 42,8 |
| 1593 | 56,9 | 42,2 |
| 1594 | 56,5 | 43,1 |
| 1595 | 56,5 | 42,9 |
| 1596 | 56,7 | 42,7 |
| 1597 | 56,6 | 41,5 |
| 1598 | 56,9 | 41,8 |
| 1599 | 56,6 | 41,9 |
| 1600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1606 | 56,5 | 42,0 |
| 1607 | 56,7 | 42,1 |
| 1608 | 56,4 | 41,9 |
| 1609 | 56,7 | 42,9 |
| 1610 | 56,7 | 41,8 |
| 1611 | 56,7 | 41,9 |
| 1612 | 56,8 | 42,0 |
| 1613 | 56,7 | 41,5 |
| 1614 | 56,6 | 41,9 |
| 1615 | 56,8 | 41,6 |
| 1616 | 56,6 | 41,6 |
| 1617 | 56,9 | 42,0 |
| 1618 | 56,7 | 40,7 |
| 1619 | 56,7 | 39,3 |
| 1620 | 56,5 | 41,4 |
| 1621 | 56,4 | 44,9 |
| 1622 | 56,8 | 45,2 |
| 1623 | 56,6 | 43,6 |
| 1624 | 56,8 | 42,2 |
| 1625 | 56,5 | 42,3 |
| 1626 | 56,5 | 44,4 |
| 1627 | 56,9 | 45,1 |
| 1628 | 56,4 | 45,0 |
| 1629 | 56,7 | 46,3 |
| 1630 | 56,7 | 45,5 |
| 1631 | 56,8 | 45,0 |
| 1632 | 56,7 | 44,9 |
| 1633 | 56,6 | 45,2 |
| 1634 | 56,8 | 46,0 |
| 1635 | 56,5 | 46,6 |
| 1636 | 56,6 | 48,3 |
| 1637 | 56,4 | 48,6 |
| 1638 | 56,6 | 50,3 |
| 1639 | 56,3 | 51,9 |
| 1640 | 56,5 | 54,1 |
| 1641 | 56,3 | 54,9 |
| 1642 | 56,4 | 55,0 |
| 1643 | 56,4 | 56,2 |
| 1644 | 56,2 | 58,6 |
| 1645 | 56,2 | 59,1 |
| 1646 | 56,2 | 62,5 |
| 1647 | 56,4 | 62,8 |
| 1648 | 56,0 | 64,7 |
| 1649 | 56,4 | 65,6 |
| 1650 | 56,2 | 67,7 |
| 1651 | 55,9 | 68,9 |
| 1652 | 56,1 | 68,9 |
| 1653 | 55,8 | 69,5 |
| 1654 | 56,0 | 69,8 |
| 1655 | 56,2 | 69,3 |
| 1656 | 56,2 | 69,8 |
| 1657 | 56,4 | 69,2 |
| 1658 | 56,3 | 68,7 |
| 1659 | 56,2 | 69,4 |
| 1660 | 56,2 | 69,5 |
| 1661 | 56,2 | 70,0 |
| 1662 | 56,4 | 69,7 |
| 1663 | 56,2 | 70,2 |
| 1664 | 56,4 | 70,5 |
| 1665 | 56,1 | 70,5 |
| 1666 | 56,5 | 69,7 |
| 1667 | 56,2 | 69,3 |
| 1668 | 56,5 | 70,9 |
| 1669 | 56,4 | 70,8 |
| 1670 | 56,3 | 71,1 |
| 1671 | 56,4 | 71,0 |
| 1672 | 56,7 | 68,6 |
| 1673 | 56,8 | 68,6 |
| 1674 | 56,6 | 68,0 |
| 1675 | 56,8 | 65,1 |
| 1676 | 56,9 | 60,9 |
| 1677 | 57,1 | 57,4 |
| 1678 | 57,1 | 54,3 |
| 1679 | 57,0 | 48,6 |
| 1680 | 57,4 | 44,1 |
| 1681 | 57,4 | 40,2 |
| 1682 | 57,6 | 36,9 |
| 1683 | 57,5 | 34,2 |
| 1684 | 57,4 | 31,1 |
| 1685 | 57,5 | 25,9 |
| 1686 | 57,5 | 20,7 |
| 1687 | 57,6 | 16,4 |
| 1688 | 57,6 | 12,4 |
| 1689 | 57,6 | 8,9 |
| 1690 | 57,5 | 8,0 |
| 1691 | 57,5 | 5,8 |
| 1692 | 57,3 | 5,8 |
| 1693 | 57,6 | 5,5 |
| 1694 | 57,3 | 4,5 |
| 1695 | 57,2 | 3,2 |
| 1696 | 57,2 | 3,1 |
| 1697 | 57,3 | 4,9 |
| 1698 | 57,3 | 4,2 |
| 1699 | 56,9 | 5,5 |
| 1700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1705 | 56,7 | 5,7 |
| 1706 | 56,8 | 5,8 |
| 1707 | 57,0 | 6,1 |
| 1708 | 56,7 | 5,9 |
| 1709 | 57,0 | 6,6 |
| 1710 | 56,9 | 6,4 |
| 1711 | 56,7 | 6,7 |
| 1712 | 56,9 | 6,9 |
| 1713 | 56,8 | 5,6 |
| 1714 | 56,6 | 5,1 |
| 1715 | 56,6 | 6,5 |
| 1716 | 56,5 | 10,0 |
| 1717 | 56,6 | 12,4 |
| 1718 | 56,5 | 14,5 |
| 1719 | 56,6 | 16,3 |
| 1720 | 56,3 | 18,1 |
| 1721 | 56,6 | 20,7 |
| 1722 | 56,1 | 22,6 |
| 1723 | 56,3 | 25,8 |
| 1724 | 56,4 | 27,7 |
| 1725 | 56,0 | 29,7 |
| 1726 | 56,1 | 32,6 |
| 1727 | 55,9 | 34,9 |
| 1728 | 55,9 | 36,4 |
| 1729 | 56,0 | 39,2 |
| 1730 | 55,9 | 41,4 |
| 1731 | 55,5 | 44,2 |
| 1732 | 55,9 | 46,4 |
| 1733 | 55,8 | 48,3 |
| 1734 | 55,6 | 49,1 |
| 1735 | 55,8 | 49,3 |
| 1736 | 55,9 | 47,7 |
| 1737 | 55,9 | 47,4 |
| 1738 | 55,8 | 46,9 |
| 1739 | 56,1 | 46,8 |
| 1740 | 56,1 | 45,8 |
| 1741 | 56,2 | 46,0 |
| 1742 | 56,3 | 45,9 |
| 1743 | 56,3 | 45,9 |
| 1744 | 56,2 | 44,6 |
| 1745 | 56,2 | 46,0 |
| 1746 | 56,4 | 46,2 |
| 1747 | 55,8 | m |
| 1748 | 55,5 | m |
| 1749 | 55,0 | m |
| 1750 | 54,1 | m |
| 1751 | 54,0 | m |
| 1752 | 53,3 | m |
| 1753 | 52,6 | m |
| 1754 | 51,8 | m |
| 1755 | 50,7 | m |
| 1756 | 49,9 | m |
| 1757 | 49,1 | m |
| 1758 | 47,7 | m |
| 1759 | 46,8 | m |
| 1760 | 45,7 | m |
| 1761 | 44,8 | m |
| 1762 | 43,9 | m |
| 1763 | 42,9 | m |
| 1764 | 41,5 | m |
| 1765 | 39,5 | m |
| 1766 | 36,7 | m |
| 1767 | 33,8 | m |
| 1768 | 31,0 | m |
| 1769 | 40,0 | 0,0 |
| 1770 | 49,1 | m |
| 1771 | 46,2 | m |
| 1772 | 43,1 | m |
| 1773 | 39,9 | m |
| 1774 | 36,6 | m |
| 1775 | 33,6 | m |
| 1776 | 30,5 | m |
| 1777 | 42,8 | 0,0 |
| 1778 | 55,2 | m |
| 1779 | 49,9 | m |
| 1780 | 44,0 | m |
| 1781 | 37,6 | m |
| 1782 | 47,2 | 0,0 |
| 1783 | 56,8 | m |
| 1784 | 47,5 | m |
| 1785 | 42,9 | m |
| 1786 | 31,6 | m |
| 1787 | 25,8 | m |
| 1788 | 19,9 | m |
| 1789 | 14,0 | m |
| 1790 | 8,1 | m |
| 1791 | 2,2 | m |
| 1792 | 0,0 | 0,0 |
| 1793 | 0,0 | 0,0 |
| 1794 | 0,0 | 0,0 |
| 1795 | 0,0 | 0,0 |
| 1796 | 0,0 | 0,0 |
| 1797 | 0,0 | 0,0 |
| 1798 | 0,0 | 0,0 |
| 1799 | 0,0 | 0,0 |
| 1800 | 0,0 | 0,0 |
| m = visszahajtás |

