# Eiropas Savienības L 23/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 23 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 25. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 23

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 25. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Paziņojums par to, lai provizoriski piemērotu Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/107 (2019. gada 23. janvāris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam | 2 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/108 (2019. gada 24. janvāris), ar ko atļauj grozīt jaunās pārtikas produktu sastāvdaļas Antarktikas krila (Euphausia superba) lipīdu ekstrakta specifikācijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/109 (2019. gada 24. janvāris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļauj kā jaunu pārtikas produktu plašāk lietot Schizochytrium sp. eļļu un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/110 (2019. gada 24. janvāris), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļauj paplašināt Allanblackia sēklu eļļas kā jauna pārtikas produkta lietojumu un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/111 (2019. gada 24. janvāris) par atļauju izmantot apiņu ekstraktu (Humulus lupulus L. flos) kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem, nobarojamām cūkām un mazāk izplatītu sugu atšķirtām un nobarojamām cūkām (
  1
  ) | 14 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/112 (2019. gada 24. janvāris) par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu trīsdesmit pirmajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 | 18 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2019/113 (2018. gada 7. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1333/2014 par naudas tirgu statistiku (ECB/2018/33) | 19 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas direktīva (ES) 2019/114 (2019. gada 24. janvāris), ar ko groza Direktīvas 2003/90/EK un 2003/91/EK, kurās nosaka attiecīgi Padomes Direktīvas 2002/53/EK 7. panta un Padomes Direktīvas 2002/55/EK 7. panta īstenošanas pasākumus attiecībā uz obligāti pārbaudāmajām pazīmēm un atsevišķu lauksaimniecības augu sugu šķirņu un dārzeņu sugu šķirņu obligātajiem pārbaudes nosacījumiem (
  1
  ) | 35 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2019/115 (2018. gada 10. jūlijs) par pasākumiem SA.37977 (2016/C) (ex 2016/NN), ko īstenojusi Spānija attiecībā uz Sociedad Estatal de Correos y Telégrafos, S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 4233)

   (
  1
  ) | 41 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Paziņojums par to, lai provizoriski piemērotu Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses

1

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/107 (2019. gada 23. janvāris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

2

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/108 (2019. gada 24. janvāris), ar ko atļauj grozīt jaunās pārtikas produktu sastāvdaļas Antarktikas krila (Euphausia superba) lipīdu ekstrakta specifikācijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (
  1
  )

Euphausia superba

1

4

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/109 (2019. gada 24. janvāris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļauj kā jaunu pārtikas produktu plašāk lietot Schizochytrium sp. eļļu un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (
  1
  )

Schizochytrium

1

7

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/110 (2019. gada 24. janvāris), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļauj paplašināt Allanblackia sēklu eļļas kā jauna pārtikas produkta lietojumu un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (
  1
  )

Allanblackia

1

11

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/111 (2019. gada 24. janvāris) par atļauju izmantot apiņu ekstraktu (Humulus lupulus L. flos) kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem, nobarojamām cūkām un mazāk izplatītu sugu atšķirtām un nobarojamām cūkām (
  1
  )

Humulus lupulus

1

14

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/112 (2019. gada 24. janvāris) par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu trīsdesmit pirmajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080

18

*

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2019/113 (2018. gada 7. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1333/2014 par naudas tirgu statistiku (ECB/2018/33)

ECB/2018/33

19

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Īstenošanas direktīva (ES) 2019/114 (2019. gada 24. janvāris), ar ko groza Direktīvas 2003/90/EK un 2003/91/EK, kurās nosaka attiecīgi Padomes Direktīvas 2002/53/EK 7. panta un Padomes Direktīvas 2002/55/EK 7. panta īstenošanas pasākumus attiecībā uz obligāti pārbaudāmajām pazīmēm un atsevišķu lauksaimniecības augu sugu šķirņu un dārzeņu sugu šķirņu obligātajiem pārbaudes nosacījumiem (
  1
  )

1

35

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2019/115 (2018. gada 10. jūlijs) par pasākumiem SA.37977 (2016/C) (ex 2016/NN), ko īstenojusi Spānija attiecībā uz Sociedad Estatal de Correos y Telégrafos, S.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 4233)

   (
  1
  )

Sociedad Estatal de Correos y Telégrafos, S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 4233)

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 25.1.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/1

---

Paziņojums par to, lai provizoriski piemērotu Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses (1)

Eiropas Savienība un Japāna 2018. gada 21. decembrī viena otrai paziņoja par to, ka ir pabeigtas procedūras, kas nepieciešamas, lai provizoriski piemērotu Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses. Tādējādi saskaņā ar 47. panta 2. punktu Japāna un Savienība no 2019. gada 1. februāra var provizoriski piemērot savstarpēji saskaņotus nolīguma noteikumus.

Saskaņā ar 4. pantu Padomes Lēmumā (ES) 2018/1197 (2018. gada 26. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Stratēģiskās partnerības nolīgumu, starp Savienību un Japānu provizoriski piemēro šādas nolīguma daļas:

| a) | 11., 12., 14., 16., 18., 20., 25., 28., 40. un 41. pantu; |
| --- | --- |

a)

11., 12., 14., 16., 18., 20., 25., 28., 40. un 41. pantu;

| b) | 13., 15. (izņemot 2. punkta b) apakšpunktu), 17., 21., 22., 23., 24., 26., 27., 29., 30., 31. un 37. pantu, 38. panta 1. punktu un 39. pantu, ciktāl tie skar jautājumus, kuros Savienība jau ir iekšēji īstenojusi savu kompetenci; |
| --- | --- |

b)

13., 15. (izņemot 2. punkta b) apakšpunktu), 17., 21., 22., 23., 24., 26., 27., 29., 30., 31. un 37. pantu, 38. panta 1. punktu un 39. pantu, ciktāl tie skar jautājumus, kuros Savienība jau ir iekšēji īstenojusi savu kompetenci;

| c) | 1., 2., 3., 4. pantu un 5. panta 1. punktu, ciktāl tie skar jautājumus, kuri pieder Savienības kompetencei noteikt un īstenot kopēju ārpolitiku un drošības politiku; |
| --- | --- |

c)

1., 2., 3., 4. pantu un 5. panta 1. punktu, ciktāl tie skar jautājumus, kuri pieder Savienības kompetencei noteikt un īstenot kopēju ārpolitiku un drošības politiku;

| d) | 42. pantu (izņemot 2. punkta c) apakšpunktu), 43.–47. pantu, 48. panta 3. punktu un 49., 50. un 51. pantu, ciktāl šie noteikumi attiecas tikai uz mērķi nodrošināt nolīguma provizorisku piemērošanu. |
| --- | --- |

d)

42. pantu (izņemot 2. punkta c) apakšpunktu), 43.–47. pantu, 48. panta 3. punktu un 49., 50. un 51. pantu, ciktāl šie noteikumi attiecas tikai uz mērķi nodrošināt nolīguma provizorisku piemērošanu.

---

(1)  
  OV L 216, 24.8.2018., 4. lpp.

1

---

REGULAS

| 25.1.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/2

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/107

(2019. gada 23. janvāris),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 23. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un papildu ievedmuitas nodokļu noteikšanai mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Nesadalīti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t.s. “65 % cāļi”, saldēti | 122,1 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Atkaulotas Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali, saldēti | 267,2 | 10 | AR |
| 219,4 | 24 | BR |
| 333,0 | 0 | CL |
| 252,5 | 14 | TH |
| 0207 27 10 | Atkaulotas tītara gaļas gabali, saldēti | 327,6 | 0 | BR |
| 373,0 | 0 | CL |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi | 275,3 | 3 | BR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 90

Nesadalīti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t.s. “65 % cāļi”, saldēti

122,1

0

AR

0207 14 10

Atkaulotas Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali, saldēti

267,2

10

AR

219,4

24

BR

333,0

0

CL

252,5

14

TH

0207 27 10

Atkaulotas tītara gaļas gabali, saldēti

327,6

0

BR

373,0

0

CL

1602 32 11

Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi

275,3

3

BR

---

(1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).

1

---

| 25.1.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/108

(2019. gada 24. janvāris),

ar ko atļauj grozīt jaunās pārtikas produktu sastāvdaļas Antarktikas krila (Euphausia superba) lipīdu ekstrakta specifikācijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Regulu (ES) 2015/2283 par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (1), un jo īpaši tās 12. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) 2015/2283 paredzēts, ka Savienības tirgū drīkst laist tikai tādus jaunos pārtikas produktus, kas ir atļauti un iekļauti Savienības sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) 2015/2283 paredzēts, ka Savienības tirgū drīkst laist tikai tādus jaunos pārtikas produktus, kas ir atļauti un iekļauti Savienības sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu tika pieņemta Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2), ar ko izveido atļauto jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu tika pieņemta Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2), ar ko izveido atļauto jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 12. pantu Komisija lemj par atļaujas piešķiršanu jaunam pārtikas produktam, par tā laišanu Savienības tirgū un par Savienības saraksta atjaunināšanu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 12. pantu Komisija lemj par atļaujas piešķiršanu jaunam pārtikas produktam, par tā laišanu Savienības tirgū un par Savienības saraksta atjaunināšanu.

| (4) | Ar Komisijas Lēmumu 2009/752/EK (3) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 (4) ir atļauts Antarktikas krila (Euphausia superba) lipīdu ekstraktu laist tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu lietošanai konkrētā pārtikā un pārtikas produktos. Minētajā lēmumā fosfolipīdu maksimālais līmenis tika noteikts 50 % apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Lēmumu 2009/752/EK (3) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 (4) ir atļauts Antarktikas krila (Euphausia superba) lipīdu ekstraktu laist tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu lietošanai konkrētā pārtikā un pārtikas produktos. Minētajā lēmumā fosfolipīdu maksimālais līmenis tika noteikts 50 % apmērā.

| (5) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/598 (5) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 ir atļauts Antarktikas krila (Euphausia superba) lipīdu ekstraktu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu lietot plašāk, to izmantojot uztura bagātinātājos. Minētajā lēmumā fosfolipīdu minimālais līmenis tika noteikts 35 % apmērā. |
| --- | --- |

(5)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/598 (5) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 ir atļauts Antarktikas krila (Euphausia superba) lipīdu ekstraktu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu lietot plašāk, to izmantojot uztura bagātinātājos. Minētajā lēmumā fosfolipīdu minimālais līmenis tika noteikts 35 % apmērā.

| (6) | Somijas kompetentās iestādes jauno pārtikas produktu sastāvdaļu “Antarktikas krila eļļa, kas bagāta ar Euphausia superba fosfolipīdiem” atļāva izmantot noteiktās pārtikas kategorijās (6). Fosfolipīdu minimālais līmenis tika noteikts 60 % apmērā. |
| --- | --- |

(6)

Somijas kompetentās iestādes jauno pārtikas produktu sastāvdaļu “Antarktikas krila eļļa, kas bagāta ar Euphausia superba fosfolipīdiem” atļāva izmantot noteiktās pārtikas kategorijās (6). Fosfolipīdu minimālais līmenis tika noteikts 60 % apmērā.

| (7) | “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļas” un “Antarktikas krila eļļas, kas bagāta ar Euphausia superba fosfolipīdiem” lietošanas nosacījumi ir vienādi, un tie pamatojas uz kopējo eikozapentaēnskābes un dokozaheksaēnskābes maksimālo līmeni. Tomēr to fosfolipīdu saturs atšķiras, proti, “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļai” tas ir noteikts no 35 % līdz 50 % un “Antarktikas krila eļļai, kas bagāta ar Euphausia superba fosfolipīdiem” – vismaz 60 %. Tāpēc spēkā esošās atļaujas neattiecas uz “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļas” fosfolipīdu saturu, kas ir no 50 % līdz 60 %. |
| --- | --- |

(7)

“Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļas” un “Antarktikas krila eļļas, kas bagāta ar Euphausia superba fosfolipīdiem” lietošanas nosacījumi ir vienādi, un tie pamatojas uz kopējo eikozapentaēnskābes un dokozaheksaēnskābes maksimālo līmeni. Tomēr to fosfolipīdu saturs atšķiras, proti, “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļai” tas ir noteikts no 35 % līdz 50 % un “Antarktikas krila eļļai, kas bagāta ar Euphausia superba fosfolipīdiem” – vismaz 60 %. Tāpēc spēkā esošās atļaujas neattiecas uz “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļas” fosfolipīdu saturu, kas ir no 50 % līdz 60 %.

| (8) | Uzņēmums Aker BioMarine A/S (“pieteikuma iesniedzējs”) 2018. gada 29. augustā iesniedza Komisijai pieprasījumu grozīt jaunā pārtikas produkta “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļa” specifikācijas Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 1. punkta nozīmē. Pieteikuma iesniedzējs lūdza palielināt maksimālo fosfolipīdu saturu no 50 % līdz mazāk nekā 60 %, tādējādi aptverot fosfolipīdu koncentrācijas diapazonu, kas pašlaik nav atļauts. |
| --- | --- |

(8)

Uzņēmums Aker BioMarine A/S (“pieteikuma iesniedzējs”) 2018. gada 29. augustā iesniedza Komisijai pieprasījumu grozīt jaunā pārtikas produkta “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļa” specifikācijas Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 1. punkta nozīmē. Pieteikuma iesniedzējs lūdza palielināt maksimālo fosfolipīdu saturu no 50 % līdz mazāk nekā 60 %, tādējādi aptverot fosfolipīdu koncentrācijas diapazonu, kas pašlaik nav atļauts.

| (9) | Komisija uzskata, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes pašreizējā pieteikuma drošības novērtējums saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 3. punktu nav nepieciešams, pamatojoties uz faktu, ka, ja attiecīgā jaunā pārtikas produkta komponenta konkrēts līmenis ir novērtēts un atzīts par drošu, tad arī zemāks tā paša komponenta līmenis būtu drošs. Atļautais kopējais eikozapentaēnskābes un dokozaheksānskābes maksimālais līmenis gan “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļā”, gan “Antarktikas krila eļļā, kas bagāta ar Euphausia superba fosfolipīdiem” saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 ir vienāds. Ierosinātās fosfolipīdu līmeņa izmaiņas “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļas” specifikācijā nemaina nekaitīguma apsvērumus, kuri pamatoja minētās eļļas un “Antarktikas krila eļļas, kas bagāta ar Euphausia superba fosfolipīdiem” atļaujas piešķiršanu, un kuros secināts, ka gan par 60 % augstāks, gan zemāks fosfolipīdu līmenis ir drošs. |
| --- | --- |

(9)

Komisija uzskata, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes pašreizējā pieteikuma drošības novērtējums saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 3. punktu nav nepieciešams, pamatojoties uz faktu, ka, ja attiecīgā jaunā pārtikas produkta komponenta konkrēts līmenis ir novērtēts un atzīts par drošu, tad arī zemāks tā paša komponenta līmenis būtu drošs. Atļautais kopējais eikozapentaēnskābes un dokozaheksānskābes maksimālais līmenis gan “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļā”, gan “Antarktikas krila eļļā, kas bagāta ar Euphausia superba fosfolipīdiem” saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 ir vienāds. Ierosinātās fosfolipīdu līmeņa izmaiņas “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļas” specifikācijā nemaina nekaitīguma apsvērumus, kuri pamatoja minētās eļļas un “Antarktikas krila eļļas, kas bagāta ar Euphausia superba fosfolipīdiem” atļaujas piešķiršanu, un kuros secināts, ka gan par 60 % augstāks, gan zemāks fosfolipīdu līmenis ir drošs.

| (10) | Ierosinātās izmaiņas attiecībā uz fosfolipīdu satura specifikācijām novērsīs atšķirību starp “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļas” un “Antarktikas krila eļļas, kas bagāta ar Euphausia superba fosfolipīdiem” fosfolipīdu saturu. Tāpēc ir lietderīgi grozīt jaunā pārtikas produkta “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļa” specifikācijas atbilstoši ierosinātajam fosfolipīdu līmenim. |
| --- | --- |

(10)

Ierosinātās izmaiņas attiecībā uz fosfolipīdu satura specifikācijām novērsīs atšķirību starp “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļas” un “Antarktikas krila eļļas, kas bagāta ar Euphausia superba fosfolipīdiem” fosfolipīdu saturu. Tāpēc ir lietderīgi grozīt jaunā pārtikas produkta “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļa” specifikācijas atbilstoši ierosinātajam fosfolipīdu līmenim.

| (11) | Pieteikumā sniegtā informācija ir pietiekama, lai noteiktu, ka ierosinātās izmaiņas jaunās pārtikas produktu sastāvdaļas “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļa” specifikācijās atbilst Regulas (ES) 2015/2283 12. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(11)

Pieteikumā sniegtā informācija ir pietiekama, lai noteiktu, ka ierosinātās izmaiņas jaunās pārtikas produktu sastāvdaļas “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļa” specifikācijās atbilst Regulas (ES) 2015/2283 12. panta 2. punktam.

| (12) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 būtu attiecīgi jāgroza.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļauto jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā, kas paredzēts Regulas (ES) 2015/2283 8. pantā, ierakstu par jauno pārtikas produktu “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļa” groza, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 24. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 327, 11.12.2015., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2017. gada 20. decembra Īstenošanas regula (ES) 2017/2470, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu (OV L 351, 30.12.2017., 72. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2009. gada 12. oktobra Lēmums 2009/752/EK, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū krila Euphausia superba lipīdu ekstraktu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu (OV L 268, 13.10.2009., 33. lpp.).

3

Euphausia superba

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regula (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2016. gada 14. aprīļa Īstenošanas lēmums (ES) 2016/598, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj paplašināt krila (Euphausia superba) lipīdu ekstrakta kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas lietošanu (OV L 103, 19.4.2016., 34. lpp.).

5

Euphausia superba

(6)  
  2015. gada 13. maija vēstule (https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/novel-food_authorisation_2015_auth-letter_krill-oil_en.pdf).

6

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikuma 2. tabulā (“Specifikācijas”) ierakstu par “Antarktikas krila (Euphausia superba) eļļu” aizstāj ar šādu:

| Atļautais jaunais pārtikas produkts | Specifikācijas |
| --- | --- |
| “Antarktikas krila (

  Euphausia superba

  ) eļļa | Apraksts/definīcija

  Antarktikas krila (Euphausia superba) lipīdu ekstraktu ražo, dziļi saldētus, sasmalcinātus krilus vai žāvētu krilu miltus pakļaujot lipīdu ekstrakcijai ar apstiprinātu ekstrakcijas šķīdinātāju (saskaņā ar Direktīvu 2009/32/EK). Proteīnus un krilu masu no lipīdu ekstrakta atdala filtrējot. Ekstrakcijas šķīdinātājus un atlikušo ūdeni atdala iztvaicējot.
  Pārziepošanas skaitlis: ≤ 230 mg KOH/g
  Peroksīda skaitlis (PV): ≤ 3 meq O 2/kg eļļas
  Noturība pret oksidēšanos: attiecībā uz visiem pārtikas produktiem, kas satur no Antarktikas krila (Euphausia superba) iegūtu eļļu, būtu jāpierāda noturība pret oksidēšanos, izmantojot piemērotu un atzītu valsts/starptautisku testēšanas metodiku (piem., AOAC).
  Mitrums un gaistošo vielu saturs: ≤ 3 % vai 0,6 (izteikts kā ūdens aktivitāte 25 °C temperatūrā)
  Fosfolipīdi: ≥ 35 % līdz < 60 %
  Transtaukskābes: ≤ 1 %

  EPA (eikozapentaēnskābe): ≥ 9 %

  DHA (dokozaheksaēnskābe): ≥ 5 %” |

Atļautais jaunais pārtikas produkts

Specifikācijas

“Antarktikas krila (

  Euphausia superba

  ) eļļa

Apraksts/definīcija

Antarktikas krila (Euphausia superba) lipīdu ekstraktu ražo, dziļi saldētus, sasmalcinātus krilus vai žāvētu krilu miltus pakļaujot lipīdu ekstrakcijai ar apstiprinātu ekstrakcijas šķīdinātāju (saskaņā ar Direktīvu 2009/32/EK). Proteīnus un krilu masu no lipīdu ekstrakta atdala filtrējot. Ekstrakcijas šķīdinātājus un atlikušo ūdeni atdala iztvaicējot.

Pārziepošanas skaitlis: ≤ 230 mg KOH/g

Peroksīda skaitlis (PV): ≤ 3 meq O 2/kg eļļas

Noturība pret oksidēšanos: attiecībā uz visiem pārtikas produktiem, kas satur no Antarktikas krila (Euphausia superba) iegūtu eļļu, būtu jāpierāda noturība pret oksidēšanos, izmantojot piemērotu un atzītu valsts/starptautisku testēšanas metodiku (piem., AOAC).