Idő

Normált fordulatszám

Normált nyomaték

s

százalék

százalék

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1009

45,4

m

1010

37,2

m

1011

26,3

m

1012

17,9

m

1013

16,2

1,9

1014

17,8

7,5

1015

25,2

18,0

1016

39,7

6,5

1017

38,6

0,0

1018

37,4

5,4

1019

43,4

9,7

1020

46,9

15,7

1021

52,5

13,1

1022

56,2

6,3

1023

44,0

0,0

1024

31,8

20,9

1025

38,7

36,3

1026

47,7

47,5

1027

54,5

22,0

1028

41,3

0,0

1029

28,1

26,8

1030

31,6

49,2

1031

34,5

39,5

1032

36,4

24,0

1033

36,7

m

1034

35,5

m

1035

33,8

m

1036

33,7

19,8

1037

35,3

35,1

1038

38,0

33,9

1039

40,1

34,5

1040

42,2

40,4

1041

45,2

44,0

1042

48,3

35,9

1043

50,1

29,6

1044

52,3

38,5

1045

55,3

57,7

1046

57,0

50,7

1047

57,7

25,2

1048

42,9

0,0

1049

28,2

15,7

1050

29,2

30,5

1051

31,1

52,6

1052

33,4

60,7

1053

35,0

61,4

1054

35,3

18,2

1055

35,2

14,9

1056

34,9

11,7

1057

34,5

12,9

1058

34,1

15,5

1059

33,5

m

1060

31,8

m

1061

30,1

m

1062

29,6

10,3

1063

30,0

26,5

1064

31,0

18,8

1065

31,5

26,5

1066

31,7

m

1067

31,5

m

1068

30,6

m

1069

30,0

m

1070

30,0

m

1071

29,4

m

1072

44,3

0,0

1073

59,2

m

1074

58,3

m

1075

57,1

m

1076

55,4

m

1077

53,5

m

1078

51,5

m

1079

49,7

m

1080

47,9

m

1081

46,4

m

1082

45,5

m

1083

45,2

m

1084

44,3

m

1085

43,6

m

1086

43,1

m

1087

42,5

25,6

1088

43,3

25,7

1089

46,3

24,0

1090

47,8

20,6

1091

47,2

3,8

1092

45,6

4,4

1093

44,6

4,1

1094

44,1

m

1095

42,9

m

1096

40,9

m

1097

39,2

m

1098

37,0

m

1099

35,1

2,0

1100

35,6

43,3

1101

38,7

47,6

1102

41,3

40,4

1103

42,6

45,7

1104

43,9

43,3

1105

46,9

41,2

1106

52,4

40,1

1107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1110

57,0

25,4

1111

56,8

25,3

1112

56,3

25,3

1113

55,6

25,2

1114

56,2

25,2

1115

58,0

12,4

1116

43,4

0,0

1117

28,8

26,2

1118

30,9

49,9

1119

32,3

40,5

1120

32,5

12,4

1121

32,4

12,2

1122

32,1

6,4

1123

31,0

12,4

1124

30,1

18,5

1125

30,4

35,6

1126

31,2

30,1

1127

31,5

30,8

1128

31,5

26,9

1129

31,7

33,9

1130

32,0

29,9

1131

32,1

m

1132

31,4

m

1133

30,3

m

1134

29,8

m

1135

44,3

0,0

1136

58,9

m

1137

52,1

m

1138

44,1

m

1139

51,7

0,0

1140

59,2

m

1141

47,2

m

1142

35,1

0,0

1143

23,1

m

1144

13,1

m

1145

5,0

m

1146

0,0

0,0

1147

0,0

0,0

1148

0,0

0,0

1149

0,0

0,0

1150

0,0

0,0

1151

0,0

0,0

1152

0,0

0,0

1153

0,0

0,0

1154

0,0

0,0

1155

0,0

0,0

1156

0,0

0,0

1157

0,0

0,0

1158

0,0

0,0

1159

0,0

0,0

1160

0,0

0,0

1161

0,0

0,0

1162

0,0

0,0

1163

0,0

0,0

1164

0,0

0,0

1165

0,0

0,0

1166

0,0

0,0

1167

0,0

0,0

1168

0,0

0,0

1169

0,0

0,0

1170

0,0

0,0

1171

0,0

0,0

1172

0,0

0,0

1173

0,0

0,0

1174

0,0

0,0

1175

0,0

0,0

1176

0,0

0,0

1177

0,0

0,0

1178

0,0

0,0

1179

0,0

0,0

1180

0,0

0,0

1181

0,0

0,0

1182

0,0

0,0

1183

0,0

0,0

1184

0,0

0,0

1185

0,0

0,0

1186

0,0

0,0

1187

0,0

0,0

1188

0,0

0,0

1189

0,0

0,0

1190

0,0

0,0

1191

0,0

0,0

1192

0,0

0,0

1193

0,0

0,0

1194

0,0

0,0

1195

0,0

0,0

1196

0,0

20,4

1197

12,6

41,2

1198

27,3

20,4

1199

40,4

7,6

1200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1215

44,9

42,5

1216

46,3

83,3

1217

46,8

74,1

1218

48,1

75,7

1219

50,5

75,8

1220

53,6

76,7

1221

56,9

77,1

1222

60,2

78,7

1223

63,7

78,0

1224

67,2

79,6

1225

70,7

80,9

1226

74,1

81,1

1227

77,5

83,6

1228

80,8

85,6

1229

84,1

81,6

1230

87,4

88,3

1231

90,5

91,9

1232

93,5

94,1

1233

96,8

96,6

1234

100,0

m

1235

96,0

m

1236

81,9

m

1237

68,1

m

1238

58,1

84,7

1239

58,5

85,4

1240

59,5

85,6

1241

61,0

86,6

1242

62,6

86,8

1243

64,1

87,6

1244

65,4

87,5

1245

66,7

87,8

1246

68,1

43,5

1247

55,2

0,0

1248

42,3

37,2

1249

43,0

73,6

1250

43,5

65,1

1251

43,8

53,1

1252

43,9

54,6

1253

43,9

41,2

1254

43,8

34,8

1255

43,6

30,3

1256

43,3

21,9

1257

42,8

19,9

1258

42,3

m

1259

41,4

m

1260

40,2

m

1261

38,7

m

1262

37,1

m

1263

35,6

m

1264

34,2

m

1265

32,9

m

1266

31,8

m

1267

30,7

m

1268

29,6

m

1269

40,4

0,0

1270

51,2

m

1271

49,6

m

1272

48,0

m

1273

46,4

m

1274

45,0

m

1275

43,6

m

1276

42,3

m

1277

41,0

m

1278

39,6

m

1279

38,3

m

1280

37,1

m

1281

35,9

m

1282

34,6

m

1283

33,0

m

1284

31,1

m

1285

29,2

m

1286

43,3

0,0

1287

57,4

32,8

1288

59,9

65,4

1289

61,9

76,1

1290

65,6

73,7

1291

69,9

79,3

1292

74,1

81,3

1293

78,3

83,2

1294

82,6

86,0

1295

87,0

89,5

1296

91,2

90,8

1297

95,3

45,9

1298

81,0

0,0

1299

66,6

38,2

1300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1303

70,0

85,2

1304

71,6

85,9

1305

73,3

86,2

1306

74,8

86,5

1307

76,3

42,9

1308

63,3

0,0

1309

50,4

21,2

1310

50,6

42,3

1311

50,6

53,7

1312

50,4

90,1

1313

50,5

97,1

1314

51,0

100,0

1315

51,9

100,0

1316

52,6

100,0

1317

52,8

32,4

1318

47,7

0,0

1319

42,6

27,4

1320

42,1

53,5

1321

41,8

44,5

1322

41,4

41,1

1323

41,0

21,0

1324

40,3

0,0

1325

39,3

1,0

1326

38,3

15,2

1327

37,6

57,8

1328

37,3

73,2

1329

37,3

59,8

1330

37,4

52,2

1331

37,4

16,9

1332

37,1

34,3

1333

36,7

51,9

1334

36,2

25,3

1335

35,6

m

1336

34,6

m

1337

33,2

m

1338

31,6

m

1339

30,1

m

1340

28,8

m

1341

28,0

29,5

1342

28,6

100,0

1343

28,8

97,3

1344

28,8

73,4

1345

29,6

56,9

1346

30,3

91,7

1347

31,0

90,5

1348

31,8

81,7

1349

32,6

79,5

1350

33,5

86,9

1351

34,6

100,0

1352

35,6

78,7

1353

36,4

50,5

1354

37,0

57,0

1355

37,3

69,1

1356

37,6

49,5

1357

37,8

44,4

1358

37,8

43,4

1359

37,8

34,8

1360

37,6

24,0

1361

37,2

m

1362

36,3

m

1363

35,1

m

1364

33,7

m

1365

32,4

m

1366

31,1

m

1367

29,9

m

1368

28,7

m

1369

29,0

58,6

1370

29,7

88,5

1371

31,0

86,3

1372

31,8

43,4

1373

31,7

m

1374

29,9

m

1375

40,2

0,0

1376

50,4

m

1377

47,9

m

1378

45,0

m

1379

43,0

m

1380

40,6

m

1381

55,5

0,0

1382

70,4

41,7

1383

73,4

83,2

1384

74,0

83,7

1385

74,9

41,7

1386

60,0

0,0

1387

45,1

41,6

1388

47,7

84,2

1389

50,4

50,2

1390

53,0

26,1

1391

59,5

0,0

1392

66,2

38,4

1393

66,4

76,7

1394

67,6

100,0

1395

68,4

76,6

1396

68,2

47,2

1397

69,0

81,4

1398

69,7

40,6

1399

54,7

0,0

1400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1402

36,7

59,4

1403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1405

36,8

100,0

1406

36,4

100,0

1407

36,3

79,7

1408

36,7

49,5

1409

36,6

39,3

1410

37,3

62,8

1411

38,1

73,4

1412

39,0

72,9

1413

40,2

72,0

1414

41,5

71,2

1415

42,9

77,3

1416

44,4

76,6

1417

45,4

43,1

1418

45,3

53,9

1419

45,1

64,8

1420

46,5

74,2

1421

47,7

75,2

1422

48,1

75,5

1423

48,6

75,8

1424

48,9

76,3

1425

49,9

75,5

1426

50,4

75,2

1427

51,1

74,6

1428

51,9

75,0

1429

52,7

37,2

1430

41,6

0,0

1431

30,4

36,6

1432

30,5

73,2

1433

30,3

81,6

1434

30,4

89,3

1435

31,5

90,4

1436

32,7

88,5

1437

33,7

97,2

1438

35,2

99,7

1439

36,3

98,8

1440

37,7

100,0

1441

39,2

100,0

1442

40,9

100,0

1443

42,4

99,5

1444

43,8

98,7

1445

45,4

97,3

1446

47,0

96,6

1447

47,8

96,2

1448

48,8

96,3

1449

50,5

95,1

1450

51,0

95,9

1451

52,0

94,3

1452

52,6

94,6

1453

53,0

65,5

1454

53,2

0,0

1455

53,2

m

1456

52,6

m

1457

52,1

m

1458

51,8

m

1459

51,3

m

1460

50,7

m

1461

50,7

m

1462

49,8

m

1463

49,4

m

1464

49,3

m

1465

49,1

m

1466

49,1

m

1467

49,1

8,3

1468

48,9

16,8

1469

48,8

21,3

1470

49,1

22,1

1471

49,4

26,3

1472

49,8

39,2

1473

50,4

83,4

1474

51,4

90,6

1475

52,3

93,8

1476

53,3

94,0

1477

54,2

94,1

1478

54,9

94,3

1479

55,7

94,6

1480

56,1

94,9

1481

56,3

86,2

1482

56,2

64,1

1483

56,0

46,1

1484

56,2

33,4

1485

56,5

23,6

1486

56,3

18,6

1487

55,7

16,2

1488

56,0

15,9

1489

55,9

21,8

1490

55,8

20,9

1491

55,4

18,4

1492

55,7

25,1

1493

56,0

27,7

1494

55,8

22,4

1495

56,1

20,0

1496

55,7

17,4

1497

55,9

20,9

1498

56,0

22,9

1499

56,0

21,1

1500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1523

47,2

m

1524

47,8

m

1525

48,2

0,0

1526

48,8

23,0

1527

49,1

67,9

1528

49,4

73,7

1529

49,8

75,0

1530

50,4

75,8

1531

51,4

73,9

1532

52,3

72,2

1533

53,3

71,2

1534

54,6

71,2

1535

55,4

68,7

1536

56,7

67,0

1537

57,2

64,6

1538

57,3

61,9

1539

57,0

59,5

1540

56,7

57,0

1541

56,7

69,8

1542

56,8

58,5

1543

56,8

47,2

1544

57,0

38,5

1545

57,0

32,8

1546

56,8

30,2

1547

57,0

27,0

1548

56,9

26,2

1549

56,7

26,2

1550

57,0

26,6

1551

56,7

27,8

1552

56,7

29,7

1553

56,8

32,1

1554

56,5

34,9

1555

56,6

34,9

1556

56,3

35,8

1557

56,6

36,6

1558

56,2

37,6

1559

56,6

38,2

1560

56,2

37,9

1561

56,6

37,5

1562

56,4

36,7

1563

56,5

34,8

1564

56,5

35,8

1565

56,5

36,2

1566

56,5

36,7

1567

56,7

37,8

1568

56,7

37,8

1569

56,6

36,6

1570

56,8

36,1

1571

56,5

36,8

1572

56,9

35,9

1573

56,7

35,0

1574

56,5

36,0

1575

56,4

36,5

1576

56,5

38,0

1577

56,5

39,9

1578

56,4

42,1

1579

56,5

47,0

1580

56,4

48,0

1581

56,1

49,1

1582

56,4

48,9

1583

56,4

48,2

1584

56,5

48,3

1585

56,5

47,9

1586

56,6

46,8

1587

56,6

46,2

1588

56,5

44,4

1589

56,8

42,9

1590

56,5

42,8

1591

56,7

43,2

1592

56,5

42,8

1593

56,9

42,2

1594

56,5

43,1

1595

56,5

42,9

1596

56,7

42,7

1597

56,6

41,5

1598

56,9

41,8

1599

56,6

41,9

1600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1606

56,5

42,0

1607

56,7

42,1

1608

56,4

41,9

1609

56,7

42,9

1610

56,7

41,8

1611

56,7

41,9

1612

56,8

42,0

1613

56,7

41,5

1614

56,6

41,9

1615

56,8

41,6

1616

56,6

41,6

1617

56,9

42,0

1618

56,7

40,7

1619

56,7

39,3

1620

56,5

41,4

1621

56,4

44,9

1622

56,8

45,2

1623

56,6

43,6

1624

56,8

42,2

1625

56,5

42,3

1626

56,5

44,4

1627

56,9

45,1

1628

56,4

45,0

1629

56,7

46,3

1630

56,7

45,5

1631

56,8

45,0

1632

56,7

44,9

1633

56,6

45,2

1634

56,8

46,0

1635

56,5

46,6

1636

56,6

48,3

1637

56,4

48,6

1638

56,6

50,3

1639

56,3

51,9

1640

56,5

54,1

1641

56,3

54,9

1642

56,4

55,0

1643

56,4

56,2

1644

56,2

58,6

1645

56,2

59,1

1646

56,2

62,5

1647

56,4

62,8

1648

56,0

64,7

1649

56,4

65,6

1650

56,2

67,7

1651

55,9

68,9

1652

56,1

68,9

1653

55,8

69,5

1654

56,0

69,8

1655

56,2

69,3

1656

56,2

69,8

1657

56,4

69,2

1658

56,3

68,7

1659

56,2

69,4

1660

56,2

69,5

1661

56,2

70,0

1662

56,4

69,7

1663

56,2

70,2

1664

56,4

70,5

1665

56,1

70,5

1666

56,5

69,7

1667

56,2

69,3

1668

56,5

70,9

1669

56,4

70,8

1670

56,3

71,1

1671

56,4

71,0

1672

56,7

68,6

1673

56,8

68,6

1674

56,6

68,0

1675

56,8

65,1

1676

56,9

60,9

1677

57,1

57,4

1678

57,1

54,3

1679

57,0

48,6

1680

57,4

44,1

1681

57,4

40,2

1682

57,6

36,9

1683

57,5

34,2

1684

57,4

31,1

1685

57,5

25,9

1686

57,5

20,7

1687

57,6

16,4

1688

57,6

12,4

1689

57,6

8,9

1690

57,5

8,0

1691

57,5

5,8

1692

57,3

5,8

1693

57,6

5,5

1694

57,3

4,5

1695

57,2

3,2

1696

57,2

3,1

1697

57,3

4,9

1698

57,3

4,2

1699

56,9

5,5

1700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1705

56,7

5,7

1706

56,8

5,8

1707

57,0

6,1

1708

56,7

5,9

1709

57,0

6,6

1710

56,9

6,4

1711

56,7

6,7

1712

56,9

6,9

1713

56,8

5,6

1714

56,6

5,1

1715

56,6

6,5

1716

56,5

10,0

1717

56,6

12,4

1718

56,5

14,5

1719

56,6

16,3

1720

56,3

18,1

1721

56,6

20,7

1722

56,1

22,6

1723

56,3

25,8

1724

56,4

27,7

1725

56,0

29,7

1726

56,1

32,6

1727

55,9

34,9

1728

55,9

36,4

1729

56,0

39,2

1730

55,9

41,4

1731

55,5

44,2

1732

55,9

46,4

1733

55,8

48,3

1734

55,6

49,1

1735

55,8

49,3

1736

55,9

47,7

1737

55,9

47,4

1738

55,8

46,9

1739

56,1

46,8

1740

56,1

45,8

1741

56,2

46,0

1742

56,3

45,9

1743

56,3

45,9

1744

56,2

44,6

1745

56,2

46,0

1746

56,4

46,2

1747

55,8

m

1748

55,5

m

1749

55,0

m

1750

54,1

m

1751

54,0

m

1752

53,3

m

1753

52,6

m

1754

51,8

m

1755

50,7

m

1756

49,9

m

1757

49,1

m

1758

47,7

m

1759

46,8

m

1760

45,7

m

1761

44,8

m

1762

43,9

m

1763

42,9

m

1764

41,5

m

1765

39,5

m

1766

36,7

m

1767

33,8

m

1768

31,0

m

1769

40,0

0,0

1770

49,1

m

1771

46,2

m

1772

43,1

m

1773

39,9

m

1774

36,6

m

1775

33,6

m

1776

30,5

m

1777

42,8

0,0

1778

55,2

m

1779

49,9

m

1780

44,0

m

1781

37,6

m

1782

47,2

0,0

1783

56,8

m

1784

47,5

m

1785

42,9

m

1786

31,6

m

1787

25,8

m

1788

19,9

m

1789

14,0

m

1790

8,1

m

1791

2,2

m

1792

0,0

0,0

1793

0,0

0,0

1794

0,0

0,0

1795

0,0

0,0

1796

0,0

0,0

1797

0,0

0,0

1798

0,0

0,0

1799

0,0

0,0

1800

0,0

0,0

m = visszahajtás

2. FÜGGELÉK

DÍZEL REFERENCIA-TÜZELŐANYAG

| Paraméter | Mértékegység | Határértékek (12) | Vizsgálati módszer (16) |
| --- | --- | --- | --- |
| alsó | felső |
| Cetánszám | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Sűrűség 15 °C-on | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Lepárlás: | | | | |
| — | 50 térfogatszázalék |

Paraméter

Mértékegység

Határértékek (12)

Vizsgálati módszer (16)

alsó

felső

Cetánszám

52

54

ISO 5165

Sűrűség 15 °C-on

kg/m3

833

837

ISO 3675

Lepárlás:

—

50 térfogatszázalék

°C

245

ISO 3405

| — | 95 térfogatszázalék |
| --- | --- |

—

95 térfogatszázalék

°C

345

350

| — | végforrpont |
| --- | --- |

—

végforrpont

°C

370

Lobbanáspont

°C

55

ISO 2719

Hidegszűrhetőségi határhőmérséklet

°C

–5

EN 116

Kinematikai viszkozitás 40 °C-on

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Többgyűrűs aromás szénhidrogének

tömegszázalék

2,0

6,0

EN 12916

Conradson szénmaradék (10 % DR)

tömegszázalék

0,2

ISO 10370

Hamutartalom

tömegszázalék

0,01

EN-ISO 6245

Víztartalom

tömegszázalék

0,02

EN-ISO 12937

Kéntartalom

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Rézkorrózió 50 °C-on

1

EN-ISO 2160

Kenőképesség (HFRR módszerrel 60 °C-on)

μm

400

CEC F-06-A-96

Közömbösítési szám

mg KOH/g

0,02

Oxidációs stabilitás 110 °C-on (13)
   (14)

h

20

EN 14112

Zsírsav-metil-észter (FAME) (15)

térfogatszázalék

4,5

5,5

EN 14078

3. FÜGGELÉK

MÉRŐRENDSZEREK

Ez a függelék a mintavevő és analitikai rendszerekre vonatkozó alapvető követelményeket és a mérőrendszerek általános leírását tartalmazza gáznemű és szilárd kibocsátások esetében. Mivel ugyanaz az eredmény többféle összeállítással is elérhető, nem kell szigorúan ragaszkodni a függelékben található ábrákhoz. Kiegészítő adatok gyűjtése és a részrendszerek működésének összehangolása céljából további alkatrészek, például műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk, áramlásmérők, áramlásszabályozók és kapcsolók is alkalmazhatók. Más alkatrészek, melyek egyes rendszerek esetében nem szükségesek a pontosság biztosításához, elhagyhatók, ha elhagyásuk műszakilag indokolható.

A.3.1.1.   Analitikai rendszerek

A.3.1.2.   Az analitikai rendszer leírása

A hígítatlan (9. ábra) vagy hígított (10. ábra) kipufogógázzal történő gáznemű kibocsátások meghatározására szolgáló analitikai rendszer leírása az alábbiak használatán alapul:

| a) | fűtött lángionizációs detektoros (HFID) vagy lángionizációs detektoros (FID) gázelemző készülék a szénhidrogének mérésére; |
| --- | --- |

a)

fűtött lángionizációs detektoros (HFID) vagy lángionizációs detektoros (FID) gázelemző készülék a szénhidrogének mérésére;

| b) | nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készülékek a szén-monoxid és a szén-dioxid mérésére; |
| --- | --- |

b)

nem diszperzív infravörös (NDIR) gázelemző készülékek a szén-monoxid és a szén-dioxid mérésére;

| c) | fűtött kemilumineszcens detektoros (HCLD) vagy kemilumineszcens detektoros (CLD) gázelemző készülék a nitrogén-oxidok mérésére. |
| --- | --- |

c)

fűtött kemilumineszcens detektoros (HCLD) vagy kemilumineszcens detektoros (CLD) gázelemző készülék a nitrogén-oxidok mérésére.

Az összes összetevőt tartalmazó mintát egy mintavevő szondával kell levenni, és a mintát belsőleg kell megosztani a különböző elemző készülékekhez. Használható két mintavevő szonda is, egymás közvetlen közelében elhelyezve. Ügyelni kell arra, hogy az analitikai rendszer egyetlen pontján se csapódhassanak le kipufogógáz-összetevők (a vizet és kénsavat is beleértve).

Image

Image

A.3.1.3.   A 9. és 10. ábrán látható alkatrészek

| EP | Kipufogócső |
| --- | --- |
| SP | Szonda a hígítatlan kipufogógázból való mintavételre (csak a 9. ábrán) |

EP

Kipufogócső

SP

Szonda a hígítatlan kipufogógázból való mintavételre (csak a 9. ábrán)

Rozsdamentes acélból készült egyenes, zártvégű, többlyukú szonda ajánlott. A szonda belső átmérője nem lehet nagyobb a mintavevő vezeték belső átmérőjénél. A szonda falvastagsága nem lehet nagyobb, mint 1 mm. A szondán legalább három, három különböző sugárirányú síkban elhelyezett lyuknak kell lennie, úgy méretezve, hogy mindegyiken közel azonos nagyságú áramlás álljon elő. A szondának le kell fednie a kipufogócső átmérőjének legalább 80 %-át. Egy vagy két mintavevő szonda alkalmazható.

| SP2 | A hígított kipufogógáz szénhidrogén mintavevő szondája (csak a 10. ábrán) |
| --- | --- |

SP2

A hígított kipufogógáz szénhidrogén mintavevő szondája (csak a 10. ábrán)

A szondának:

| a) | a HSL1 fűtött mintavevő vezeték első 254–762 mm-es szakaszát kell képeznie, |
| --- | --- |

a)

a HSL1 fűtött mintavevő vezeték első 254–762 mm-es szakaszát kell képeznie,

| b) | legalább 5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

b)

legalább 5 mm-es belső átmérővel kell rendelkeznie,

| c) | olyan helyen kell lennie a DT hígítóalagútban (lásd a 15. ábrát), ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett (azaz kb. 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép az alagútba), |
| --- | --- |

c)

olyan helyen kell lennie a DT hígítóalagútban (lásd a 15. ábrát), ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett (azaz kb. 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép az alagútba),

| d) | (sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodor- és örvényhatásoktól mentes legyen, |
| --- | --- |

d)

(sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodor- és örvényhatásoktól mentes legyen,

| e) | olyan fűtéssel kell rendelkeznie, hogy az a szondából való kilépés helyén a gáz hőmérsékletét 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), illetve szikragyújtású motorok esetében 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) értékre növelje, |
| --- | --- |

e)

olyan fűtéssel kell rendelkeznie, hogy az a szondából való kilépés helyén a gáz hőmérsékletét 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), illetve szikragyújtású motorok esetében 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) értékre növelje,

| f) | nem kell fűtéssel rendelkeznie, ha a mérés lángionizációs detektorral történik (hideg). |
| --- | --- |

f)

nem kell fűtéssel rendelkeznie, ha a mérés lángionizációs detektorral történik (hideg).

| SP3 | A hígított kipufogógáz CO-, CO2-, NOx- mintavevő szondája (csak a 10. ábrán) |
| --- | --- |

SP3

A hígított kipufogógáz CO-, CO2-, NOx- mintavevő szondája (csak a 10. ábrán)

A szondának:

| a) | az SP2-vel azonos síkban kell lennie, |
| --- | --- |

a)

az SP2-vel azonos síkban kell lennie,

| b) | (sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodor- és örvényhatásoktól mentes legyen, |
| --- | --- |

b)

(sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodor- és örvényhatásoktól mentes legyen,

| c) | a páralecsapódás elkerülése érdekében legalább 328 K (55 °C) hőmérsékletre fűtöttnek és teljes hosszában hőszigeteltnek kell lennie. |
| --- | --- |

c)

a páralecsapódás elkerülése érdekében legalább 328 K (55 °C) hőmérsékletre fűtöttnek és teljes hosszában hőszigeteltnek kell lennie.

| HF1 | Fűtött előszűrő (nem kötelező) |
| --- | --- |

HF1

Fűtött előszűrő (nem kötelező)

A hőmérsékletnek a HSL1 vezetékével azonosnak kell lennie.

| HF2 | Fűtött szűrő |
| --- | --- |

HF2

Fűtött szűrő

A szűrőnek le kell választania minden szilárd részecskét a gázmintából a gázelemző készülék előtt. A hőmérsékletnek a HSL1 vezetékével azonosnak kell lennie. A szűrő szükség szerint cserélendő.

| HSL1 | Fűtött mintavevő vezeték |
| --- | --- |

HSL1

Fűtött mintavevő vezeték

A mintavevő vezeték a gázmintát az egyik szondától a megosztási pont(ok)hoz és a szénhidrogén-elemző készülékhez vezeti.

A mintavevő vezetéknek:

| a) | legalább 4 mm és legfeljebb 13,5 mm belső átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

a)

legalább 4 mm és legfeljebb 13,5 mm belső átmérővel kell rendelkeznie,

| b) | rozsdamentes acélból vagy teflonból kell készülnie, |
| --- | --- |

b)

rozsdamentes acélból vagy teflonból kell készülnie,

| c) | minden külön szabályozott fűtött szakaszon mérve 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál 463 K (190 °C) vagy kisebb, |
| --- | --- |

c)

minden külön szabályozott fűtött szakaszon mérve 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál 463 K (190 °C) vagy kisebb,

| d) | 453 K (180 °C) értéknél nagyobb csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál nagyobb, mint 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

d)

453 K (180 °C) értéknél nagyobb csőfalhőmérsékletet kell fenntartania, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál nagyobb, mint 463 K (190 °C),

| e) | 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) gázhőmérsékletet kell fenntartania közvetlenül a HF2 fűtött szűrő és a fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék előtt. |
| --- | --- |

e)

463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) gázhőmérsékletet kell fenntartania közvetlenül a HF2 fűtött szűrő és a fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék előtt.

| HSL2 | Fűtött NOx- mintavevő vezeték |
| --- | --- |

HSL2

Fűtött NOx- mintavevő vezeték

A mintavevő vezetéknek:

| a) | száraz mérés esetén 328–473 K (55–200 °C) falhőmérsékletet kell biztosítania a konverterig, nedves mérés esetén pedig a gázelemző készülékig, |
| --- | --- |

a)

száraz mérés esetén 328–473 K (55–200 °C) falhőmérsékletet kell biztosítania a konverterig, nedves mérés esetén pedig a gázelemző készülékig,

| b) | rozsdamentes acélból vagy teflonból kell készülnie. |
| --- | --- |

b)

rozsdamentes acélból vagy teflonból kell készülnie.

| HP | Fűtött mintavevő szivattyú |
| --- | --- |

HP

Fűtött mintavevő szivattyú

A szivattyút a HSL vezeték hőmérsékletére kell fűteni.

| SL | CO- és CO2- mintavevő vezeték |
| --- | --- |

SL

CO- és CO2- mintavevő vezeték

A vezetéknek teflonból vagy rozsdamentes acélból kell készülnie. Lehet fűtött vagy fűtetlen is.

| HC | Fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék |
| --- | --- |

HC

Fűtött lángionizációs detektoros gázelemző készülék

Fűtött lángionizációs detektor vagy lángionizációs detektor a szénhidrogének meghatározásához. A fűtött lángionizációs detektor hőmérsékletét 453–473 K (180–200 °C) értéken kell tartani.

| CO, CO2 | Nem diszperzív infravörös detektoros gázelemző készülék |
| --- | --- |

CO, CO2

Nem diszperzív infravörös detektoros gázelemző készülék

Nem diszperzív infravörös gázelemző készülékek a szén-monoxid és a szén-dioxid meghatározásához (választható a hígítási arány meghatározására a részecske-mérésekhez).

| NOx | Kemilumineszcens detektoros gázelemző készülék vagy nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék |
| --- | --- |

NOx

Kemilumineszcens detektoros gázelemző készülék vagy nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék

Kemilumineszcens detektoros, fűtött kemilumineszcens detektoros vagy nem diszperzív ultraibolya gázelemző készülék a nitrogén-oxidok meghatározásához. Fűtött kemilumineszcens detektor alkalmazása esetén azt 328–473 K (55–200 °C) hőmérsékleten kell tartani.

| B | Mintaszárító (az NO- méréseknél választható) |
| --- | --- |

B

Mintaszárító (az NO- méréseknél választható)

A kipufogógáz-mintában lévő víz hűtésére és kondenzálására. Alkalmazása választható, ha a vízgőz a gázelemző készülékre a 9.3.9.2.2. szakasz szerint nincs zavaró hatással. Ha a vizet kondenzációval távolítják el, a mintagáz hőmérsékletét vagy a harmatpontot folyamatosan ellenőrizni kell vagy magában a kondenzedényben, vagy az után. A mintagáz hőmérséklete vagy a harmatpont nem lehet nagyobb, mint 280 K (7 °C). Vegyszeres szárítókat nem szabad a minta víztelenítéséhez használni.

| BK | Mintavevő zsák (nem kötelező, csak a 10. ábrán) |
| --- | --- |

BK

Mintavevő zsák (nem kötelező, csak a 10. ábrán)

A háttér-koncentrációk meghatározásához.

| BG | Mintavevő zsák (nem kötelező, csak a 10. ábrán) |
| --- | --- |

BG

Mintavevő zsák (nem kötelező, csak a 10. ábrán)

A minta-koncentrációk meghatározásához.

A.3.1.4.   Metánkiválasztót használó módszer

A metánkiválasztó a CH4 kivételével minden más szénhidrogént CO2-vé és H2O-vá oxidál, hogy a metánkiválasztón átmenő mintában a fűtött lángionizációs detektor már csak a CH4-et érzékelje. A szokásos szénhidrogén-mintavevő útvonalon (lásd a 9. és 10. ábrát) kívül egy második mintavevő útvonalat is ki kell alakítani metánkiválasztóval, a 11. ábra szerint. Ez lehetővé teszi az összes szénhidrogén, a CH4 és a metántól különböző szénhidrogének egyidejű mérését.

A vizsgálatok megkezdése előtt meg kell határozni a metánkiválasztónak a CH4-re és a C2H6-ra 600 K (327 °C) vagy ennél nagyobb hőmérsékleten gyakorolt katalitikus hatását a kipufogógáz-áram viszonyait jellemző H2O-értékek mellett. A mintát adó kipufogógáz-áram harmatpontját és O2-tartalmát ismerni kell. A lángionizációs detektornak a CH4-re és C2H6-ra adott relatív válaszát a 9.3.8. szakasz szerint kell meghatározni.

Image

A.3.1.5.   A 11. ábrán látható alkatrészek

| NMC | Metánkiválasztó |
| --- | --- |

NMC

Metánkiválasztó

Feladata a metán kivételével az összes szénhidrogén oxidálása.

HC

Fűtött lángionizációs detektor vagy lángionizációs detektor a szénhidrogén- és a CH4-koncentrációk mérésére. A fűtött lángionizációs detektor hőmérsékletét 453–473 K (180–200 °C) értéken kell tartani.

| V1 | Választószelep |
| --- | --- |

V1

Választószelep

A nullázó gáz és a mérőtartomány-kalibráló gáz kiválasztására.

| R | Nyomásszabályozó |
| --- | --- |

R

Nyomásszabályozó

A mintavevő vezeték nyomásának és a fűtött lángionizációs detektorba jutó áramlásnak a szabályozására.

A.3.2.   Hígítórendszer és részecske-mintavevő rendszer

A.3.2.1.   A részáramú rendszer leírása

Olyan hígítórendszer, amely a kipufogógáz-áram egy részének hígításán alapul. A gázáram megosztása és azt követő hígítása különböző hígítórendszer-típusokkal is megoldható. Ezután a részecskék befogása céljából a hígított kipufogógáz teljes egésze vagy egy része belép a részecske-mintavevő rendszerbe. Az első módszert teljes mintavételnek, a másodikat részmintavételnek nevezik. A hígítási arány kiszámítása az alkalmazott rendszer típusától függ.

A 12. ábrán látható teljes mintavételes rendszernél a hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. Az alagúton átömlő teljes áramot az FC2 áramlásszabályozó és a részecske-mintavevő rendszer P mintavevő szivattyúja (lásd a 16. ábrát) szabályozza. A hígítólevegő áramát a kívánt kipufogógáz-megosztás beállításához az FC1 áramlásszabályozó szabályozza, amely vezérlő jelként a qm

  ew vagy qm

  aw és qm

  f értékeket használhatja. A DT hígítóalagútba áramló mintamennyiség a teljes átáramló mennyiség és a hígítólevegő mennyiségének különbsége. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő, a teljes átáramló mennyiséget pedig a részecske-mintavevő rendszer (lásd a 16. ábrát) FM3 áramlásmérője méri. A hígítási arány ebből a két áramértékből számítható ki.

Image

A 13. ábrán látható részmintavételes rendszernél a hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. Az alagúton átömlő teljes áramot a vagy a hígítólevegőhöz vagy a szívóventilátorhoz bekötött FC1 áramlásszabályozó szabályozza. Az FC1 áramlásszabályozó a kipufogógáz kívánt megosztásához vezérlő jelként a qm

  ew vagy qm

  aw és qm
  f
  értékeket használhatja. A DT hígítóalagútba áramló mintamennyiség a teljes átáramló mennyiség és a hígítólevegő mennyiségének különbsége. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő, a teljes átáramló mennyiséget pedig az FM2 áramlásmérő méri. A hígítási arány ebből a két áramértékből számítható ki. A részecske-mintavevő rendszer mintát vesz a DT hígítóalagútból (lásd a 16. ábrát).

Image

A.3.2.2.   A 12. és 13. ábrán látható alkatrészek

| EP | Kipufogócső |
| --- | --- |

EP

Kipufogócső

A kipufogócső hőszigetelt is lehet. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlott, hogy a falvastagság/átmérő arány legfeljebb 0,015 legyen. A flexibilis tömlős szakaszok hossza nem lehet több az átmérő 12-szeresénél. A centrifugális erő hatására bekövetkező lerakódások csökkentése érdekében a lehető legkevesebb ívet kell alkalmazni. Ha a rendszernek része a próbapad hangtompítója is, akkor az is lehet hőszigetelt. Ajánlott, hogy a cső a szonda csúcsa előtt legalább hat csőátmérőnyi, utána legalább három csőátmérőnyi hosszon egyenes legyen.

| SP | Mintavevő szonda |
| --- | --- |

SP

Mintavevő szonda

A szondatípusnak az alábbiak egyikének kell lennie:

| a) | az áramlással szembe néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában, |
| --- | --- |

a)

az áramlással szembe néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában,

| b) | az áramlás irányába néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában, |
| --- | --- |

b)

az áramlás irányába néző nyitott cső a kipufogócső középvonalában,

| c) | az A.3.1.3. szakaszban az SP – Mintavevő szonda címszó alatt leírt többlyukú szonda, |
| --- | --- |

c)

az A.3.1.3. szakaszban az SP – Mintavevő szonda címszó alatt leírt többlyukú szonda,

| d) | a 14. ábrán látható, az áramlással szembe néző kalapos szonda a kipufogócső középvonalában. |
| --- | --- |

d)

a 14. ábrán látható, az áramlással szembe néző kalapos szonda a kipufogócső középvonalában.

A szondacsúcs belső átmérőjének legalább 4 mm-nek kell lennie. A kipufogócső- és a szondaátmérő arányának legalább 4-nek kell lennie.

Az a) típusú szonda használatakor közvetlenül a szűrőtartó előtt fel kell szerelni egy tehetetlenségi előosztályozót (ciklon vagy ütközéses leválasztó), amelynek 50 %-os leválasztási határpontja 2,5 μm és 10 μm között van.

Image

| TT | A kipufogógázt átvezető cső |
| --- | --- |

TT

A kipufogógázt átvezető cső

Az átvezető csőnek a lehető legrövidebbnek kell lennie, de:

| a) | nem lehet 0,26 m-nél hosszabb, amennyiben teljes hossza 80 százaléka szigetelt, a szonda vége és a hígítási fázis között mérve,
  vagy |
| --- | --- |

a)

nem lehet 0,26 m-nél hosszabb, amennyiben teljes hossza 80 százaléka szigetelt, a szonda vége és a hígítási fázis között mérve,

vagy

| b) | nem lehet 1 m-nél hosszabb, amennyiben teljes hossza 90 százaléka 150 °C feletti hőmérsékletre van felfűtve, a szonda vége és a hígítási fázis között mérve. |
| --- | --- |

b)

nem lehet 1 m-nél hosszabb, amennyiben teljes hossza 90 százaléka 150 °C feletti hőmérsékletre van felfűtve, a szonda vége és a hígítási fázis között mérve.

Legalább a szondáéval azonos, de legfeljebb 25 mm átmérőjűnek kell lennie, kiömlőnyílásának a hígítóalagút középvonalában kell lennie és az áramlás irányába kell néznie.

Az a) ponttal kapcsolatosan a csövet legfeljebb 0,05 W/mK hővezető-képességű anyaggal kell szigetelni, úgy, hogy a hőszigetelés sugárirányú vastagsága igazodjon a szonda átmérőjéhez.

| FC1 | Áramlásszabályozó |
| --- | --- |

FC1

Áramlásszabályozó

A PB nyomóventilátor, illetve az SB szívóventilátor által szállított hígítólevegő áramának szabályozásához áramlásszabályozót kell használni. A szabályozóra beköthetők a kipufogógáz-áram méréséhez használt, a 8.4.1. szakaszban ismertetett érzékelő jelei. Az áramlásszabályozó beszerelhető akár az adott ventilátor elé, akár mögé. Nyomás alatti levegőadagolás esetén az FC1 áramlásszabályozó közvetlenül szabályozza a levegőáramot.

| FM1 | Áramlásmérő |
| --- | --- |

FM1

Áramlásmérő

Gázmérő vagy más áramlásmérő a hígítólevegő áramlásának mérésére. Ha a PB nyomóventilátor kalibrálva van az áramlás mérésére, akkor az FM1 áramlásmérő használata nem kötelező.

| DAF | Hígítólevegő- szűrő |
| --- | --- |

DAF

Hígítólevegő- szűrő

A hígítólevegőt (környezeti levegő, szintetikus levegő vagy nitrogén) nagy hatásfokú (HEPA) szűrővel kell szűrni, amelynek kezdeti befogási hatásfoka legalább 99,97 % az EN 1822-1 (H14 vagy jobb szűrőosztály), az ASTM F 1471-93 vagy más, ezekkel egyenértékű szabvány szerint.

| FM2 | Áramlásmérő (részmintavétel, csak a 13. ábrán) |
| --- | --- |

FM2

Áramlásmérő (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

Gázfogyasztásmérő vagy más áramlásmérő a hígított kipufogógáz áramlásának mérésére. Ha az SB szívóventilátor kalibrálva van az áramlás mérésére, akkor az FM2 áramlásmérő használata nem kötelező.

| PB | Nyomóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán) |
| --- | --- |

PB

Nyomóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

A hígítólevegő áramának szabályozásához a PB nyomóventilátor összeköthető az FC1 vagy FC2 áramlásszabályozóval. Pillangószelep használata esetén nincs szükség a PB nyomóventilátorra. Ha kalibrálva van, a PB nyomóventilátor használható a hígítólevegő áramának mérésére.

| SB | Szívóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán) |
| --- | --- |

SB

Szívóventilátor (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

Ha kalibrálva van, az SB szívóventilátor használható a hígított kipufogógáz áramának mérésére.

| DT | Hígítóalagút (részáramú) |
| --- | --- |

DT

Hígítóalagút (részáramú)

A hígítóalagútnak:

| a) | elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő részmintavételes rendszer esetében turbulens áramlási viszonyok között teljesen összekeveredjen (az Re Reynolds-szám 4 000-nél nagyobb legyen, ahol Re a hígítóalagút belső átmérőjén alapul), azaz teljes mintavételes rendszer esetében teljes összekeveredés nem szükséges, |
| --- | --- |

a)

elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő részmintavételes rendszer esetében turbulens áramlási viszonyok között teljesen összekeveredjen (az Re Reynolds-szám 4 000-nél nagyobb legyen, ahol Re a hígítóalagút belső átmérőjén alapul), azaz teljes mintavételes rendszer esetében teljes összekeveredés nem szükséges,

| b) | rozsdamentes acélból kell készülnie, |
| --- | --- |

b)

rozsdamentes acélból kell készülnie,

| c) | lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el, |
| --- | --- |

c)

lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el,

| d) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

d)

lehet hőszigetelése.

| PSP | Részecske-mintavevő szonda (részmintavétel, csak a 13. ábrán) |
| --- | --- |

PSP

Részecske-mintavevő szonda (részmintavétel, csak a 13. ábrán)

A részecske-mintavevő szonda a PTT részecskeátvezető cső (lásd az A.3.2.6. szakaszt) bevezető szakaszát képezi, és

| a) | az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a DT hígítóalagút középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

a)

az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a DT hígítóalagút középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba,

| b) | belső átmérőjének legalább 8 mm-nek kell lennie, |
| --- | --- |

b)

belső átmérőjének legalább 8 mm-nek kell lennie,

| c) | lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) csőfalhőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a hígítólevegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

c)

lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) csőfalhőmérséklet érhető el, feltéve, hogy a hígítólevegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| d) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

d)

lehet hőszigetelése.

A.3.2.3.   A teljes áramú hígítórendszer leírása

A 15. ábrán olyan hígítórendszer látható, amely a teljes kipufogógáz-áramnak a DT hígítóalagútban történő hígításán alapul, az állandó térfogatú mintavétel elvét alkalmazva.

A hígított kipufogógáz áramát térfogat-kiszorításos szivattyúval, kritikus áramlású Venturi-csővel, vagy hangsebesség alatti áramlású Venturi-csővel kell mérni. Az arányos részecske-mintavételhez és az áramlás meghatározásához egy HE hőcserélő vagy egy EFC elektronikus áramláskiegyenlítő használható. Mivel a részecskék tömegének meghatározása a teljes hígított kipufogógáz-áramon alapul, a hígítási arányt nem kell kiszámítani.

Ezután a részecskék befogása céljából a hígított kipufogógázból vett minta átkerül a kétszeres hígítású részecske-mintavevő rendszerbe (lásd a 17. ábrát). Noha a kétszeres hígítású rendszer részben valóban hígítórendszer, mégis mint a részecske-mintavevő rendszer egy változata van leírva, mivel alkotórészeinek többségét tekintve megegyezik egy tipikus részecske-mintavevő rendszerrel.

Image

A.3.2.4.   A 15. ábrán látható alkatrészek

| EP | Kipufogócső |
| --- | --- |

EP

Kipufogócső

A kipufogócső hossza a motor kipufogó-gyűjtőcsövétől, a turbófeltöltő nyomócsonkjától vagy az utókezelőtől a hígítóalagútig nem lehet nagyobb 10 méternél. Ha a rendszer hosszabb 4 méternél, akkor az összes 4 méternél hosszabb csövet szigetelni kell, kivéve adott esetben a beépített füstmérőt. A hőszigetelés sugárirányú vastagságának legalább 25 mm-nek kell lennie. A szigetelőanyag hővezető képessége nem lehet nagyobb 0,1 W/mK értéknél, 673 K hőmérsékleten mérve. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlott, hogy a falvastagság/átmérő arány legfeljebb 0,015 legyen. A rugalmas szakaszok hossza nem lehet több az átmérő 12-szeresénél.

| PDP | Térfogat-kiszorításos szivattyú |
| --- | --- |

PDP

Térfogat-kiszorításos szivattyú

A térfogat-kiszorításos szivattyú a hígított kipufogógáz összáramát a szivattyú által megtett fordulatok számával és a szivattyú egy fordulatra eső térfogat-kiszorításával méri. A kipufogórendszer ellennyomását a térfogat-kiszorításos szivattyú vagy a hígítólevegő-bevezető rendszer mesterségesen nem csökkentheti. A kipufogórendszer működő térfogat-kiszorításos szivattyú mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, amely azonos fordulatszámnál és terhelésnél a térfogat-kiszorításos szivattyú nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a térfogat-kiszorításos szivattyú előtt nem térhet el ±6 K foknál többel az áramláskiegyenlítés (EFC) nélküli mérések átlagos üzemi hőmérsékletétől. Áramláskiegyenlítés csak akkor használható, ha a hőmérséklet a térfogat-kiszorításos szivattyúba való belépésnél nem nagyobb, mint 323 K (50 °C).

| CFV | Kritikus áramlású Venturi-cső |
| --- | --- |

CFV

Kritikus áramlású Venturi-cső

A kritikus áramlású Venturi-cső a hígított kipufogógáz összáramát méri úgy, hogy az áramlást lefojtja (kritikus áramlás). A kipufogórendszer működő kritikus áramlású Venturi-cső mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, amely azonos fordulatszámnál és terhelésnél a Venturi-cső nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a kritikus áramlású Venturi-cső előtt nem térhet el ±11 K foknál többel az áramláskiegyenlítés nélküli mérések átlagos üzemi hőmérsékletétől.

| SSV | Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső |
| --- | --- |

SSV

Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső

A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső a hígított kipufogógáz összáramát méri a hangsebesség alatti Venturi-áramlás gázárama alapján, ami a belépő nyomás és hőmérséklet, valamint a Venturi-cső belépőnyílása és torka közötti nyomásesés függvénye. A kipufogórendszer működő kritikus áramlású Venturi-cső mellett mért statikus ellennyomása nem térhet el ±1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, amely azonos fordulatszámnál és terhelésnél a Venturi-cső nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső előtt nem térhet el ±11 K foknál többel az áramláskiegyenlítés (EFC) nélküli mérések átlagos üzemi hőmérsékletétől.

| HE | Hőcserélő (nem kötelező) |
| --- | --- |

HE

Hőcserélő (nem kötelező)

A hőcserélő kapacitásának elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a hőmérsékletet a fent megkívánt határok között tartsa. Ha van elektronikus áramláskiegyenlítő, akkor a hőcserélő nem szükséges.

| EFC | Elektronikus áramláskiegyenlítő (nem kötelező) |
| --- | --- |

EFC

Elektronikus áramláskiegyenlítő (nem kötelező)

Ha a térfogat-kiszorításos szivattyú, a kritikus áramlású Venturi-cső vagy a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cső bemeneténél a hőmérsékletet nem lehet a fent megadott határok között tartani, akkor egy áramláskiegyenlítő rendszerre van szükség a kétszeres hígítású rendszerbe belépő gázáram folyamatos mérésére és az arányos mintavétel szabályozására. Ebből a célból a folyamatosan mért gázáramjelek szolgálnak annak biztosítására, hogy a kétszeres hígítású rendszer részecskeszűrőin áthaladó mintaáram arányossága (lásd a 17. ábrát) ±2,5 %-os tűréssel állandó legyen.

| DT | Hígítóalagút (teljes áramú) |
| --- | --- |

DT

Hígítóalagút (teljes áramú)

A hígítóalagútnak:

| a) | elég kis átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy turbulens áramlást idézzen elő (az Re Reynolds-szám 4 000-nél nagyobb legyen, ahol Re a hígítóalagút belső átmérőjén alapul) és elég hosszúnak ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő teljesen összekeveredjen, |
| --- | --- |

a)

elég kis átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy turbulens áramlást idézzen elő (az Re Reynolds-szám 4 000-nél nagyobb legyen, ahol Re a hígítóalagút belső átmérőjén alapul) és elég hosszúnak ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő teljesen összekeveredjen,

| b) | lehet hőszigetelése, |
| --- | --- |

b)

lehet hőszigetelése,

| c) | lehet fűtése, amellyel a vízkondenzáció elkerüléséhez elegendő falhőmérséklet érhető el. |
| --- | --- |

c)

lehet fűtése, amellyel a vízkondenzáció elkerüléséhez elegendő falhőmérséklet érhető el.

A kipufogógázt áramlásirányban kell a hígítóalagútba bevezetni, és annak jól el kell keverednie. Szükség esetén szűkítő használható a keveredés elősegítésére.

Kétszeres hígítású rendszer esetében a hígítóalagútból származó minta a másodlagos hígítóalagútba kerül, ahol tovább hígul, majd így halad át a mintavevő szűrőkön (17. ábra). A másodlagos hígítórendszernek elegendő másodlagos hígítólevegőt kell szállítania ahhoz, hogy a kétszeresen hígított kipufogógáz hőmérséklete közvetlenül az elsődleges részecskeszűrő előtt 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) között legyen.

| DAF | Hígítólevegő-szűrő |
| --- | --- |

DAF

Hígítólevegő-szűrő

A hígítólevegőt (környezeti levegő, szintetikus levegő vagy nitrogén) nagy hatásfokú (HEPA) szűrővel kell szűrni, amelynek kezdeti befogási hatásfoka legalább 99,97 % az EN 1822-1 (H14 vagy jobb szűrőosztály), az ASTM F 1471-93 vagy más, ezekkel egyenértékű szabvány szerint.

| PSP | Részecske-mintavevő szonda |
| --- | --- |

PSP

Részecske-mintavevő szonda

A szonda a PTT részecskeátvezető cső bevezető szakaszát képezi és

| a) | az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a hígítórendszerek DT hígítóalagútjának középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

a)

az áramlással szemben kell beszerelni olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a hígítórendszerek DT hígítóalagútjának középvonalában körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba,

| b) | legalább 8 mm belső átmérővel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

b)

legalább 8 mm belső átmérővel kell rendelkeznie,

| c) | lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 °C) csőfalhőmérséklet érhető el, feltéve hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, |
| --- | --- |

c)

lehet fűtése, közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével, amivel legfeljebb 325 K (52 °C) csőfalhőmérséklet érhető el, feltéve hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba,

| d) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

d)

lehet hőszigetelése.

A.3.2.5.   A részecske-mintavevő rendszer leírása

A részecske-mintavevő rendszer feladata a részecskék összegyűjtése a részecskeszűrőn (lásd a 16. és a 17. ábrát). Részáramú hígítórendszerből történő teljes mintavétel esetén, amely során az összes hígított kipufogógázból származó minta áthalad a szűrőkön, a hígítórendszer és a mintavevő rendszer általában egy egységet képez (lásd a 12. ábrát). Részáramú hígítórendszerből vagy teljes áramú hígítórendszerből történő részmintavétel esetén, amely során a hígított kipufogógáznak csak egy része halad át a szűrőkön, a hígítórendszer és a mintavevő rendszer általában külön egységet képez.

Részáramú hígítórendszernél a hígított kipufogógázból a mintát a P mintavevő szivattyú veszi a DT hígítóalagútból a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecskeátvezető csövön keresztül (lásd a 16. ábrát). A minta áthalad a részecske-mintavevő szűrőket befogadó FH szűrőtartó(ko)n. A mintaáramot az FC3 áramlásszabályozó szabályozza.

Teljes áramú hígítórendszernél kétszeres hígítású részecske-mintavevő rendszert kell használni (lásd a 17. ábrát). A hígított kipufogógázból a minta a DT hígítóalagútból a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecskeátvezető csövön keresztül az SDT másodlagos hígítóalagútba jut, ahol még egyszer hígításra kerül. Ezután a minta áthalad a részecske-mintavevő szűrőket befogadó FH szűrőtartó(ko)n. A hígítólevegő árama általában állandó, míg a minta áramát az FC3 áramlásszabályozó szabályozza. EFC elektronikus áramláskiegyenlítő (lásd a 15. ábrát) alkalmazása esetén a teljes hígított kipufogógáz-áram szolgál az FC3 vezérlő jeleként.

Image

Image

A.3.2.6.   A 16. ábrán (csak részáramú rendszer) és a 17. ábrán (csak teljes áramú rendszer) látható alkatrészek

| PTT | Részecskeátvezető cső |
| --- | --- |

PTT

Részecskeátvezető cső

Az átvezető csőnek:

| a) | közömbösnek kell lennie a szilárd részecskékkel szemben, |
| --- | --- |

a)

közömbösnek kell lennie a szilárd részecskékkel szemben,

| b) | lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el, |
| --- | --- |

b)

lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el,

| c) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

c)

lehet hőszigetelése.

| SDT | Másodlagos hígítóalagút (csak a 17. ábrán) |
| --- | --- |

SDT

Másodlagos hígítóalagút (csak a 17. ábrán)

A másodlagos hígítóalagútnak:

| a) | elég hosszúnak és elég nagy átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy megfeleljen a tartózkodási időre vonatkozó, a 9.4.2. szakasz f) pontjában leírt követelményeknek, |
| --- | --- |

a)

elég hosszúnak és elég nagy átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy megfeleljen a tartózkodási időre vonatkozó, a 9.4.2. szakasz f) pontjában leírt követelményeknek,

| b) | lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el, |
| --- | --- |

b)

lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el,

| c) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

c)

lehet hőszigetelése.

| FH | Szűrőtartó |
| --- | --- |

FH

Szűrőtartó

A szűrőtartónak:

| a) | 12,5° divergens nyílásszöggel kell rendelkeznie (a középponttól) az átvezető cső átmérője és a szűrőfelület átfolyási átmérője közötti átmenethez, |
| --- | --- |

a)

12,5° divergens nyílásszöggel kell rendelkeznie (a középponttól) az átvezető cső átmérője és a szűrőfelület átfolyási átmérője közötti átmenethez,

| b) | lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el, |
| --- | --- |

b)

lehet fűtése, amellyel legfeljebb 325 K (52 °C) falhőmérséklet érhető el,

| c) | lehet hőszigetelése. |
| --- | --- |

c)

lehet hőszigetelése.

Többféle szűrőváltó (automatikus váltó) is elfogadható, amennyiben a mintavevő szűrők között nincs kölcsönhatás.

A teflonmembrán szűrőket a szűrőtartón belül egy speciális kazettában kell elhelyezni.

Az áramlással szembe néző nyitott csöves mintavevő szonda használata esetén közvetlenül a szűrőtartó előtt fel kell szerelni egy tehetetlenségi előosztályozót, amelynek 50 %-os leválasztási határpontja 2,5 μm és 10 μm között van.

| P | Mintavevő szivattyú |
| --- | --- |
| FC2 | Áramlásszabályozó |

P

Mintavevő szivattyú

FC2

Áramlásszabályozó

Áramlásszabályozót kell használni a részecskeminta áramának szabályozására.

| FM3 | Áramlásmérő |
| --- | --- |

FM3

Áramlásmérő

Gázmérő vagy más áramlásmérő a részecskeminta részecskeszűrőn áthaladó áramának mérésére. Az áramlásszabályozó beszerelhető akár a P mintavevő szivattyú elé, akár mögé.

| FM4 | Áramlásmérő |
| --- | --- |

FM4

Áramlásmérő

Gázmérő vagy más áramlásmérő a másodlagos hígítólevegő részecskeszűrőn áthaladó áramának mérésére.

| BV | Gömbszelep (nem kötelező) |
| --- | --- |

BV

Gömbszelep (nem kötelező)

A gömbszelep belső átmérőjének legalább akkorának kell lennie, mint a PTT részecskeátvezető cső belső átmérője, kapcsolási idejének pedig 0,5 s-nál rövidebbnek kell lennie.

4. FÜGGELÉK

STATISZTIKA

A.4.1.   Középérték és szórás

A számtani középértéket az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula (92)

A szórást az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula (93)

A.4.2.   Regresszióanalízis

A regressziós egyenes meredekségét az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula (94)

A regressziós egyenes és az y tengely metszéspontját az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula (95)

A becsült értékek standard hibáját (SEE) az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula (96)

A determinációs együtthatót az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula (97)

A.4.3.   A rendszerek egyenértékűségének megállapítása

A rendszerek 5.1.1. szakaszban említett egyenértékűségének megállapítását a jelölt rendszer és e melléklet egyik elfogadott vonatkoztatási rendszere közötti, 7 (vagy több) mintapárral végzett korrelációs vizsgálatra kell alapozni, a megfelelő vizsgálati ciklus(ok) felhasználásával. Az alkalmazandó egyenértékűségi kritériumok az F próba és a kétoldalú Student-féle t próba.

A statisztikai módszer azt a hipotézist vizsgálja, hogy a jelölt rendszerrel mért kibocsátások szórása és középértéke nem különbözik a vonatkoztatási rendszerrel mért kibocsátások szórásától és átlagértékétől. A hipotézist az F és t értékek 10 %-os szignifikanciaszintje alapján kell vizsgálni. A 9. táblázat tartalmazza a 7–10 mintapárra vonatkozó kritikus F és t értékeket. Ha az alábbi egyenlettel számított F és t értékek nagyobbak, mint a kritikus F és t értékek, akkor a jelölt rendszer nem egyenértékű.

A következő eljárást kell követni. Az R és a C index a vonatkoztatási rendszert (R), illetve a jelölt rendszert (C) jelenti:

| a) | El kell végezni legalább 7-7 vizsgálatot az egyidejűleg működő jelölt és a referenciarendszerrel. A vizsgálatok számát n
  R és n
  C jelöli. |
| --- | --- |

a)

El kell végezni legalább 7-7 vizsgálatot az egyidejűleg működő jelölt és a referenciarendszerrel. A vizsgálatok számát n
  R és n
  C jelöli.

| b) | Ki kell számítani az

  és

  középértékeket és az s
  R és s
  C szórásokat. |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | Ki kell számítani az F értéket a következő képlettel:

   (98)
  (a számlálóba az s
  R és az s
  C szórások közül a nagyobbikat kell írni). |
| --- | --- |

c)

Ki kell számítani az F értéket a következő képlettel:

Formula (98)

(a számlálóba az s
  R és az s
  C szórások közül a nagyobbikat kell írni).

| d) | Ki kell számítani a t értéket a következő képlettel:

   (99) |
| --- | --- |

d)

Ki kell számítani a t értéket a következő képlettel:

Formula (99)

| e) | Össze kell hasonlítani a kiszámított F és t értéket a 9. táblázatban szereplő, a mintamérettől függő kritikus F és t értékkel. Ennél nagyobb mintaméret esetében a kritikus értékeket a 10 %-os szignifikanciaszintet (90 %-os konfidenciaszint) megadó statisztikai táblázatokból kell kikeresni. |
| --- | --- |

e)

Össze kell hasonlítani a kiszámított F és t értéket a 9. táblázatban szereplő, a mintamérettől függő kritikus F és t értékkel. Ennél nagyobb mintaméret esetében a kritikus értékeket a 10 %-os szignifikanciaszintet (90 %-os konfidenciaszint) megadó statisztikai táblázatokból kell kikeresni.

| f) | Meg kell határozni a szabadságfokot (df) a következőképpen:







  az F próbára: | , | (100) |
| --- | --- | --- | --- |
| a t próbára: | | (101) |

f)

Meg kell határozni a szabadságfokot (df) a következőképpen:

az F próbára:

Formula

Formula

(100)

a t próbára:

Formula

(101)

| g) | Meg kell határozni az egyenértékűséget a következőképpen:






  i. | ha F < F
  crit és t < t
  crit, akkor a jelölt rendszer egyenértékű e melléklet vonatkoztatási rendszerével, |
| --- | --- | --- |

g)

Meg kell határozni az egyenértékűséget a következőképpen:

i.

ha F < F
  crit és t < t
  crit, akkor a jelölt rendszer egyenértékű e melléklet vonatkoztatási rendszerével,

| ii. | ha F ≥ F
  crit vagy t ≥ t
  crit, akkor a jelölt rendszer nem egyenértékű e melléklet vonatkoztatási rendszerével. |
| --- | --- |

ii.

ha F ≥ F
  crit vagy t ≥ t
  crit, akkor a jelölt rendszer nem egyenértékű e melléklet vonatkoztatási rendszerével.

9. táblázat

Az egyes mintaméretekhez tartozó t és F értékek

| Mintaméret | F próba | t próba |
| --- | --- | --- |
| | df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6,6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7,7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8,8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9,9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Mintaméret

F próba

t próba

df

F
  crit

df

t
  crit

7

6,6

3,055

6

1,943

8

7,7

2,785

7

1,895

9

8,8

2,589

8

1,860

10

9,9

2,440

9

1,833

5. FÜGGELÉK

A SZÉNÁRAM ELLENŐRZÉSE

A.5.1.   Bevezetés

A kipufogógázban található szén csaknem egésze a tüzelőanyagból származik, és egy minimális részt leszámítva csaknem a teljes mennyiség CO2 formájában jelenik meg a kipufogógázban. Ez az alapja a teljes mérőrendszer CO2-mérésen alapuló ellenőrzésének.