Mitrums un gaistošo vielu saturs: ≤ 3 % vai 0,6 (izteikts kā ūdens aktivitāte 25 °C temperatūrā)

Fosfolipīdi: ≥ 35 % līdz < 60 %

Transtaukskābes: ≤ 1 %

EPA (eikozapentaēnskābe): ≥ 9 %

DHA (dokozaheksaēnskābe): ≥ 5 %”

---

| 25.1.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/109

(2019. gada 24. janvāris),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļauj kā jaunu pārtikas produktu plašāk lietot Schizochytrium sp. eļļu un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Regulu (ES) 2015/2283 par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (1), un jo īpaši tās 12. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) 2015/2283 paredzēts, ka Savienībā drīkst tirgū laist tikai tādus jaunos pārtikas produktus, kas ir atļauti un iekļauti Savienības sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) 2015/2283 paredzēts, ka Savienībā drīkst tirgū laist tikai tādus jaunos pārtikas produktus, kas ir atļauti un iekļauti Savienības sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu tika pieņemta Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2), ar ko izveido atļauto jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu tika pieņemta Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2), ar ko izveido atļauto jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 12. pantu Komisija lemj par atļaujas piešķiršanu jaunam pārtikas produktam, par tā laišanu Savienības tirgū un par Savienības saraksta atjaunināšanu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 12. pantu Komisija lemj par atļaujas piešķiršanu jaunam pārtikas produktam, par tā laišanu Savienības tirgū un par Savienības saraksta atjaunināšanu.

| (4) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/463/ES (3) atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 (4) tika atļauts no mikroaļģēm Schizochytrium sp. iegūtu eļļu laist tirgū kā jaunu pārtikas produktu, ko paredzēts izmantot vairākos pārtikas produktos. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/463/ES (3) atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 (4) tika atļauts no mikroaļģēm Schizochytrium sp. iegūtu eļļu laist tirgū kā jaunu pārtikas produktu, ko paredzēts izmantot vairākos pārtikas produktos.

| (5) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1032 (5) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļāva mikroaļģu Schizochytrium sp. (T18) eļļu kā jaunu pārtikas produktu lietot arī augļu/dārzeņu biezeņos. |
| --- | --- |

(5)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1032 (5) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļāva mikroaļģu Schizochytrium sp. (T18) eļļu kā jaunu pārtikas produktu lietot arī augļu/dārzeņu biezeņos.

| (6) | Uzņēmums DSM Nutritional Products Europe2018. gada 10. septembrī iesniedza Komisijai pieprasījumu grozīt jaunā pārtikas produkta Schizochytrium sp. eļļas lietošanas nosacījumus Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 1. punkta nozīmē. Pieteikumā tika lūgts paplašināt Schizochytrium sp. eļļas lietojumu, atļaujot minēto eļļu lietot arī augļu un dārzeņu biezeņos. |
| --- | --- |

(6)

Uzņēmums DSM Nutritional Products Europe2018. gada 10. septembrī iesniedza Komisijai pieprasījumu grozīt jaunā pārtikas produkta Schizochytrium sp. eļļas lietošanas nosacījumus Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 1. punkta nozīmē. Pieteikumā tika lūgts paplašināt Schizochytrium sp. eļļas lietojumu, atļaujot minēto eļļu lietot arī augļu un dārzeņu biezeņos.

| (7) | Ierosinātais jaunā pārtikas produkta lietojuma paplašinājums nemaina drošuma apsvērumus, kas pamatoja Schizochytrium sp. (T18) eļļas atļaujas piešķiršanu ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/1032, un šīs izmaiņas nerada arī bažas par kaitīgumu. Ņemot vērā šos apsvērumus, ierosinātais lietojuma paplašinājums atbilst Regulas (ES) 2015/2283 12. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(7)

Ierosinātais jaunā pārtikas produkta lietojuma paplašinājums nemaina drošuma apsvērumus, kas pamatoja Schizochytrium sp. (T18) eļļas atļaujas piešķiršanu ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/1032, un šīs izmaiņas nerada arī bažas par kaitīgumu. Ņemot vērā šos apsvērumus, ierosinātais lietojuma paplašinājums atbilst Regulas (ES) 2015/2283 12. panta 1. punktam.

| (8) | Komisija nav lūgusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 3. punktu, jo Schizochytrium sp. eļļas lietojuma paplašināšana un turpmāka Savienības saraksta atjaunināšana nevar nelabvēlīgi ietekmēt cilvēka veselību. |
| --- | --- |

(8)

Komisija nav lūgusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 3. punktu, jo Schizochytrium sp. eļļas lietojuma paplašināšana un turpmāka Savienības saraksta atjaunināšana nevar nelabvēlīgi ietekmēt cilvēka veselību.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Atļauto jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā, kas izveidots ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470, ierakstu par vielu Schizochytrium sp. eļļu groza, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā Savienības saraksta ierakstā iekļauj šīs regulas pielikumā noteiktos lietošanas nosacījumus un marķēšanas prasības.

2. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 24. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 327, 11.12.2015., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2017. gada 20. decembra Īstenošanas regula (ES) 2017/2470, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu (OV L 351, 30.12.2017., 72. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2014. gada 14. jūlija Īstenošanas lēmums 2014/463/ES, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 ļauj laist tirgū no mikroaļģēm Schizochytrium sp. iegūtu eļļu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu un atceļ Lēmumus 2003/427/EK un 2009/778/EK (OV L 209, 16.7.2014., 55. lpp.).

3

Schizochytrium

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regula (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2018. gada 20. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2018/1032, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļauj kā jaunu pārtikas produktu plašāk lietot mikroaļģu Schizochytrium sp. eļļu un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (OV L 185, 23.7.2018., 9. lpp.).

5

Schizochytrium

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikuma 1. tabulā (“Atļautie jaunie pārtikas produkti”) ierakstu par “
  Schizochytrium sp. eļļu” aizstāj ar šādu:

| Atļautais jaunais pārtikas produkts | Jaunā pārtikas produkta lietošanas nosacījumi | Īpašas papildu marķēšanas prasības | Citas prasības |
| --- | --- | --- | --- |
| “
  Schizochytrium

  sp. eļļa | Konkrēta pārtikas kategorija | Maksimālais DHA līmenis | Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “mikroaļģu Schizochytrium sp. eļļa”” | |
| Piena produkti, izņemot dzērienus uz piena bāzes | 200 mg/100 g vai (siera produktiem) 600 mg/100 g |
| Piena produktu analogi (izņemot dzērienus) | 200 mg/100 g vai (siera produktu analogiem) 600 mg/100 g |
| Ziežamie tauki un mērces | 600 mg/100 g |
| Brokastu pārslas | 500 mg/100 g |
| Uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK | 250 mg DHA dienā visām lietotāju grupām |
| 450 mg DHA dienā grūtniecēm un ar krūti barojošām sievietēm |
| Pilnīgi uztura aizstājēji svara kontrolei, kuri atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013, un ēdienreizes aizstājēji svara kontrolei | 250 mg porcijā |
| Dzērieni uz piena bāzes un līdzīgi maziem bērniem paredzēti produkti | 200 mg/100 g |
| Zīdaiņiem un maziem bērniem paredzēta apstrādātu graudaugu pārtika un bērnu pārtika, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013 |
| Pārtikas produkti, kas paredzēti intensīvas muskuļu piepūles gadījumos, īpaši sportistiem |
| Pārtikas produkti, uz kuru marķējuma atbilstoši Īstenošanas regulas (ES) Nr. 828/2014 prasībām izvietoti paziņojumi par lipekļa neesību vai samazinātu tā klātbūtni |
| Īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta pārtika, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013 | Atbilstoši to personu īpašajām uztura vajadzībām, kurām šie produkti paredzēti |
| Maizes izstrādājumi (maize, maizītes un saldie biskvīti) | 200 mg/100 g |
| Graudu batoniņi | 500 mg/100 g |
| Cepamie tauki | 360 mg/100 g |
| Bezalkoholiskie dzērieni (ieskaitot piena produktu analogus un dzērienus uz piena bāzes) | 80 mg/100 ml |
| Augļu/dārzeņu biezeņi | 100 mg/100 g |

Atļautais jaunais pārtikas produkts

Jaunā pārtikas produkta lietošanas nosacījumi

Īpašas papildu marķēšanas prasības

Citas prasības

“
  Schizochytrium

  sp. eļļa

Konkrēta pārtikas kategorija

Maksimālais DHA līmenis

Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “mikroaļģu Schizochytrium sp. eļļa””

Piena produkti, izņemot dzērienus uz piena bāzes

200 mg/100 g vai (siera produktiem) 600 mg/100 g

Piena produktu analogi (izņemot dzērienus)

200 mg/100 g vai (siera produktu analogiem) 600 mg/100 g

Ziežamie tauki un mērces

600 mg/100 g

Brokastu pārslas

500 mg/100 g

Uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK

250 mg DHA dienā visām lietotāju grupām

450 mg DHA dienā grūtniecēm un ar krūti barojošām sievietēm

Pilnīgi uztura aizstājēji svara kontrolei, kuri atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013, un ēdienreizes aizstājēji svara kontrolei

250 mg porcijā

Dzērieni uz piena bāzes un līdzīgi maziem bērniem paredzēti produkti

200 mg/100 g

Zīdaiņiem un maziem bērniem paredzēta apstrādātu graudaugu pārtika un bērnu pārtika, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013

Pārtikas produkti, kas paredzēti intensīvas muskuļu piepūles gadījumos, īpaši sportistiem

Pārtikas produkti, uz kuru marķējuma atbilstoši Īstenošanas regulas (ES) Nr. 828/2014 prasībām izvietoti paziņojumi par lipekļa neesību vai samazinātu tā klātbūtni

Īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta pārtika, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013

Atbilstoši to personu īpašajām uztura vajadzībām, kurām šie produkti paredzēti

Maizes izstrādājumi (maize, maizītes un saldie biskvīti)

200 mg/100 g

Graudu batoniņi

500 mg/100 g

Cepamie tauki

360 mg/100 g

Bezalkoholiskie dzērieni (ieskaitot piena produktu analogus un dzērienus uz piena bāzes)

80 mg/100 ml

Augļu/dārzeņu biezeņi

100 mg/100 g

---

| 25.1.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/110

(2019. gada 24. janvāris),

ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļauj paplašināt Allanblackia sēklu eļļas kā jauna pārtikas produkta lietojumu un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Regulu (ES) 2015/2283 par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (1), un jo īpaši tās 12. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) 2015/2283 paredzēts, ka Savienībā tirgū laist drīkst tikai tādus jaunos pārtikas produktus, kas ir atļauti un iekļauti Savienības sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) 2015/2283 paredzēts, ka Savienībā tirgū laist drīkst tikai tādus jaunos pārtikas produktus, kas ir atļauti un iekļauti Savienības sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu tika pieņemta Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2), ar ko izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu tika pieņemta Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2), ar ko izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 12. pantu Komisijai jāiesniedz projekts īstenošanas aktam, ar ko jaunu pārtikas produktu atļauj laist Savienības tirgū un atjaunina Savienības sarakstu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 12. pantu Komisijai jāiesniedz projekts īstenošanas aktam, ar ko jaunu pārtikas produktu atļauj laist Savienības tirgū un atjaunina Savienības sarakstu.

| (4) | Komisijas Lēmums 2008/559/EK (3) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 (4) un pēc Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“Iestāde”) atzinuma (5) atļāva laist tirgū Allanblackia sēklu eļļu kā jaunu pārtikas produktu, kas izmantojams dzeltenajos ziežamajos taukos un ziežamos produktos uz saldā krējuma bāzes. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Lēmums 2008/559/EK (3) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 (4) un pēc Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“Iestāde”) atzinuma (5) atļāva laist tirgū Allanblackia sēklu eļļu kā jaunu pārtikas produktu, kas izmantojams dzeltenajos ziežamajos taukos un ziežamos produktos uz saldā krējuma bāzes.

| (5) | 2014. gada 22. septembrī uzņēmums Unilever NV / Unilever PLC saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 4. pantu Nīderlandes kompetentajai iestādei nosūtīja pieprasījumu paplašināt Allanblackia sēklu eļļas lietojumu un paaugstināt izmantošanas līmeņus. Ar pieteikumu tika lūgts Allanblackia sēklu eļļas lietojumu paplašināt, ietverot papildu pārtikas produktu kategoriju, proti, augu eļļu un piena maisījumus, un paaugstināt Allanblackia sēklu eļļas maksimālos izmantošanas līmeņus attiecībā uz tām pārtikas kategorijām, kas jau atļautas ar Lēmumu 2008/559/EK. Ar pieteikumu tika lūgts arī mainīt Allanblackia sēklu eļļas specifikācijas, konkrētāk, attiecībā uz neliela piesātināto taukskābju daudzuma norādīšanas vienkāršošanu (laurīnskābi, miristīnskābi un palmitīnskābi [norādīt] kā vienu kombinētu parametru (C12:0 – C14:0 – C16:0)), neliela palmitoleīnskābes un arahīnskābes daudzuma (katra mazāk par 1 %) nenorādīšanu un polinepiesātināto taukskābju norādīšanu (PUFA), joda skaitļa nenorādīšanu, transtaukskābju (TFA) maksimālo robežvērtību (no ≤ 0,5 % līdz ≤ 1 %) paaugstināšanu, peroksīda skaitļa maksimālo robežvērtību (no ≤ 0,8 līdz ≤ 1,0 meq/kg) paaugstināšanu, nepārziepjojamo vielu maksimālo robežvērtību (no ≤ 0,1 % līdz ≤ 1 %) paaugstināšanu. Iestādei nav nekādu ar drošumu saistītu bažu par ierosinātajām specifikāciju parametru izmaiņām. |
| --- | --- |

(5)

2014. gada 22. septembrī uzņēmums Unilever NV / Unilever PLC saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 4. pantu Nīderlandes kompetentajai iestādei nosūtīja pieprasījumu paplašināt Allanblackia sēklu eļļas lietojumu un paaugstināt izmantošanas līmeņus. Ar pieteikumu tika lūgts Allanblackia sēklu eļļas lietojumu paplašināt, ietverot papildu pārtikas produktu kategoriju, proti, augu eļļu un piena maisījumus, un paaugstināt Allanblackia sēklu eļļas maksimālos izmantošanas līmeņus attiecībā uz tām pārtikas kategorijām, kas jau atļautas ar Lēmumu 2008/559/EK. Ar pieteikumu tika lūgts arī mainīt Allanblackia sēklu eļļas specifikācijas, konkrētāk, attiecībā uz neliela piesātināto taukskābju daudzuma norādīšanas vienkāršošanu (laurīnskābi, miristīnskābi un palmitīnskābi [norādīt] kā vienu kombinētu parametru (C12:0 – C14:0 – C16:0)), neliela palmitoleīnskābes un arahīnskābes daudzuma (katra mazāk par 1 %) nenorādīšanu un polinepiesātināto taukskābju norādīšanu (PUFA), joda skaitļa nenorādīšanu, transtaukskābju (TFA) maksimālo robežvērtību (no ≤ 0,5 % līdz ≤ 1 %) paaugstināšanu, peroksīda skaitļa maksimālo robežvērtību (no ≤ 0,8 līdz ≤ 1,0 meq/kg) paaugstināšanu, nepārziepjojamo vielu maksimālo robežvērtību (no ≤ 0,1 % līdz ≤ 1 %) paaugstināšanu. Iestādei nav nekādu ar drošumu saistītu bažu par ierosinātajām specifikāciju parametru izmaiņām.

| (6) | 2017. gada 13. decembrī Nīderlandes kompetentā iestāde izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka Allanblackia sēklu eļļas lietojuma paplašināšana, kā arī ierosinātie Allanblackia sēklu eļļas maksimālie izmantošanas līmeņi un Allanblackia sēklu eļļas specifikāciju modifikācijas atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā dotajiem jauna pārtikas produkta kritērijiem. |
| --- | --- |

(6)

2017. gada 13. decembrī Nīderlandes kompetentā iestāde izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka Allanblackia sēklu eļļas lietojuma paplašināšana, kā arī ierosinātie Allanblackia sēklu eļļas maksimālie izmantošanas līmeņi un Allanblackia sēklu eļļas specifikāciju modifikācijas atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā dotajiem jauna pārtikas produkta kritērijiem.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 35. panta 1. punktu ikvienu tādu pieteikumu laist Savienības tirgū jaunu pārtikas produktu, kurš dalībvalstij iesniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 4. pantu un par kuru galīgais lēmums nav pieņemts pirms 2018. gada 1. janvāra, uzskata par pieteikumu, kas iesniegts atbilstoši Regulai (ES) 2015/2283. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 35. panta 1. punktu ikvienu tādu pieteikumu laist Savienības tirgū jaunu pārtikas produktu, kurš dalībvalstij iesniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 4. pantu un par kuru galīgais lēmums nav pieņemts pirms 2018. gada 1. janvāra, uzskata par pieteikumu, kas iesniegts atbilstoši Regulai (ES) 2015/2283.

| (8) | Lai arī pieteikums paplašināt Allanblackia sēklu eļļas lietojumu dalībvalstij tika iesniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 4. pantu, šis pieteikums atbilst arī Regulā (ES) 2015/2283 noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(8)

Lai arī pieteikums paplašināt Allanblackia sēklu eļļas lietojumu dalībvalstij tika iesniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 4. pantu, šis pieteikums atbilst arī Regulā (ES) 2015/2283 noteiktajām prasībām.

| (9) | 2018. gada 25. aprīlī Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 3. punktu konsultējās ar Iestādi un lūdza to sniegt zinātnisku atzinumu, kurā Allanblackia sēklu eļļa izvērtēta kā jauns pārtikas produkts. |
| --- | --- |

(9)

2018. gada 25. aprīlī Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 3. punktu konsultējās ar Iestādi un lūdza to sniegt zinātnisku atzinumu, kurā Allanblackia sēklu eļļa izvērtēta kā jauns pārtikas produkts.

| (10) | 2018. gada 27. jūnijā pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma Iestāde pieņēma zinātnisko atzinumu par Allanblackia sēklu eļļas drošumu attiecībā uz paplašinātu lietojumu augu eļļu un piena maisījumos un dzeltenajos taukos un ziežamos produktos uz saldā krējuma bāzes līdz 30 % (pēc masas) (6). Minētais atzinums atbilst Regulas (ES) 2015/2283 11. panta prasībām. Augu eļļu un piena maisījumi ietilpst šajā pārtikas produktu kategorijā: piena produktu analogi, tostarp dzērienu baltinātāji. |
| --- | --- |

(10)

2018. gada 27. jūnijā pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma Iestāde pieņēma zinātnisko atzinumu par Allanblackia sēklu eļļas drošumu attiecībā uz paplašinātu lietojumu augu eļļu un piena maisījumos un dzeltenajos taukos un ziežamos produktos uz saldā krējuma bāzes līdz 30 % (pēc masas) (6). Minētais atzinums atbilst Regulas (ES) 2015/2283 11. panta prasībām. Augu eļļu un piena maisījumi ietilpst šajā pārtikas produktu kategorijā: piena produktu analogi, tostarp dzērienu baltinātāji.

| (11) | Iestādes atzinums ir pietiekams pamats, lai konstatētu, ka ierosinātajos lietojumos un izmantošanas līmeņos Allanblackia sēklu eļļa ar tās modificētajām specifikācijām atbilst Regulas (ES) 2015/2283 12. panta 1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(11)

Iestādes atzinums ir pietiekams pamats, lai konstatētu, ka ierosinātajos lietojumos un izmantošanas līmeņos Allanblackia sēklu eļļa ar tās modificētajām specifikācijām atbilst Regulas (ES) 2015/2283 12. panta 1. punkta prasībām.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Atļauto jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā, kas izveidots ar Īstenošanas Regulu (ES) 2017/2470, ierakstu par vielu Allanblackia sēklu eļļa groza, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā Savienības saraksta ierakstā iekļauj šīs regulas pielikumā noteiktos lietošanas nosacījumus un marķēšanas prasības.

2. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 24. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 327, 11.12.2015., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2017. gada 20. decembra Īstenošanas regula (ES) 2017/2470, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu (OV L 351, 30.12.2017., 72. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2008. gada 27. jūnija Lēmums 2008/559/EK, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū Allanblackia sēklu eļļu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu (OV L 180, 9.7.2008., 20. lpp.).

3

Allanblackia

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regula (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.).

4

(5)  
  EFSA NDA speciālistu grupa (EFSA Diētisko produktu, uztura un alerģiju speciālistu grupa), 2007. Safety of Allanblackia seed oil for use in yellow fat and cream based spreads, EFSA Journal (2007) 580, 1. līdz 10. lpp.

5

EFSA NDA

EFSA

Safety of Allanblackia seed oil for use in yellow fat and cream based spreads

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal, 2018; 16(8):5362.

6

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumu groza šādi:

| 1) | ierakstu “Allanblackia sēklu eļļa” 1. tabulā (“Atļautie jaunie pārtikas produkti”) aizstāj ar šādu:









  Atļautais jaunais pārtikas produkts | Jaunā pārtikas produkta lietošanas nosacījumi | Īpašas papildu marķēšanas prasības | Citas prasības |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “
  Allanblackia

  sēklu eļļa | Konkrēta pārtikas kategorija | Maksimālais līmenis | Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “Allanblackia sēklu eļļa””; | |
| Dzeltenas ziežamās tauku pastas un ziežami produkti uz saldkrējuma bāzes | 30 g/100 g |
| Augu eļļu (*) un piena maisījumi (tādi, kas ietilpst šajā pārtikas produktu kategorijā: piena produktu analogi, tostarp dzērienu baltinātāji) | 30 g/100 g |
| (*) | Izņemot olīveļļas un olīvu izspaidu eļļas, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļā. |

1)

ierakstu “Allanblackia sēklu eļļa” 1. tabulā (“Atļautie jaunie pārtikas produkti”) aizstāj ar šādu:

Atļautais jaunais pārtikas produkts

Jaunā pārtikas produkta lietošanas nosacījumi

Īpašas papildu marķēšanas prasības

Citas prasības

“
  Allanblackia

  sēklu eļļa

Konkrēta pārtikas kategorija

Maksimālais līmenis

Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “Allanblackia sēklu eļļa””;

Dzeltenas ziežamās tauku pastas un ziežami produkti uz saldkrējuma bāzes

30 g/100 g

Augu eļļu (*) un piena maisījumi (tādi, kas ietilpst šajā pārtikas produktu kategorijā: piena produktu analogi, tostarp dzērienu baltinātāji)

30 g/100 g

(*)

Izņemot olīveļļas un olīvu izspaidu eļļas, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma VIII daļā.

| 2) | ierakstu “Allanblackia sēklu eļļa” 2. tabulā (“Specifikācijas”) aizstāj ar šādu:






  Atļautais jaunais pārtikas produkts | Specifikācijas |
| --- | --- | --- |
| “
  Allanblackia

  sēklu eļļa | Apraksts/definīcija


  Allanblackia sēklu eļļu iegūst no šādu Allanblackia sugu augu sēklām: A. floribunda (sinonīmisks ar A. parviflora) un A. stuhlmannii.

  Taukskābju sastāvs (izteikts % no kopējā taukskābju satura)

  Laurīnskābe – miristīnskābe – palmitīnskābe (C12:0 – C14:0 – C16:0): šo skābju summa < 4,0 %
  Stearīnskābe (C18:0): 45–58 %
  Oleīnskābe (C18:1): 40–51 %
  Polinepiesātinātās taukskābes (PUFA): < 2 %

  Ķīmiskie parametri

  Brīvās taukskābes: maks. 0,1 % no kopējā taukskābju satura
  Transtaukskābes: maks. 1,0 % no kopējā taukskābju satura
  Peroksīda skaitlis: maks. 1,0 meq/kg
  Nepārziepjojamā viela: maks. 1,0 % (pēc masas) no eļļas
  Pārziepošanas skaitlis: 185–198 mg KOH/g” |

2)

ierakstu “Allanblackia sēklu eļļa” 2. tabulā (“Specifikācijas”) aizstāj ar šādu:

Atļautais jaunais pārtikas produkts

Specifikācijas

“
  Allanblackia

  sēklu eļļa

Apraksts/definīcija

Allanblackia sēklu eļļu iegūst no šādu Allanblackia sugu augu sēklām: A. floribunda (sinonīmisks ar A. parviflora) un A. stuhlmannii.

Taukskābju sastāvs (izteikts % no kopējā taukskābju satura)

Laurīnskābe – miristīnskābe – palmitīnskābe (C12:0 – C14:0 – C16:0): šo skābju summa < 4,0 %

Stearīnskābe (C18:0): 45–58 %

Oleīnskābe (C18:1): 40–51 %

Polinepiesātinātās taukskābes (PUFA): < 2 %

Ķīmiskie parametri

Brīvās taukskābes: maks. 0,1 % no kopējā taukskābju satura

Transtaukskābes: maks. 1,0 % no kopējā taukskābju satura

Peroksīda skaitlis: maks. 1,0 meq/kg

Nepārziepjojamā viela: maks. 1,0 % (pēc masas) no eļļas

Pārziepošanas skaitlis: 185–198 mg KOH/g”

---

| 25.1.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/111

(2019. gada 24. janvāris)

par atļauju izmantot apiņu ekstraktu (Humulus lupulus L. flos) kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem, nobarojamām cūkām un mazāk izplatītu sugu atšķirtām un nobarojamām cūkām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju izmantot apiņu ekstraktu (Humulus lupulus L. flos) kā visu sugu dzīvnieku barības piedevu. Šim pieteikumam bija pievienotas ziņas un dokumenti, kas tiek prasīti saskaņā ar minētās regulas 7. panta 3. punktu. Pieteikuma iesniedzējs lūdza šo piedevu klasificēt piedevu kategorijā “organoleptiskās piedevas”. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju izmantot apiņu ekstraktu (Humulus lupulus L. flos) kā visu sugu dzīvnieku barības piedevu. Šim pieteikumam bija pievienotas ziņas un dokumenti, kas tiek prasīti saskaņā ar minētās regulas 7. panta 3. punktu. Pieteikuma iesniedzējs lūdza šo piedevu klasificēt piedevu kategorijā “organoleptiskās piedevas”.

| (3) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2018. gada 3. oktobra atzinumā (2) secināja, ka apstākļos, kādos ierosināts lietot apiņu ekstraktu (Humulus lupulus L. flos), tas nekaitē ne dzīvnieku, ne cilvēku veselībai, ne arī videi. Iestāde secināja, ka ar atšķirtiem sivēniem veiktais panesamības pētījums liecina, ka piedevas ieteicamā deva 50 mg/kg kompleksās dzīvnieku barības ir nekaitīga, un to var ekstrapolēt uz nobarojamām cūkām un uz mazāk izplatītu sugu audzējamām atšķirtām un nobarojamām cūkām. Tāpēc ir lietderīgi apiņu ekstraktu apstiprināt kā dzīvnieku barības piedevu tikai minētajām sugām un kategorijām. Iestāde tāpat secināja, ka novākti apiņi un to ekstrakti ir vispāratzīti pārtikas aromatizētāji, ka to funkcija dzīvnieku barībā būtībā būtu tāda pati kā pārtikā un ka tāpēc papildu pierādījumi par iedarbīgumu nav vajadzīgi. Šo secinājumu tāpēc var ekstrapolēt uz dzīvnieku barību. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2018. gada 3. oktobra atzinumā (2) secināja, ka apstākļos, kādos ierosināts lietot apiņu ekstraktu (Humulus lupulus L. flos), tas nekaitē ne dzīvnieku, ne cilvēku veselībai, ne arī videi. Iestāde secināja, ka ar atšķirtiem sivēniem veiktais panesamības pētījums liecina, ka piedevas ieteicamā deva 50 mg/kg kompleksās dzīvnieku barības ir nekaitīga, un to var ekstrapolēt uz nobarojamām cūkām un uz mazāk izplatītu sugu audzējamām atšķirtām un nobarojamām cūkām. Tāpēc ir lietderīgi apiņu ekstraktu apstiprināt kā dzīvnieku barības piedevu tikai minētajām sugām un kategorijām. Iestāde tāpat secināja, ka novākti apiņi un to ekstrakti ir vispāratzīti pārtikas aromatizētāji, ka to funkcija dzīvnieku barībā būtībā būtu tāda pati kā pārtikā un ka tāpēc papildu pierādījumi par iedarbīgumu nav vajadzīgi. Šo secinājumu tāpēc var ekstrapolēt uz dzīvnieku barību.

| (4) | Iestāde arī norādīja, ka šī piedeva lietotājiem ir potenciāls elpceļu un ādas sensibilizators un ka tā satur dažādus savienojumus, par kuriem ir zināms, ka jutīgām personām tie izraisa alerģiskas reakcijas. Līdz ar to būtu jāveic piemēroti aizsargpasākumi. |
| --- | --- |

(4)

Iestāde arī norādīja, ka šī piedeva lietotājiem ir potenciāls elpceļu un ādas sensibilizators un ka tā satur dažādus savienojumus, par kuriem ir zināms, ka jutīgām personām tie izraisa alerģiskas reakcijas. Līdz ar to būtu jāveic piemēroti aizsargpasākumi.

| (5) | Iestāde atzina, ka attiecībā uz uzraudzību pēc laišanas tirgū īpašas prasības nav nepieciešamas. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(5)

Iestāde atzina, ka attiecībā uz uzraudzību pēc laišanas tirgū īpašas prasības nav nepieciešamas. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (6) | Šīs piedevas novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie nosacījumi atļaujas piešķiršanai ir izpildīti. Tādēļ šo piedevu būtu jāļauj izmantot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šīs piedevas novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie nosacījumi atļaujas piešķiršanai ir izpildīti. Tādēļ šo piedevu būtu jāļauj izmantot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (7) | Ņemot vērā lietojuma līmeni, ko ierosina pieteikuma iesniedzējs, Iestāde uzskatīja, ka ierosinātā maksimālā lietošanas deva ir droša. Pārtikas aprites gaitā īstenojamo oficiālo kontroļu vajadzībām uz barības piedevas etiķetes būtu jānorāda ieteicamais maksimālais aktīvās vielas saturs un sajaukšana ar barību būtu jāveic, izmantojot premiksus. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā lietojuma līmeni, ko ierosina pieteikuma iesniedzējs, Iestāde uzskatīja, ka ierosinātā maksimālā lietošanas deva ir droša. Pārtikas aprites gaitā īstenojamo oficiālo kontroļu vajadzībām uz barības piedevas etiķetes būtu jānorāda ieteicamais maksimālais aktīvās vielas saturs un sajaukšana ar barību būtu jāveic, izmantojot premiksus.

| (8) | Tam, ka attiecīgo vielu lietošana dzirdināmajā ūdenī nav atļauta, nevajadzētu liegt to lietot barības maisījumos, kurus izbaro, iejauktus ūdenī. |
| --- | --- |

(8)

Tam, ka attiecīgo vielu lietošana dzirdināmajā ūdenī nav atļauta, nevajadzētu liegt to lietot barības maisījumos, kurus izbaro, iejauktus ūdenī.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļaujas piešķiršana

Pielikumā specificēto vielu, kas klasificēta piedevu kategorijā “organoleptiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “aromatizējošas sastāvdaļas”, ir atļauts izmantot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot pielikumā noteiktos nosacījumus.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 24. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal, 2018; 16(10):5462.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Kategorija: organoleptiskās piedevas Funkcionālā grupa: aromatizējošas sastāvdaļas |
| 2b233 | — | Apiņu ekstrakts, kas bagāts ar beta skābēm | Piedevas sastāvs


  Humulus lupulus L. Flos ekstrakta preparāts ir iegūts ar superkritisko oglekļa dioksīdu pēc apstrādes ar kālija hidroksīdu, lai iegūtu beta skābju kālija sāļus, un izšķīdināts propilēnglikolā.
  Piedevas specifikācijas ir šādas:






  — | Beta skābes: 40 ± 1,5 % |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Kategorija: organoleptiskās piedevas Funkcionālā grupa: aromatizējošas sastāvdaļas

2b233

—

Apiņu ekstrakts, kas bagāts ar beta skābēm

Piedevas sastāvs

Humulus lupulus L. Flos ekstrakta preparāts ir iegūts ar superkritisko oglekļa dioksīdu pēc apstrādes ar kālija hidroksīdu, lai iegūtu beta skābju kālija sāļus, un izšķīdināts propilēnglikolā.

Piedevas specifikācijas ir šādas:

—

Beta skābes: 40 ± 1,5 %

| — | Alfa skābes: 0,4 ± 0,3 % |
| --- | --- |

—

Alfa skābes: 0,4 ± 0,3 %

| — | Apiņu eļļas: 1,5 ± 0,3 % |
| --- | --- |

—

Apiņu eļļas: 1,5 ± 0,3 %

| — | Propilēnglikols: 20 ± 15 % |
| --- | --- |

—

Propilēnglikols: 20 ± 15 %

| — | Mitrums < 8 % |
| --- | --- |

—

Mitrums < 8 %

| — | Pelni: 10 ± 2 % |
| --- | --- |

—

Pelni: 10 ± 2 %

| — | Citādi sveķi: 25 ± 8 % |
| --- | --- |

—

Citādi sveķi: 25 ± 8 %

| — | 8-prenilnaringenīns < 500 mg/kg |
| --- | --- |

—

8-prenilnaringenīns < 500 mg/kg

| — | ksantohumols < 500 mg/kg |
| --- | --- |

—

ksantohumols < 500 mg/kg

| — | 2-metil-2-butēn-2-ols < 10 mg/kg |
| --- | --- |

—

2-metil-2-butēn-2-ols < 10 mg/kg

Aktīvās vielas raksturojums

Humulus lupulus L. flos ziedkopas (rogas), granulētas un tad ekstraģētas ar superkritisko oglekļa dioksīdu

Viskoza šķidruma veidā

CAS numurs: 8060-28-4

CoE No. 233

Analīzes metode
   (1)

Apiņu beta skābju satura kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā:

| — | apgrieztās fāzes augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfija ar UV detektoru (HPLC-UV) – 7.7. metode, kas apstiprināta Eiropas Alus darītāju konvencijas starplaboratoriju salīdzinošā testēšanā |
| --- | --- |

—

apgrieztās fāzes augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfija ar UV detektoru (HPLC-UV) – 7.7. metode, kas apstiprināta Eiropas Alus darītāju konvencijas starplaboratoriju salīdzinošā testēšanā

| — | Atšķirti sivēni un nobarojamās cūkas |
| --- | --- |

—

Atšķirti sivēni un nobarojamās cūkas

| — | Mazāk izplatītas cūku sugas (atšķirtas un nobarojamas cūkas) |
| --- | --- |

—

Mazāk izplatītas cūku sugas (atšķirtas un nobarojamas cūkas)

—

—

—

| 1. | Barībā piedevu iekļauj premiksa veidā. |
| --- | --- |

1.

Barībā piedevu iekļauj premiksa veidā.

| 2. | Glabāšanas apstākļus un noturību pret termisku apstrādi norāda piedevas un premiksu lietošanas norādījumos. |
| --- | --- |

2.

Glabāšanas apstākļus un noturību pret termisku apstrādi norāda piedevas un premiksu lietošanas norādījumos.

| 3. | Uz piedevas un premiksa etiķetes norāda:
  “Ieteicamais maksimālais aktīvās vielas saturs kompleksajā barībā ar mitruma saturu 12 % ir 50 mg/kg” |
| --- | --- |

3.

Uz piedevas un premiksa etiķetes norāda:

“Ieteicamais maksimālais aktīvās vielas saturs kompleksajā barībā ar mitruma saturu 12 % ir 50 mg/kg”

| 4. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu riskus, ko varētu radīt ieelpošana, saskare ar ādu vai acīm. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus, aizsargbrilles un cimdus. |
| --- | --- |

4.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu riskus, ko varētu radīt ieelpošana, saskare ar ādu vai acīm. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus, aizsargbrilles un cimdus.

2029. gada 14. februāris

---

(1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm ir pieejama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 25.1.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/18

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/112

(2019. gada 24. janvāris)

par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu trīsdesmit pirmajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 18. maija Īstenošanas regulu (ES) 2016/1240, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 piemēro attiecībā uz valsts intervenci un privātās uzglabāšanas atbalstu (2), un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 (3) ir sākta vājpiena pulvera pārdošana konkursa procedūrā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 (3) ir sākta vājpiena pulvera pārdošana konkursa procedūrā.

| (2) | Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti trīsdesmit pirmajai konkursa kārtai, būtu jānosaka minimālā pārdošanas cena. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti trīsdesmit pirmajai konkursa kārtai, būtu jānosaka minimālā pārdošanas cena.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Lai pārdotu sauso vājpienu saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080, trīsdesmit pirmajai konkursa kārtai, attiecībā uz kuru piedāvājumu iesniegšanas periods beidzās 2019. gada 22. janvārī, minimālā pārdošanas cena ir 158,50 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 24. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 206, 30.7.2016., 71. lpp.

2

(3)  Komisijas 2016. gada 25. novembra Regula (ES) 2016/2080, ar ko sāk vājpiena pulvera pārdošanu konkursa procedūrā (OV L 321, 29.11.2016., 45. lpp.).

3

---

| 25.1.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/19

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) 2019/113

(2018. gada 7. decembris),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1333/2014 par naudas tirgu statistiku (ECB/2018/33)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembris) par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

pēc apspriešanās ar Eiropas Komisiju,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) (2) prasa pārskatu sniedzējiem sniegt statistiskos datus, lai Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS), pildot savus uzdevumus, varētu sagatavot statistiku par euro naudas tirgu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) (2) prasa pārskatu sniedzējiem sniegt statistiskos datus, lai Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS), pildot savus uzdevumus, varētu sagatavot statistiku par euro naudas tirgu.

| (2) | Lai nodrošinātu euro naudas tirgus augstas kvalitātes statistikas pieejamību, nepieciešams grozīt dažus Regulas (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) noteikumus. Jo īpaši ir svarīgi nodrošināt, ka pārskatu sniedzēji Eiropas Centrālajai bankai (ECB) vai attiecīgajai nacionālajai centrālajai bankai (NCB) sniedz datus par visiem darījumiem, kas noslēgti starp pārskatu sniedzēju un finanšu sabiedrībām (izņemot centrālajām bankām, ja darījums netiek veikts ieguldījumu mērķiem), kā arī valdību un noteiktām nefinanšu sabiedrībām. Turklāt nepieciešams nodrošināt, ka datu vākšana gūst labumu no paplašinātas Juridisko personu identifikatora (JPI) obligātās izmantošanas pārskatu sniegšanā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu euro naudas tirgus augstas kvalitātes statistikas pieejamību, nepieciešams grozīt dažus Regulas (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) noteikumus. Jo īpaši ir svarīgi nodrošināt, ka pārskatu sniedzēji Eiropas Centrālajai bankai (ECB) vai attiecīgajai nacionālajai centrālajai bankai (NCB) sniedz datus par visiem darījumiem, kas noslēgti starp pārskatu sniedzēju un finanšu sabiedrībām (izņemot centrālajām bankām, ja darījums netiek veikts ieguldījumu mērķiem), kā arī valdību un noteiktām nefinanšu sabiedrībām. Turklāt nepieciešams nodrošināt, ka datu vākšana gūst labumu no paplašinātas Juridisko personu identifikatora (JPI) obligātās izmantošanas pārskatu sniegšanā Eiropas Savienībā.

| (3) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt savlaicīgas statistikas par euro naudas tirgu pieejamību, tāpat ir nepieciešams saskaņot un stiprināt pārskatu sniedzēju pienākumu savlaicīgi nosūtīt informāciju NCB vai ECB. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt savlaicīgas statistikas par euro naudas tirgu pieejamību, tāpat ir nepieciešams saskaņot un stiprināt pārskatu sniedzēju pienākumu savlaicīgi nosūtīt informāciju NCB vai ECB.

| (4) | Jāveic piesardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka pārskatu sniedzēji statistisko informāciju vāc, apkopo un nosūta veidā, kas aizsargā informācijas integritāti. Jo īpaši ir svarīgi uzsvērt, ka NCB vai ECB saņemtajai statistiskajai informācijai jābūt objektīvai, t. i., pārskata sniedzēja noslēgtu, savstarpēji nesaistītu, novērojamu darījumu neitrālai reprezentācijai, un uzticamai, lai tā atbilstu vispārējiem principiem, kas pausti ECBS publiskajā apņemšanās par Eiropas statistiku (3). Turklāt pārskatu sniedzējiem būtu jānodrošina, ka kļūdas sniegtajā statistiskajā informācijā tiek labotas un paziņotas ECB un attiecīgajai NCB agrākajā iespējamā datumā. |
| --- | --- |

(4)

Jāveic piesardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka pārskatu sniedzēji statistisko informāciju vāc, apkopo un nosūta veidā, kas aizsargā informācijas integritāti. Jo īpaši ir svarīgi uzsvērt, ka NCB vai ECB saņemtajai statistiskajai informācijai jābūt objektīvai, t. i., pārskata sniedzēja noslēgtu, savstarpēji nesaistītu, novērojamu darījumu neitrālai reprezentācijai, un uzticamai, lai tā atbilstu vispārējiem principiem, kas pausti ECBS publiskajā apņemšanās par Eiropas statistiku (3). Turklāt pārskatu sniedzējiem būtu jānodrošina, ka kļūdas sniegtajā statistiskajā informācijā tiek labotas un paziņotas ECB un attiecīgajai NCB agrākajā iespējamā datumā.