A kipufogógázt mérő rendszerbe jutó szén a tüzelőanyag-áramból kerül meghatározásra. A szénáramot a kibocsátásmérő és részecske-mintavevő rendszerek különböző pontjain, az ezeken a pontokon mért CO2-koncentrációkból és a gázáramból kell meghatározni.

Ennek értelmében a motor ismert forrása a szénáramnak, és ugyanennek a szénáramnak a kipufogócsőben és a részáramú részecske-mintavevő rendszer kimeneténél történő megfigyeléséből következtetni lehet a szivárgásra és az áramlásmérés pontosságára. Ennek az ellenőrzésnek az az előnye, hogy az alkatrészek a hőmérsékletek és az áramok tekintetében ugyanolyan körülmények között működnek, mint a motor tényleges vizsgálatakor.

A 18. ábrán láthatók azok a mintavételi pontok, amelyeken a szénáramot ellenőrizni kell. Alább meg vannak adva a szénáramnak az egyes mintavételi pontokra vonatkozó kiszámításához szükséges konkrét egyenletek is.

Image

A.5.2.   Szénáram a motorba (1. mérőpont)

Egy CH
  α
  O
  ε
  összetételű tüzelőanyagra a motorba belépő széntömegáramot a következő egyenlettel lehet kiszámítani:

Formula (102)

ahol:

| qm

  f | a tüzelőanyag tömegárama, kg/s |
| --- | --- |

qm

  f

a tüzelőanyag tömegárama, kg/s

A.5.3.   Szénáram a hígítatlan kipufogógázban (2. mérőpont)

A motor kipufogócsövében a szén tömegáramát a hígítatlan kipufogógáz CO2-koncentrációjából és tömegáramából kell meghatározni:

Formula (103)

ahol:

| c
  CO2,r | a CO2 nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, % |
| qm

  ew | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s |
| M
  e | a kipufogógáz móltömege, g/mól |

c
  CO2,r

a CO2 nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban, %

c
  CO2,a

a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, %

qm

  ew

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s

M
  e

a kipufogógáz móltömege, g/mól

Ha a CO2 mérése száraz alapon történt, akkor a mért értékeket át kell számítani nedves alapú koncentrációkra a 8.1. szakasz szerint.

A.5.4.   Szénáram a hígítórendszerben (3. mérőpont)

A részáramú hígítórendszernél a megosztási arányt is figyelembe kell venni. A szénáramot a hígított kipufogógáz CO2-koncentrációjából, a tömegáramából és a mintaáramból kell meghatározni:

Formula (104)

ahol:

| c
  CO2,d | a CO2 nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban a hígítóalagút kimeneténél, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, % |
| qm

  ew | a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s |
| qm

  p | a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s |
| M
  e | a kipufogógáz móltömege, g/mól |

c
  CO2,d

a CO2 nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban a hígítóalagút kimeneténél, %

c
  CO2,a

a CO2 nedves koncentrációja a környezeti levegőben, %

qm

  ew

a kipufogógáz tömegárama nedves alapon, kg/s

qm

  p

a részáramú hígítórendszerbe belépő kipufogógáz-minta árama, kg/s

M
  e

a kipufogógáz móltömege, g/mól

Ha a CO2 mérése száraz alapon történt, akkor a mért értékeket át kell számítani nedves alapú koncentrációkra a 8.1. szakasz szerint.

A.5.5.   A kipufogógáz móltömegének kiszámítása

A kipufogógáz móltömegét a (41) egyenlettel (lásd a 8.4.2.4. szakaszt) kell kiszámítani.

Alternatívaként a kipufogógázra a következő móltömeget lehet használni:

| M
  e (dízel) | = | 28,9 g/mól |
| --- | --- | --- |
| M
  e (PB-gáz) | = | 28,6 g/mól |
| M
  e (földgáz) | = | 28,3 g/mól |

M
  e (dízel)

=

28,9 g/mól

M
  e (PB-gáz)

=

28,6 g/mól

M
  e (földgáz)

=

28,3 g/mól

6. FÜGGELÉK

PÉLDA A SZÁMÍTÁSI ELJÁRÁSRA

A.6.1.   A fordulatszám és a nyomaték visszaszámítási eljárása

Példaként az alábbi vizsgálati pontokat kell visszaszámítani:

| százalékos fordulatszám | = | 43 százalék |
| --- | --- | --- |
| százalékos nyomaték | = | 82 százalék |

százalékos fordulatszám

=

43 százalék

százalékos nyomaték

=

82 százalék

Ha adottak az alábbi értékek:

| n
  lo | = | 1 015 min–1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min–1 |
| n
  pref | = | 1 300 min–1 |
| n
  idle | = | 600 min–1 |

n
  lo

=

1 015 min–1

n
  hi

=

2 200 min–1

n
  pref

=

1 300 min–1

n
  idle

=

600 min–1

akkor:

| tényleges fordulatszám | = |
| --- | --- |
| | = 1 178 min–1 |

tényleges fordulatszám

Formula

= 1 178 min–1

A jelleggörbéből 1 178 min–1 fordulatszámnál 700 Nm legnagyobb nyomaték adódik, így:

tényleges nyomaték =Formula= 574 Nm

A.6.2.   Alapadatok a sztöchiometriai számításokhoz

| A hidrogén atomtömege | 1,00794 g/atom |
| --- | --- |
| A szén atomtömege | 12,011 g/atom |
| A kén atomtömege | 32,065 g/atom |
| A nitrogén atomtömege | 14,0067 g/atom |
| Az oxigén atomtömege | 15,9994 g/atom |
| Az argon atomtömege | 39,9 g/atom |
| A víz móltömege | 18,01534 g/mól |
| A szén-dioxid móltömege | 44,01 g/mól |
| A szén-monoxid móltömege | 28,011 g/mól |
| Az oxigén móltömege | 31,9988 g/mól |
| A nitrogén móltömege | 28,011 g/mól |
| A nitrogén-oxid móltömege | 30,008 g/mól |
| A nitrogén-dioxid móltömege | 46,01 g/mól |
| A kén-dioxid móltömege | 64,066 g/mól |
| A száraz levegő móltömege | 28,965 g/mól |

A hidrogén atomtömege

1,00794 g/atom

A szén atomtömege

12,011 g/atom

A kén atomtömege

32,065 g/atom

A nitrogén atomtömege

14,0067 g/atom

Az oxigén atomtömege

15,9994 g/atom

Az argon atomtömege

39,9 g/atom

A víz móltömege

18,01534 g/mól

A szén-dioxid móltömege

44,01 g/mól

A szén-monoxid móltömege

28,011 g/mól

Az oxigén móltömege

31,9988 g/mól

A nitrogén móltömege

28,011 g/mól

A nitrogén-oxid móltömege

30,008 g/mól

A nitrogén-dioxid móltömege

46,01 g/mól

A kén-dioxid móltömege

64,066 g/mól

A száraz levegő móltömege

28,965 g/mól

Feltételezve, hogy nincsenek kompresszibilitási hatások, az összes gáz ideálisnak tekinthető a levegőbeszívásnál, az égéskor és a kipufogáskor, és így a térfogatszámítások az Avogadro-tétel szerinti 22,414 l/mól moláris térfogaton alapulhatnak.

A.6.3.   Gáznemű károsanyag-kibocsátás (dízel)

Az alábbiakban láthatók a pillanatnyi tömegkibocsátás kiszámításához a vizsgálati ciklus egyes pontjain kapott mérési adatok (adatlekérdezési gyakoriság: 1/s). Ebben a példában a CO és az NOx mérése száraz alapon, a szénhidrogéneké nedves alapon történt. A szénhidrogén-koncentráció propán-egyenértékben (C3) van megadva, ami 3-mal szorozva megadja a C1 egyenértéket. A számítási eljárás ugyanez a ciklus többi pontjára is.

A szemléletesebb magyarázat kedvéért a számítási példában a különböző lépések közbenső eredményei kerekítve szerepelnek. Meg kell jegyezni, hogy a tényleges számításokban a közbenső eredmények kerekítése nincs megengedve (lásd a 8. szakaszt).

| T
  a,i

  (K) | H
  a,i

  (g/kg) | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  aw,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | c
  HC,i

  (ppm) | c
  CO,i

  (ppm) | c
  NOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

T
  a,i

(K)

H
  a,i

(g/kg)

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  aw,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

c
  HC,i

(ppm)

c
  CO,i

(ppm)

c
  NOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

A számításhoz használt tüzelőanyag-összetétel a következő:

| Összetevő | Mólarány | Tömegszázalék |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Összetevő

Mólarány

Tömegszázalék

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

1. lépés: Száraz/nedves korrekció (8.1. szakasz)

(16) egyenlet: k
  f = 0,055584 × 13,45 - 0,0001083 × 86,5 - 0,0001562 × 0,05 = 0,7382

(13) egyenlet: k
  w,a= Formula = 0,9331

| (12) egyenlet: | c
  CO,i (nedves) | = | 40 × 0,9331 | = 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx,i (nedves) | = | 500 × 0,9331 | = 466,6 ppm |

(12) egyenlet:

c
  CO,i (nedves)

=

40 × 0,9331

= 37,3 ppm

c
  NOx,i (nedves)

=

500 × 0,9331

= 466,6 ppm

2. lépés: Az NOx helyesbítése a nedvességtartalomra és a hőmérsékletre (8.2.1. szakasz)

| (23) egyenlet: | | = 0,9576 |
| --- | --- | --- |

(23) egyenlet:

Formula

= 0,9576

3. lépés: A pillanatnyi kibocsátás kiszámítása a vizsgálati ciklus egyes pontjaiban (8.4.2.4. szakasz):

| (36) egyenlet: | m
  HC,i | = | 10 × 3 × 0,155 | = 4,650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO,i | = | 37,3 × 0,155 | = 5,782 |
| | m
  Nox,I | = | 466,6 × 0,9576 × 0,155 | = 69,26 |

(36) egyenlet:

m
  HC,i

=

10 × 3 × 0,155

= 4,650

m
  CO,i

=

37,3 × 0,155

= 5,782

m
  Nox,I

=

466,6 × 0,9576 × 0,155

= 69,26

4. lépés: A ciklusban kibocsátott összes tömeg kiszámítása a pillanatnyi kibocsátási értékek összegzésével (integrálás) és az 5. táblázatban szereplő u értékekkel (8.4.2.4. szakasz)

A következő számítás a WHTC ciklust (1 800 s) tételezi fel, és a kibocsátás ugyanaz a ciklus minden pontjában.

| (36) egyenlet: | m
  HC | = | | = 4,01 g/mérés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO | = | | = 10,05 g/mérés |
| | m
  NOx | = | | = 197,72 g/mérés |

(36) egyenlet:

m
  HC

=

Formula

= 4,01 g/mérés

m
  CO

=

Formula

= 10,05 g/mérés

m
  NOx

=

Formula

= 197,72 g/mérés

5. lépés: A fajlagos kibocsátások kiszámítása (8.6.3. szakasz):

| (69) egyenlet: | e
  HC | = | 4,01 / 40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | e
  CO | = | 10,05 / 40 | = 0,25 g/kWh |
| | e
  NOx | = | 197,72 / 40 | = 4,94 g/kWh |

(69) egyenlet:

e
  HC

=

4,01 / 40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05 / 40

= 0,25 g/kWh

e
  NOx

=

197,72 / 40

= 4,94 g/kWh

A.6.4.   Szilárd kibocsátás (dízel)

| p
  b,b

  (kPa) | p
  b,a

  (kPa) | W
  act

  (kWh) | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | qm

  dw,i

  (kg/s) | qm

  dew,i

  (kg/s) | m
  uncor,b

  (mg) | m
  uncor,a

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

p
  b,b

(kPa)

p
  b,a

(kPa)

W
  act

(kWh)

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

qm

  dw,i

(kg/s)

qm

  dew,i

(kg/s)

m
  uncor,b

(mg)

m
  uncor,a

(mg)

m
  sep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

1. lépés: Az m
  edf kiszámítása (8.4.3.2.2. szakasz):

| (48) egyenlet: | r
  d,i | = | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (47) egyenlet: | qm

  edf,i | = | 0,155 × 4 | = 0,620 kg/s |
| (46) egyenlet: | m
  edf | = | | = 1 116 kg/mérés |

(48) egyenlet:

r
  d,i

=

Formula

= 4

(47) egyenlet:

qm

  edf,i

=

0,155 × 4

= 0,620 kg/s

(46) egyenlet:

m
  edf

=

Formula

= 1 116 kg/mérés

2. lépés: A részecsketömeg helyesbítése a felhajtóerővel (8.3. szakasz)

Vizsgálat előtt:

| (26) egyenlet: | ρ
  a,b | = | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (25) egyenlet: | m
  f,T | = | | = 90,0325 mg |

(26) egyenlet:

ρ
  a,b

=

Formula

= 1,164 kg/m3

(25) egyenlet:

m
  f,T

=

Formula

= 90,0325 mg

Vizsgálat után:

| (26) egyenlet: | ρ
  a,a | = | | = 1,176 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (25) egyenlet: | m
  f,G | = | | = 91,7334 mg |
| (27) egyenlet: | m
  p | = | 91,7334 mg –90,0325 mg | = 1,7009 mg |

(26) egyenlet:

ρ
  a,a

=

Formula

= 1,176 kg/m3

(25) egyenlet:

m
  f,G

=

Formula

= 91,7334 mg

(27) egyenlet:

m
  p

=

91,7334 mg –90,0325 mg

= 1,7009 mg

3. lépés: A szilárd kibocsátás tömegének kiszámítása (8.4.3.2.2. szakasz):

| (45) egyenlet: | m
  PM | = | | = 1,253 g/mérés |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(45) egyenlet:

m
  PM

=

Formula

= 1,253 g/mérés

4. lépés: A fajlagos kibocsátás kiszámítása (8.6.3. szakasz):

| (69) egyenlet: | e
  PM | = | 1,253 / 40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(69) egyenlet:

e
  PM

=

1,253 / 40

= 0,031 g/kWh

7. FÜGGELÉK

SEGÉDBERENDEZÉSEK FELSZERELÉSE A KIBOCSÁTÁSVIZSGÁLATHOZ

| Szám | Segédberendezés | A kibocsátásméréshez fel van szerelve |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bevezető rendszer | |
| Szívócsonk | Igen |
| Forgattyúház-szellőztető | Igen |
| A kettős indukciós szívócsonkrendszer kezelőszervei | Igen |
| Légáramlásmérő | Igen |
| Levegőbevezető csövek | Igen, vagy mérőállási berendezés |
| Légszűrő | Igen, vagy mérőállási berendezés |
| Bemeneti hangtompító | Igen, vagy mérőállási berendezés |
| Fordulatszám-korlátozó | Igen |
| 2 | A szívócsonk indukciós hevítőberendezése | Igen, ha van rá mód, a legkedvezőbb beállítással |
| 3 | Kipufogórendszer | |
| Kipufogócsonk | Igen |
| Csatlakozó csövek | Igen |
| Hangtompító | Igen |
| Kipufogócső | Igen |
| Kipufogófék | Nem, vagy teljesen nyitva |
| Feltöltő | Igen |
| 4 | Tüzelőanyag-adagoló szivattyú | Igen |
| 5 | Gázüzemű motorok berendezése | |
| Elektronikus vezérlőrendszer, légáramlásmérő stb. | Igen |
| Nyomáscsökkentő | Igen |
| Elpárologtató | Igen |
| Keverő | Igen |
| 6 | Tüzelőanyag-befecskendezés | |
| Előszűrő | Igen |
| Szűrő | Igen |
| Szivattyú | Igen |
| Nagynyomású vezeték | Igen |
| Befecskendező | Igen |
| Levegőbevezető szelep | Igen |
| Elektronikus vezérlőrendszer, érzékelők stb. | Igen |
| Szabályozó/vezérlő rendszer | Igen |
| Automatikus (a légköri viszonyoktól függően működő) túlnyomáskapcsoló a szabályozórúdon | Igen |
| 7 | Folyadékhűtő berendezés | |
| Hűtő | Nem |
| Ventilátor | Nem |
| A ventilátor burkolata | Nem |
| Vízszivattyú | Igen |
| Termosztát | Igen, teljesen nyitott állapotban rögzíthető |
| 8 | Léghűtés | |
| Burkolat | Nem |
| Ventilátor vagy fúvó | Nem |
| Hőfokszabályozó berendezés | Nem |
| 9 | Villamos berendezés | |
| Generátor | Nem |
| Tekercs vagy tekercsek | Igen |
| Kábelek | Igen |
| Elektronikus vezérlőrendszer | Igen |
| 10 | A beszívott levegőt töltő berendezés | |
| Közvetlenül a motor és/vagy a kipufogógázok által meghajtott kompresszor | Igen |
| Feltöltő levegő hűtése | Igen, vagy mérőállási rendszer |
| Hűtőközeg-szivattyú vagy ventilátor (a motor által hajtott) | Nem |
| Hűtőáram-vezérlő készülék | Igen |
| 11 | Légszennyezés-csökkentő berendezés (kipufogógáz-utókezelő rendszer) | Igen |
| 12 | Indítóberendezés | Igen, vagy mérőállási rendszer |
| 13 | Kenőolaj-szivattyú | Igen |

Szám

Segédberendezés

A kibocsátásméréshez fel van szerelve

1

Bevezető rendszer

Szívócsonk

Igen

Forgattyúház-szellőztető

Igen

A kettős indukciós szívócsonkrendszer kezelőszervei

Igen

Légáramlásmérő

Igen

Levegőbevezető csövek

Igen, vagy mérőállási berendezés

Légszűrő

Igen, vagy mérőállási berendezés

Bemeneti hangtompító

Igen, vagy mérőállási berendezés

Fordulatszám-korlátozó

Igen

2

A szívócsonk indukciós hevítőberendezése

Igen, ha van rá mód, a legkedvezőbb beállítással

3

Kipufogórendszer

Kipufogócsonk

Igen

Csatlakozó csövek

Igen

Hangtompító

Igen

Kipufogócső

Igen

Kipufogófék

Nem, vagy teljesen nyitva

Feltöltő

Igen

4

Tüzelőanyag-adagoló szivattyú

Igen

5

Gázüzemű motorok berendezése

Elektronikus vezérlőrendszer, légáramlásmérő stb.

Igen

Nyomáscsökkentő

Igen

Elpárologtató

Igen

Keverő

Igen

6

Tüzelőanyag-befecskendezés

Előszűrő

Igen

Szűrő

Igen

Szivattyú

Igen

Nagynyomású vezeték

Igen

Befecskendező

Igen

Levegőbevezető szelep

Igen

Elektronikus vezérlőrendszer, érzékelők stb.

Igen

Szabályozó/vezérlő rendszer

Igen

Automatikus (a légköri viszonyoktól függően működő) túlnyomáskapcsoló a szabályozórúdon

Igen

7

Folyadékhűtő berendezés

Hűtő

Nem

Ventilátor

Nem

A ventilátor burkolata

Nem

Vízszivattyú

Igen

Termosztát

Igen, teljesen nyitott állapotban rögzíthető

8

Léghűtés

Burkolat

Nem

Ventilátor vagy fúvó

Nem

Hőfokszabályozó berendezés

Nem

9

Villamos berendezés

Generátor

Nem

Tekercs vagy tekercsek

Igen

Kábelek

Igen

Elektronikus vezérlőrendszer

Igen

10

A beszívott levegőt töltő berendezés

Közvetlenül a motor és/vagy a kipufogógázok által meghajtott kompresszor

Igen

Feltöltő levegő hűtése

Igen, vagy mérőállási rendszer

Hűtőközeg-szivattyú vagy ventilátor (a motor által hajtott)

Nem

Hűtőáram-vezérlő készülék

Igen

11

Légszennyezés-csökkentő berendezés (kipufogógáz-utókezelő rendszer)

Igen

12

Indítóberendezés

Igen, vagy mérőállási rendszer

13

Kenőolaj-szivattyú

Igen

A 9B. melléklet módosítása

A cím a következőképpen módosul:

Az 1. szakasz a következőképpen módosul:

| „1. | ALKALMAZÁSI KÖR
  Ez a melléklet olyan dízel és gáznemű (földgáz vagy PB-gáz) tüzelőanyaggal hajtott motorokra vonatkozik, amelyeket közúti járművekben való használatra terveztek, de nem alkalmazandó a vegyes üzemű és két tüzelőanyaggal járatható motorokra. |
| --- | --- |

„1.

ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a melléklet olyan dízel és gáznemű (földgáz vagy PB-gáz) tüzelőanyaggal hajtott motorokra vonatkozik, amelyeket közúti járművekben való használatra terveztek, de nem alkalmazandó a vegyes üzemű és két tüzelőanyaggal járatható motorokra.

Megjegyzés: A Szerződő felek döntése alapján a 9A. melléklet helyett a 9B. melléklet alkalmazandó, amennyiben a 4B. melléklet is alkalmazásra kerül. Mindemellett ha valamelyik Szerződő fél e melléklet alkalmazása mellett dönt, a 9A. melléklet egyes követelményei az illető Szerződő fél kifejezett kérésére továbbra is érvényben maradhatnak, feltéve, hogy az illető követelmények nem állnak ellentmondásban az e mellékletben szereplő előírásokkal.”

A 3.35. szakasz a következőképpen módosul:

| „3.35. | »Bemelegedési ciklus«: a motor működtetése úgy, hogy a hűtőközeg hőmérséklete a motor beindítási hőmérsékletéről legalább 22 K fokkal (22 °C / 40 °F), és legalább 333 K (60 °C / 140 °F) fokra nőjön(2).” |
| --- | --- |

„3.35.

»Bemelegedési ciklus«: a motor működtetése úgy, hogy a hűtőközeg hőmérséklete a motor beindítási hőmérsékletéről legalább 22 K fokkal (22 °C / 40 °F), és legalább 333 K (60 °C / 140 °F) fokra nőjön(2).”

A 3.36. szakasz a következőképpen módosul:

| „3.36. | Rövidítések






  CV | Forgattyúház szellőztetése |
| --- | --- | --- |
| DOC | Oxidációs katalizátor, dízel |
| DPF | Részecskeszűrő vagy részecskecsapda, ideértve a katalizátoros részecskeszűrőket és a folyamatos regenerációjú csapdákat (CRT) is, dízel |
| DTC | Diagnosztikai hibakód |
| EGR | Kipufogógáz-visszavezetés |
| HC | Szénhidrogén |
| LNT | Csapda nagy levegőfelesleggel működő motorokból származó NOx befogásához (vagy NOx-abszorber) |
| LPG | Propán-bután gáz |
| MECS | Hibakezelő kibocsátáscsökkentési stratégia |
| NG | Földgáz |
| NOx | Nitrogén-oxidok |
| OTL | Fedélzeti diagnosztikai küszöbérték |
| PM | Szilárd részecskék |
| SCR | Szelektív redukciós katalizátor |
| SW | Ablaktörlők |
| TFF | Teljes kiesés ellenőrzése |
| VGT | Állítható geometriájú turbófeltöltő |
| VVT | Állítható szelepvezérlés” |

„3.36.

Rövidítések

CV

Forgattyúház szellőztetése

DOC

Oxidációs katalizátor, dízel

DPF

Részecskeszűrő vagy részecskecsapda, ideértve a katalizátoros részecskeszűrőket és a folyamatos regenerációjú csapdákat (CRT) is, dízel

DTC

Diagnosztikai hibakód

EGR

Kipufogógáz-visszavezetés

HC

Szénhidrogén

LNT

Csapda nagy levegőfelesleggel működő motorokból származó NOx befogásához (vagy NOx-abszorber)

LPG

Propán-bután gáz

MECS

Hibakezelő kibocsátáscsökkentési stratégia

NG

Földgáz

NOx

Nitrogén-oxidok

OTL

Fedélzeti diagnosztikai küszöbérték

PM

Szilárd részecskék

SCR

Szelektív redukciós katalizátor

SW

Ablaktörlők

TFF

Teljes kiesés ellenőrzése

VGT

Állítható geometriájú turbófeltöltő

VVT

Állítható szelepvezérlés”

A 4.3. szakasz a következőképpen módosul:

| „4.3. | A fedélzeti diagnosztikai adatok rögzítésére vonatkozó követelmények
  Ha a rendszer működési hibát ...
  Ha a rendszer egy befejezett működési ciklus alatt már nem észlelte a »megerősített és aktív« működési hibát, akkor a következő működési ciklus indulásakor a »korábban aktív« kódot kapja, és azt mindaddig meg is tartja, amíg az adott működési hibához tartozó fedélzeti diagnosztikai információt a 4.4. szakasz szerint nem törli egy kiolvasó, vagy az nem törlődik a számítógép memóriájából.” |
| --- | --- |

„4.3.