| (5) | Šo noteikumu īstenošana nodrošinās, ka ECBS ir savlaicīgāka, visaptveroša, detalizēta, saskaņota un uzticama statistiskā informācija par euro naudas tirgu, kura ļaus veikt dziļāku monetārās politikas transmisijas mehānisma analīzi. Turklāt savāktie dati var tikt izmantoti, lai izstrādātu un administrētu euro noguldījumu uz nakti nenodrošināto procentu likmi. |
| --- | --- |

(5)

Šo noteikumu īstenošana nodrošinās, ka ECBS ir savlaicīgāka, visaptveroša, detalizēta, saskaņota un uzticama statistiskā informācija par euro naudas tirgu, kura ļaus veikt dziļāku monetārās politikas transmisijas mehānisma analīzi. Turklāt savāktie dati var tikt izmantoti, lai izstrādātu un administrētu euro noguldījumu uz nakti nenodrošināto procentu likmi.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48), |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi

Regulu (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) groza šādi:

| 1) | šādi groza 1. pantu:






  a) | iekļauj šādu 5.a) punktu:






  “5.a) | “finanšu sabiedrības” ir institucionālās vienības, kuras ir neatkarīgas juridiskas personas un tirgus ražotāji, un kuru galvenā darbība ir finanšu pakalpojumu sniegšana, kā tas noteikts pārstrādātajā Eiropas Kontu sistēmā (EKS 2010), kura pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 549/2013 (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

1)

šādi groza 1. pantu:

a)

iekļauj šādu 5.a) punktu:

“5.a)

“finanšu sabiedrības” ir institucionālās vienības, kuras ir neatkarīgas juridiskas personas un tirgus ražotāji, un kuru galvenā darbība ir finanšu pakalpojumu sniegšana, kā tas noteikts pārstrādātajā Eiropas Kontu sistēmā (EKS 2010), kura pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 549/2013 (*1);

*1

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).”;"

*1

| b) | svītro 3)–5) punktu; |
| --- | --- |

b)

svītro 3)–5) punktu;

| c) | ar šādu punktu aizstāj 9) punktu:






  “9) | “naudas tirgus statistika” ir statistika, kas attiecas uz attiecīgā pārskata perioda nodrošinātiem, nenodrošinātiem un atvasināto instrumentu darījumiem ar naudas tirgus instrumentiem starp pārskatu sniedzējiem un finanšu sabiedrībām (izņemot centrālajām bankām, ja darījums netiek veikts ieguldījumu mērķiem), valdību vai nefinanšu sabiedrībām, kas klasificētas kā “liela izmēra” saskaņā ar Bāzeles III LSR regulējumu, izņemot darījumus grupas ietvaros;”; |
| --- | --- | --- |

c)

ar šādu punktu aizstāj 9) punktu:

“9)

“naudas tirgus statistika” ir statistika, kas attiecas uz attiecīgā pārskata perioda nodrošinātiem, nenodrošinātiem un atvasināto instrumentu darījumiem ar naudas tirgus instrumentiem starp pārskatu sniedzējiem un finanšu sabiedrībām (izņemot centrālajām bankām, ja darījums netiek veikts ieguldījumu mērķiem), valdību vai nefinanšu sabiedrībām, kas klasificētas kā “liela izmēra” saskaņā ar Bāzeles III LSR regulējumu, izņemot darījumus grupas ietvaros;”;

| d) | ar šādu punktu aizstāj 14) punktu:






  “14) | “pārskatu sniedzēju atsauces kopa” ir euro zonas rezidentu MFI, izņemot centrālās bankas un NTF, kas pieņem noguldījumus euro un/vai emitē jebkurus citus parāda instrumentus, un/vai izsniedz kredītus euro, kā norādīts I, II vai III pielikumā, citām finanšu sabiedrībām, valdībai vai nefinanšu sabiedrībām;”; |
| --- | --- | --- |

d)

ar šādu punktu aizstāj 14) punktu:

“14)

“pārskatu sniedzēju atsauces kopa” ir euro zonas rezidentu MFI, izņemot centrālās bankas un NTF, kas pieņem noguldījumus euro un/vai emitē jebkurus citus parāda instrumentus, un/vai izsniedz kredītus euro, kā norādīts I, II vai III pielikumā, citām finanšu sabiedrībām, valdībai vai nefinanšu sabiedrībām;”;

| e) | iekļauj šādu 20.a) punktu:






  “20.a) | “kredītiestāde” ir iestāde, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (*2) 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

e)

iekļauj šādu 20.a) punktu:

“20.a)

“kredītiestāde” ir iestāde, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (*2) 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā;

*2

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).”;"

*2

| f) | ar šādu punktu aizstāj 25) punktu:






  “25) | “uz nakti izsniegto kredītu indeksu mijmaiņas darījums” (overnight index swap, OIS) ir procentu likmes mijmaiņas darījums, kurā periodiskā mainīgā procentu likme ir līdzvērtīga uz nakti izsniegto kredītu procentu likmes ģeometriskajam vidējam (jeb uz nakti izsniegto kredītu indeksu likmei) noteiktā termiņā. Galīgo maksājumu aprēķinās kā starpību starp fiksēto procentu likmi un uz nakti izsniegto kredītu uzkrāto procentu likmi, kas reģistrēta OIS darbības laikā un piemērota darījuma nominālvērtībai;”; |
| --- | --- | --- |

f)

ar šādu punktu aizstāj 25) punktu:

“25)

“uz nakti izsniegto kredītu indeksu mijmaiņas darījums” (overnight index swap, OIS) ir procentu likmes mijmaiņas darījums, kurā periodiskā mainīgā procentu likme ir līdzvērtīga uz nakti izsniegto kredītu procentu likmes ģeometriskajam vidējam (jeb uz nakti izsniegto kredītu indeksu likmei) noteiktā termiņā. Galīgo maksājumu aprēķinās kā starpību starp fiksēto procentu likmi un uz nakti izsniegto kredītu uzkrāto procentu likmi, kas reģistrēta OIS darbības laikā un piemērota darījuma nominālvērtībai;”;

overnight index swap

OIS

OIS

| 2) | šādi groza 3. pantu:






  a) | ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:

  “1.   Lai regulāri sagatavotu naudas tirgus statistiku, pārskatu sniedzēji tās dalībvalsts, kurā tie ir rezidenti, NCB katru dienu sniedz konsolidētu statistisko informāciju par naudas tirgus instrumentiem, iekļaujot visas to Savienības un EBTA filiāles. Prasītā statistiskā informācija ir norādīta šīs regulas I, II un III pielikumā. Prasīto statistisko informāciju pārskatu sniedzēji paziņo saskaņā ar IV pielikumā izklāstītajiem obligātajiem nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības, labojumu un datu integritātes standartiem. Statistisko informāciju, kuru NCB saņem no pārskatu sniedzējiem, tā nodod ECB saskaņā ar šīs regulas 4. panta 2. punktu.”; |
| --- | --- | --- |

2)

šādi groza 3. pantu:

a)

ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:

“1.   Lai regulāri sagatavotu naudas tirgus statistiku, pārskatu sniedzēji tās dalībvalsts, kurā tie ir rezidenti, NCB katru dienu sniedz konsolidētu statistisko informāciju par naudas tirgus instrumentiem, iekļaujot visas to Savienības un EBTA filiāles. Prasītā statistiskā informācija ir norādīta šīs regulas I, II un III pielikumā. Prasīto statistisko informāciju pārskatu sniedzēji paziņo saskaņā ar IV pielikumā izklāstītajiem obligātajiem nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības, labojumu un datu integritātes standartiem. Statistisko informāciju, kuru NCB saņem no pārskatu sniedzējiem, tā nodod ECB saskaņā ar šīs regulas 4. panta 2. punktu.”;

| b) | ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:

  “2.   NCB definē un īsteno pārskatu sniegšanas kārtību, kuru saistībā ar naudas tirgus instrumentiem jāievēro pārskatu sniedzējiem. Šī pārskatu sniegšanas kārtība nodrošina prasītās statistiskās informācijas sniegšanu un ļauj precīzi pārbaudīt IV pielikumā izklāstīto obligāto standartu ievērošanu.”; |
| --- | --- |

b)

ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:

“2.   NCB definē un īsteno pārskatu sniegšanas kārtību, kuru saistībā ar naudas tirgus instrumentiem jāievēro pārskatu sniedzējiem. Šī pārskatu sniegšanas kārtība nodrošina prasītās statistiskās informācijas sniegšanu un ļauj precīzi pārbaudīt IV pielikumā izklāstīto obligāto standartu ievērošanu.”;

| c) | ar šādu punktu aizstāj 5. punktu:

  “5.   NCB definē un īsteno pārskatu sniegšanas kārtību, kuru saskaņā ar to nacionālajām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām jāievēro pārskatu papildu sniedzējiem. NCB nodrošina, ka nacionālā pārskatu sniegšanas kārtība prasa pārskatu papildu sniedzējiem ievērot prasības, kas ir līdzvērtīgas šīs regulas 6.–8. pantam, 10. panta 3. punktam, 11. un 12. pantam. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas kārtība sniedz prasīto statistisko informāciju un ļauj precīzi pārbaudīt IV pielikumā izklāstīto obligāto standartu ievērošanu.”; |
| --- | --- |

c)

ar šādu punktu aizstāj 5. punktu:

“5.   NCB definē un īsteno pārskatu sniegšanas kārtību, kuru saskaņā ar to nacionālajām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām jāievēro pārskatu papildu sniedzējiem. NCB nodrošina, ka nacionālā pārskatu sniegšanas kārtība prasa pārskatu papildu sniedzējiem ievērot prasības, kas ir līdzvērtīgas šīs regulas 6.–8. pantam, 10. panta 3. punktam, 11. un 12. pantam. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas kārtība sniedz prasīto statistisko informāciju un ļauj precīzi pārbaudīt IV pielikumā izklāstīto obligāto standartu ievērošanu.”;

| 3) | šādi groza 4. pantu:






  a) | ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:

  “1.   Ja NCB saskaņā ar 3. panta 3. punktu nolemj, ka pārskatu sniedzējiem I, II un III pielikumā norādītā statistiskā informācija jāsniedz tieši ECB, pārskatu sniedzēji šo informāciju nosūta ECB reizi dienā starp plkst. 18.00 darījuma datumā un plkst. 7.00 pēc Viduseiropas laika (*3) pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc darījuma datuma.


  (*3)  Viduseiropas laiks ņem vērā pāreju uz Viduseiropas vasaras laiku.”;" |
| --- | --- | --- |

3)

šādi groza 4. pantu:

a)

ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:

“1.   Ja NCB saskaņā ar 3. panta 3. punktu nolemj, ka pārskatu sniedzējiem I, II un III pielikumā norādītā statistiskā informācija jāsniedz tieši ECB, pārskatu sniedzēji šo informāciju nosūta ECB reizi dienā starp plkst. 18.00 darījuma datumā un plkst. 7.00 pēc Viduseiropas laika (*3) pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc darījuma datuma.

(*3)  Viduseiropas laiks ņem vērā pāreju uz Viduseiropas vasaras laiku.”;"

*3

| b) | ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:

  “2.   Gadījumos, kas nav minēti 1. punktā, I, II un III pielikumā norādīto naudas tirgus dienas statistisko informāciju, kuru NCB saņem no saskaņā ar 2. panta 2. punktu, 3. punktu un 4. punktu izvēlētajiem pārskatu sniedzējiem vai no saskaņā ar 2. panta 6. punktu izvēlētajiem papildu pārskatu sniedzējiem, tās nosūta ECB reizi dienā pirms plkst. 7.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc darījuma datuma.”; |
| --- | --- |

b)

ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:

“2.   Gadījumos, kas nav minēti 1. punktā, I, II un III pielikumā norādīto naudas tirgus dienas statistisko informāciju, kuru NCB saņem no saskaņā ar 2. panta 2. punktu, 3. punktu un 4. punktu izvēlētajiem pārskatu sniedzējiem vai no saskaņā ar 2. panta 6. punktu izvēlētajiem papildu pārskatu sniedzējiem, tās nosūta ECB reizi dienā pirms plkst. 7.00 pēc Viduseiropas laika pirmajā TARGET2 norēķinu dienā pēc darījuma datuma.”;

| c) | pievieno šādu 5. punktu:

  “5.   Izvērtējot, vai pārskatu sniedzējs ir ievērojis šī panta prasības, jebkura IV pielikuma 1. punkta i)–ii) apakšpunktā izklāstītā datu nosūtīšanas obligātā standarta pārkāpums ir tāda paša veida pārskatu sniegšanas prasības neievērošanas gadījums, konstatējot prasību neievērošanu ECB Statistikas prasību neievērošanas regulējuma ietvaros.”; |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu 5. punktu:

“5.   Izvērtējot, vai pārskatu sniedzējs ir ievērojis šī panta prasības, jebkura IV pielikuma 1. punkta i)–ii) apakšpunktā izklāstītā datu nosūtīšanas obligātā standarta pārkāpums ir tāda paša veida pārskatu sniegšanas prasības neievērošanas gadījums, konstatējot prasību neievērošanu ECB Statistikas prasību neievērošanas regulējuma ietvaros.”;

| 4) | svītro 5. pantu; |
| --- | --- |

4)

svītro 5. pantu;

| 5) | Regulas (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikumā izklāstīto tekstu; |
| --- | --- |

5)

Regulas (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikumā izklāstīto tekstu;

| 6) | Regulas (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikumā izklāstīto tekstu; |
| --- | --- |

6)

Regulas (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) II pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikumā izklāstīto tekstu;

| 7) | Regulas (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) III pielikumu aizstāj ar šīs regulas III pielikumā izklāstīto tekstu; |
| --- | --- |

7)

Regulas (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) III pielikumu aizstāj ar šīs regulas III pielikumā izklāstīto tekstu;

| 8) | Regulas (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas IV pielikumā izklāstīto tekstu. |
| --- | --- |

8)

Regulas (ES) Nr. 1333/2014 (ECB/2014/48) IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas IV pielikumā izklāstīto tekstu.

2. pants

Nobeiguma noteikumi

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro ar 2019. gada 15. martu.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 7. decembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1333/2014 (2014. gada 26. novembris) par naudas tirgu statistiku (ECB/2014/48) (OV L 359, 16.12.2014., 97. lpp.).

2

(3)  Pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

3

---

I PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Nodrošinātu darījumu naudas tirgus statistikas pārskatu sniegšanas sistēma

1. DAĻA

INSTRUMENTU VEIDI

Pārskatu sniedzēji sniedz datus Eiropas Centrālajai bankai (ECB) vai attiecīgajai nacionālajai centrālajai bankai (NCB) par visiem euro repo līgumiem un saskaņā ar tiem slēgtajiem darījumiem, t.sk. trīs pušu repo darījumiem, ar termiņu līdz vienam gadam, ieskaitot (kas definēti kā darījumi ar termiņu, kas nav garāks par 397 dienām pēc norēķinu datuma), kas noslēgti starp pārskatu sniedzēju un finanšu sabiedrībām (izņemot centrālajām bankām, ja darījums netiek veikts ieguldījumu mērķiem), valdību vai nefinanšu sabiedrībām, kas klasificētas kā “liela izmēra” saskaņā ar Bāzeles III LSR regulējumu. Netiek iekļauti darījumi grupas ietvaros.

2. DAĻA

DATU VEIDS

| 1. | Darījuma datu veidi (*1), kas jānorāda par katru darījumu.







  Datu lauks | Datu apraksts | Datu sniegšanas alternatīva iespēja un citi nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- |
| Norādītais darījuma statuss | Šis atribūts norāda, vai darījums ir jauns darījums, iepriekš ziņota darījuma grozījums, anulēšana vai iepriekš ziņota darījuma labojums. | |
| Pārjaunojuma statuss | Šis atribūts norāda, vai darījums ir pārjaunojums. | |
| Unikālais darījuma identifikators | Unikāls kods, kas ļauj identificēt darījumu attiecīgajā tirgus segmentā. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama. |
| Īpašais darījuma identifikators | Pārskatu sniedzēja katram darījumam izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators. Īpašais darījuma identifikators ir unikāls katram sniegtajam darījumam attiecībā uz naudas tirgus segmentu un pārskatu sniedzēju. | |
| Saistītais īpašais darījuma identifikators | Pārskatu sniedzēja izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators sākotnējam darījumam, kurš vēlāk ticis pārjaunots. | Informāciju šajā laukā attiecīgos gadījumos sniedz obligāti. |
| Darījuma partnera īpašais darījuma identifikators | Īpašais darījuma identifikators, kuru pārskatu sniedzēja darījuma partneris piešķīris tam pašam darījumam. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama. |
| Darījuma partnera identifikators | Identifikācijas kods, pēc kura atpazīst pārskatu sniedzēja darījuma partneri ziņotajā darījumā. | Juridiskās personas identifikatoru (JPI) jāizmanto visos gadījumos, kuros darījuma partnerim šāds identifikators ir piešķirts. Darījuma partnera sektors un darījuma partnera atrašanās vieta jānorāda gadījumos, kuros nav piešķirts JPI kods. |
| Darījuma partnera sektors | Darījuma partnera institucionālais sektors. | Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators. |
| Darījuma partnera atrašanās vieta | Valsts, kurā reģistrēts darījuma partneris, Starptautiskās standartizācijas organizācijas (ISO) valsts kods. | Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators. |
| Trīs pušu darījuma aģenta identifikators | Trīs pušu darījuma aģenta darījuma partnera identifikators. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par trīs pušu darījumiem.
  JPI jāizmanto visos gadījumos, kuros aģentam šāds identifikators ir piešķirts. |
| Pārskata sniegšanas datums | Tā perioda sākuma un beigu datums un laiks, uz kuru attiecas datnē iekļautie darījumu dati. | |
| Elektronisks laika zīmogs | Laiks, kurā veikts vai iegrāmatots darījums. | |
| Darījuma datums | Datums, kurā puses veic finanšu darījumu. | |
| Norēķinu datums | Datums, kurā saskaņā ar līgumu notiek naudas apmaiņa pret aktīvu. | Atvērto repo darījumu pārjaunojuma gadījumā šis ir datums, kurā notiek pārjaunojuma norēķins pat tad, ja nenotiek naudas nodošana. |
| Termiņa beigu datums | Atpirkšanas datums, t. i., datums, kurā nauda jāatdod vai jāsaņem apmaiņā pret ieķīlāto aktīvu, vai jāsaņem kā nodrošinājums. | |
| Darījuma veids | Šis atribūts norāda, vai darījums tiek veikts, lai naudu aizņemtos vai aizdotu. | |
| Darījuma nominālvērtība | Sākotnēji aizņemtā vai aizdotā euro summa. | |
| Likmes veids | Lai norādītu, vai instrumentam ir fiksēta vai mainīga procentu likme. | |
| Darījuma procentu likme | Saskaņā ar faktiskais dienu skaits/360 naudas tirgus principu izteikta procentu likme, ar kuru noslēgts repo līgums un ar kuru tiek maksāti procenti par aizdoto naudu. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par fiksētas procentu likmes instrumentiem. |
| Atsauces likmes indekss | Tās pamatā esošā atsauces likmes Starptautiskais vērtspapīru identifikācijas numurs (ISIN), uz kuras bāzes tiek aprēķināti periodiskie procentu maksājumi. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par mainīgas procentu likmes instrumentiem. |
| Bāzes punktu starpība | Bāzes punktu skaits, kurus pieskaita (ja pozitīvi) vai atņem (ja negatīvi) pamatā esošajai atsauces likmei, lai mainīgas procentu likmes instrumenta emisijas laikā aprēķinātu faktisko procentu likmi noteiktā periodā. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par mainīgas procentu likmes instrumentiem. |
| Nodrošinājuma ISIN | Nodrošinātā aktīva ISIN. | Informāciju šajā laukā sniedz pēc izvēles attiecībā uz trīs pušu repo līgumiem, kurus neveic pret vērtspapīru grozu, kuram ir vispārējs ISIN, vai nodrošinājuma veidiem, kuriem ISIN nav pieejams.
  Ja netiek sniegts nodrošinātā aktīva ISIN, jāsniedz dati par nodrošinājuma veidu, nodrošinājuma emitenta sektoru un nodrošinājuma pūlu. |
| Nodrošinājuma pūls | Lai norādītu, vai aktīvs, kas ieķīlāts kā nodrošinājums, ir nodrošinājuma pūls. | |
| Nodrošinājuma veids | Lai identificētu kā nodrošinājums ieķīlātā aktīva klasi. | Obligāts, ja nav norādīts nodrošinājuma ISIN. |
| Nodrošinājuma emitenta sektors | Nodrošinājuma emitenta institucionālais sektors | Obligāts, ja nav norādīts nodrošinājuma ISIN. |
| Īpašais nodrošinājuma indikators | Lai identificētu visus repo līgumus, kas veikti ar parastu nodrošinājumu, un darījumus, kas veikti ar īpašu nodrošinājumu. | Jāsniedz tikai tad, ja pārskatu sniedzējam ir tāda iespēja. |
| Nodrošinājuma nominālvērtība | Aktīvu, kas ieķīlāti kā nodrošinājums, euro nominālvērtība. | Pēc izvēles attiecībā uz trīs pušu repo līgumiem un jebkuru darījumu, kurā šie ieķīlātie aktīvi netiek identificēti ar ISIN palīdzību. |
| Nodrošinājuma diskonts | Riska kontroles pasākums, kas tiek piemērots sniegtajam nodrošinājumam, nodrošinājuma vērtību aprēķinot kā aktīvu tirgus vērtību, kas samazināta par noteiktu procentuālo daļu (diskontu). | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt par atsevišķiem nodrošinājuma darījumiem, pārējos gadījumos – pēc izvēles. |

1.

Datu lauks

Datu apraksts

Datu sniegšanas alternatīva iespēja un citi nosacījumi

Norādītais darījuma statuss

Šis atribūts norāda, vai darījums ir jauns darījums, iepriekš ziņota darījuma grozījums, anulēšana vai iepriekš ziņota darījuma labojums.

Pārjaunojuma statuss

Šis atribūts norāda, vai darījums ir pārjaunojums.

Unikālais darījuma identifikators

Unikāls kods, kas ļauj identificēt darījumu attiecīgajā tirgus segmentā.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama.

Īpašais darījuma identifikators

Pārskatu sniedzēja katram darījumam izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators. Īpašais darījuma identifikators ir unikāls katram sniegtajam darījumam attiecībā uz naudas tirgus segmentu un pārskatu sniedzēju.

Saistītais īpašais darījuma identifikators

Pārskatu sniedzēja izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators sākotnējam darījumam, kurš vēlāk ticis pārjaunots.

Informāciju šajā laukā attiecīgos gadījumos sniedz obligāti.

Darījuma partnera īpašais darījuma identifikators

Īpašais darījuma identifikators, kuru pārskatu sniedzēja darījuma partneris piešķīris tam pašam darījumam.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama.

Darījuma partnera identifikators

Identifikācijas kods, pēc kura atpazīst pārskatu sniedzēja darījuma partneri ziņotajā darījumā.

Juridiskās personas identifikatoru (JPI) jāizmanto visos gadījumos, kuros darījuma partnerim šāds identifikators ir piešķirts. Darījuma partnera sektors un darījuma partnera atrašanās vieta jānorāda gadījumos, kuros nav piešķirts JPI kods.

Darījuma partnera sektors

Darījuma partnera institucionālais sektors.

Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators.

Darījuma partnera atrašanās vieta

Valsts, kurā reģistrēts darījuma partneris, Starptautiskās standartizācijas organizācijas (ISO) valsts kods.

Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators.

Trīs pušu darījuma aģenta identifikators

Trīs pušu darījuma aģenta darījuma partnera identifikators.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par trīs pušu darījumiem.

JPI jāizmanto visos gadījumos, kuros aģentam šāds identifikators ir piešķirts.

Pārskata sniegšanas datums

Tā perioda sākuma un beigu datums un laiks, uz kuru attiecas datnē iekļautie darījumu dati.

Elektronisks laika zīmogs

Laiks, kurā veikts vai iegrāmatots darījums.

Darījuma datums

Datums, kurā puses veic finanšu darījumu.

Norēķinu datums

Datums, kurā saskaņā ar līgumu notiek naudas apmaiņa pret aktīvu.

Atvērto repo darījumu pārjaunojuma gadījumā šis ir datums, kurā notiek pārjaunojuma norēķins pat tad, ja nenotiek naudas nodošana.

Termiņa beigu datums

Atpirkšanas datums, t. i., datums, kurā nauda jāatdod vai jāsaņem apmaiņā pret ieķīlāto aktīvu, vai jāsaņem kā nodrošinājums.

Darījuma veids

Šis atribūts norāda, vai darījums tiek veikts, lai naudu aizņemtos vai aizdotu.

Darījuma nominālvērtība

Sākotnēji aizņemtā vai aizdotā euro summa.

Likmes veids

Lai norādītu, vai instrumentam ir fiksēta vai mainīga procentu likme.

Darījuma procentu likme

Saskaņā ar faktiskais dienu skaits/360 naudas tirgus principu izteikta procentu likme, ar kuru noslēgts repo līgums un ar kuru tiek maksāti procenti par aizdoto naudu.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par fiksētas procentu likmes instrumentiem.

Atsauces likmes indekss

Tās pamatā esošā atsauces likmes Starptautiskais vērtspapīru identifikācijas numurs (ISIN), uz kuras bāzes tiek aprēķināti periodiskie procentu maksājumi.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par mainīgas procentu likmes instrumentiem.

Bāzes punktu starpība

Bāzes punktu skaits, kurus pieskaita (ja pozitīvi) vai atņem (ja negatīvi) pamatā esošajai atsauces likmei, lai mainīgas procentu likmes instrumenta emisijas laikā aprēķinātu faktisko procentu likmi noteiktā periodā.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par mainīgas procentu likmes instrumentiem.

Nodrošinājuma ISIN

Nodrošinātā aktīva ISIN.

Informāciju šajā laukā sniedz pēc izvēles attiecībā uz trīs pušu repo līgumiem, kurus neveic pret vērtspapīru grozu, kuram ir vispārējs ISIN, vai nodrošinājuma veidiem, kuriem ISIN nav pieejams.

Ja netiek sniegts nodrošinātā aktīva ISIN, jāsniedz dati par nodrošinājuma veidu, nodrošinājuma emitenta sektoru un nodrošinājuma pūlu.

Nodrošinājuma pūls

Lai norādītu, vai aktīvs, kas ieķīlāts kā nodrošinājums, ir nodrošinājuma pūls.

Nodrošinājuma veids

Lai identificētu kā nodrošinājums ieķīlātā aktīva klasi.

Obligāts, ja nav norādīts nodrošinājuma ISIN.

Nodrošinājuma emitenta sektors

Nodrošinājuma emitenta institucionālais sektors

Obligāts, ja nav norādīts nodrošinājuma ISIN.

Īpašais nodrošinājuma indikators

Lai identificētu visus repo līgumus, kas veikti ar parastu nodrošinājumu, un darījumus, kas veikti ar īpašu nodrošinājumu.

Jāsniedz tikai tad, ja pārskatu sniedzējam ir tāda iespēja.

Nodrošinājuma nominālvērtība

Aktīvu, kas ieķīlāti kā nodrošinājums, euro nominālvērtība.

Pēc izvēles attiecībā uz trīs pušu repo līgumiem un jebkuru darījumu, kurā šie ieķīlātie aktīvi netiek identificēti ar ISIN palīdzību.

Nodrošinājuma diskonts

Riska kontroles pasākums, kas tiek piemērots sniegtajam nodrošinājumam, nodrošinājuma vērtību aprēķinot kā aktīvu tirgus vērtību, kas samazināta par noteiktu procentuālo daļu (diskontu).

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt par atsevišķiem nodrošinājuma darījumiem, pārējos gadījumos – pēc izvēles.

| 2. | Darījuma nozīmīguma ierobežojums
  Par darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām datus sniedz tikai tad, ja tie veikti ar nefinanšu sabiedrībām, kas klasificētas kā “liela izmēra”, pamatojoties uz Bāzeles III LSR regulējumu (*2). |
| --- | --- |

2.

Par darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām datus sniedz tikai tad, ja tie veikti ar nefinanšu sabiedrībām, kas klasificētas kā “liela izmēra”, pamatojoties uz Bāzeles III LSR regulējumu (*2).

---

(*1)  Datu elektroniskās sniegšanas standarti un tehniskās specifikācijas noteiktas atsevišķi. Tie pieejami ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

*1

(*2)  Sk.
  “Basel III: The liquidity coverage ratio and liquidity risk monitoring tools”, Basel Committee on Banking Supervison, January 2013, 23. lpp. to 27, pieejams Starptautisko norēķinu bankas interneta vietnē www.bis.org.

*2

“Basel III

The liquidity coverage ratio and liquidity risk monitoring tools”, Basel Committee on Banking Supervison, January 2013, 23. lpp. to 27

---

II PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Nenodrošinātu darījumu naudas tirgus statistikas pārskatu sniegšanas sistēma

1. DAĻA

INSTRUMENTU VEIDI

| 1. | Pārskatu sniedzēji sniedz datus Eiropas Centrālajai bankai (ECB) vai attiecīgajai nacionālajai centrālajai bankai (NCB) par:






  a) | jebkādu aizņemšanos, izmantojot tālāk tekstā iekļautajā tabulā definētos euro instrumentus ar termiņu līdz vienam gadam, ieskaitot (kas definēti kā darījumi ar termiņu, kas nav garāks par 397 dienām pēc norēķinu datuma), pārskatu sniedzējiem aizņemoties no finanšu sabiedrībām (izņemot centrālajām bankām, ja darījums netiek veikts ieguldījumu mērķiem), valdību vai nefinanšu sabiedrībām, kas klasificētas kā “liela izmēra” saskaņā ar Bāzeles III LSR regulējumu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

jebkādu aizņemšanos, izmantojot tālāk tekstā iekļautajā tabulā definētos euro instrumentus ar termiņu līdz vienam gadam, ieskaitot (kas definēti kā darījumi ar termiņu, kas nav garāks par 397 dienām pēc norēķinu datuma), pārskatu sniedzējiem aizņemoties no finanšu sabiedrībām (izņemot centrālajām bankām, ja darījums netiek veikts ieguldījumu mērķiem), valdību vai nefinanšu sabiedrībām, kas klasificētas kā “liela izmēra” saskaņā ar Bāzeles III LSR regulējumu;

| b) | visiem euro aizdošanas darījumiem ar citām kredītiestādēm ar termiņu līdz vienam gadam ieskaitot (kas definēti kā darījumi ar termiņu, kas nav garāks par 397 dienām pēc norēķinu datuma), izmantojot nenodrošinātus noguldījumus vai pieprasījuma kontus, vai īstermiņa parāda vērtspapīru, noguldījumu sertifikātu, mainīgas likmes parādzīmju un citu parāda vērtspapīru ar termiņu līdz vienam gadam iegādi no tos emitējušām kredītiestādēm. |
| --- | --- |

b)

visiem euro aizdošanas darījumiem ar citām kredītiestādēm ar termiņu līdz vienam gadam ieskaitot (kas definēti kā darījumi ar termiņu, kas nav garāks par 397 dienām pēc norēķinu datuma), izmantojot nenodrošinātus noguldījumus vai pieprasījuma kontus, vai īstermiņa parāda vērtspapīru, noguldījumu sertifikātu, mainīgas likmes parādzīmju un citu parāda vērtspapīru ar termiņu līdz vienam gadam iegādi no tos emitējušām kredītiestādēm.

Sniedzot datus 1. punkta a) un b) apakšpunkta vajadzībām, netiek iekļauti darījumi grupas ietvaros.

| 2. | Tālāk tekstā iekļautā tabula sniedz instrumentu kategoriju detalizētu standarta aprakstu darījumiem, par kuriem pārskatu sniedzējiem jāsniedz dati ECB. Ja pārskatu sniedzējiem prasīts darījumu datus sniegt savai NCB, attiecīgā NCB šos instrumentu kategoriju aprakstus transponē nacionālajā līmenī saskaņā ar šo regulu.






  Instrumenta veids | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Noguldījumi | Nenodrošināti procentu noguldījumi (t. sk. pieprasījuma konti (call accounts), izņemot pieprasījuma noguldījumu kontus (current accounts)) ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu vai termiņu ne ilgāku par vienu gadu, t. i., līdz 397 dienām pēc norēķinu datuma, kurus pieņēmis (aizņemšanās) vai noguldījis (aizdošana) pārskatu sniedzējs. |
| Pieprasījuma konts/nauda pieprasījuma kontā | Skaidras naudas konti ar brīdinājuma termiņu par naudas izņemšanu un ikdienas izmaiņām piemērojamajā procentu likmē, kas ir regulāru procentu maksājumu vai aprēķinu pamatā.
  Krājkonts ar brīdinājuma termiņu par naudas izņemšanu. |
| Noguldījuma sertifikāts | MFI emitēts fiksētas likmes parāda instruments apgrozāmā vai neapgrozāmā formā, kurš tā turētājam dod tiesības uz noteiktu fiksētu procentu likmi noteiktā fiksētā termiņā, kas nav ilgāks par vienu gadu, t. i., līdz 397 dienām pēc norēķinu datuma, un kas pelna procentus vai pārdots ar diskontu. |
| Īstermiņa parāda vērtspapīrs | MFI emitēts nenodrošināts parāda instruments ar termiņu ne ilgāku par vienu gadu, t. i., līdz 397 dienām pēc norēķinu datuma, kas pelna procentus vai pārdots ar diskontu. |
| Ar aktīviem nodrošināts īstermiņa parāda vērtspapīrs | MFI emitēts parāda instruments ar termiņu ne ilgāku par vienu gadu, t. i., līdz 397 dienām pēc norēķinu datuma, kas pelna procentus vai pārdots ar diskontu un kas nodrošināts ar jebkāda veida nodrošinājumu. |
| Mainīgas likmes parādzīme | Parāda instruments, kura periodiskos procentu maksājumus aprēķina, pamatojoties uz vērtību, t. i., fiksējot pamatā esošo atsauces likmi, piemēram, Euro starpbanku kredītu procentu likmju indekss (Euribor), iepriekš noteiktos datumos, kurus sauc par likmes maiņas datumiem, un kura termiņš nav ilgāks par vienu gadu, t. i., līdz 397 dienām pēc norēķinu datuma. |
| Citi īstermiņa parāda vērtspapīri | Pārskata sniedzēju emitēti nesubordinēti vērtspapīri, kas nav pašu kapitāls, ar termiņu līdz vienam gadam, t. i., līdz 397 dienām pēc norēķinu datuma, kas parasti ir apgrozāmi un otrreizējā tirgū tirgoti instrumenti, vai kuru pozīcijas var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitenta iestādē. Šajā postenī tiek iekļauti:






  a) | vērtspapīri, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu ienākumu procentu maksājumu veidā un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā datumā (vai datumos) vai sākot ar datumu, kas noteikta emisijas brīdī; |

2.

Instrumenta veids

Apraksts

Noguldījumi

Nenodrošināti procentu noguldījumi (t. sk. pieprasījuma konti (call accounts), izņemot pieprasījuma noguldījumu kontus (current accounts)) ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu vai termiņu ne ilgāku par vienu gadu, t. i., līdz 397 dienām pēc norēķinu datuma, kurus pieņēmis (aizņemšanās) vai noguldījis (aizdošana) pārskatu sniedzējs.

Pieprasījuma konts/nauda pieprasījuma kontā

Skaidras naudas konti ar brīdinājuma termiņu par naudas izņemšanu un ikdienas izmaiņām piemērojamajā procentu likmē, kas ir regulāru procentu maksājumu vai aprēķinu pamatā.

Krājkonts ar brīdinājuma termiņu par naudas izņemšanu.

Noguldījuma sertifikāts

MFI emitēts fiksētas likmes parāda instruments apgrozāmā vai neapgrozāmā formā, kurš tā turētājam dod tiesības uz noteiktu fiksētu procentu likmi noteiktā fiksētā termiņā, kas nav ilgāks par vienu gadu, t. i., līdz 397 dienām pēc norēķinu datuma, un kas pelna procentus vai pārdots ar diskontu.

Īstermiņa parāda vērtspapīrs

MFI emitēts nenodrošināts parāda instruments ar termiņu ne ilgāku par vienu gadu, t. i., līdz 397 dienām pēc norēķinu datuma, kas pelna procentus vai pārdots ar diskontu.

Ar aktīviem nodrošināts īstermiņa parāda vērtspapīrs

MFI emitēts parāda instruments ar termiņu ne ilgāku par vienu gadu, t. i., līdz 397 dienām pēc norēķinu datuma, kas pelna procentus vai pārdots ar diskontu un kas nodrošināts ar jebkāda veida nodrošinājumu.

Mainīgas likmes parādzīme

Parāda instruments, kura periodiskos procentu maksājumus aprēķina, pamatojoties uz vērtību, t. i., fiksējot pamatā esošo atsauces likmi, piemēram, Euro starpbanku kredītu procentu likmju indekss (Euribor), iepriekš noteiktos datumos, kurus sauc par likmes maiņas datumiem, un kura termiņš nav ilgāks par vienu gadu, t. i., līdz 397 dienām pēc norēķinu datuma.

Citi īstermiņa parāda vērtspapīri

Pārskata sniedzēju emitēti nesubordinēti vērtspapīri, kas nav pašu kapitāls, ar termiņu līdz vienam gadam, t. i., līdz 397 dienām pēc norēķinu datuma, kas parasti ir apgrozāmi un otrreizējā tirgū tirgoti instrumenti, vai kuru pozīcijas var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitenta iestādē. Šajā postenī tiek iekļauti:

a)

vērtspapīri, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu ienākumu procentu maksājumu veidā un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā datumā (vai datumos) vai sākot ar datumu, kas noteikta emisijas brīdī;

| b) | pārskatu sniedzēju emitēti neapgrozāmi instrumenti, kuri vēlāk kļuvuši apgrozāmi un kuri jāpārklasificē kā “parāda vērtspapīri”. |
| --- | --- |

b)

pārskatu sniedzēju emitēti neapgrozāmi instrumenti, kuri vēlāk kļuvuši apgrozāmi un kuri jāpārklasificē kā “parāda vērtspapīri”.

2. DAĻA

DATU VEIDS

| 1. | Darījuma datu veidi (*1), kas jānorāda par katru darījumu:







  Datu lauks | Datu apraksts | Datu sniegšanas alternatīva iespēja (ja pastāv) un papildu nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- |
| Norādītais darījuma statuss | Šis atribūts norāda, vai darījums ir jauns darījums, iepriekš ziņota darījuma grozījums, anulēšana vai iepriekš ziņota darījuma labojums. | |
| Pārjaunojuma statuss | Šis atribūts norāda, vai darījums ir pārjaunojums. | |
| Unikālais darījuma identifikators | Unikāls kods, kas ļauj identificēt darījumu attiecīgajā tirgus segmentā. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama. |
| Īpašais darījuma identifikators | Pārskatu sniedzēja katram darījumam izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators. Īpašais darījuma identifikators ir unikāls katram sniegtajam darījumam attiecībā uz naudas tirgus segmentu un pārskatu sniedzēju. | |
| Saistītais īpašais darījuma identifikators | Pārskatu sniedzēja izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators sākotnējam darījumam, kurš vēlāk ticis pārjaunots. | Informāciju šajā laukā attiecīgos gadījumos sniedz obligāti. |
| Darījuma partnera īpašais darījuma identifikators | Īpašais darījuma identifikators, kuru pārskatu sniedzēja darījuma partneris piešķīris tam pašam darījumam. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama. |
| Darījuma partnera identifikators | Identifikācijas kods, pēc kura atpazīst pārskatu sniedzēja darījuma partneri ziņotajā darījumā. | Juridiskās personas identifikatoru (JPI) jāizmanto visos gadījumos, kuros darījuma partnerim šāds identifikators ir piešķirts. Darījuma partnera sektors un darījuma partnera atrašanās vieta jānorāda gadījumos, kuros nav piešķirts JPI kods. |
| Darījuma partnera sektors | Darījuma partnera institucionālais sektors. | Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators. |
| Darījuma partnera atrašanās vieta | Valsts, kurā reģistrēts darījuma partneris, Starptautiskās standartizācijas organizācijas (ISO) valsts kods. | Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators. |
| Pārskata sniegšanas datums | Tā perioda sākuma un beigu datums un laiks, uz kuru attiecas datnē iekļautie darījumu dati. | |
| Elektronisks laika zīmogs | Laiks, kurā veikts vai iegrāmatots darījums. | |
| Darījuma datums | Datums, kurā puses veic pārskatā norādīto finanšu darījumu. | |
| Norēķinu datums | Datums, kurā notiek naudas summu apmaiņa darījuma partneru starpā vai kurā notiek parāda instrumentu pirkšanas vai pārdošanas norēķini. | Pieprasījuma kontu un citas nenodrošinātas aizņemšanās/aizdošanas ar brīdinājuma termiņu gadījumā – datums, kurā noguldījums tiek pārjaunots (t. i., kurā noguldījums tiktu atmaksāts, ja tiktu izmantota pirkšanas iespēja un tas netiktu pārjaunots). |
| Termiņa beigu datums | Datums, kurā aizņēmējam jāatmaksā naudas summa aizdevējam, vai datums, kurā iestājas parāda instrumenta termiņš un tas jāatmaksā. | |
| Instrumenta veids | Instruments, ar kura palīdzību notiek aizņemšanās/aizdošana. | |
| Darījuma veids | Šis atribūts norāda, vai darījums ir naudas aizņemšanās vai aizdošana. | |
| Darījuma nominālvērtība | Naudas summa euro, kas aizdota vai aizņemta noguldījumu veidā. Parāda vērtspapīru gadījumā tā ir emitētā/pirktā vērtspapīra nominālvērtība. | |
| Darījuma cena | Netīrā cena (t. i., cena, kura ietver visus uzkrātos procentus) procentu punktos, par kuru vērtspapīrs tiek emitēts vai tirgots. | Nenodrošinātu noguldījumu gadījumā norāda 100. |
| Likmes veids | Lai norādītu, vai instrumentam ir fiksēta vai mainīga procentu likme. | |
| Darījuma procentu likme | Saskaņā ar faktiskais dienu skaits/360 naudas tirgus principu izteikta procentu likme, ar kuru veikts noguldījums un ar kuru tiek maksāti procenti par aizdoto naudas summu. Parāda instrumentu gadījumā tā ir saskaņā ar faktiskais dienu skaits/360 naudas tirgus principu izteikta efektīvā procentu likme, ar kuru instruments tika emitēts vai pirkts. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par fiksētas procentu likmes instrumentiem. |
| Atsauces likmes indekss | Tās pamatā esošā atsauces likmes Starptautiskais vērtspapīru identifikācijas numurs (ISIN), uz kuras bāzes tiek aprēķināti periodiskie procentu maksājumi. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par mainīgas procentu likmes instrumentiem. |
| Bāzes punktu starpība | Bāzes punktu skaits, kurus pieskaita (ja pozitīvi) vai atņem (ja negatīvi) atsauces likmes indeksam, lai mainīgas procentu likmes instrumenta emisijas laikā aprēķinātu faktisko procentu likmi noteiktā periodā. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par mainīgas procentu likmes instrumentiem. |
| Pirkšanas vai pārdošanas iespēja | Lai identificētu, vai instrumentam ir pirkšanas iespēja vai pārdošanas iespēja. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par pērkamiem/pārdodamiem instrumentiem. |
| Pirmais pirkšanas/pārdošanas iespējas datums | Pirmais datums, kurā var tikt izmantota pirkšanas iespēja vai pārdošanas iespēja. | Informācijas sniegšana šajā laukā tiek prasīta tikai par instrumentiem ar pirkšanas iespēju vai pārdošanas iespēju, kas var tikt realizēta vienā vai vairākos iepriekš noteiktos datumos. |
| Pirkšanas/pārdošanas iespējas periods | Kalendāra dienu skaits, kuru instrumenta turētājs/instrumenta emitents dos instrumenta emitentam/turētājam pirms pirkšanas/pārdošanas iespējas izmantošanas. | Informācijas sniegšana šajā laukā tiek prasīta tikai par instrumentiem/darījumiem ar pirkšanas/pārdošanas iespējas termiņu un noguldījumiem ar iepriekš noteiktu brīdinājuma termiņu par izņemšanu. |

1.