A fedélzeti diagnosztikai adatok rögzítésére vonatkozó követelmények

Ha a rendszer működési hibát ...

Ha a rendszer egy befejezett működési ciklus alatt már nem észlelte a »megerősített és aktív« működési hibát, akkor a következő működési ciklus indulásakor a »korábban aktív« kódot kapja, és azt mindaddig meg is tartja, amíg az adott működési hibához tartozó fedélzeti diagnosztikai információt a 4.4. szakasz szerint nem törli egy kiolvasó, vagy az nem törlődik a számítógép memóriájából.”

4.7.1.2. szakasz, (l) pont, az „active DTCs Class B1” szöveg helyesen a következő: „active DTCs for Class B1” (a módosítás csak az angol nyelvű változatot érinti).

Az 5.2.3. szakasz a következőképpen módosul:

| „5.2.3. | Alacsony tüzelőanyagszint
  A gyártó kérheti az olyan ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását, amelyekre az alábbi hatással van az alacsony tüzelőanyagszint vagy -nyomás vagy az, ha kifogy a tüzelőanyag (például a tüzelőanyag-rendszerben előforduló hiba vagy a gyújtáshiba észlelése): | DÍZEL | GÁZ |
| --- | --- | --- | --- |
| FÖLDGÁZ | PB-GÁZ |
| a) | Az ilyen letiltáshoz a figyelembe vett alacsony tüzelőanyagszint nem lehet több, mint 100 liter vagy a tüzelőanyag-tartály névleges befogadóképességének 20 %-a (amelyik alacsonyabb). |

„5.2.3.

Alacsony tüzelőanyagszint

A gyártó kérheti az olyan ellenőrző rendszerek letiltásának jóváhagyását, amelyekre az alábbi hatással van az alacsony tüzelőanyagszint vagy -nyomás vagy az, ha kifogy a tüzelőanyag (például a tüzelőanyag-rendszerben előforduló hiba vagy a gyújtáshiba észlelése):

DÍZEL

GÁZ

FÖLDGÁZ

PB-GÁZ

a)

Az ilyen letiltáshoz a figyelembe vett alacsony tüzelőanyagszint nem lehet több, mint 100 liter vagy a tüzelőanyag-tartály névleges befogadóképességének 20 %-a (amelyik alacsonyabb).

X

X

| b) | Az ilyen letiltáshoz a figyelembe vett alacsony tüzelőanyag-nyomás nem lehet több, mint a tüzelőanyag-tartály névleges tüzelőanyag-nyomásának 20 %-a |
| --- | --- |

b)

Az ilyen letiltáshoz a figyelembe vett alacsony tüzelőanyag-nyomás nem lehet több, mint a tüzelőanyag-tartály névleges tüzelőanyag-nyomásának 20 %-a

X”

A szöveg a következő új 5.2.8. szakasszal egészül ki:

| „5.2.8. | Tüzelőanyag utántöltése
  Tüzelőanyag utántöltése után a gáznemű tüzelőanyaggal hajtott járművek gyártója ideiglenesen letilthatja a fedélzeti diagnosztikai rendszert, amennyiben a rendszernek alkalmazkodnia kell a tüzelőanyag minőségében és összetételében bekövetkezett változás elektronikus vezérlőegység általi felismeréséhez.
  A fedélzeti diagnosztikai rendszert az új tüzelőanyag felismerése és a motorparaméterek újbóli beállítása után azonnal újra engedélyezni kell. A letiltás legfeljebb 10 percig tarthat.” |
| --- | --- |

„5.2.8.

Tüzelőanyag utántöltése

Tüzelőanyag utántöltése után a gáznemű tüzelőanyaggal hajtott járművek gyártója ideiglenesen letilthatja a fedélzeti diagnosztikai rendszert, amennyiben a rendszernek alkalmazkodnia kell a tüzelőanyag minőségében és összetételében bekövetkezett változás elektronikus vezérlőegység általi felismeréséhez.

A fedélzeti diagnosztikai rendszert az új tüzelőanyag felismerése és a motorparaméterek újbóli beállítása után azonnal újra engedélyezni kell. A letiltás legfeljebb 10 percig tarthat.”

A 6. szakasz a következőképpen módosul (egy új d) alponttal egészül ki):

| „6. | AZ IGAZOLÁSRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
  ...






  d) | eljárás a referencia-tüzelőanyag kiválasztására gázmotorok esetében” |
| --- | --- | --- |

„6.

AZ IGAZOLÁSRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

...

d)

eljárás a referencia-tüzelőanyag kiválasztására gázmotorok esetében”

6.1.1. szakasz, a) alpont, a „mission” szó helyesen a következő: „emission” (a módosítás csak az angol nyelvű változatot érinti).

A 6.3. szakasz a következőképpen módosul:

| „6.3. | Eljárás a fedélzeti diagnosztika működésének igazolására
  A gyártó benyújt ...
  A következő szakaszok felsorolják a fedélzeti diagnosztika működésének igazolására vonatkozó követelményeket, ideértve a vizsgálatokra vonatkozó követelményeket is. A vizsgálatok száma a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok számának négyszerese, de legalább 8.
  A kiválasztott ellenőrző rutinok között kiegyensúlyozottan kell képviseltetni a 4.2. szakaszban említett különböző ellenőrzőrutin-típusokat (nevezetesen: kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, működés-ellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy alkatrész-ellenőrzés). A kiválasztott ellenőrző rutinok között ezenkívül kiegyensúlyozottan kell képviseltetni az e melléklet 3. függelékében felsorolt különböző elemeket is.” |
| --- | --- |

„6.3.

Eljárás a fedélzeti diagnosztika működésének igazolására

A gyártó benyújt ...

A következő szakaszok felsorolják a fedélzeti diagnosztika működésének igazolására vonatkozó követelményeket, ideértve a vizsgálatokra vonatkozó követelményeket is. A vizsgálatok száma a kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládban képviselt motorcsaládok számának négyszerese, de legalább 8.

A kiválasztott ellenőrző rutinok között kiegyensúlyozottan kell képviseltetni a 4.2. szakaszban említett különböző ellenőrzőrutin-típusokat (nevezetesen: kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, működés-ellenőrzés, teljes kiesés ellenőrzése vagy alkatrész-ellenőrzés). A kiválasztott ellenőrző rutinok között ezenkívül kiegyensúlyozottan kell képviseltetni az e melléklet 3. függelékében felsorolt különböző elemeket is.”

A 6.3.2. szakasz a következőképpen módosul (a 10 lábjegyzet is helyesbítendő):

| „6.3.2. | Eljárások a lerontott alkatrészek (vagy rendszerek) minősítésére
  Ez a szakasz azokra az esetekre vonatkozik, amikor a fedélzeti diagnosztikai rendszer igazoló vizsgálatához kiválasztott működési hibát a kipufogócsőben mérhető kibocsátások (17) (kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés – lásd a 4.2. szakaszt) alapján ellenőrzik, és a gyártónak kibocsátásméréssel kell igazolnia az adott lerontott alkatrész minősítését. |
| --- | --- |

„6.3.2.

Eljárások a lerontott alkatrészek (vagy rendszerek) minősítésére

Ez a szakasz azokra az esetekre vonatkozik, amikor a fedélzeti diagnosztikai rendszer igazoló vizsgálatához kiválasztott működési hibát a kipufogócsőben mérhető kibocsátások (17) (kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés – lásd a 4.2. szakaszt) alapján ellenőrzik, és a gyártónak kibocsátásméréssel kell igazolnia az adott lerontott alkatrész minősítését.

A szöveg a következő új 6.5. szakasszal egészül ki:

| „6.5. | Eljárás a referencia-tüzelőanyag kiválasztására gázmotorok esetében
  A fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének és a működési hibák besorolásának igazolásához az 5. mellékletben említett egyik olyan referencia-tüzelőanyagot kell használni, amelyhez a motort tervezték.
  A referencia-tüzelőanyagot a típusjóváhagyó hatóság választja ki, akinek elegendő időt kell biztosítania a vizsgálati laboratórium számára a kiválasztott referencia-tüzelőanyag beszerzésére” |
| --- | --- |

„6.5.

Eljárás a referencia-tüzelőanyag kiválasztására gázmotorok esetében

A fedélzeti diagnosztikai rendszer működésének és a működési hibák besorolásának igazolásához az 5. mellékletben említett egyik olyan referencia-tüzelőanyagot kell használni, amelyhez a motort tervezték.

A referencia-tüzelőanyagot a típusjóváhagyó hatóság választja ki, akinek elegendő időt kell biztosítania a vizsgálati laboratórium számára a kiválasztott referencia-tüzelőanyag beszerzésére”

A 7.2. szakasz a következőképpen módosul:

| „7.2. | A vonatkozó vizsgálatok
  E melléklet alkalmazásában:






  a) | a kibocsátási vizsgálati ciklus az előírás hatálya alá eső kibocsátások méréséhez használt ciklus a lerontott alkatrészek vagy rendszerek minősítése esetén, |
| --- | --- | --- |

„7.2.

A vonatkozó vizsgálatok

E melléklet alkalmazásában:

a)

a kibocsátási vizsgálati ciklus az előírás hatálya alá eső kibocsátások méréséhez használt ciklus a lerontott alkatrészek vagy rendszerek minősítése esetén,

| b) | a fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus a fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinoknak a működési hibák észlelésére vonatkozó képességét igazoló ciklus.” |
| --- | --- |

b)

a fedélzeti diagnosztikai vizsgálati ciklus a fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinoknak a működési hibák észlelésére vonatkozó képességét igazoló ciklus.”

A 7.2.2. szakasz a következőképpen módosul (a „világszinten harmonizált” kifejezés törlése):

| „7.2.2. | Diagnosztikai vizsgálati ciklus
  Az e mellékletben említett diagnosztikai vizsgálati ciklus a 4B. mellékletben leírt, melegindítással történő WHTC-ciklus.
  A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával adott ellenőrző rutin esetében alternatív diagnosztikai vizsgálati ciklus (pl. hidegindítással történő WHTC-ciklus) használható. A kérelemnek tartalmaznia kell olyan elemeket (műszaki alátámasztás, szimuláció, vizsgálati eredmények stb.), amelyek bemutatják a következőket:






  a) | a kért vizsgálati ciklus alkalmas annak igazolására, hogy az ellenőrzésre valós menetviszonyok között kerül sor, és |
| --- | --- | --- |

„7.2.2.

Diagnosztikai vizsgálati ciklus

Az e mellékletben említett diagnosztikai vizsgálati ciklus a 4B. mellékletben leírt, melegindítással történő WHTC-ciklus.

A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyásával adott ellenőrző rutin esetében alternatív diagnosztikai vizsgálati ciklus (pl. hidegindítással történő WHTC-ciklus) használható. A kérelemnek tartalmaznia kell olyan elemeket (műszaki alátámasztás, szimuláció, vizsgálati eredmények stb.), amelyek bemutatják a következőket:

a)

a kért vizsgálati ciklus alkalmas annak igazolására, hogy az ellenőrzésre valós menetviszonyok között kerül sor, és

| b) | a melegindítással történő WHTC-ciklus kevésbé megfelelő a szóban forgó ellenőrzéshez (például a folyadékfogyás ellenőrzése).” |
| --- | --- |

b)

a melegindítással történő WHTC-ciklus kevésbé megfelelő a szóban forgó ellenőrzéshez (például a folyadékfogyás ellenőrzése).”

A 8.1.3. szakasz a következőképpen módosul:

| „8.1.3. | A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaláddal kapcsolatos dokumentáció
  ...
  Ezenkívül a gyártónak adnia kell egy listát az összes elektronikus bemenetről és kimenetről, valamint meg kell neveznie az egyes kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok által használt kommunikációs protokollokat.” |
| --- | --- |

„8.1.3.

A kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaláddal kapcsolatos dokumentáció

...

Ezenkívül a gyártónak adnia kell egy listát az összes elektronikus bemenetről és kimenetről, valamint meg kell neveznie az egyes kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsaládok által használt kommunikációs protokollokat.”

A 9B. melléklet 2. függelékének első szakasza a következőképpen módosul:

„A függelék célja az e melléklet 4.3. és 4.6.5. szakaszában előírt követelmények illusztrálása.”

A 9B. melléklet 3. függeléke a következőképpen módosul (egy új 15. tétellel is kiegészül):

„A DIAGNOSZTIKAI ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

Az e függelékben szereplő tételek azokat a rendszereket és alkatrészeket sorolják fel, amelyeket a 4.2. szakasz szerint a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell. Ha nincs másképp megadva, a követelmények dízel- és gázmotorokra egyaránt vonatkoznak.

1. TÉTEL

VILLAMOS/ELEKTRONIKUS ALKATRÉSZEK ELLENŐRZÉSE

A kibocsátáscsökkentő rendszerek vezérléséhez vagy ellenőrzéséhez használt, e függelékben leírt villamos/elektronikus alkatrészeknél az e melléklet 4.2. szakaszában leírt rendelkezések szerinti alkatrész-ellenőrzést kell végezni. Ide tartoznak többek között a nyomásérzékelők, hőmérséklet-érzékelők, kipufogógáz-érzékelők és oxigénérzékelők (ha vannak ilyenek), kopogásérzékelők, a kipufogócsőbe tüzelőanyagot vagy reagenst juttató befecskendező(k), a kipufogócsőben elhelyezett égetők vagy fűtőelemek, izzító gyertyák, a beszívott levegőt melegítő fűtőelemek.

Ha van visszacsatolásos szabályozókör, akkor a fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell a visszacsatolásos szabályozás terv szerinti működését (például belépés a visszacsatolásos szabályozásba a gyártó által meghatározott időközönként, a rendszer nem tartja fenn a visszacsatolásos szabályozást, a visszacsatolásos szabályozás kimerítette a gyártó által megengedett összes állítási lehetőséget) – alkatrész-ellenőrzés.

Megjegyzés: Ezek az előírások minden villamos/elektronikus alkatrészre vonatkoznak, még akkor is, ha azok e függelék más tételeiben leírt valamelyik ellenőrző rutinhoz tartoznak.

2. TÉTEL

RÉSZECSKESZŰRŐ RENDSZER (DÍZEL)

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon a részecskeszűrő rendszer következő elemeinek megfelelő működését:

| a) | a részecskeszűrő hordozórétege: a részecskeszűrő hordozórétegének megléte – teljes kiesés ellenőrzése, |
| --- | --- |

a)

a részecskeszűrő hordozórétege: a részecskeszűrő hordozórétegének megléte – teljes kiesés ellenőrzése,

| b) | a részecskeszűrő működése: a részecskeszűrő eltömődése – teljes kiesés, |
| --- | --- |

b)

a részecskeszűrő működése: a részecskeszűrő eltömődése – teljes kiesés,

| c) | a részecskeszűrő működése: szűrési és regenerálási folyamatok (például részecskék felgyülemlése a szűrés alatt és a részecskék eltávolítása a kényszerregeneráció alatt) – működésellenőrzés (például a részecskeszűrő mérhető tulajdonságainak, mint például az ellennyomásnak vagy nyomáskülönbségnek az értékelése, ami lehet, hogy nem észleli az összes olyan meghibásodási módot, amely csökkenti a befogási hatásfokot). |
| --- | --- |

c)

a részecskeszűrő működése: szűrési és regenerálási folyamatok (például részecskék felgyülemlése a szűrés alatt és a részecskék eltávolítása a kényszerregeneráció alatt) – működésellenőrzés (például a részecskeszűrő mérhető tulajdonságainak, mint például az ellennyomásnak vagy nyomáskülönbségnek az értékelése, ami lehet, hogy nem észleli az összes olyan meghibásodási módot, amely csökkenti a befogási hatásfokot).

3. TÉTEL

A SZELEKTÍV REDUKCIÓS KATALIZÁTOR ELLENŐRZÉSE

Ebben a tételben a szelektív redukciós katalizátor szelektív redukciós katalizátort vagy az NOx-et csökkentő más katalizátoros egységet jelent. A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon a szelektív redukciós katalizátor következő elemeinek megfelelő működését:

| a) | aktív/adagolt reagens befecskendező rendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a reagensadagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő befecskendezésről van szó – működés-ellenőrzés, |
| --- | --- |

a)

aktív/adagolt reagens befecskendező rendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a reagensadagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő befecskendezésről van szó – működés-ellenőrzés,

| b) | aktív/adagolt reagens: a reagens rendelkezésre állása a járműben, a reagens megfelelő fogyása, ha a reagens nem a tüzelőanyag (például karbamid) – működés-ellenőrzés, |
| --- | --- |

b)

aktív/adagolt reagens: a reagens rendelkezésre állása a járműben, a reagens megfelelő fogyása, ha a reagens nem a tüzelőanyag (például karbamid) – működés-ellenőrzés,

| c) | aktív/adagolt reagens: a lehetőségekhez képest a reagens minőségének ellenőrzése, ha a reagens nem a tüzelőanyag (például karbamid) – működés-ellenőrzés, |
| --- | --- |

c)

aktív/adagolt reagens: a lehetőségekhez képest a reagens minőségének ellenőrzése, ha a reagens nem a tüzelőanyag (például karbamid) – működés-ellenőrzés,

| d) | szelektív redukciós katalizátor átalakítási hatásfoka: a katalizátor szelektív redukciós képessége az NOx átalakítására – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés. |
| --- | --- |

d)

szelektív redukciós katalizátor átalakítási hatásfoka: a katalizátor szelektív redukciós képessége az NOx átalakítására – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés.

4. TÉTEL

CSAPDA NOX BEFOGÁSÁHOZ (NOX-CSAPDA VAGY NOX-ABSZORBER)

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon az NOx-csapda következő elemeinek megfelelő működését:

| a) | az NOx-csapda teljesítőképessége: képes-e a rendszer megfelelően adszorbeálni/tárolni és átalakítani az NOx-et – működés-ellenőrzés, |
| --- | --- |

a)

az NOx-csapda teljesítőképessége: képes-e a rendszer megfelelően adszorbeálni/tárolni és átalakítani az NOx-et – működés-ellenőrzés,

| b) | az NOx-csapda aktív/adagolt reagensbefecskendező rendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a reagensadagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő befecskendezésről van szó – működés-ellenőrzés. |
| --- | --- |

b)

az NOx-csapda aktív/adagolt reagensbefecskendező rendszere: képes-e a rendszer megfelelően szabályozni a reagensadagolást, akár a kipufogórendszerbe, akár hengerbe történő befecskendezésről van szó – működés-ellenőrzés.

5. TÉTEL

AZ OXIDÁCIÓS KATALIZÁTOROK (többek között: DÍZEL) ELLENŐRZÉSE

Ez a tétel a más utókezelő rendszerektől elkülönült oxidációs katalizátorokra vonatkozik. Az utókezelő rendszer burkolatán belül lévő katalizátorokra a függelék megfelelő tétele vonatkozik.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon az oxidációs katalizátorok következő elemeinek megfelelő működését:

| a) | szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e az oxidációs katalizátor átalakítani a más utókezelő rendszerek előtti szénhidrogéneket – teljes kiesés ellenőrzése, |
| --- | --- |

a)

szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e az oxidációs katalizátor átalakítani a más utókezelő rendszerek előtti szénhidrogéneket – teljes kiesés ellenőrzése,

| b) | szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e az oxidációs katalizátor átalakítani a más utókezelő rendszerek utáni szénhidrogéneket – teljes kiesés ellenőrzése. |
| --- | --- |

b)

szénhidrogén-átalakítás hatásfoka: képes-e az oxidációs katalizátor átalakítani a más utókezelő rendszerek utáni szénhidrogéneket – teljes kiesés ellenőrzése.

6. TÉTEL

A KIPUFOGÓGÁZ-VISSZAVEZETŐ RENDSZER ELLENŐRZÉSE

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon a kipufogógáz-visszavezető rendszer következő elemeinek megfelelő működését:

| | DÍZEL | GÁZ |
| --- | --- | --- |
| a1) | a kipufogógáz-visszavezetés túl kicsi/túl nagy árama: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve mind a »túl kis áramlás«, mind a »túl nagy áramlás« állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, |

DÍZEL

GÁZ

a1)

a kipufogógáz-visszavezetés túl kicsi/túl nagy árama: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve mind a »túl kis áramlás«, mind a »túl nagy áramlás« állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés,

X

| a2) | a kipufogógáz-visszavezetés túl kicsi/túl nagy árama: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve mind a »túl kis áramlás«, mind a »túl nagy áramlás« állapotot – működés-ellenőrzés
  (az ellenőrzési követelményt még egyeztetni kell), |
| --- | --- |

a2)

a kipufogógáz-visszavezetés túl kicsi/túl nagy árama: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer fenntartani a beállított áramlási sebességet, észlelve mind a »túl kis áramlás«, mind a »túl nagy áramlás« állapotot – működés-ellenőrzés

(az ellenőrzési követelményt még egyeztetni kell),

X

| b) | a kipufogógáz-visszavezető rendszer működtetőjének lassú válasza: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer a beállító utasítás kiadása után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül elérni a beállított áramlási sebességet – működés-ellenőrzés, |
| --- | --- |

b)

a kipufogógáz-visszavezető rendszer működtetőjének lassú válasza: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer a beállító utasítás kiadása után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül elérni a beállított áramlási sebességet – működés-ellenőrzés,

X

X

| c) | a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőjének működése: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőrendszere elérni a gyártó által előírt hűtési teljesítményt – működés-ellenőrzés. |
| --- | --- |

c)

a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőjének működése: képes-e a kipufogógáz-visszavezető rendszer hűtőrendszere elérni a gyártó által előírt hűtési teljesítményt – működés-ellenőrzés.

X

X

7. TÉTEL

A TÜZELŐANYAG-RENDSZER ELLENŐRZÉSE

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon a tüzelőanyag-rendszer következő elemeinek megfelelő működését:

| | DÍZEL | GÁZ |
| --- | --- | --- |
| a) | a tüzelőanyag-rendszer nyomásszabályozása: képes-e a tüzelőanyag-rendszer elérni a beállított tüzelőanyag-nyomást zárt szabályozókörrel – működés-ellenőrzés, |

DÍZEL

GÁZ

a)

a tüzelőanyag-rendszer nyomásszabályozása: képes-e a tüzelőanyag-rendszer elérni a beállított tüzelőanyag-nyomást zárt szabályozókörrel – működés-ellenőrzés,

X

| b) | a tüzelőanyag-rendszer nyomásszabályozása: képes-e a tüzelőanyag-rendszer elérni a beállított tüzelőanyag-nyomást zárt szabályozókörrel, ha a rendszer úgy van kialakítva, hogy a nyomás más paraméterektől függetlenül szabályozható – működés-ellenőrzés, |
| --- | --- |

b)

a tüzelőanyag-rendszer nyomásszabályozása: képes-e a tüzelőanyag-rendszer elérni a beállított tüzelőanyag-nyomást zárt szabályozókörrel, ha a rendszer úgy van kialakítva, hogy a nyomás más paraméterektől függetlenül szabályozható – működés-ellenőrzés,

X

| c) | a tüzelőanyag-befecskendezés vezérlése: képes-e a tüzelőanyag-rendszer elérni a beállított adagolásvezérlést legalább a befecskendezési események egyikére, ha a motor fel van szerelve a megfelelő érzékelőkkel – működés-ellenőrzés, |
| --- | --- |

c)

a tüzelőanyag-befecskendezés vezérlése: képes-e a tüzelőanyag-rendszer elérni a beállított adagolásvezérlést legalább a befecskendezési események egyikére, ha a motor fel van szerelve a megfelelő érzékelőkkel – működés-ellenőrzés,

X

| d) | tüzelőanyag-befecskendező rendszer: a kívánt levegő/tüzelőanyag arány fenntartásának képessége (beleértve egyebek mellett az automatikus alkalmazkodási szolgáltatásokat is) – működés-ellenőrzés. |
| --- | --- |

d)

tüzelőanyag-befecskendező rendszer: a kívánt levegő/tüzelőanyag arány fenntartásának képessége (beleértve egyebek mellett az automatikus alkalmazkodási szolgáltatásokat is) – működés-ellenőrzés.

X

8. TÉTEL

A LEVEGŐSZÁLLÍTÁS ÉS A TURBÓFELTÖLTŐ/FELTÖLTŐ NYOMÁS SZABÁLYOZÓRENDSZERE

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon a levegőszállítás és a turbófeltöltő/feltöltő nyomás szabályozórendszerének a következő elemeinél a megfelelő működést:

| | DÍZEL | GÁZ |
| --- | --- | --- |
| a1) | turbófeltöltés túl kicsi/túl nagy: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve mind a »feltöltő nyomás túl kicsi«, mind a »feltöltő nyomás túl nagy« állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés, |

DÍZEL

GÁZ

a1)

turbófeltöltés túl kicsi/túl nagy: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve mind a »feltöltő nyomás túl kicsi«, mind a »feltöltő nyomás túl nagy« állapotot – kibocsátási küszöbértékek alapján történő ellenőrzés,

X

| a2) | turbófeltöltés túl kicsi/túl nagy: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve mind a »feltöltő nyomás túl kicsi«, mind a »feltöltő nyomás túl nagy« állapotot – működés-ellenőrzés
  (az ellenőrzési követelményt még egyeztetni kell), |
| --- | --- |

a2)

turbófeltöltés túl kicsi/túl nagy: képes-e a turbófeltöltő rendszer fenntartani a beállított feltöltő nyomást, észlelve mind a »feltöltő nyomás túl kicsi«, mind a »feltöltő nyomás túl nagy« állapotot – működés-ellenőrzés

(az ellenőrzési követelményt még egyeztetni kell),

X

| b) | állítható geometriájú turbina (VGT) lassú válasza: képes-e az állítható geometriájú turbina a gyártó által meghatározott időintervallumon belül felvenni a beállított geometriát – működés-ellenőrzés, |
| --- | --- |

b)

állítható geometriájú turbina (VGT) lassú válasza: képes-e az állítható geometriájú turbina a gyártó által meghatározott időintervallumon belül felvenni a beállított geometriát – működés-ellenőrzés,

X

X

| c) | feltöltő levegő hűtése: a töltőlevegő hűtőrendszerének hatásfoka – teljes kiesés. |
| --- | --- |

c)

feltöltő levegő hűtése: a töltőlevegő hűtőrendszerének hatásfoka – teljes kiesés.

X

X

9. TÉTEL

ÁLLÍTHATÓ SZELEPVEZÉRLÉS

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon az állítható szelepvezérlés következő elemeinek megfelelő működését:

| a) | az állítható szelepvezérlés megengedhető hibája: képes-e az állítható szelepvezérlés megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működés-ellenőrzés, |
| --- | --- |

a)

az állítható szelepvezérlés megengedhető hibája: képes-e az állítható szelepvezérlés megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működés-ellenőrzés,

| b) | az állítható szelepvezérlés lassú válasza: képes-e az állítható szelepvezérlés a beállítási utasítás után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működés-ellenőrzés. |
| --- | --- |

b)

az állítható szelepvezérlés lassú válasza: képes-e az állítható szelepvezérlés a beállítási utasítás után a gyártó által meghatározott időintervallumon belül megvalósítani a beállított szelepvezérlést – működés-ellenőrzés.

10. TÉTEL

A GYÚJTÁSHIBA ELLENŐRZÉSE

| | DÍZEL | GÁZ |
| --- | --- | --- |
| a) | Nincs előírás. |

DÍZEL

GÁZ

a)

Nincs előírás.

X

| b) | Az esetlegesen a katalizátor károsodását okozó gyújtáshiba (pl. bizonyos százaléknyi gyújtáshiba ellenőrzése bizonyos idő alatt) – működés-ellenőrzés
  (az ellenőrzési követelményt a 6. és a 8. tétellel együtt még egyeztetni kell). |
| --- | --- |

b)

Az esetlegesen a katalizátor károsodását okozó gyújtáshiba (pl. bizonyos százaléknyi gyújtáshiba ellenőrzése bizonyos idő alatt) – működés-ellenőrzés

(az ellenőrzési követelményt a 6. és a 8. tétellel együtt még egyeztetni kell).

X

11. TÉTEL

A FORGATTYÚHÁZ SZELLŐZTETŐ RENDSZERÉNEK ELLENŐRZÉSE

Nincs előírás.

12. TÉTEL

A MOTOR HŰTŐRENDSZERÉNEK ELLENŐRZÉSE

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon a hűtőrendszer következő elemeinek megfelelő működését:

| a) | motorhűtő közeg hőmérséklete (termosztát): nyitott állapotban beragadt termosztát. A gyártónak nem kell biztosítania a termosztát ellenőrzését, ha ez a hiba nem akadályozza meg más fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok működését – teljes kiesés. |
| --- | --- |

a)

motorhűtő közeg hőmérséklete (termosztát): nyitott állapotban beragadt termosztát. A gyártónak nem kell biztosítania a termosztát ellenőrzését, ha ez a hiba nem akadályozza meg más fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok működését – teljes kiesés.

A gyártónak nem kell biztosítania a hűtőközeg hőmérsékletének vagy a hűtőközeg hőmérséklet-érzékelőjének ellenőrzését, ha a motor hűtőközegének hőmérséklete vagy a motor hűtőközegének hőmérséklet-érzékelője nincs arra felhasználva, hogy engedélyezze kibocsátáscsökkentő rendszerek zárt körű/visszacsatolásos szabályozását, illetve hogy letiltson más ellenőrző rutinokat.

A gyártó felfüggesztheti vagy késleltetheti az ellenőrzést arra az időre, amíg a hűtőközeg eléri a zárt körű engedélyezési hőmérsékletet, ha a motor olyan viszonyok között működik, amelyek hamis diagnózist okoznának (például a jármű a bemelegedési idő 50–75 %-át meghaladó ideig üresjáraton működik).

13. TÉTEL

A KIPUFOGÓGÁZ ÉS AZ OXIGÉN ÉRZÉKELŐJÉNEK ELLENŐRZÉSE

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az alábbiakat:

| | DÍZEL | GÁZ |
| --- | --- | --- |
| a) | az így felszerelt motorokon a kipufogógáz-érzékelők villamos elemeinek megfelelő működését e függelék 1. tétele szerint – alkatrész-ellenőrzés, |

DÍZEL

GÁZ

a)

az így felszerelt motorokon a kipufogógáz-érzékelők villamos elemeinek megfelelő működését e függelék 1. tétele szerint – alkatrész-ellenőrzés,

X

X

| b) | az elsőleges és másodlagos (tüzelőanyag-vezérlő) oxigénérzékelőket. Ezek az érzékelők kipufogógáz-érzékelőknek tekintendők, amelyeknek a megfelelő működését e függelék 1. tétele szerint kell ellenőrizni – alkatrész-ellenőrzés. |
| --- | --- |

b)

az elsőleges és másodlagos (tüzelőanyag-vezérlő) oxigénérzékelőket. Ezek az érzékelők kipufogógáz-érzékelőknek tekintendők, amelyeknek a megfelelő működését e függelék 1. tétele szerint kell ellenőrizni – alkatrész-ellenőrzés.

X

14. TÉTEL

AZ ÜRESJÁRATI FORDULATSZÁM SZABÁLYOZÓ RENDSZERÉNEK ELLENŐRZÉSE

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek e függelék 1. tétele szerint ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon az üresjárati fordulatszámot szabályozó rendszer villamos elemeinek megfelelő működését.

15. TÉTEL

HÁROM GÁZKOMPONENSRE HATÓ KATALIZÁTOR

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek ellenőriznie kell az így felszerelt motorokon a három gázkomponensre ható katalizátor következő elemeinek megfelelő működését:

| | DÍZEL | GÁZ |
| --- | --- | --- |
| a) | a három gázkomponensre ható katalizátor átalakítási hatásfoka: képes-e a katalizátor az NOx és a CO átalakítására – működés-ellenőrzés. |

DÍZEL

GÁZ

a)

a három gázkomponensre ható katalizátor átalakítási hatásfoka: képes-e a katalizátor az NOx és a CO átalakítására – működés-ellenőrzés.

X”

A 9B. melléklet 4. függeléke a következőképpen módosul:

„Műszaki megfelelőségi jegyzőkönyv

Ezt a jegyzőkönyvet ...

MŰSZAKI MEGFELELŐSÉGI JEGYZŐKÖNYV

A dokumentációcsomag és az itt leírt fedélzeti diagnosztikai rendszer / kibocsátás-ellenőrző fedélzeti diagnosztika szerinti motorcsalád megfelel ezen előírás követelményeinek:

Előírás: ... / változat: ... / hatálybalépés: ... / tüzelőanyag típusa ...

...”

A 9B. melléklet 4. függelékében a 4. tétel 1.1. szakaszában található táblázat „Mérési információk” sorában „a méréshez használt üzemanyag” a következőre módosul: „referencia-tüzelőanyag”.

A 9B. melléklet 5. függelékében található 3. táblázat a következőképpen módosul:

„3. táblázat:

Választható információk, ha ezeket a kibocsátáscsökkentő rendszer vagy a fedélzeti diagnosztikai rendszer használja a fedélzeti diagnosztikai adatok engedélyezésére vagy letiltására

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| Tüzelőanyagszint vagy tartályban lévő tüzelőanyag-nyomás (értelemszerűen) | X | X |
| A motorolaj hőmérséklete | X | X |
| Járműsebesség | X | X |
| A tüzelőanyag-felismerő rendszer állapota (aktív / nem aktív) gázmotorok esetében | | X |
| A motorvezérlő számítógépes rendszer feszültsége (a fő vezérlőchip tápfeszültsége) | X | X” |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

Tüzelőanyagszint vagy tartályban lévő tüzelőanyag-nyomás (értelemszerűen)

X

X

A motorolaj hőmérséklete

X

X

Járműsebesség

X

X

A tüzelőanyag-felismerő rendszer állapota (aktív / nem aktív) gázmotorok esetében

X

A motorvezérlő számítógépes rendszer feszültsége (a fő vezérlőchip tápfeszültsége)

X

X”

A 9B. melléklet 5. függelékében található 4. táblázat a következőképpen módosul:

„4. táblázat:

Választható információk, ha a motor adott módon van felszerelve, és az érzékelés, illetve az adatok kiszámítása megtörténik

| | Pillanatfelvétel | Adatforgalom |
| --- | --- | --- |
| A fojtószelep abszolút állása ... | X | X |
| ... | | |
| Oxigénérzékelő kimenete | | X |
| Másodlagos oxigénérzékelő kimenete (ha be van szerelve) | | X |
| NOx-érzékelő kimenete | | X” |

Pillanatfelvétel

Adatforgalom

A fojtószelep abszolút állása ...

X

X

...

Oxigénérzékelő kimenete

X

Másodlagos oxigénérzékelő kimenete (ha be van szerelve)

X

NOx-érzékelő kimenete

X”

A szöveg a következő új 9C. melléklettel egészül ki:

9C. MELLÉKLET

A fedélzeti diagnosztikai rendszerek használat közbeni teljesítményének értékelésére vonatkozó műszaki előírások

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a melléklet jelenlegi változatában csak a dízelmotorral felszerelt közúti járművekre vonatkozik

2.   (Fenntartva)

3.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

3.1.   »használat közbeni működési arány«:

a fedélzeti diagnosztikai rendszer egy adott m ellenőrző rutinjának használat közbeni működési aránya (IUPR) a következő: IUPRm = számlálóm / nevezőm

3.2.   »számláló«:

egy adott m ellenőrző rutin számlálója (számlálóm) egy olyan eseményszámláló, amely jelzi, hogy a motor hány működtetése közben fordult elő olyan helyzet, hogy az adott ellenőrző rutin által észlelt működési hiba összes ellenőrzési feltétele teljesült.

3.3.   »nevező«:

egy adott m ellenőrző rutin nevezője (nevezőm) egy olyan eseményszámláló, amely jelzi a járművezetési események számát, figyelembe véve az adott ellenőrző rutinra jellemző feltételeket.

3.4.   »általános nevező«:

az általános nevező egy olyan eseményszámláló, amely jelzi, hogy a járművet hányszor használták, figyelembe véve az általános feltételeket.

3.5.   »a gyújtási ciklusok számlálója«:

a gyújtási ciklusok számlálója egy olyan eseményszámláló, amely jelzi, hogy a járműben eddig hányszor indították el a motort.

3.6.   »motor indítása«:

a motor indítása a gyújtás bekapcsolásából, a megforgatásból és az égés elindításából áll, és akkor ér véget, amikor a motor fordulatszáma eléri a szokásos bemelegedett üresjárati fordulatszám mínusz 150 min–1 értéket.

3.7.   »menetciklus«:

a menetciklus a motor elindításából, az üzemi időszakból, a motor leállításából és a motor következő elindításáig eltelő időből összetevődő eseménysor.

3.8.   Rövidítések

| IUPR | Használat közbeni működési arány |
| --- | --- |
| IUPRm | Egy adott m ellenőrző rutin használat közbeni működési aránya |

IUPR

Használat közbeni működési arány

IUPRm

Egy adott m ellenőrző rutin használat közbeni működési aránya

4.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek alkalmasnak kell lennie az e szakaszban meghatározott fedélzeti diagnosztikai ellenőrző rutinok használat közbeni működési adatainak nyomon követésére és rögzítésére (6. szakasz), az adatok számítógép memóriájában való tárolására, illetve kérésre az adatok külső továbbítására (7. szakasz).

Az ellenőrző rutinok használat közbeni működési adatai a használat közbeni működési arány kiszámítását lehetővé tevő számlálóból és nevezőből állnak.

4.1.   A használat közbeni működési arányra vonatkozó ellenőrző rutinok

4.1.1.   Az ellenőrző rutinok csoportjai

A gyártóknak szoftveres algoritmusokat kell létrehozniuk a fedélzeti diagnosztikai rendszerben az ellenőrző rutinok e melléklet 1. függelékében említett csoportjaihoz tartozó használat közbeni működési adatok egyéni nyomon követése és jelentése érdekében.

A gyártók nem kötelesek szoftveres algoritmusokat létrehozni a fedélzeti diagnosztikai rendszerben a 9B. melléklet 4.2.3. szakaszában meghatározott, folyamatosan futó ellenőrző rutinok használat közbeni működési adataira vonatkozóan, amennyiben ezek az ellenőrző rutinok már beletartoznak az ellenőrző rutinok e melléklet 1. függelékében említett valamelyik csoportjába.

Az ellenőrző rutinok adott csoportján belüli, különböző kipufogócsövekhez vagy motorcsoportokhoz tartozó használat közbeni működési adatokat külön-külön kell nyomon követni és rögzíteni a 6. szakaszban, illetve jelenteni a 7. szakaszba leírtak szerint.

4.1.2.   Több ellenőrző rutin

A 4.1.1. szakasz alapján jelentendő ellenőrző rutinok minden csoportja esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell nyomon követnie a használat közbeni működési adatokat az adott csoporthoz tartozó ellenőrző rutinokhoz a 6. szakaszban leírtak szerint.

4.2.   A használat közbeni működési adatok használatára vonatkozó korlátozás

Egy adott jármű használat közbeni működési adatai egy nagyobb járműcsoport fedélzeti diagnosztikai rendszere használat közbeni működésének statisztikai értékelésére szolgálnak.

Más fedélzeti diagnosztikai adatoktól eltérően a használat közbeni működési adatokból nem vonhatók le következtetések egy adott jármű közúti közlekedésre való alkalmassága tekintetében.

5.   A HASZNÁLAT KÖZBENI MŰKÖDÉSI ARÁNYOK KISZÁMÍTÁSÁNAK KÖVETELMÉNYEI

5.1.   A használat közbeni működési arány kiszámítása

Az e mellékletben említett minden egyes m ellenőrző rutin esetében a használat közbeni működési arány a következő képlettel számítható ki:

IUPRm = számlálóm / nevezőm

ahol a számlálóm és a nevezőm értéke e szakasz előírásai szerint növekszik.

5.1.1.   Az arányra vonatkozó követelmények a rendszer általi kiszámítás és tárolás időpontjában

Minden IUPRm arány minimális értéke nulla, maximális értéke pedig 7,99527, 0,000122 felbontással. (18)

Egy adott összetevő aránya nullának tekintendő, ha a megfelelő számláló nulla, a megfelelő nevező pedig nem nulla.

Egy adott összetevő aránya maximálisnak (7,99527) tekintendő, ha a megfelelő nevező nulla, vagy ha a számláló tényleges értékének és a nevezőnek a hányadosa meghaladja a maximális értéket (7,99527).

5.2.   A számláló növelésére vonatkozó követelmények

A számláló menetciklusonként legfeljebb egyszer növelhető.

Egy adott ellenőrző rutin számlálójának 10 másodpercen belül növekednie kell akkor és csak akkor, ha a következő kritériumok egy egyszeri menetciklusban teljesülnek:

| a) | Minden ellenőrzési feltétel teljesül ahhoz, hogy az adott alkatrész ellenőrző rutinja működési hibát észleljen, és lehetséges diagnosztikai hibakódot tároljon, ideértve az engedélyezési feltételeket, a vonatkozó diagnosztikai hibakódok meglétét vagy hiányát, a megfelelően hosszú ellenőrzési időtartamot és az elsődleges diagnosztikai végrehajtási feladatokat (pl. az »A« diagnosztikát a »B« diagnosztika előtt kell végrehajtani).
  Megjegyzés: Egy adott ellenőrző rutin számlálójának növeléséhez esetenként nem elegendő az összes ellenőrzési feltétel teljesítése ahhoz, hogy az adott ellenőrző rutin a működési hiba hiányát állapítsa meg. |
| --- | --- |

a)

Minden ellenőrzési feltétel teljesül ahhoz, hogy az adott alkatrész ellenőrző rutinja működési hibát észleljen, és lehetséges diagnosztikai hibakódot tároljon, ideértve az engedélyezési feltételeket, a vonatkozó diagnosztikai hibakódok meglétét vagy hiányát, a megfelelően hosszú ellenőrzési időtartamot és az elsődleges diagnosztikai végrehajtási feladatokat (pl. az »A« diagnosztikát a »B« diagnosztika előtt kell végrehajtani).

Megjegyzés: Egy adott ellenőrző rutin számlálójának növeléséhez esetenként nem elegendő az összes ellenőrzési feltétel teljesítése ahhoz, hogy az adott ellenőrző rutin a működési hiba hiányát állapítsa meg.

| b) | Azon ellenőrző rutinok esetében, amelyeknél egyetlen menetciklusban több fázis vagy esemény szükséges a működési hiba megállapításához, teljesülnie kell az összes olyan ellenőrzési feltételnek, amelyre az összes esemény befejezéséhez szükség van. |
| --- | --- |

b)

Azon ellenőrző rutinok esetében, amelyeknél egyetlen menetciklusban több fázis vagy esemény szükséges a működési hiba megállapításához, teljesülnie kell az összes olyan ellenőrzési feltételnek, amelyre az összes esemény befejezéséhez szükség van.

| c) | A teljes kiesések azonosítására használt és a csak a lehetséges diagnosztikai hibakód tárolása után futtatható ellenőrző rutinok esetében a számláló és a nevező megegyezik az eredeti működési hibát észlelő ellenőrző rutin értékeivel. |
| --- | --- |

c)

A teljes kiesések azonosítására használt és a csak a lehetséges diagnosztikai hibakód tárolása után futtatható ellenőrző rutinok esetében a számláló és a nevező megegyezik az eredeti működési hibát észlelő ellenőrző rutin értékeivel.

| d) | A működési hiba jelenlétének vizsgálatához kizárólag ellenőrzés céljából történő működtetést igénylő ellenőrző rutinok esetében a gyártó alternatív módszert adhat meg a típusjóváhagyó hatóságnak a számláló növelésére. Ennek az alternatív megoldásnak azonosnak kell lennie azzal, mint amelyik működési hiba esetén tette volna lehetővé a számláló növelését. |
| --- | --- |

d)

A működési hiba jelenlétének vizsgálatához kizárólag ellenőrzés céljából történő működtetést igénylő ellenőrző rutinok esetében a gyártó alternatív módszert adhat meg a típusjóváhagyó hatóságnak a számláló növelésére. Ennek az alternatív megoldásnak azonosnak kell lennie azzal, mint amelyik működési hiba esetén tette volna lehetővé a számláló növelését.

A kikapcsolt motor mellett futó vagy befejeződő ellenőrző rutinok esetében a számlálónak az ellenőrző rutin kikapcsolt motor melletti befejeződése után 10 másodpercen belül vagy a következő menetciklus alkalmával végrehajtott motorindítás első 10 másodpercében kell növekednie.

5.3.   A nevező növelésére vonatkozó követelmények

5.3.1.   Általános növelési szabályok

A nevezőt menetciklusonként egyszer kell növelni, ha a menetciklus során

| a) | az általános nevező az 5.4. szakaszban leírtak szerint nő, és |
| --- | --- |

a)

az általános nevező az 5.4. szakaszban leírtak szerint nő, és

| b) | a nevezőt nem tiltják le az 5.6. szakasz szerint, és |
| --- | --- |

b)

a nevezőt nem tiltják le az 5.6. szakasz szerint, és

| c) | adott esetben teljesülnek az 5.3.2. szakaszban leírt további különleges növelési szabályok. |
| --- | --- |

c)

adott esetben teljesülnek az 5.3.2. szakaszban leírt további különleges növelési szabályok.

5.3.2.   További, az egyes ellenőrző rutinokra jellemző növelési szabályok

5.3.2.1.   Különleges nevező elpárologtató rendszereknél (fenntartva)

5.3.2.2.   Különleges nevező másodlagos levegős rendszereknél (fenntartva)

5.3.2.3.   Különleges nevező csak a motor indításakor működő alkatrészeknél/rendszereknél

Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően az olyan alkatrészek és rendszerek ellenőrző rutinjainak nevezőjét (nevezőit), amelyek csak a motor indításakor működnek, akkor kell növelni, ha az alkatrész vagy stratégia legalább 10 másodpercig bekapcsolási vezérlőjelet kap.

A bekapcsolási vezérlőjel időtartamának meghatározásakor a fedélzeti diagnosztikai rendszer nem veheti figyelembe egyetlen alkatrész és stratégia kizárólag ellenőrzési célú működési idejét sem ugyanazon menetciklus egy későbbi szakaszában.

5.3.2.4.   Különleges nevező folyamatos működési vezérlőjelet nem kapó alkatrészeknél és rendszereknél

Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően az olyan alkatrészek és rendszerek ellenőrző rutinjainak nevezőjét (nevezőit), amelyek nem kapnak folyamatosan működési vezérlőjelet (pl. állítható szelepvezérlésű rendszerek vagy kipufogógáz-visszavezető rendszerek szelepei), akkor kell növelni, ha az adott alkatrész vagy rendszer működési (pl. bekapcsolási, nyitási, zárási, reteszelési) vezérlőjelet kap a menetciklus során két vagy több alkalommal vagy összességében legalább 10 másodperc időtartamon keresztül (amelyik hamarabb következik be).

5.3.2.5.   Különleges nevező részecskeszűrőnél (dízel)

Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően a részecskeszűrő nevezőjét (nevezőit) legalább egy menetciklusban növelni kell, ha a nevező(k) legutóbbi növelése óta összesen legalább 800 kilométer járműműködésre vagy legalább 750 perc motorműködésre került sor.

5.3.2.6.   Különleges nevező oxidációs katalizátoroknál

Az 5.3.1. szakasz a) és b) pontjának követelményein túlmenően az aktív regenerálású részecskeszűrésre használt oxidációs katalizátorok ellenőrző rutinjainak nevezőjét (nevezőit) legalább egy menetciklusban növelni kell, ha a regenerálási esemény legalább 10 másodperces vezérlőjelet kap.