Datu lauks

Datu apraksts

Datu sniegšanas alternatīva iespēja (ja pastāv) un papildu nosacījumi

Norādītais darījuma statuss

Šis atribūts norāda, vai darījums ir jauns darījums, iepriekš ziņota darījuma grozījums, anulēšana vai iepriekš ziņota darījuma labojums.

Pārjaunojuma statuss

Šis atribūts norāda, vai darījums ir pārjaunojums.

Unikālais darījuma identifikators

Unikāls kods, kas ļauj identificēt darījumu attiecīgajā tirgus segmentā.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama.

Īpašais darījuma identifikators

Pārskatu sniedzēja katram darījumam izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators. Īpašais darījuma identifikators ir unikāls katram sniegtajam darījumam attiecībā uz naudas tirgus segmentu un pārskatu sniedzēju.

Saistītais īpašais darījuma identifikators

Pārskatu sniedzēja izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators sākotnējam darījumam, kurš vēlāk ticis pārjaunots.

Informāciju šajā laukā attiecīgos gadījumos sniedz obligāti.

Darījuma partnera īpašais darījuma identifikators

Īpašais darījuma identifikators, kuru pārskatu sniedzēja darījuma partneris piešķīris tam pašam darījumam.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama.

Darījuma partnera identifikators

Identifikācijas kods, pēc kura atpazīst pārskatu sniedzēja darījuma partneri ziņotajā darījumā.

Juridiskās personas identifikatoru (JPI) jāizmanto visos gadījumos, kuros darījuma partnerim šāds identifikators ir piešķirts. Darījuma partnera sektors un darījuma partnera atrašanās vieta jānorāda gadījumos, kuros nav piešķirts JPI kods.

Darījuma partnera sektors

Darījuma partnera institucionālais sektors.

Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators.

Darījuma partnera atrašanās vieta

Valsts, kurā reģistrēts darījuma partneris, Starptautiskās standartizācijas organizācijas (ISO) valsts kods.

Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators.

Pārskata sniegšanas datums

Tā perioda sākuma un beigu datums un laiks, uz kuru attiecas datnē iekļautie darījumu dati.

Elektronisks laika zīmogs

Laiks, kurā veikts vai iegrāmatots darījums.

Darījuma datums

Datums, kurā puses veic pārskatā norādīto finanšu darījumu.

Norēķinu datums

Datums, kurā notiek naudas summu apmaiņa darījuma partneru starpā vai kurā notiek parāda instrumentu pirkšanas vai pārdošanas norēķini.

Pieprasījuma kontu un citas nenodrošinātas aizņemšanās/aizdošanas ar brīdinājuma termiņu gadījumā – datums, kurā noguldījums tiek pārjaunots (t. i., kurā noguldījums tiktu atmaksāts, ja tiktu izmantota pirkšanas iespēja un tas netiktu pārjaunots).

Termiņa beigu datums

Datums, kurā aizņēmējam jāatmaksā naudas summa aizdevējam, vai datums, kurā iestājas parāda instrumenta termiņš un tas jāatmaksā.

Instrumenta veids

Instruments, ar kura palīdzību notiek aizņemšanās/aizdošana.

Darījuma veids

Šis atribūts norāda, vai darījums ir naudas aizņemšanās vai aizdošana.

Darījuma nominālvērtība

Naudas summa euro, kas aizdota vai aizņemta noguldījumu veidā. Parāda vērtspapīru gadījumā tā ir emitētā/pirktā vērtspapīra nominālvērtība.

Darījuma cena

Netīrā cena (t. i., cena, kura ietver visus uzkrātos procentus) procentu punktos, par kuru vērtspapīrs tiek emitēts vai tirgots.

Nenodrošinātu noguldījumu gadījumā norāda 100.

Likmes veids

Lai norādītu, vai instrumentam ir fiksēta vai mainīga procentu likme.

Darījuma procentu likme

Saskaņā ar faktiskais dienu skaits/360 naudas tirgus principu izteikta procentu likme, ar kuru veikts noguldījums un ar kuru tiek maksāti procenti par aizdoto naudas summu. Parāda instrumentu gadījumā tā ir saskaņā ar faktiskais dienu skaits/360 naudas tirgus principu izteikta efektīvā procentu likme, ar kuru instruments tika emitēts vai pirkts.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par fiksētas procentu likmes instrumentiem.

Atsauces likmes indekss

Tās pamatā esošā atsauces likmes Starptautiskais vērtspapīru identifikācijas numurs (ISIN), uz kuras bāzes tiek aprēķināti periodiskie procentu maksājumi.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par mainīgas procentu likmes instrumentiem.

Bāzes punktu starpība

Bāzes punktu skaits, kurus pieskaita (ja pozitīvi) vai atņem (ja negatīvi) atsauces likmes indeksam, lai mainīgas procentu likmes instrumenta emisijas laikā aprēķinātu faktisko procentu likmi noteiktā periodā.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par mainīgas procentu likmes instrumentiem.

Pirkšanas vai pārdošanas iespēja

Lai identificētu, vai instrumentam ir pirkšanas iespēja vai pārdošanas iespēja.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt tikai par pērkamiem/pārdodamiem instrumentiem.

Pirmais pirkšanas/pārdošanas iespējas datums

Pirmais datums, kurā var tikt izmantota pirkšanas iespēja vai pārdošanas iespēja.

Informācijas sniegšana šajā laukā tiek prasīta tikai par instrumentiem ar pirkšanas iespēju vai pārdošanas iespēju, kas var tikt realizēta vienā vai vairākos iepriekš noteiktos datumos.

Pirkšanas/pārdošanas iespējas periods

Kalendāra dienu skaits, kuru instrumenta turētājs/instrumenta emitents dos instrumenta emitentam/turētājam pirms pirkšanas/pārdošanas iespējas izmantošanas.

Informācijas sniegšana šajā laukā tiek prasīta tikai par instrumentiem/darījumiem ar pirkšanas/pārdošanas iespējas termiņu un noguldījumiem ar iepriekš noteiktu brīdinājuma termiņu par izņemšanu.

| 2. | Darījuma nozīmīguma ierobežojums
  Par darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām datus sniedz tikai tad, ja tie veikti ar nefinanšu sabiedrībām, kas klasificētas kā “liela izmēra”, pamatojoties uz Bāzeles III LSR regulējumu. |
| --- | --- |

2.

Par darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām datus sniedz tikai tad, ja tie veikti ar nefinanšu sabiedrībām, kas klasificētas kā “liela izmēra”, pamatojoties uz Bāzeles III LSR regulējumu.

---

(*1)  Datu elektroniskās sniegšanas standarti un tehniskās specifikācijas noteiktas atsevišķi. Tie pieejami ECB tīmekļa vietnē www.ecb.europa.eu.

*1

---

III PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

Atvasināto instrumentu darījumu naudas tirgus statistikas pārskatu sniegšanas sistēma

1. DAĻA

INSTRUMENTU VEIDI

Pārskatu sniedzēji sniedz datus Eiropas Centrālajai bankai (ECB) vai attiecīgajai nacionālajai centrālajai bankai (NCB) par:

| a) | visiem valūtas mijmaiņas darījumiem, kuros euro tiek pirkts/pārdots tagadnē par ārvalstu valūtu un atpārdots vai atpirkts datumā nākotnē par iepriekšnoteiktu valūtas beigu kursu, ar termiņu līdz vienam gadam, ieskaitot (kas definēti kā darījumi ar termiņu, kas nav garāks par 397 dienām pēc valūtas mijmaiņas darījuma tagadnes posma norēķinu dienas), kas noslēgti starp pārskatu sniedzēju un finanšu sabiedrībām (izņemot centrālajām bankām, ja darījums netiek veikts ieguldījumu mērķiem), valdību vai nefinanšu sabiedrībām, kas klasificētas kā “liela izmēra” saskaņā ar Bāzeles III LSR regulējumu; |
| --- | --- |

a)

visiem valūtas mijmaiņas darījumiem, kuros euro tiek pirkts/pārdots tagadnē par ārvalstu valūtu un atpārdots vai atpirkts datumā nākotnē par iepriekšnoteiktu valūtas beigu kursu, ar termiņu līdz vienam gadam, ieskaitot (kas definēti kā darījumi ar termiņu, kas nav garāks par 397 dienām pēc valūtas mijmaiņas darījuma tagadnes posma norēķinu dienas), kas noslēgti starp pārskatu sniedzēju un finanšu sabiedrībām (izņemot centrālajām bankām, ja darījums netiek veikts ieguldījumu mērķiem), valdību vai nefinanšu sabiedrībām, kas klasificētas kā “liela izmēra” saskaņā ar Bāzeles III LSR regulējumu;

| b) | uz nakti izsniegto kredītu indeksu mijmaiņas (OIS) darījumiem euro starp pārskatu sniedzēju un finanšu sabiedrībām (izņemot centrālajām bankām, ja darījums netiek veikts ieguldījumu mērķiem), valdību vai nefinanšu sabiedrībām, kas klasificētas kā “liela izmēra” saskaņā ar Bāzeles III LSR regulējumu. |
| --- | --- |

b)

uz nakti izsniegto kredītu indeksu mijmaiņas (OIS) darījumiem euro starp pārskatu sniedzēju un finanšu sabiedrībām (izņemot centrālajām bankām, ja darījums netiek veikts ieguldījumu mērķiem), valdību vai nefinanšu sabiedrībām, kas klasificētas kā “liela izmēra” saskaņā ar Bāzeles III LSR regulējumu.

Sniedzot datus a) un b) apakšpunkta vajadzībām, netiek iekļauti darījumi grupas ietvaros.

2. DAĻA

DATU VEIDS

| 1. | Valūtas mijmaiņas darījumu datu veidi (*1), kas jānorāda par katru darījumu.







  Datu lauks | Datu apraksts | Datu sniegšanas alternatīva iespēja un citi nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- |
| Norādītais darījuma statuss | Šis atribūts norāda, vai darījums ir jauns darījums, iepriekš ziņota darījuma grozījums, anulēšana vai iepriekš ziņota darījuma labojums. | |
| Pārjaunojuma statuss | Šis atribūts norāda, vai darījums ir pārjaunojums. | |
| Unikālais darījuma identifikators | Unikāls kods, kas ļauj identificēt darījumu attiecīgajā tirgus segmentā. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama. |
| Īpašais darījuma identifikators | Pārskatu sniedzēja katram darījumam izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators. Īpašais darījuma identifikators ir unikāls katram sniegtajam darījumam attiecībā uz naudas tirgus segmentu un pārskatu sniedzēju. | |
| Saistītais īpašais darījuma identifikators | Pārskatu sniedzēja izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators sākotnējam darījumam, kurš vēlāk ticis pārjaunots. | Informāciju šajā laukā attiecīgos gadījumos sniedz obligāti. |
| Darījuma partnera īpašais darījuma identifikators | Īpašais darījuma identifikators, kuru pārskatu sniedzēja darījuma partneris piešķīris tam pašam darījumam. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama. |
| Darījuma partnera identifikators | Identifikācijas kods, pēc kura atpazīst pārskatu sniedzēja darījuma partneri ziņotajā darījumā. | Juridiskās personas identifikatoru (JPI) jāizmanto visos gadījumos, kuros darījuma partnerim šāds identifikators ir piešķirts. Darījuma partnera sektors un darījuma partnera atrašanās vieta jānorāda gadījumos, kuros nav piešķirts JPI kods. |
| Darījuma partnera sektors | Darījuma partnera institucionālais sektors. | Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators. |
| Darījuma partnera atrašanās vieta | Valsts, kurā reģistrēts darījuma partneris, Starptautiskās standartizācijas organizācijas (ISO) valsts kods. | Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators. |
| Pārskata sniegšanas datums | Tā perioda sākuma un beigu datums un laiks, uz kuru attiecas datnē iekļautie darījumu dati. | |
| Elektronisks laika zīmogs | Laiks, kurā veikts vai iegrāmatots darījums. | |
| Darījuma datums | Datums, kurā puses veic pārskatā norādīto finanšu darījumu. | |
| Tagadnes vērtības datums | Datums, kurā viena puse pārdod otrai noteiktu daudzumu noteiktas valūtas, saņemot nolīgtu summu noteiktas citas valūtas, kas pamatojas uz nolīgtu valūtas kursu, kuru sauc par valūtas sākumkursu. | |
| Termiņa beigu datums | Datums, kurā beidzas valūtas mijmaiņas darījums un kurā tagadnes vērtības datumā pārdotā valūta tiek atpirkta. | |
| Valūtas darījuma veids | Šis atribūts norāda, vai summa euro, kas norādīta kā darījuma nominālvērtība, tagadnes vērtības datumā tiek pirkta vai pārdota.
  Jāattiecas uz euro tagadnes darījumu, t. i., to, vai tagadnes vērtības datumā euro tiek pirkts vai pārdots. | |
| Darījuma nominālvērtība | Valūtas mijmaiņas darījuma euro nominālvērtība. | |
| Valūtas kods | Valūtas, kuru pērk/pārdod apmaiņā pret euro, starptautiskais trīs zīmju ISO kods. | |
| Valūtas sākumkurss | Euro un ārvalstu valūtas kurss, kurš attiecas uz valūtas mijmaiņas darījuma pirmo posmu. | |
| Valūtas kursa nākotnes punkti | Starpība starp valūtas darījuma beigu kursu un valūtas darījuma sākumkursu, kas izteikta bāzes punktos atbilstoši attiecīgajam valūtu pārim pieņemtajiem tirgus principiem. | |

1.

Datu lauks

Datu apraksts

Datu sniegšanas alternatīva iespēja un citi nosacījumi

Norādītais darījuma statuss

Šis atribūts norāda, vai darījums ir jauns darījums, iepriekš ziņota darījuma grozījums, anulēšana vai iepriekš ziņota darījuma labojums.

Pārjaunojuma statuss

Šis atribūts norāda, vai darījums ir pārjaunojums.

Unikālais darījuma identifikators

Unikāls kods, kas ļauj identificēt darījumu attiecīgajā tirgus segmentā.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama.

Īpašais darījuma identifikators

Pārskatu sniedzēja katram darījumam izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators. Īpašais darījuma identifikators ir unikāls katram sniegtajam darījumam attiecībā uz naudas tirgus segmentu un pārskatu sniedzēju.

Saistītais īpašais darījuma identifikators

Pārskatu sniedzēja izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators sākotnējam darījumam, kurš vēlāk ticis pārjaunots.

Informāciju šajā laukā attiecīgos gadījumos sniedz obligāti.

Darījuma partnera īpašais darījuma identifikators

Īpašais darījuma identifikators, kuru pārskatu sniedzēja darījuma partneris piešķīris tam pašam darījumam.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama.

Darījuma partnera identifikators

Identifikācijas kods, pēc kura atpazīst pārskatu sniedzēja darījuma partneri ziņotajā darījumā.

Juridiskās personas identifikatoru (JPI) jāizmanto visos gadījumos, kuros darījuma partnerim šāds identifikators ir piešķirts. Darījuma partnera sektors un darījuma partnera atrašanās vieta jānorāda gadījumos, kuros nav piešķirts JPI kods.

Darījuma partnera sektors

Darījuma partnera institucionālais sektors.

Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators.

Darījuma partnera atrašanās vieta

Valsts, kurā reģistrēts darījuma partneris, Starptautiskās standartizācijas organizācijas (ISO) valsts kods.

Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators.

Pārskata sniegšanas datums

Tā perioda sākuma un beigu datums un laiks, uz kuru attiecas datnē iekļautie darījumu dati.

Elektronisks laika zīmogs

Laiks, kurā veikts vai iegrāmatots darījums.

Darījuma datums

Datums, kurā puses veic pārskatā norādīto finanšu darījumu.

Tagadnes vērtības datums

Datums, kurā viena puse pārdod otrai noteiktu daudzumu noteiktas valūtas, saņemot nolīgtu summu noteiktas citas valūtas, kas pamatojas uz nolīgtu valūtas kursu, kuru sauc par valūtas sākumkursu.

Termiņa beigu datums

Datums, kurā beidzas valūtas mijmaiņas darījums un kurā tagadnes vērtības datumā pārdotā valūta tiek atpirkta.

Valūtas darījuma veids

Šis atribūts norāda, vai summa euro, kas norādīta kā darījuma nominālvērtība, tagadnes vērtības datumā tiek pirkta vai pārdota.

Jāattiecas uz euro tagadnes darījumu, t. i., to, vai tagadnes vērtības datumā euro tiek pirkts vai pārdots.

Darījuma nominālvērtība

Valūtas mijmaiņas darījuma euro nominālvērtība.

Valūtas kods

Valūtas, kuru pērk/pārdod apmaiņā pret euro, starptautiskais trīs zīmju ISO kods.

Valūtas sākumkurss

Euro un ārvalstu valūtas kurss, kurš attiecas uz valūtas mijmaiņas darījuma pirmo posmu.

Valūtas kursa nākotnes punkti

Starpība starp valūtas darījuma beigu kursu un valūtas darījuma sākumkursu, kas izteikta bāzes punktos atbilstoši attiecīgajam valūtu pārim pieņemtajiem tirgus principiem.

| 2. | OIS darījumu datu veidi, kas jānorāda par katru darījumu.