5.3.2.7.   Különleges nevező hibrid rendszereknél (fenntartva)

5.4.   Az általános nevező növelésére vonatkozó követelmények

Az általános nevezőnek 10 másodpercen belül növekednie kell akkor és csak akkor, ha a következő kritériumok egy egyszeri menetciklusban teljesülnek:

| a) | A menetciklus kezdete óta eltelt teljes idő legalább 600 másodperc, miközben teljesülnek az alábbi feltételek:






  i. | a tengerszint feletti magasság 2 500 méter alatt marad, és |
| --- | --- | --- |

a)

A menetciklus kezdete óta eltelt teljes idő legalább 600 másodperc, miközben teljesülnek az alábbi feltételek:

i.

a tengerszint feletti magasság 2 500 méter alatt marad, és

| ii. | a környezeti hőmérséklet legalább 266 K (-7 °C), és |
| --- | --- |

ii.

a környezeti hőmérséklet legalább 266 K (-7 °C), és

| iii. | a környezeti hőmérséklet legfeljebb 308 K (35 °C). |
| --- | --- |

iii.

a környezeti hőmérséklet legfeljebb 308 K (35 °C).

| b) | Az 1 150 min–1 vagy annál magasabb fordulatszámon mért teljes motorműködési idő 300 másodperc vagy annál több a fenti a) alpontban megnevezett feltételek teljesülése mellett; a gyártónak lehetősége van arra, hogy az 1 150 min–1 feltétel helyett legalább 15 százalékos számított terhelés melletti motorműködést vagy legalább 40 km/h sebességű járműműködést vegyen figyelembe. |
| --- | --- |

b)

Az 1 150 min–1 vagy annál magasabb fordulatszámon mért teljes motorműködési idő 300 másodperc vagy annál több a fenti a) alpontban megnevezett feltételek teljesülése mellett; a gyártónak lehetősége van arra, hogy az 1 150 min–1 feltétel helyett legalább 15 százalékos számított terhelés melletti motorműködést vagy legalább 40 km/h sebességű járműműködést vegyen figyelembe.

| c) | Folyamatos üresjárati járműműködés (pl. gyorsító pedál vezető általi felengedése, továbbá legfeljebb 1,6 km/h járműsebesség vagy a szokásos bemelegedett üresjárati értéket legfeljebb 200 min–1 értékkel meghaladó fordulatszám) legalább 30 másodpercig a fenti a) alpontban megnevezett feltételek teljesülése mellett. |
| --- | --- |

c)

Folyamatos üresjárati járműműködés (pl. gyorsító pedál vezető általi felengedése, továbbá legfeljebb 1,6 km/h járműsebesség vagy a szokásos bemelegedett üresjárati értéket legfeljebb 200 min–1 értékkel meghaladó fordulatszám) legalább 30 másodpercig a fenti a) alpontban megnevezett feltételek teljesülése mellett.

5.5.   A gyújtási ciklusok számlálójának növelésére vonatkozó követelmények

A gyújtási ciklusok számlálóját motorindításonként egyszer és csak egyszer kell növelni.

5.6.   A számlálók, a nevezők és az általános nevező növelésének letiltása

5.6.1.   Az ellenőrző rutint letiltó működési hibák észlelésétől (vagyis a lehetséges vagy megerősített és aktív diagnosztikai hibakód tárolásától) számított 10 másodpercen belül a fedélzeti diagnosztikai rendszernek le kell tiltania az összes letiltott ellenőrző rutin megfelelő számlálójának és nevezőjének további növelését.

Ha a rendszer már nem észleli a működési hibát (azaz a lehetséges kód automatikusan törlődött, vagy kiolvasóval törölve lett), az összes megfelelő számláló és nevező növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell.

5.6.2.   Olyan teljesítményleadó tengely működésének kezdetétől számított 10 másodpercen belül, amely a 9B. melléklet 5.2.5. szakaszában leírt módon letilt egy ellenőrző rutint, a fedélzeti diagnosztikai rendszernek le kell tiltania az összes letiltott ellenőrző rutin megfelelő számlálójának és nevezőjének további növelését.

Amikor a teljesítményleadó tengely működése megszűnik, az összes megfelelő számláló és nevező növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell.

5.6.3.   Olyan működési hiba (vagyis a lehetséges vagy megerősített és aktív diagnosztikai hibakód tárolása) esetén, amelynek nyomán nem határozható meg, hogy teljesülnek-e egy m ellenőrző rutin 5.3. szakaszban említett nevezőm értékére vonatkozó feltételek (19), a fedélzeti diagnosztikai rendszernek 10 másodpercen belül le kell tiltania a számlálóm és a nevezőm további növelését.

Ha a működési hiba már nem áll fenn (például a lehetséges kód automatikusan törlődött, vagy kiolvasóval törölve lett), a számlálóm és a nevezőm növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell.

5.6.4.   Olyan működési hiba (vagyis a lehetséges vagy megerősített és aktív diagnosztikai hibakód tárolása) esetén, amelynek nyomán nem határozható meg, hogy teljesülnek-e az 5.4. szakaszban említett általános nevezőre vonatkozó feltételek (20), a fedélzeti diagnosztikai rendszernek 10 másodpercen belül le kell tiltania az általános nevező további növelését.

Ha a működési hiba már nem áll fenn (például a függő kód automatikusan törlődött, vagy kiolvasóval törölve lett), az általános nevező növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell.

Az általános nevező növelése semmilyen más esetben nem tiltható le.

6.   A HASZNÁLAT KÖZBENI MŰKÖDÉSI ADATOK NYOMON KÖVETÉSÉNEK ÉS RÖGZÍTÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI

Az e melléklet 1. függelékében felsorolt ellenőrző rutinok minden csoportja esetében a fedélzeti diagnosztikai rendszernek külön-külön kell nyomon követnie a 9B. melléklet 3. függelékében felsorolt és az adott csoporthoz tartozó ellenőrző rutinok számlálóit és nevezőit.

Csak annak az ellenőrző rutinnak a megfelelő számlálóját és nevezőjét kell kiadnia, amelynek a legalacsonyabb a számaránya.

Ha kettő vagy több ellenőrző rutinnak azonosak a számarányai, akkor a fedélzeti diagnosztikai rendszernek azon ellenőrző rutin megfelelő számlálójának és nevezőjének az értékét kell kiadnia az ellenőrző rutinok adott csoportjára, amelyiknek a legnagyobb a nevezője.

Egy csoport legalacsonyabb számarányának torzítás nélküli meghatározásához csak az adott csoportban kifejezetten említett ellenőrző rutinokat kell figyelembe venni (pl. amikor egy NOx-érzékelőt a 9B. melléklet 3. függelékének 3. tételében felsorolt ellenőrző rutinok valamelyikének végrehajtására használnak fel, akkor az »SCR«-t az ellenőrző rutinoknak nem az »SCR«, hanem a »kipufogógáz-érzékelő« csoportjában kell figyelembe venni)

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek nyomon kell követnie és ki kell adnia az általános nevezőt és a gyújtási ciklusok számlálóját is.

Megjegyzés: a 4.1.1. szakasz szerint a gyártók nem kötelesek szoftveres algoritmusokat létrehozni a fedélzeti diagnosztikai rendszerben a folyamatosan futó ellenőrző rutinok számlálóinak és nevezőinek nyomon követésére és kijelzésére.

7.   A HASZNÁLAT KÖZBENI MŰKÖDÉSI ADATOK TÁROLÁSÁNAK ÉS TOVÁBBÍTÁSÁNAK KÖVETELMÉNYEI

A használat közbeni működési adatok továbbítása új felhasználási mód, amely nem szerepel a lehetséges működési hibák jelenlétével kapcsolatos három korábbi felhasználási mód között

7.1.   A használat közbeni működési adatokkal kapcsolatos információk

A használat közbeni működési adatokkal kapcsolatos, a fedélzeti diagnosztikai rendszer által rögzített információknak külső kérésre rendelkezésre kell állniuk a 7.2. szakasz alapján.

Ezek az információk használat közbeni működési adatokat tartalmaznak a típusjóváhagyó hatóságok számára.

A fedélzeti diagnosztikai rendszernek biztosítania kell az összes olyan információt (a 6. függelékben említett szabványok szerint), amely ahhoz szükséges, hogy a külső ellenőrzéseknél használt, a használat közbeni működési arányt vizsgáló mérőkészülék be tudja fogadni az adatokat, továbbá el tudja látni a műszaki ellenőrt a következő információkkal:

| a) | járműazonosító szám (VIN), |
| --- | --- |

a)

járműazonosító szám (VIN),

| b) | a rendszer által az ellenőrző rutinok egyes csoportjaihoz a 6. szakasz szerint rögzített számláló és nevező, |
| --- | --- |

b)

a rendszer által az ellenőrző rutinok egyes csoportjaihoz a 6. szakasz szerint rögzített számláló és nevező,

| c) | az általános nevező, |
| --- | --- |

c)

az általános nevező,

| d) | a gyújtási ciklusok számlálójának értéke, |
| --- | --- |

d)

a gyújtási ciklusok számlálójának értéke,

| e) | a motor összes működési ideje. |
| --- | --- |

e)

a motor összes működési ideje.

Ezeknek az információknak csak olvashatóknak kell lenniük (azaz nem lehetnek törölhetők).

7.2.   A használat közbeni működési adatokhoz való hozzáférés

A használat közbeni működési adatokhoz csak a 9B. melléklet 6. függelékében felsorolt szabványok és a következő alpontok szerint szabad hozzáférést biztosítani (21).

A használat közbeni működési adatokhoz való hozzáférés nem függhet olyan hozzáférési kódtól, vagy hasonló eszköztől vagy módszertől, amely csak a gyártótól vagy annak beszállítójától szerezhető be. A használat közbeni működési adatok értelmezése nem igényelhet egyedi dekódolási információkat, kivéve, ha az ilyen információk nyilvánosan hozzáférhetők.

A használat közbeni működési adatokhoz való hozzáférésnek (hozzáférési pont/csomópont) ugyanúgy kell történnie, mint a fedélzeti diagnosztikai rendszer adataihoz való hozzáférésnek. Ennek a módszernek lehetővé kell tennie az e melléklet által előírt összes használat közbeni működési adat elérését.

7.3.   A használat közbeni működési adatok újbóli inicializálása

7.3.1.   Nullázás

A számok csak akkor nullázhatók, ha egy nem felejtő véletlen hozzáférésű memória (NVRAM) visszaállításra kerül sor (pl. újraprogramozás). A számok semmilyen más körülmények között nem nullázhatók, beleértve azt az esetet is, amikor egy kiolvasó a hibakódok törlésére ad utasítást.

7.3.2.   Nullázás a memória túlcsordulása esetén

Ha egy adott ellenőrző rutin számlálója vagy nevezője eléri a 65 535 ±2 értéket, a túlcsordulási problémák elkerülése érdekében a számok növelése előtt mindkét számot el kell osztani kettővel.

Ha a gyújtási ciklusok számlálója eléri maximális értékét (65 535 ±2), a gyújtási ciklusok számlálója a túlcsordulási problémák elkerülése érdekében a következő gyújtási ciklusnál átfordulhat, és nullára ugorhat.

Ha az általános nevező eléri maximális értékét (65 535 ±2), az általános nevező számlálója a túlcsordulási problémák elkerülése érdekében a következő menetciklusnál átfordulhat, és nullára ugorhat.

1. FÜGGELÉK

ELLENŐRZŐ RUTINOK CSOPORTJAI

E melléklet az ellenőrző rutinok alábbi csoportjaival foglalkozik:

| A. | Oxidációs katalizátorok
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 5. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

A.

Oxidációs katalizátorok

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 5. tétele sorolja fel.

| B. | Szelektív redukciós katalizátorrendszerek
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 3. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

B.

Szelektív redukciós katalizátorrendszerek

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 3. tétele sorolja fel.

| C. | Kipufogógáz- és oxigénérzékelők
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 13. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

C.

Kipufogógáz- és oxigénérzékelők

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 13. tétele sorolja fel.

| D. | Kipufogógáz-visszavezető rendszerek és állítható szelepvezérlés
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 6. és 9. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

D.

Kipufogógáz-visszavezető rendszerek és állítható szelepvezérlés

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 6. és 9. tétele sorolja fel.

| E. | Részecskeszűrő rendszerek (dízel)
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 2. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

E.

Részecskeszűrő rendszerek (dízel)

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 2. tétele sorolja fel.

| F. | Feltöltőnyomást szabályozó rendszer
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 8. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

F.

Feltöltőnyomást szabályozó rendszer

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 8. tétele sorolja fel.

| G. | NOx-adszorber
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 4. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

G.

NOx-adszorber

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 4. tétele sorolja fel.

| H. | Három gázkomponensre ható katalizátor
  Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 15. tétele sorolja fel. |
| --- | --- |

H.

Három gázkomponensre ható katalizátor

Az ebbe a csoportba tartozó ellenőrző rutinokat a 9B. melléklet 3. függelékének 15. tétele sorolja fel.

| I. | Elpárologtató rendszerek (fenntartva) |
| --- | --- |

I.

Elpárologtató rendszerek (fenntartva)

| J. | Másodlagos levegős rendszerek (fenntartva) |
| --- | --- |

J.

Másodlagos levegős rendszerek (fenntartva)

Egy adott ellenőrző rutinnak e csoportok valamelyikébe kell tartoznia

A szöveg a következő új 10. melléklettel egészül ki:

„10. MELLÉKLET

A CIKLUSON KÍVÜLI KIBOCSÁTÁSOKRA (OCE) VONATKOZÓ MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a melléklet meghatározza a cikluson kívüli kibocsátásokra vonatkozó működési követelményeket és a nagy teljesítményű motorokra és járművekre vonatkozó hatástalanító stratégiák tilalmát annak érdekében, hogy a kibocsátás a szokásos használat során előforduló, a motorokkal és környezeti feltételekkel kapcsolatos körülmények széles skálájában hatékonyan felügyelhető legyen.

2.   Fenntartva (22)

3.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

3.1.   »kibocsátáscsökkentési segédstratégia« (»AES«): olyan kibocsátáscsökkentési stratégia, amely adott célból vagy célokból és adott környezeti és/vagy működési feltételekre adott válaszképpen fejti ki hatását vagy helyettesít, vagy módosít egy kibocsátáscsökkentési alapstratégiát, és kizárólag addig marad érvényben, amíg ezek a feltételek fennállnak;

3.2.   »kibocsátáscsökkentési alapstratégia« (»BES«): olyan kibocsátáscsökkentési stratégia, amely a motor teljes sebesség- és terheléstartományában mindenkor kifejti hatását, kivéve, ha egy kibocsátáscsökkentési segédstratégia életbe lép;

3.3.   »hatástalanító stratégia«: olyan kibocsátáscsökkentési stratégia, amely nem felel meg a kibocsátáscsökkentési alap- és/vagy segédstratégiák e mellékletben meghatározott működési követelményeinek;

3.4.   »tervezési elem«:

| a) | a motorrendszer, |
| --- | --- |

a)

a motorrendszer,

| b) | bármely szabályozórendszer, beleértve a számítógépes programokat, az elektronikus szabályozórendszereket és a számítógépes logikát is, |
| --- | --- |

b)

bármely szabályozórendszer, beleértve a számítógépes programokat, az elektronikus szabályozórendszereket és a számítógépes logikát is,

| c) | szabályozórendszerek kalibrálása, vagy |
| --- | --- |

c)

szabályozórendszerek kalibrálása, vagy

| d) | rendszerkölcsönhatások eredménye; |
| --- | --- |

d)

rendszerkölcsönhatások eredménye;

3.5.   »kibocsátáscsökkentési stratégia«: a motorrendszer vagy a jármű tervezésének részét képező, a kibocsátáscsökkentés céljából alkalmazott tervezési elem vagy elemek;

3.6.   »kibocsátáscsökkentő rendszer«: mindazon tervezési elemek és kibocsátáscsökkentési stratégiák, amelyeket a kibocsátás csökkentésére fejlesztettek ki és kalibráltak;

3.7.   »motorcsalád«: a motoroknak a gyártó által a 4. számú globális műszaki előírás szerint kialakított csoportja (23)

3.8.   »motor indítása«: a motor megforgatásának kezdeményezésétől addig az időpontig zajló folyamat, amíg a fordulatszám eléri az szokásos bemelegedett üresjárati fordulatszám mínusz 150 min–1 értéket (automata sebességváltóval felszerelt járműveknél a menetfokozat alapján);

3.9.   »motorrendszer«: a motor, a kibocsátáscsökkentő rendszer, valamint az elektronikus motorvezérlő egység(ek) és az erőátviteli rendszer vagy a jármű más vezérlőegységei közötti kommunikációs interfész (hardver és üzenetek);

3.10.   »motor bemelegedése«: a jármű elegendő időn keresztül történő működtetése ahhoz, hogy a hűtőfolyadék hőmérséklete elérje a 70 °C-ot;

3.11.   »időszakos regeneráció«: a kipufogógáz-utókezelő rendszer olyan regenerálása, amely rendszeresen, a motor szokásos működése során jellemzően legalább 100 üzemóránként megtörténik;

3.12.   »névleges fordulatszám«: a gyártó által a kereskedelmi és szervizelési dokumentációban megadott érték: a teljes terheléshez tartozó, a fordulatszám-szabályozó által megengedett legnagyobb fordulatszám, vagy ha nincs fordulatszám-szabályozó, akkor az a fordulatszám, amelyen a motor a legnagyobb teljesítményt adja le;

3.13.   »az előírás hatálya alá eső kibocsátások«: »gáznemű káros anyagok«: szén-monoxid, szénhidrogének, illetve metántól különböző szénhidrogének (dízelnél CH1,85, PB-gáznál CH2,525, földgáznál CH2,93, etanollal működő dízelmotoroknál pedig CH3O0,5 sztöchiometrikus összetételt feltételezve), metán (földgáznál CH4 sztöchiometrikus összetételt feltételezve) és nitrogén-oxidok (nitrogén-dioxid- (NO2-) egyenértékben kifejezve); továbbá »szilárd részecskék« (PM): bármely olyan anyag amely a kipufogógáz tiszta és szűrt levegővel való, 315 K (42 °C) és 325 K (52 °C) hőmérséklet közötti értékre történő hígítása után az adott szűrőközegen összegyűlik, közvetlenül a szűrő előtti ponton mérve; ez elsősorban szén, lecsapódott szénhidrogén és szulfátok, a hozzájuk kötődő vízzel együtt.

4.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

Minden olyan motorrendszert és tervezési elemet, amely hajlamos befolyásolni az előírás hatálya alá eső káros anyagok kibocsátását, úgy kell megtervezni, megépíteni, összeszerelni és beszerelni, hogy a motor és a jármű képes legyen teljesíteni e melléklet előírásait.

4.1.   Hatástalanító stratégiák tilalma

A motorrendszereket és járműveket tilos hatástalanító stratégiával felszerelni.

4.2.   A kibocsátási határértékekre vonatkozó, világszinten harmonizált (WNTE) előírás

Ez a melléklet előírja, hogy a motorrendszereknek és járműveknek meg kell felelniük az 5.2. szakaszban leírt WNTE kibocsátási határértékeknek. A 7.4. szakasz szerinti laboratóriumi vizsgálatok esetében egyetlen mérési eredmény sem haladhatja meg az 5.2. szakaszban meghatározott kibocsátási határértékeket.

5.   KONKRÉT ELŐÍRÁSOK

5.1.   Kibocsátáscsökkentési stratégiák

A kibocsátáscsökkentési stratégiákat úgy kell megtervezni, hogy a motorrendszer rendeltetésszerű használat esetén képes legyen teljesíteni e melléklet előírásait. A rendeltetésszerű használat nem korlátozódik a 6. szakaszban meghatározott használati körülményekre.

5.1.1.   A kibocsátáscsökkentési alapstratégiákra vonatkozó követelmények

A kibocsátáscsökkentési alapstratégiák nem tehetnek különbséget a megfelelő típus-jóváhagyási vagy tanúsítási vizsgálatok céljából történő működtetés és más működtetés között, és nem biztosíthatnak alacsonyabb szintű kibocsátáscsökkentést olyan körülmények között, amelyek nem szerepelnek lényegi elemként az alkalmazandó típus-jóváhagyási vagy tanúsítási vizsgálatokban.

5.1.2.   A kibocsátáscsökkentési segédstratégiákra vonatkozó követelmények

A kibocsátáscsökkentési segédstratégiák nem csökkenthetik a kibocsátáscsökkentés hatékonyságát a kibocsátáscsökkentési alapstratégiákhoz képest a jármű szokásos működése és használata során ésszerűen várható körülmények között, kivéve, ha a kibocsátáscsökkentési segédstratégia megfelel az alábbi feltételek egyikének:

| a) | Működését lényegi elemként tartalmazzák a megfelelő típus-jóváhagyási vagy tanúsítási vizsgálatok, beleértve a 7. szakasz WNTE-határértékekre vonatkozó előírásait is; |
| --- | --- |

a)

Működését lényegi elemként tartalmazzák a megfelelő típus-jóváhagyási vagy tanúsítási vizsgálatok, beleértve a 7. szakasz WNTE-határértékekre vonatkozó előírásait is;

| b) | A motor és/vagy a jármű sérülés vagy baleset elleni védelme érdekében fejti ki hatását; |
| --- | --- |

b)

A motor és/vagy a jármű sérülés vagy baleset elleni védelme érdekében fejti ki hatását;

| c) | Csak a motor indítása vagy felmelegedése közben fejti ki hatását e melléklet definíciója szerint; |
| --- | --- |

c)

Csak a motor indítása vagy felmelegedése közben fejti ki hatását e melléklet definíciója szerint;

| d) | Működésének célja adott, a típus-jóváhagyási vagy tanúsítási vizsgálatokban lényegi elemként nem szereplő környezeti viszonyok vagy üzemállapotok esetén az előírás hatálya alá eső egyik kibocsátás szabályozásának visszafogása azért, hogy cserében egy másik, az előírás hatálya alá eső kibocsátás szabályozása fennmaradjon. Az ilyen kibocsátáscsökkentési segédstratégia összességében a szélsőséges környezeti körülmények hatását ellensúlyozza oly módon, hogy eközben gondoskodik az összes, az előírás hatálya alá eső kibocsátás elfogadható szintű szabályozásáról. |
| --- | --- |

d)

Működésének célja adott, a típus-jóváhagyási vagy tanúsítási vizsgálatokban lényegi elemként nem szereplő környezeti viszonyok vagy üzemállapotok esetén az előírás hatálya alá eső egyik kibocsátás szabályozásának visszafogása azért, hogy cserében egy másik, az előírás hatálya alá eső kibocsátás szabályozása fennmaradjon. Az ilyen kibocsátáscsökkentési segédstratégia összességében a szélsőséges környezeti körülmények hatását ellensúlyozza oly módon, hogy eközben gondoskodik az összes, az előírás hatálya alá eső kibocsátás elfogadható szintű szabályozásáról.

5.2.   A gáznemű és szilárd károsanyag-kibocsátásokra vonatkozó, világszinten harmonizált kibocsátási határértékek

5.2.1.   A károsanyag-kibocsátások a motor 6. és 7. szakaszban leírt feltételeknek és eljárásoknak megfelelő működtetése esetén nem haladhatják meg az 5.2.2. szakaszban szereplő WNTE kibocsátási határértékeket.

5.2.2.   A vonatkozó WNTE kibocsátási határértékeket a következőképpen kell meghatározni:

WNTE kibocsátási határérték = WHTC kibocsátási határérték + WNTE-összetevő

ahol:

| »WHTC kibocsátási határérték«: | az a kibocsátási határérték (EL), amelyre a motort a WHDC globális műszaki előírás alapján hitelesítették; és |
| --- | --- |
| »WNTE-összetevő«: | az 5.2.3. szakaszban található (1)–(4) egyenletek alapján határozható meg. |

»WHTC kibocsátási határérték«:

az a kibocsátási határérték (EL), amelyre a motort a WHDC globális műszaki előírás alapján hitelesítették; és

»WNTE-összetevő«:

az 5.2.3. szakaszban található (1)–(4) egyenletek alapján határozható meg.

5.2.3.   A WNTE-összetevőket az alábbi egyenletek segítségével kell meghatározni a kibocsátási határértékek g/kWh mértékegységben való kifejezése mellett:

| NOx: | WNTE összetevő = 0,25 × EL +0,1 | (1) |
| --- | --- | --- |
| Szénhidrogének: | WNTE összetevő = 0,15 × EL +0,07 | (2) |
| CO: | WNTE összetevő = 0,20 × EL +0,2 | (3) |
| Szilárd részecskék: | WNTE összetevő = 0,25 × EL +0,003 | (4) |

NOx:

WNTE összetevő = 0,25 × EL +0,1

(1)

Szénhidrogének:

WNTE összetevő = 0,15 × EL +0,07

(2)

CO:

WNTE összetevő = 0,20 × EL +0,2

(3)

Szilárd részecskék:

WNTE összetevő = 0,25 × EL +0,003

(4)

Ha a megfelelő kibocsátási határértékek nem g/kWh mértékegységben vannak megadva, az egyenletekben hozzáadott állandókat g/kWh-ról a megfelelő mértékegységekre kell módosítani.

A WNTE-összetevőt a vonatkozó kibocsátási határérték szerinti tizedes pontosságra kell kerekíteni, az ASTM E 29-06 kerekítési módszere szerint.

6.   ALKALMAZANDÓ KÖRNYEZETI ÉS MŰKÖDÉSI FELTÉTELEK

A WNTE kibocsátási határértékek a következő körülmények között alkalmazandók:

| a) | 82,5 kPa vagy azt meghaladó légköri nyomáson; |
| --- | --- |

a)

82,5 kPa vagy azt meghaladó légköri nyomáson;

| b) | Az 5. egyenlet alapján az adott légköri nyomásnál mérhetővel egyenlő vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten:
  T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)
  ahol:






  T | a környezeti levegő hőmérséklete, K |
| --- | --- | --- |
| pb | a légköri nyomás, kPa |

b)

Az 5. egyenlet alapján az adott légköri nyomásnál mérhetővel egyenlő vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten:

T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)

ahol:

T

a környezeti levegő hőmérséklete, K

pb

a légköri nyomás, kPa

| c) | 343 K (70 °C) feletti motorhűtőközeg-hőmérsékleten. |
| --- | --- |

c)

343 K (70 °C) feletti motorhűtőközeg-hőmérsékleten.

A környezeti légköri nyomásra és hőmérsékletre vonatkozó feltételeket az 1. ábra mutatja.

WNTE légköri nyomás- és hőmérséklet-tartomány

Image

7.   A HATÁRÉRTÉKEKRE VONATKOZÓ, VILÁGSZINTEN HARMONIZÁLT MÓDSZERTAN

7.1.   A határértékekre vonatkozó, világszinten harmonizált (WNTE) ellenőrzési tartomány

A WNTE ellenőrzési tartomány a 7.1.1–7.1.6. szakaszokban meghatározott fordulatszám- és terhelési pontokból áll. A 2. ábra a WNTE ellenőrzési tartomány szemléltető példája.

7.1.1.   Fordulatszám-tartomány

A WNTE ellenőrzési tartományba beletartozik minden olyan üzemi fordulatszám, amely a WHTC vizsgálati ciklus üresjáratot is magába foglaló kumulatív fordulatszám-eloszlásának 30. százalékosztálya (n30) és a legnagyobb olyan fordulatszám között van, amelynél a motor legnagyobb teljesítménye 70 százalékát éri el (nhi). A 3. ábra egy példát mutat be a WNTE kumulatív fordulatszám-gyakoriság eloszlására egy adott motor esetében.

7.1.2.   Motornyomaték-tartomány

A WNTE ellenőrzési tartományba beletartozik minden olyan motorterhelési pont, amelynél a nyomaték értéke legalább a motor által előállított legnagyobb nyomatékérték 30 százaléka.

7.1.3.   Motorteljesítmény-tartomány

A 7.1.1. és a 7.1.2. szakasz rendelkezéseitől függetlenül a motor által előállított legnagyobb teljesítményérték 30 százaléka alatti terhelési pontokat minden kibocsátás esetében ki kell zárni a WNTE ellenőrzési tartományból.

7.1.4.   A motorcsalád-koncepció alkalmazása

Elvileg egy motorcsaládon belüli bármely olyan motornak, amely egyedi nyomaték-/teljesítménygörbével rendelkezik, saját WNTE ellenőrzési tartománya van. Használat közbeni vizsgálatok esetén az adott motor egyéni WNTE ellenőrzési tartománya irányadó. A WHDC globális műszaki előírás motorcsalád-koncepciója alapján végzett típus-jóváhagyási (tanúsítási) vizsgálatok esetén a gyártó választható módon egyetlen WNTE ellenőrzési tartományt alkalmazhat a motorcsaládra vonatkozóan az alábbi előírások betartásával:

| a) | A WNTE ellenőrzési tartomány egyetlen fordulatszám-tartománya használható; ha a mért n30 és nhi fordulatszámok a gyártó által megadottól legfeljebb ±3 százalékkal térnek el. Ha az eltérés bármelyik fordulatszámnál magasabb ennél a tűréshatárnál, a WNTE ellenőrzési tartomány meghatározásakor a mért fordulatszámokat kell használni; |
| --- | --- |

a)

A WNTE ellenőrzési tartomány egyetlen fordulatszám-tartománya használható; ha a mért n30 és nhi fordulatszámok a gyártó által megadottól legfeljebb ±3 százalékkal térnek el. Ha az eltérés bármelyik fordulatszámnál magasabb ennél a tűréshatárnál, a WNTE ellenőrzési tartomány meghatározásakor a mért fordulatszámokat kell használni;

| b) | A WNTE ellenőrzési tartomány egyetlen nyomaték-/teljesítménytartománya használható, ha az lefedi a család legmagasabb és legalacsonyabb névleges értéke közötti teljes tartományt. Másik megoldásként a névleges motorértékek különböző WNTE ellenőrzési tartományokba való csoportosítása is megengedett. |
| --- | --- |

b)

A WNTE ellenőrzési tartomány egyetlen nyomaték-/teljesítménytartománya használható, ha az lefedi a család legmagasabb és legalacsonyabb névleges értéke közötti teljes tartományt. Másik megoldásként a névleges motorértékek különböző WNTE ellenőrzési tartományokba való csoportosítása is megengedett.

Image

Image

7.1.5.   Bizonyos WNTE üzemi pontok betartásának kizárása

A gyártó kérelmezheti, hogy a típusjóváhagyó hatóság a tanúsítás/típusjóváhagyás során kizárjon bizonyos üzemi pontokat a 7.1.1–7.1.4. szakaszban meghatározott WNTE ellenőrzési tartományból. A típusjóváhagyó hatóság akkor tehet eleget a kizárási kérésnek, ha a gyártó igazolni tudja, hogy a motor egyetlen jármű-kombináció esetében sem képes ezeken a pontokon működni.

7.2.   A kibocsátási határértékekre vonatkozó, világszinten harmonizált (WNTE) események időtartama és adatlekérdezési gyakorisága

7.2.1.   Az 5.2. szakaszban meghatározott WNTE kibocsátási határértékek betartásának megállapításához a motort a 7.1. szakaszban leírt WNTE ellenőrzési tartományban kell működtetni, és kibocsátásait legalább 30 másodpercen keresztül kell mérni és integrálni. A WNTE-esemény definíció szerint integrált kibocsátások egyetlen csoportja az adott időszakban. Ha például a motor 65 egymást követő másodpercben működik a WNTE ellenőrzési tartományban és környezeti körülmények között, ez egyetlen WNTE-eseményt képez, és a kibocsátásokat a teljes 65 másodperces időszakra kell átlagolni. Laboratóriumi vizsgálatok esetében 7,5 másodperces integrálási időszak alkalmazandó.

7.2.2.   Az időszakos regenerálást használó kibocsátásvezérléssel felszerelt motorok esetében, ha a regenerálásra a WNTE-vizsgálat során kerül sor, az átlagolási időszaknak legalább az események között eltelő idő és a mintavételi időszakban lezajló teljes regenerációs események számának szorzatával egyenlő hosszúságúnak kell lennie. Ez a követelmény csak azokra a motorokra vonatkozik, amelyek elektronikus jelek küldésével jelzik a regenerációs esemény kezdetét.

7.2.3.   A WNTE-esemény egy olyan adatsor, amelyet legalább 1/s gyakoriság mellett gyűjtenek össze a WNTE ellenőrzési tartományban a motor működése közben a minimális időtartamon vagy annál hosszabb időn keresztül. A mért kibocsátási adatokat átlagolni kell az egyes WNTE-események időtartamában.

7.3.   A kibocsátási határértékekre vonatkozó, világszinten harmonizált (WNTE) használat közbeni vizsgálat

Az e melléklet előírásait alkalmazó használat közbeni vizsgálatok esetén a motort tényleges használat közbeni feltételek mellett kell működtetni. A teljes adathalmazból adódó és a 6., 7.1. és 7.2. szakaszok előírásainak megfelelő vizsgálati eredmények alapján kell megállapítani az 5.2. szakaszban meghatározott WNTE kibocsátási határértékek betartását. Egyes WNTE-események során fellépő kibocsátások esetében nem lehet a WNTE kibocsátási határértékek betartására számítani. Ezért a szabályszerűség megállapítására olyan statisztikai módszereket kell meghatározni és bevezetni, amelyek eleget tesznek a 7.2. és 7.3. szakaszok követelményeinek.

7.4.   A kibocsátási határértékekre vonatkozó, világszinten harmonizált (WNTE) laboratóriumi vizsgálatok

Az e melléklet előírásait alkalmazó laboratóriumi vizsgálatok esetén a következő rendelkezések alkalmazandók:

7.4.1.   Az előírás hatálya alá eső káros anyagok kibocsátott fajlagos tömegét a WNTE ellenőrzési tartományban egyenletesen elosztott, véletlenszerűen kijelölt vizsgálati pontok alapján kell meghatározni. Minden vizsgálati pontot 3 véletlenszerűen kiválasztott rácscellának kell tartalmaznia az ellenőrzési tartományban. A rácsnak 3 000 min–1 névleges fordulatszám alatti motorok esetében 9, a 3 000 min–1 vagy annál nagyobb fordulatszámú motorok esetében pedig 12 cellából kell állnia. A rácsokra az alábbiak vonatkoznak:

| a) | A rács külső határai illeszkednek a WNTE ellenőrzési tartományhoz; |
| --- | --- |

a)

A rács külső határai illeszkednek a WNTE ellenőrzési tartományhoz;

| b) | 2, az n30 és az nhi fordulatszám között egyenlő távolságokban elosztott függőleges vonal a 9 cellás rácsok esetében vagy 3, az n30 és az nhi fordulatszám között egyenlő távolságokban elosztott függőleges vonal a 12 cellás rácsok esetében; és |
| --- | --- |

b)

2, az n30 és az nhi fordulatszám között egyenlő távolságokban elosztott függőleges vonal a 9 cellás rácsok esetében vagy 3, az n30 és az nhi fordulatszám között egyenlő távolságokban elosztott függőleges vonal a 12 cellás rácsok esetében; és

| c) | 2, egyenlő motornyomaték-távolságokban elhelyezett vonal (1⁄3) mindegyik függőleges vonalnál a WNTE ellenőrzési tartományban. |
| --- | --- |

c)

2, egyenlő motornyomaték-távolságokban elhelyezett vonal (1⁄3) mindegyik függőleges vonalnál a WNTE ellenőrzési tartományban.

A konkrét motorokra alkalmazott rácsok példái az 5. és a 6. ábrán láthatók.

7.4.2.   A 3 kiválasztott rácscella mindegyikének 5 véletlenszerű vizsgálati pontot kell tartalmaznia, így a WNTE ellenőrzési tartományban összesen 15 véletlenszerű pontot kell vizsgálni. A cellákat egymás után kell megvizsgálni; ezért az egy rácscellán belül található 5 pont mindegyikét meg kell vizsgálni a következő rácscellára való továbblépés előtt. A vizsgálati pontok egyetlen, átmeneteket tartalmazó állandósult üzemállapotú ciklussá állnak össze.

7.4.3.   A rácscellák vizsgálati sorrendjét és a rácscellákon belüli pontok vizsgálati sorrendjét véletlenszerűen kell meghatározni. A 3 vizsgálandó rácscellát, a 15 vizsgálati pontot, a rácscellák vizsgálati sorrendjét és a rácscellákon belüli pontok vizsgálati sorrendjét a típusjóváhagyó vagy tanúsító hatóság határozza meg a randomizálás elfogadott statisztikai módszereivel.

7.4.4.   Az előírás hatálya alá eső gáznemű káros anyagok kibocsátott fajlagos tömege nem haladhatja meg az 5.2. szakaszban meghatározott WNTE kibocsátási határértékeket bármely rácscellán belüli, 5 vizsgálati pontot tartalmazó ciklusban mérve.

7.4.5.   Az előírás hatálya alá eső szilárd káros anyagok kibocsátott fajlagos tömege nem haladhatja meg az 5.2. szakaszban meghatározott WNTE kibocsátási határértékeket a teljes, 15 vizsgálati pontot tartalmazó ciklusban mérve.

7.5.   A laboratóriumi vizsgálati menete

7.5.1.   A WHSC-ciklus befejezését követően a motornak a WHSC 9. üzemmódja szerint előkondicionált állapotban kell lennie három percen keresztül. A vizsgálati programot közvetlenül az előkondicionálási szakasz befejezése után kell elindítani.

7.5.2.   A motort 2 percig kell működtetni minden véletlenszerű vizsgálati ponton. Ebbe az időtartamba beletartozik az előző állandósult üzemállapotú pontból való átmenet is. A vizsgálati pontok közötti átmeneteknek fordulatszám és terhelés szempontjából lineárisnak kell lennie, és 20 ± 1 másodpercig kell tartania.

7.5.3.   A teljes vizsgálati idő a mérés elejétől a végéig 30 perc. Minden egyes, a rácscellában véletlenszerűen kiválasztott 5 pontból álló pontcsoport vizsgálata 10 percig tart az 1. pontba belépő átvezetés elejétől az 5. pontnál végzett állandósult üzemállapotú mérés végéig mérve. Az 5. ábra a vizsgálat menetét ábrázolja.

7.5.4.   A WNTE laboratóriumi vizsgálatnak eleget kell tennie a WHDC globális műszaki előírás 7.7.2. szakaszában előírt hitelesítő statisztikának.

7.5.5.   A kibocsátások mérését a WHDC globális műszaki előírás 7.8. szakasza szerint kell lefolytatni.

7.5.6.   A mérési eredmények kiszámítását a WHDC globális műszaki előírás 8. szakasza szerint kell elvégezni.

Image

Image

Image

7.6.   Kerekítés

A vizsgálati végeredményeket egy lépésben a vonatkozó WHDC kibocsátási határértékek plusz egy szignifikáns számjegynek megfelelő tizedes pontosságra kell kerekíteni, az ASTM E 29-06 szerint. A munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások végeredményeinek kiszámításához használt közbenső értékek kerekítése tilos.

8.   A HATÁRÉRTÉKEKRE VONATKOZÓ, VILÁGSZINTEN HARMONIZÁLT KÖVETELMÉNYEKKEL KAPCSOLATOS HIÁNYOSSÁGOK

A hiányosság fogalmának lényege annak lehetővé tétele, hogy egy motorról vagy járműről abban az esetben is megállapítható legyen, hogy megfelel egy előírásnak, ha annak bizonyos szűk hatókörű követelményeit nem elégíti ki teljes mértékben. A WNTE hiányosságról szóló rendelkezése lehetővé teszi a gyártóknak, hogy bizonyos kivételes esetekben – szélsőséges időjárási körülmények és/vagy mostoha használati körülmények között, amikor a megtett kilométerek száma nem jelentős – a gyártó mentességet kérjen a WNTE kibocsátási követelmények alól.

9.   A HATÁRÉRTÉKEKRE VONATKOZÓ, VILÁGSZINTEN HARMONIZÁLT KÖVETELMÉNYEK ALÓLI MENTESSÉG

A WNTE-mentesség lényege mindazon műszaki feltételek meghatározása, amelyek között az e mellékletben megadott WNTE kibocsátási határértékek nem alkalmazandók. A WNTE-mentesség minden motor- és járműgyártóra vonatkozik.

A WNTE-követelmények alól mentesség adható, különösen szigorúbb kibocsátási határértékek bevezetésével. Például WNTE-mentességre lehet szükség, ha a jóváhagyó hatóság megállapítja, hogy a WNTE ellenőrzési tartományban bizonyos motor- vagy járműműködések esetén nem tarthatók be a WNTE kibocsátási határértékek. Ilyen esetekben a jóváhagyó hatóság úgy dönthet, hogy a motorgyártóknak nem kell a WNTE-hiányosság engedélyezését kérniük az adott működtetésre, illetve hogy a WNTE-mentesség megadása megalapozott. A jóváhagyó hatóság meghatározhatja a mentesség WNTE-követelményeken belüli hatókörét és időbeli érvényességét is.

10.   NYILATKOZAT A CIKLUSON KÍVÜLI KIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉKEK BETARTÁSÁRÓL

A tanúsítási vagy típus-jóváhagyási kérelemben a gyártónak nyilatkoznia kell arról, hogy a motorcsalád vagy jármű megfelel ezen cikluson kívüli kibocsátásokra vonatkozó globális műszaki előírás követelményeinek. A nyilatkozaton túlmenően a WNTE-határértékek betartását a Szerződő felek által meghatározott további vizsgálatokkal és tanúsítási eljárásokkal is igazolni kell.

10.1.   Példa a cikluson kívüli kibocsátási határértékek betartásáról szóló nyilatkozatra

A határértékek betartására vonatkozó nyilatkozat példája:

»(Gyártó neve) tanúsítja, hogy a motorcsaládon belüli motorok megfelelnek e melléklet követelményeinek. (Gyártó neve) jóhiszeműen adja ki ezt a nyilatkozatot azt követően, hogy megfelelő műszaki értékeléseket hajtott végre a motorcsaládba tartozó motorok károsanyag-kibocsátására vonatkozóan az előírt szükséges működési és környezeti feltételek mellett.«

10.2.   A cikluson kívüli kibocsátási határértékek betartásáról szóló nyilatkozat alapja

A gyártó köteles dokumentálni és a gyártói létesítményben megőrizni a vizsgálati adatokat, a műszaki elemzéseket és minden más, a cikluson kívüli kibocsátási határértékek betartásáról szóló nyilatkozathoz alapul szolgáló információt. Kérésre a gyártó köteles megadni ezeket az adatokat a tanúsító vagy típusjóváhagyó hatóságnak.

11.   DOKUMENTÁCIÓ

A jóváhagyó hatóság előírhatja, hogy a gyártónak dokumentációcsomagot kell átadnia. Ennek ismertetnie kell a motorrendszerhez kapcsolódó minden tervezési elemet és kibocsátáscsökkentési stratégiát, valamint annak módját, ahogyan ez szabályozza a kimeneti változóit, legyen szó közvetlen vagy közvetett szabályozásról.

Ezeknek az információknak tartalmazniuk kell a kibocsátáscsökkentési stratégia teljes körű leírását. Ezenkívül kitérhetnek az összes kibocsátáscsökkentési segédstratégia és kibocsátáscsökkentési alapstratégia működésére, beleértve a kibocsátáscsökkentési segédstratégiák által módosított paraméterek és a kibocsátáscsökkentési segédstratégiák működésére vonatkozó peremfeltételek ismertetését, illetve az arról való tájékoztatást, hogy várhatóan mely kibocsátáscsökkentési segédstratégiák és kibocsátáscsökkentési alapstratégiák lesznek aktívak az e mellékletben leírt vizsgálati eljárások feltételei között.”

---

(1)  E melléklet számozása a WHDC globális műszaki előírás számozását követi. A WHDC globális műszaki előírás néhány szakasza azonban nem szükséges, hogy megjelenjen e mellékletben.

1

(2)  a tüzelőanyagtól függően

2

(3)  ha λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa

3

(4)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

4

u

(5)  metántól különböző szénhidrogének CH2,93 összetétel alapján (az összes szénhidrogénre a CH4
  u
  gas együtthatóját kell használni)

5

2,93

4

u

gas

(6)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

6

u

(7)  a tüzelőanyagtól függően

7

(8)  ha λ = 2, száraz levegő, 273 K, 101,3 kPa

8

(9)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

9

u

(10)  metántól különböző szénhidrogének CH2,93 összetétel alapján (az összes szénhidrogénre a CH4
  u
  gas együtthatóját kell használni)

10

2,93

4

u

gas

(11)  az u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következő tömegösszetételek esetében: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

11

u

(12)  Az előírásokban szereplő értékek »valódi értékek«. Határértékeik megállapításánál az ISO 4259 »Kőolajtermékek - A pontos adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerekkel kapcsolatban« elnevezésű szabvány meghatározásait alkalmazták; a minimális érték megállapításánál zérus felett minimálisan 2R eltérést, a legnagyobb és minimális érték megállapításánál pedig a 4R minimális eltérést vették figyelembe (R = reprodukálhatóság).

12

E statisztikai okokból szükséges megoldástól függetlenül a tüzelőanyag gyártójának törekednie kell a nulla értékre ott, ahol a megadott legnagyobb érték 2R, és az átlagértékre a felső és alsó határértékek megadásakor. Ha nem egyértelmű, hogy egy tüzelőanyag megfelel-e a követelményeknek, akkor ennek eldöntéséhez az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.

(13)  Az oxidációs stabilitás ellenőrzése mellett is szükséges lehet az eltarthatóság korlátozása. Ki kell kérni a szállító tanácsát a tárolási körülményekre és az eltarthatóságra vonatkozóan.

13

(14)  Az oxidációs stabilitás az EN-ISO 12205 vagy EN 14112 szabvány szerint igazolható. Ezt az előírást felül kell vizsgálni az oxidációs stabilitásnak és a vizsgálati határértékeknek a CEN/TC19 bizottság által végzendő értékelései alapján.

14

(15)  FAME-minőség az EN 14214 (ASTM D 6751) szerint.

15

(16)  Az adott vizsgálati módszer legfrissebb változata alkalmazandó.

16

(17)  Ez a szakasz később ki fog bővülni olyan más ellenőrző rutinokkal, amelyek nem a kibocsátási küszöbértékeket használják.”

17

(18)  Ez az érték 0xFFFF maximális hexadecimális értéknek felel meg 0x1 felbontással.

18

(19)  pl. járműsebesség/fordulatszám/számított terhelés, környezeti hőmérséklet, tengerszint feletti magasság, üresjárati működés vagy működési idő.

19

(20)  A gyártó a használat közbeni működési adatokhoz való hozzáférés céljából használhat további fedélzeti diagnosztikai megjelenítést is, mint például a műszerfalba szerelt monitort. Az ilyen kiegészítő eszközre e melléklet előírásai nem vonatkoznak.

20

(21)  A gyártó a használat közbeni működési adatokhoz való hozzáférés céljából használhat további fedélzeti diagnosztikai megjelenítést is, mint például a műszerfalba szerelt monitort. Az ilyen kiegészítő eszközre e melléklet előírásai nem vonatkoznak.

21

(22)  E melléklet számozása a cikluson kívüli kibocsátásokra vonatkozó globális műszaki előírás számozását követi. A cikluson kívüli kibocsátásokra vonatkozó globális műszaki előírás néhány szakaszára azonban e mellékletben nincs szükség.

22

(23)  Vizsgálati eljárások kompressziós gyújtású motorokhoz és szikragyújtású földgáz- vagy PB-motorokhoz a károsanyag-kibocsátás tekintetében (a globális nyilvántartásban való létrehozás dátuma: 2006. november 15.). A 4. számú globális műszaki előírásra való utalások a 2006. november 15-én létrehozott dokumentumra vonatkoznak. A WHDC globális műszaki előírást újra kell értékelni az e mellékletre való alkalmazhatóság szempontjából.

23

---