  Datu lauks | Datu apraksts | Datu sniegšanas alternatīva iespēja un citi nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- |
| Norādītais darījuma statuss | Šis atribūts norāda, vai darījums ir jauns darījums, iepriekš ziņota darījuma grozījums, anulēšana vai iepriekš ziņota darījuma labojums. | |
| Pārjaunojuma statuss | Šis atribūts norāda, vai darījums ir pārjaunojums. | |
| Unikālais darījuma identifikators | Unikāls kods, kas ļauj identificēt darījumu attiecīgajā tirgus segmentā. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama. |
| Īpašais darījuma identifikators | Pārskatu sniedzēja katram darījumam izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators. Īpašais darījuma identifikators ir unikāls katram sniegtajam darījumam attiecībā uz naudas tirgus segmentu un pārskatu sniedzēju. | |
| Saistītais īpašais darījuma identifikators | Pārskatu sniedzēja izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators sākotnējam darījumam, kurš vēlāk ticis pārjaunots. | Informāciju šajā laukā attiecīgos gadījumos sniedz obligāti. |
| Darījuma partnera īpašais darījuma identifikators | Īpašais darījuma identifikators, kuru pārskatu sniedzēja darījuma partneris piešķīris tam pašam darījumam. | Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama. |
| Darījuma partnera identifikators | Identifikācijas kods, pēc kura atpazīst pārskatu sniedzēja darījuma partneri ziņotajā darījumā. | JPI jāizmanto visos gadījumos, kuros darījuma partnerim šāds identifikators ir piešķirts. Darījuma partnera sektors un darījuma partnera atrašanās vieta jānorāda gadījumos, kuros nav piešķirts JPI kods. |
| Darījuma partnera sektors | Darījuma partnera institucionālais sektors. | Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators. |
| Darījuma partnera atrašanās vieta | Valsts, kurā reģistrēts darījuma partneris, ISO valsts kods. | Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators. |
| Pārskata sniegšanas datums | Tā perioda sākuma un beigu datums un laiks, uz kuru attiecas datnē iekļautie darījumu dati. | |
| Elektronisks laika zīmogs | Laiks, kurā veikts vai iegrāmatots darījums. | Pēc izvēles. |
| Darījuma datums | Datums, kurā puses veic finanšu darījumu. | |
| Sākuma datums | Datums, kurā tiek aprēķināta mainīgā posma uz nakti izsniegto kredītu procentu likme. | |
| Termiņa beigu datums | Termiņa, kuram aprēķina uz nakti izsniegto kredītu uzkrāto procentu likmi, pēdējais datums. | |
| Fiksētā procentu likme | OIS izmaksas aprēķināšanā izmantotā fiksētā procentu likme. | |
| Darījuma veids | Šis atribūts norāda, vai pārskata sniedzējs maksā vai saņem fiksēto procentu likmi. | |
| Darījuma nominālvērtība | OIS nominālvērtība. | |

2.

Datu lauks

Datu apraksts

Datu sniegšanas alternatīva iespēja un citi nosacījumi

Norādītais darījuma statuss

Šis atribūts norāda, vai darījums ir jauns darījums, iepriekš ziņota darījuma grozījums, anulēšana vai iepriekš ziņota darījuma labojums.

Pārjaunojuma statuss

Šis atribūts norāda, vai darījums ir pārjaunojums.

Unikālais darījuma identifikators

Unikāls kods, kas ļauj identificēt darījumu attiecīgajā tirgus segmentā.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama.

Īpašais darījuma identifikators

Pārskatu sniedzēja katram darījumam izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators. Īpašais darījuma identifikators ir unikāls katram sniegtajam darījumam attiecībā uz naudas tirgus segmentu un pārskatu sniedzēju.

Saistītais īpašais darījuma identifikators

Pārskatu sniedzēja izmantotais unikālais iekšējais darījuma identifikators sākotnējam darījumam, kurš vēlāk ticis pārjaunots.

Informāciju šajā laukā attiecīgos gadījumos sniedz obligāti.

Darījuma partnera īpašais darījuma identifikators

Īpašais darījuma identifikators, kuru pārskatu sniedzēja darījuma partneris piešķīris tam pašam darījumam.

Informāciju šajā laukā prasīts sniegt, ja tā ir pieejama.

Darījuma partnera identifikators

Identifikācijas kods, pēc kura atpazīst pārskatu sniedzēja darījuma partneri ziņotajā darījumā.

JPI jāizmanto visos gadījumos, kuros darījuma partnerim šāds identifikators ir piešķirts. Darījuma partnera sektors un darījuma partnera atrašanās vieta jānorāda gadījumos, kuros nav piešķirts JPI kods.

Darījuma partnera sektors

Darījuma partnera institucionālais sektors.

Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators.

Darījuma partnera atrašanās vieta

Valsts, kurā reģistrēts darījuma partneris, ISO valsts kods.

Obligāts, ja nav norādīts darījuma partnera identifikators.

Pārskata sniegšanas datums

Tā perioda sākuma un beigu datums un laiks, uz kuru attiecas datnē iekļautie darījumu dati.

Elektronisks laika zīmogs

Laiks, kurā veikts vai iegrāmatots darījums.

Pēc izvēles.

Darījuma datums

Datums, kurā puses veic finanšu darījumu.

Sākuma datums

Datums, kurā tiek aprēķināta mainīgā posma uz nakti izsniegto kredītu procentu likme.

Termiņa beigu datums

Termiņa, kuram aprēķina uz nakti izsniegto kredītu uzkrāto procentu likmi, pēdējais datums.

Fiksētā procentu likme

OIS izmaksas aprēķināšanā izmantotā fiksētā procentu likme.

Darījuma veids

Šis atribūts norāda, vai pārskata sniedzējs maksā vai saņem fiksēto procentu likmi.

Darījuma nominālvērtība

OIS nominālvērtība.

| 3. | Darījuma nozīmīguma ierobežojums
  Par darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām datus sniedz tikai tad, ja tie veikti ar nefinanšu sabiedrībām, kas klasificētas kā “liela izmēra”, pamatojoties uz Bāzeles III LSR regulējumu. |
| --- | --- |

3.

Par darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām datus sniedz tikai tad, ja tie veikti ar nefinanšu sabiedrībām, kas klasificētas kā “liela izmēra”, pamatojoties uz Bāzeles III LSR regulējumu.

---

(*1)  Datu elektroniskās sniegšanas standarti un tehniskās specifikācijas noteiktas atsevišķi. Tie pieejami ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

*1

---

IV PIELIKUMS

“IV PIELIKUMS

Faktisko pārskatu sniedzēju piemērotie obligātie standarti

Pārskatu sniedzēji ievēro šādus obligātos standartus, lai atbilstu Eiropas Centrālās bankas (ECB) statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.

| 1. | Datu nosūtīšanas obligātie standarti:






  i) | pārskatu sniegšana tiek veikta laikus, ECB un attiecīgās nacionālās centrālās bankas (NCB) noteiktajos termiņos; |
| --- | --- | --- |

1.

i)

pārskatu sniegšana tiek veikta laikus, ECB un attiecīgās nacionālās centrālās bankas (NCB) noteiktajos termiņos;

| ii) | statistikas pārskati tiek noformēti tādā veidā un formātā, kā noteikts ECB attiecīgās NCB pārskatu sniegšanas tehniskajās prasībās; |
| --- | --- |

ii)

statistikas pārskati tiek noformēti tādā veidā un formātā, kā noteikts ECB attiecīgās NCB pārskatu sniegšanas tehniskajās prasībās;

| iii) | pārskatu sniedzēji ECB un attiecīgajai NCB sniedz ziņas par vienu vai vairākām kontaktpersonām; |
| --- | --- |

iii)

pārskatu sniedzēji ECB un attiecīgajai NCB sniedz ziņas par vienu vai vairākām kontaktpersonām;

| iv) | tiek ievērota tehniskā specifikācija datu nosūtīšanai uz ECB un attiecīgo NCB. |
| --- | --- |

iv)

tiek ievērota tehniskā specifikācija datu nosūtīšanai uz ECB un attiecīgo NCB.

| 2. | Precizitātes obligātie standarti:






  i) | statistiskās informācijas pareizība: |
| --- | --- | --- |

2.

i)

statistiskās informācijas pareizība:

| ii) | pārskatu sniedzēji ir gatavi sniegt informāciju par notikumiem, kas izriet no nosūtītajiem datiem; |
| --- | --- |

ii)

pārskatu sniedzēji ir gatavi sniegt informāciju par notikumiem, kas izriet no nosūtītajiem datiem;

| iii) | statistiskā informācija ir pilnīga, bez nepārtrauktiem un strukturāliem informācijas trūkumiem; esošie trūkumi jāatrunā, sniedzot paskaidrojumus ECB un attiecīgajai NCB, un attiecīgos apstākļos pēc iespējas drīz jāaizpilda; |
| --- | --- |

iii)

statistiskā informācija ir pilnīga, bez nepārtrauktiem un strukturāliem informācijas trūkumiem; esošie trūkumi jāatrunā, sniedzot paskaidrojumus ECB un attiecīgajai NCB, un attiecīgos apstākļos pēc iespējas drīz jāaizpilda;

| iv) | pārskatu sniedzēji ievēro ECB un attiecīgās NCB datu pārraidei noteiktās dimensijas, noapaļošanas politiku un decimāldaļas. |
| --- | --- |

iv)

pārskatu sniedzēji ievēro ECB un attiecīgās NCB datu pārraidei noteiktās dimensijas, noapaļošanas politiku un decimāldaļas.

| 3. | Konceptuālās atbilstības obligātie standarti:






  i) | statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai; |
| --- | --- | --- |

3.

i)

statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai;

| ii) | ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, pārskatu sniedzēji regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp izmantoto metodi un šai regulai atbilstošu metodi; |
| --- | --- |

ii)

ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, pārskatu sniedzēji regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp izmantoto metodi un šai regulai atbilstošu metodi;

| iii) | pārskatu sniedzēji spēj izskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot tos ar iepriekšējo periodu skaitļiem. |
| --- | --- |

iii)

pārskatu sniedzēji spēj izskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot tos ar iepriekšējo periodu skaitļiem.

| 4. | Labojumu obligātie standarti
  Tiek ievērota ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Labojumiem, kas veikti, atkāpjoties no parastās labojumu kārtības, sniedz paskaidrojuma piezīmes. |
| --- | --- |

4.

Tiek ievērota ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Labojumiem, kas veikti, atkāpjoties no parastās labojumu kārtības, sniedz paskaidrojuma piezīmes.

| 5. | Datu integritātes obligātie standarti:






  i) | pārskatu sniedzēji statistisko informāciju apkopo un nosūta neatkarīgā un objektīvā veidā; |
| --- | --- | --- |

5.

i)

pārskatu sniedzēji statistisko informāciju apkopo un nosūta neatkarīgā un objektīvā veidā;

| ii) | atklātās kļūdas nosūtītajos datos pārskatu sniedzēji izlabo un par tām paziņo ECB un attiecīgajai NCB agrākajā iespējamā datumā. |
| --- | --- |

ii)

atklātās kļūdas nosūtītajos datos pārskatu sniedzēji izlabo un par tām paziņo ECB un attiecīgajai NCB agrākajā iespējamā datumā.

---

DIREKTĪVAS

| 25.1.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/35

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS DIREKTĪVA (ES) 2019/114

(2019. gada 24. janvāris),

ar ko groza Direktīvas 2003/90/EK un 2003/91/EK, kurās nosaka attiecīgi Padomes Direktīvas 2002/53/EK 7. panta un Padomes Direktīvas 2002/55/EK 7. panta īstenošanas pasākumus attiecībā uz obligāti pārbaudāmajām pazīmēm un atsevišķu lauksaimniecības augu sugu šķirņu un dārzeņu sugu šķirņu obligātajiem pārbaudes nosacījumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/53/EK par lauksaimniecības augu sugu šķirņu kopējo katalogu (1) un jo īpaši tās 7. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/55/EK par dārzeņu sēklu tirdzniecību (2) un jo īpaši tās 7. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Direktīvas 2003/90/EK (3) un 2003/91/EK (4) pieņēma, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu katalogos iekļautās šķirnes atbilst Kopienas Augu šķirņu biroja (CPVO) noteiktajiem protokoliem par obligāti pārbaudāmajām pazīmēm, kas jāņem vērā dažādu sugu pārbaudēs, un par obligātajiem šķirņu pārbaudes nosacījumiem, ciktāl šādi protokoli ir izstrādāti. Minētajās direktīvās paredzēts, ka CPVO protokolos neiekļautajām šķirnēm ir piemērojamas Starptautiskās Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (UPOV) vadlīnijas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Direktīvas 2003/90/EK (3) un 2003/91/EK (4) pieņēma, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu katalogos iekļautās šķirnes atbilst Kopienas Augu šķirņu biroja (CPVO) noteiktajiem protokoliem par obligāti pārbaudāmajām pazīmēm, kas jāņem vērā dažādu sugu pārbaudēs, un par obligātajiem šķirņu pārbaudes nosacījumiem, ciktāl šādi protokoli ir izstrādāti. Minētajās direktīvās paredzēts, ka CPVO protokolos neiekļautajām šķirnēm ir piemērojamas Starptautiskās Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (UPOV) vadlīnijas.

| (2) | Kopš pēdējiem grozījumiem, kas Direktīvās 2003/90/EK un 2003/91/EK izdarīti ar Īstenošanas direktīvu (ES) 2018/100 (5), CPVO un UPOV ir izstrādājuši vēl citus protokolus un vadlīnijas un atjauninājuši spēkā esošos protokolus un vadlīnijas. |
| --- | --- |

(2)

Kopš pēdējiem grozījumiem, kas Direktīvās 2003/90/EK un 2003/91/EK izdarīti ar Īstenošanas direktīvu (ES) 2018/100 (5), CPVO un UPOV ir izstrādājuši vēl citus protokolus un vadlīnijas un atjauninājuši spēkā esošos protokolus un vadlīnijas.

| (3) | Tāpēc Direktīvas 2003/90/EK un 2003/91/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Direktīvas 2003/90/EK un 2003/91/EK būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2003/90/EK I un II pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas pielikuma A daļas tekstu.

2. pants

Direktīvas 2003/91/EK pielikumus aizstāj ar šīs direktīvas pielikuma B daļas tekstu.

3. pants

Attiecībā uz pārbaudēm, kuras sāktas pirms 2019. gada 1. septembra, dalībvalstis Direktīvas 2003/90/EK un 2003/91/EK drīkst piemērot tajā redakcijā, ko piemēroja, pirms tika izdarīti grozījumi ar šo direktīvu.

4. pants

Dalībvalstis vēlākais līdz 2019. gada 31. augustam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.

Tās šos noteikumus piemēro no 2019. gada 1. septembra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

5. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 24. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 193, 20.7.2002., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 193, 20.7.2002., 33. lpp.

2

(3)  Komisijas 2003. gada 6. oktobra Direktīva 2003/90/EK, ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Padomes Direktīvas 2002/53/EK 7. pantā attiecībā uz obligāti pārbaudāmajām pazīmēm un obligātajiem konkrētu lauksaimniecības augu sugu pārbaudes nosacījumiem (OV L 254, 8.10.2003., 7. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2003. gada 6. oktobra Direktīva 2003/91/EK, kurā izklāstīti īstenošanas noteikumi, ar ko piemēro 7. pantu Padomes Direktīvā 2002/55/EK attiecībā uz raksturīgajām pazīmēm, kas obligāti jāaptver pārbaudē, un obligātajiem nosacījumiem dažādu dārzeņu sugu šķirņu pārbaudei (OV L 254, 8.10.2003., 11. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2018. gada 22. janvāra Īstenošanas direktīva (ES) 2018/100, ar ko groza Direktīvu 2003/90/EK un Direktīvu 2003/91/EK, kurās nosaka attiecīgi Padomes Direktīvas 2002/53/EK 7. panta un Padomes Direktīvas 2002/55/EK 7. panta īstenošanas pasākumus attiecībā uz obligāti pārbaudāmajām pazīmēm un konkrētu lauksaimniecības augu sugu šķirņu un dārzeņu sugu šķirņu obligātajiem pārbaudes nosacījumiem (OV L 17, 23.1.2018., 34. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

A DAĻA

“I PIELIKUMS

Direktīvas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto to sugu saraksts, kurām jāatbilst

  CPVO

  tehniskajiem protokoliem
   (1)

| Zinātniskais nosaukums | Vispārpieņemtais nosaukums | CPVO protokols |
| --- | --- | --- |
| Festuca arundinacea Schreb. | Niedru auzene | TP 39/1, 1.10.2015. |
| Festuca filiformis Pourr. | Smalklapu auzene | TP 67/1, 23.6.2011. |
| Festuca ovina L. | Aitu auzene | TP 67/1, 23.6.2011. |
| Festuca pratensis Huds. | Pļavas auzene | TP 39/1, 1.10.2015. |
| Festuca rubra L. | Sarkanā auzene | TP 67/1, 23.6.2011. |
| Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina | Rupjā auzene | TP 67/1, 23.6.2011. |
| Lolium multiflorum Lam. | Daudzziedu airene | TP 4/1, 23.6.2011. |
| Lolium perenne L. | Ganību airene | TP 4/1, 23.6.2011. |
| Lolium x hybridum Hausskn. | Hibrīdā airene | TP 4/1, 23.6.2011. |
| Pisum sativum L. (partim) | Sējas zirnis | TP 7/2 rev. 2, 15.3.2017. |
| Poa pratensis L. | Pļavas skarene | TP 33/1, 15.3.2017. |
| Vicia sativa L. | Sējas vīķis | TP 32/1, 19.4.2016. |
| Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb. | Lopbarības kālis | TP 89/1, 11.3.2015. |
| Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers. | Eļļas rutks | TP 178/1, 15.3.2017. |
| Brassica napus L. (partim) | Rapsis | TP 36/2, 16.11.2011. |
| Cannabis sativa L. | Kaņepe | TP 276/1. daļēji rediģēts, 21.3.2018. |
| Glycine max (L.) Merr. | Soja | TP 80/1, 15.3.2017. |
| Gossypium spp. | Kokvilnas | TP 88/1, 19.4.2016. |
| Helianthus annuus L. | Saulespuķe | TP 81/1, 31.10.2002. |
| Linum usitatissimum L. | Šķiedras lins/eļļas lins | TP 57/2, 19.3.2014. |
| Sinapis alba L. | Baltā sinepe | TP 179/1, 15.3.2017. |
| Avena nuda L. | Kailgraudu auza | TP 20/2, 1.10.2015. |
| Avena sativa L. (arī A. byzantina K. Koch) | Sējas auza (arī Bizantijas auza) | TP 20/2, 1.10.2015. |
| Hordeum vulgare L. | Parastais miezis | TP 19/4, 1.10.2015. |
| Oryza sativa L. | Rīss | TP 16/3, 1.10.2015. |
| Secale cereale L. | Sējas rudzi | TP 58/1, 31.10.2002. |
| xTriticosecale Wittm. ex A. Camus | Hibrīdi, kas radušies, krustojot Triticum ģints sugas ar Secale ģints sugām | TP 121/2 rev. 1, 16.2.2011. |
| Triticum aestivum L. | Parastais kviesis | TP 3/4 rev. 2, 16.2.2011. |
| Triticum durum Desf. | Cietais kviesis | TP 120/3, 19.3.2014. |
| Zea mays L. (partim) | Parastā kukurūza | TP 2/3, 11.3.2010. |
| Solanum tuberosum L. | Kartupelis | TP 23/3, 15.3.2017. |

Zinātniskais nosaukums

Vispārpieņemtais nosaukums

CPVO protokols

Festuca arundinacea Schreb.

Niedru auzene

TP 39/1, 1.10.2015.

Festuca filiformis Pourr.

Smalklapu auzene

TP 67/1, 23.6.2011.

Festuca ovina L.

Aitu auzene

TP 67/1, 23.6.2011.

Festuca pratensis Huds.

Pļavas auzene

TP 39/1, 1.10.2015.

Festuca rubra L.

Sarkanā auzene

TP 67/1, 23.6.2011.

Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina

Rupjā auzene

TP 67/1, 23.6.2011.

Lolium multiflorum Lam.

Daudzziedu airene

TP 4/1, 23.6.2011.

Lolium perenne L.

Ganību airene

TP 4/1, 23.6.2011.

Lolium x hybridum Hausskn.

Hibrīdā airene

TP 4/1, 23.6.2011.

Pisum sativum L. (partim)

Sējas zirnis

TP 7/2 rev. 2, 15.3.2017.

Poa pratensis L.

Pļavas skarene

TP 33/1, 15.3.2017.

Vicia sativa L.

Sējas vīķis

TP 32/1, 19.4.2016.

Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

Lopbarības kālis

TP 89/1, 11.3.2015.

Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

Eļļas rutks

TP 178/1, 15.3.2017.

Brassica napus L. (partim)

Rapsis

TP 36/2, 16.11.2011.

Cannabis sativa L.

Kaņepe

TP 276/1. daļēji rediģēts, 21.3.2018.

Glycine max (L.) Merr.

Soja

TP 80/1, 15.3.2017.

Gossypium spp.

Kokvilnas

TP 88/1, 19.4.2016.

Helianthus annuus L.

Saulespuķe

TP 81/1, 31.10.2002.

Linum usitatissimum L.

Šķiedras lins/eļļas lins

TP 57/2, 19.3.2014.

Sinapis alba L.

Baltā sinepe

TP 179/1, 15.3.2017.

Avena nuda L.

Kailgraudu auza

TP 20/2, 1.10.2015.

Avena sativa L. (arī A. byzantina K. Koch)

Sējas auza (arī Bizantijas auza)

TP 20/2, 1.10.2015.

Hordeum vulgare L.

Parastais miezis

TP 19/4, 1.10.2015.

Oryza sativa L.

Rīss

TP 16/3, 1.10.2015.

Secale cereale L.

Sējas rudzi

TP 58/1, 31.10.2002.

xTriticosecale Wittm. ex A. Camus

Hibrīdi, kas radušies, krustojot Triticum ģints sugas ar Secale ģints sugām

TP 121/2 rev. 1, 16.2.2011.

Triticum aestivum L.

Parastais kviesis

TP 3/4 rev. 2, 16.2.2011.

Triticum durum Desf.

Cietais kviesis

TP 120/3, 19.3.2014.

Zea mays L. (partim)

Parastā kukurūza

TP 2/3, 11.3.2010.

Solanum tuberosum L.

Kartupelis

TP 23/3, 15.3.2017.

II PIELIKUMS

Direktīvas 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto to sugu saraksts, kurām jāatbilst

  UPOV

  pārbaužu vadlīnijām
   (2)

| Zinātniskais nosaukums | Vispārpieņemtais nosaukums | UPOV vadlīnijas |
| --- | --- | --- |
| Beta vulgaris L. | Lopbarības biete | TG 150/3, 4.11.1994. |
| Agrostis canina L. | Suņu smilga | TG 30/6, 12.10.1990. |
| Agrostis gigantea Roth | Milzu smilga | TG 30/6, 12.10.1990. |
| Agrostis stolonifera L. | Ložņu smilga | TG 30/6, 12.10.1990. |
| Agrostis capillaris L. | Parastā smilga | TG 30/6, 12.10.1990. |
| Bromus catharticus Vahl | Akotu lāčauza | TG 180/3, 4.4.2001. |
| Bromus sitchensis Trin. | Sitkas lāčauza | TG 180/3, 4.4.2001. |
| Dactylis glomerata L. | Parastā kamolzāle | TG 31/8, 17.4.2002. |
| xFestulolium Asch. et Graebn. | Hibrīdi, kas radušies, krustojot Festuca ģints sugas ar Lolium ģints sugām | TG 243/1, 9.4.2008. |
| Phleum nodosum L. | Gumainais timotiņš | TG 34/6, 7.11.1984. |
| Phleum pratense L. | Pļavas timotiņš | TG 34/6, 7.11.1984. |
| Lotus corniculatus L. | Ragainais vanagnadziņš | TG 193/1, 9.4.2008. |
| Lupinus albus L. | Baltā lupīna | TG/66/4, 31.3.2004. |
| Lupinus angustifolius L. | Šaurlapu lupīna | TG/66/4, 31.3.2004. |
| Lupinus luteus L. | Dzeltenā lupīna | TG/66/4, 31.3.2004. |
| Medicago doliata Carmign. | Taisndzeloņu lucerna | TG 228/1, 5.4.2006. |
| Medicago italica (Mill.) Fiori | Itālijas lucerna | TG 228/1, 5.4.2006. |
| Medicago littoralis Rohde ex Loisel. | Piekrastes lucerna | TG 228/1, 5.4.2006. |
| Medicago lupulina L. | Apiņu lucerna | TG 228/1, 5.4.2006. |
| Medicago murex Willd. | Dzeloņainā lucerna | TG 228/1, 5.4.2006. |
| Medicago polymorpha L. | Zobainā lucerna | TG 228/1, 5.4.2006. |
| Medicago rugosa Desr. | Krokainā lucerna | TG 228/1, 5.4.2006. |
| Medicago sativa L. | Sējas lucerna | TG 6/5, 6.4.2005. |
| Medicago scutellata (L.) Mill. | Vairoga lucerna | TG 228/1, 5.4.2006. |
| Medicago truncatula Gaertn. | Nošķeltā lucerna | TG 228/1, 5.4.2006. |
| Medicago x varia T. Martyn | Hibrīdā lucerna | TG 6/5, 6.4.2005. |
| Trifolium pratense L. | Sarkanais āboliņš | TG 5/7, 4.4.2001. |
| Trifolium repens L. | Baltais āboliņš | TG 38/7, 9.4.2003. |
| Vicia faba L. | Lauka pupa | TG 8/6, 17.4.2002. |
| Phacelia tanacetifolia Benth. | Parastā facēlija | TG 319/1, 5.4.2017. |
| Arachis hypogaea L. | Zemesrieksts | TG 93/4, 9.4.2014. |
| Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs | Ripsis | TG 185/3, 17.4.2002. |
| Carthamus tinctorius L. | Saflors | TG 134/3, 12.10.1990. |
| Papaver somniferum L. | Miega magone | TG 166/4, 9.4.2014. |
| Sorghum bicolor (L.) Moench | Sorgo | TG 122/4, 25.3.2015. |
| Sorghum sudanense (Piper) Stapf. | Sudānas zāle | TG 122/4, 25.3.2015. |
| Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum sudanense (Piper) Stapf | Hibrīdi, kas radušies, krustojot Sorghum bicolor un Sorghum sudanense | TG 122/4, 25.3.2015. |

Zinātniskais nosaukums

Vispārpieņemtais nosaukums

UPOV vadlīnijas

Beta vulgaris L.

Lopbarības biete

TG 150/3, 4.11.1994.

Agrostis canina L.

Suņu smilga

TG 30/6, 12.10.1990.

Agrostis gigantea Roth

Milzu smilga

TG 30/6, 12.10.1990.

Agrostis stolonifera L.

Ložņu smilga

TG 30/6, 12.10.1990.

Agrostis capillaris L.

Parastā smilga

TG 30/6, 12.10.1990.

Bromus catharticus Vahl

Akotu lāčauza

TG 180/3, 4.4.2001.

Bromus sitchensis Trin.

Sitkas lāčauza

TG 180/3, 4.4.2001.

Dactylis glomerata L.

Parastā kamolzāle

TG 31/8, 17.4.2002.

xFestulolium Asch. et Graebn.

Hibrīdi, kas radušies, krustojot Festuca ģints sugas ar Lolium ģints sugām

TG 243/1, 9.4.2008.

Phleum nodosum L.

Gumainais timotiņš

TG 34/6, 7.11.1984.

Phleum pratense L.

Pļavas timotiņš

TG 34/6, 7.11.1984.

Lotus corniculatus L.

Ragainais vanagnadziņš

TG 193/1, 9.4.2008.

Lupinus albus L.

Baltā lupīna

TG/66/4, 31.3.2004.

Lupinus angustifolius L.

Šaurlapu lupīna

TG/66/4, 31.3.2004.

Lupinus luteus L.

Dzeltenā lupīna

TG/66/4, 31.3.2004.

Medicago doliata Carmign.

Taisndzeloņu lucerna

TG 228/1, 5.4.2006.

Medicago italica (Mill.) Fiori

Itālijas lucerna

TG 228/1, 5.4.2006.

Medicago littoralis Rohde ex Loisel.

Piekrastes lucerna

TG 228/1, 5.4.2006.

Medicago lupulina L.

Apiņu lucerna

TG 228/1, 5.4.2006.

Medicago murex Willd.

Dzeloņainā lucerna

TG 228/1, 5.4.2006.

Medicago polymorpha L.

Zobainā lucerna

TG 228/1, 5.4.2006.

Medicago rugosa Desr.

Krokainā lucerna

TG 228/1, 5.4.2006.

Medicago sativa L.

Sējas lucerna

TG 6/5, 6.4.2005.

Medicago scutellata (L.) Mill.

Vairoga lucerna

TG 228/1, 5.4.2006.

Medicago truncatula Gaertn.

Nošķeltā lucerna

TG 228/1, 5.4.2006.

Medicago x varia T. Martyn

Hibrīdā lucerna

TG 6/5, 6.4.2005.

Trifolium pratense L.

Sarkanais āboliņš

TG 5/7, 4.4.2001.

Trifolium repens L.

Baltais āboliņš

TG 38/7, 9.4.2003.

Vicia faba L.

Lauka pupa

TG 8/6, 17.4.2002.

Phacelia tanacetifolia Benth.

Parastā facēlija

TG 319/1, 5.4.2017.

Arachis hypogaea L.

Zemesrieksts

TG 93/4, 9.4.2014.

Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

Ripsis

TG 185/3, 17.4.2002.

Carthamus tinctorius L.

Saflors

TG 134/3, 12.10.1990.

Papaver somniferum L.

Miega magone

TG 166/4, 9.4.2014.

Sorghum bicolor (L.) Moench

Sorgo

TG 122/4, 25.3.2015.

Sorghum sudanense (Piper) Stapf.

Sudānas zāle

TG 122/4, 25.3.2015.

Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum sudanense (Piper) Stapf

Hibrīdi, kas radušies, krustojot Sorghum bicolor un Sorghum sudanense

TG 122/4, 25.3.2015.

B DAĻA

B DAĻA

“I PIELIKUMS

Direktīvas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto to sugu saraksts, kurām jāatbilst

  CPVO

  tehniskajiem protokoliem
   (3)

| Zinātniskais nosaukums | Vispārpieņemtais nosaukums | CPVO protokols |
| --- | --- | --- |
| Allium cepa L. (Cepa grupa) | Sīpols un dārza sīpols | TP 46/2, 1.4.2009. |
| Allium cepa L. (Aggregatum grupa) | Šalote | TP 46/2, 1.4.2009. |
| Allium fistulosum L. | Lielloku sīpols | TP 161/1, 11.3.2010. |
| Allium porrum L. | Puravs | TP 85/2, 1.4.2009. |
| Allium sativum L. | Ķiploks | TP 162/1, 25.3.2004. |
| Allium schoenoprasum L. | Maurloks | TP 198/2, 11.3.2015. |
| Apium graveolens L. | Smaržīgā selerija | TP 82/1, 13.3.2008. |
| Apium graveolens L. | Sakņu selerija | TP 74/1, 13.3.2008. |
| Asparagus officinalis L. | Ārstniecības asparāgs | TP 130/2, 16.2.2011. |
| Beta vulgaris L. | Parastā biete, arī Cheltenham biete | TP 60/1, 1.4.2009. |
| Beta vulgaris L. | Mangolds jeb lapu biete | TP 106/1, 11.3.2015. |
| Brassica oleracea L. | Lapu kāposts | TP 90/1, 16.2.2011. |
| Brassica oleracea L. | Ziedkāposts | TP 45/2 rev. 2, 21.3.2018. |
| Brassica oleracea L. | Sparģeļu kāposts jeb brokolis | TP 151/2 rev., 15.3.2017. |
| Brassica oleracea L. | Briseles kāposts | TP 54/2 rev., 15.3.2017. |
| Brassica oleracea L. | Kolrābis | TP 65/1 rev., 15.3.2017. |
| Brassica oleracea L. | Savojas kāposts, baltais galviņkāposts un sarkanais galviņkāposts | TP 48/3 rev., 15.3.2017. |
| Brassica rapa L. | Ķīnas kāposts | TP 105/1, 13.3.2008. |
| Capsicum annuum L. | Sīvais dārzeņpipars vai dārzeņpipars | TP 76/2 rev., 15.3.2017. |
| Cichorium endivia L. | Krokainā endīvija un platlapu endīvija | TP 118/3, 19.3.2014. |
| Cichorium intybus L. | Sakņu cigoriņš | TP 172/2, 1.12.2005. |
| Cichorium intybus L. | Lapu cigoriņš | TP 154/1, 21.3.2018. |
| Cichorium intybus L. | Vitlufa cigoriņš | TP 173/2, 21.3.2018. |
| Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai | Arbūzs | TP 142/2, 19.3.2014. |
| Cucumis melo L. | Melone | TP 104/2, 21.3.2007. |
| Cucumis sativus L. | Gurķis un īsaugļu gurķis | TP 61/2 rev., 21.3.2018. |
| Cucurbita maxima Duchesne | Lielaugļu ķirbis | TP 155/1, 11.3.2015. |
| Cucurbita pepo L. | Kabacis vai tumšzaļais kabacis | TP 119/1 rev., 19.3.2014. |
| Cynara cardunculus L. | Dzeloņainais artišoks un lapu artišoks | TP 184/2, 27.2.2013. |
| Daucus carota L. | Galda burkāns un lopbarības burkāns | TP 49/3, 13.3.2008. |
| Foeniculum vulgare Mill. | Parastais fenhelis | TP 183/1, 25.3.2004. |
| Lactuca sativa L. | Dārza salāts | TP 13/6, 21.3.2018. |
| Solanum lycopersicum L. | Tomāts | TP 44/4 rev. 3, 21.3.2018. |
| Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill | Pētersīlis | TP 136/1, 21.3.2007. |
| Phaseolus coccineus L. | Daudzziedu pupiņa | TP 9/1, 21.3.2007. |
| Phaseolus vulgaris L. | Krūmu pupiņa un kāršu pupiņa | TP 12/4, 27.2.2013. |
| Pisum sativum L. (partim) | Šķautņainais zirnis, lobāmais zirnis un cukurzirnis | TP 7/2 rev. 2, 15.3.2017. |
| Raphanus sativus L. | Redīss, rutks | TP 64/2 rev., 11.3.2015. |
| Rheum rhabarbarum L | Rabarbers | TP 62/1, 19.4.2016. |
| Scorzonera hispanica L. | Melnsakne | TP 116/1, 11.3.2015. |
| Solanum melongena L. | Baklažāns | TP 117/1, 13.3.2008. |
| Spinacia oleracea L. | Dārza spināts | TP 55/5 rev. 2, 15.3.2017. |
| Valerianella locusta (L.) Laterr. | Lauka salāts | TP 75/2, 21.3.2007. |
| Vicia faba L. (partim) | Lauka pupa | TP Broadbean/1, 25.3.2004. |
| Zea mays L. (partim) | Cukurkukurūza un uzplīstošā kukurūza | TP 2/3, 11.3.2010. |
| Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. x Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. x Solanum peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. x Solanum cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg; Solanum pimpinellifolium L. x Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner | Tomātu potcelmi | TP 294/1 rev. 3, 21.3.2018. |
| Cucurbita maxima Duchesne x Cucurbita moschata Duchesne | Cucurbita maxima Duchesne x Cucurbita moschata Duchesne starpsugu hibrīdi izmantošanai par potcelmiem | TP 311/1, 15.3.2017. |

Zinātniskais nosaukums

Vispārpieņemtais nosaukums

CPVO protokols

Allium cepa L. (Cepa grupa)

Sīpols un dārza sīpols

TP 46/2, 1.4.2009.

Allium cepa L. (Aggregatum grupa)

Šalote

TP 46/2, 1.4.2009.

Allium fistulosum L.

Lielloku sīpols

TP 161/1, 11.3.2010.

Allium porrum L.

Puravs

TP 85/2, 1.4.2009.

Allium sativum L.

Ķiploks

TP 162/1, 25.3.2004.

Allium schoenoprasum L.

Maurloks

TP 198/2, 11.3.2015.

Apium graveolens L.

Smaržīgā selerija

TP 82/1, 13.3.2008.

Apium graveolens L.

Sakņu selerija

TP 74/1, 13.3.2008.

Asparagus officinalis L.

Ārstniecības asparāgs

TP 130/2, 16.2.2011.

Beta vulgaris L.

Parastā biete, arī Cheltenham biete

TP 60/1, 1.4.2009.

Beta vulgaris L.

Mangolds jeb lapu biete

TP 106/1, 11.3.2015.

Brassica oleracea L.

Lapu kāposts

TP 90/1, 16.2.2011.

Brassica oleracea L.

Ziedkāposts

TP 45/2 rev. 2, 21.3.2018.

Brassica oleracea L.

Sparģeļu kāposts jeb brokolis

TP 151/2 rev., 15.3.2017.

Brassica oleracea L.

Briseles kāposts

TP 54/2 rev., 15.3.2017.

Brassica oleracea L.

Kolrābis

TP 65/1 rev., 15.3.2017.

Brassica oleracea L.

Savojas kāposts, baltais galviņkāposts un sarkanais galviņkāposts

TP 48/3 rev., 15.3.2017.

Brassica rapa L.

Ķīnas kāposts

TP 105/1, 13.3.2008.

Capsicum annuum L.

Sīvais dārzeņpipars vai dārzeņpipars

TP 76/2 rev., 15.3.2017.

Cichorium endivia L.

Krokainā endīvija un platlapu endīvija

TP 118/3, 19.3.2014.

Cichorium intybus L.

Sakņu cigoriņš

TP 172/2, 1.12.2005.

Cichorium intybus L.

Lapu cigoriņš

TP 154/1, 21.3.2018.

Cichorium intybus L.

Vitlufa cigoriņš

TP 173/2, 21.3.2018.

Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

Arbūzs

TP 142/2, 19.3.2014.

Cucumis melo L.

Melone

TP 104/2, 21.3.2007.

Cucumis sativus L.

Gurķis un īsaugļu gurķis

TP 61/2 rev., 21.3.2018.

Cucurbita maxima Duchesne

Lielaugļu ķirbis

TP 155/1, 11.3.2015.

Cucurbita pepo L.

Kabacis vai tumšzaļais kabacis

TP 119/1 rev., 19.3.2014.

Cynara cardunculus L.

Dzeloņainais artišoks un lapu artišoks

TP 184/2, 27.2.2013.

Daucus carota L.

Galda burkāns un lopbarības burkāns

TP 49/3, 13.3.2008.

Foeniculum vulgare Mill.

Parastais fenhelis

TP 183/1, 25.3.2004.

Lactuca sativa L.

Dārza salāts

TP 13/6, 21.3.2018.

Solanum lycopersicum L.

Tomāts

TP 44/4 rev. 3, 21.3.2018.

Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

Pētersīlis

TP 136/1, 21.3.2007.

Phaseolus coccineus L.

Daudzziedu pupiņa

TP 9/1, 21.3.2007.

Phaseolus vulgaris L.

Krūmu pupiņa un kāršu pupiņa

TP 12/4, 27.2.2013.

Pisum sativum L. (partim)

Šķautņainais zirnis, lobāmais zirnis un cukurzirnis

TP 7/2 rev. 2, 15.3.2017.

Raphanus sativus L.

Redīss, rutks

TP 64/2 rev., 11.3.2015.

Rheum rhabarbarum L

Rabarbers

TP 62/1, 19.4.2016.

Scorzonera hispanica L.

Melnsakne

TP 116/1, 11.3.2015.

Solanum melongena L.

Baklažāns

TP 117/1, 13.3.2008.

Spinacia oleracea L.

Dārza spināts

TP 55/5 rev. 2, 15.3.2017.

Valerianella locusta (L.) Laterr.

Lauka salāts

TP 75/2, 21.3.2007.

Vicia faba L. (partim)

Lauka pupa

TP Broadbean/1, 25.3.2004.

Zea mays L. (partim)

Cukurkukurūza un uzplīstošā kukurūza

TP 2/3, 11.3.2010.

Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. x Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. x Solanum peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. x Solanum cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg; Solanum pimpinellifolium L. x Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner

Tomātu potcelmi

TP 294/1 rev. 3, 21.3.2018.

Cucurbita maxima Duchesne x Cucurbita moschata Duchesne

Cucurbita maxima Duchesne x Cucurbita moschata Duchesne starpsugu hibrīdi izmantošanai par potcelmiem

TP 311/1, 15.3.2017.

II PIELIKUMS

Direktīvas 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto to sugu saraksts, kurām jāatbilst

  UPOV

  pārbaužu vadlīnijām
   (4)

| Zinātniskais nosaukums | Vispārpieņemtais nosaukums | UPOV vadlīnijas |
| --- | --- | --- |
| Brassica rapa L. | Rācenis | TG 37/10, 4.4.2001. |

Zinātniskais nosaukums

Vispārpieņemtais nosaukums

UPOV vadlīnijas

Brassica rapa L.

Rācenis

TG 37/10, 4.4.2001.

---

(1)  Šie protokoli ir pieejami CPVO tīmekļa vietnē (www.cpvo.europa.eu).

1

CPVO

(2)  Šīs vadlīnijas ir pieejamas UPOV tīmekļa vietnē (www.upov.int).

2

UPOV

(3)  Šie protokoli ir pieejami CPVO tīmekļa vietnē (www.cpvo.europa.eu).

3

CPVO

(4)  Šīs vadlīnijas ir pieejamas UPOV tīmekļa vietnē (www.upov.int).

4

UPOV

---

LĒMUMI

| 25.1.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/41 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/41

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2019/115

(2018. gada 10. jūlijs)

par pasākumiem SA.37977 (2016/C) (ex 2016/NN), ko īstenojusi Spānija attiecībā uz Sociedad Estatal de Correos y Telégrafos, S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 4233)

(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2013. gada 9. decembrī un 2014. gada 10. aprīlī saņēma divas anonīmas sūdzības pret Spānijas valsti attiecībā uz iespējamu nelikumīgi piešķirtu un nesaderīgu atbalstu Sociedad Estatal Correos y Telégrafos, S.A. (turpmāk tekstā – Correos). Abās sūdzībās norādīts uz šādām problēmām attiecībā uz Correos: i) iespējama pārmērīga kompensācija, kas Correos piešķirta par UPP nodrošināšanu kopš 1998. gada; ii) iespējami nesaderīgi atbrīvojumi no nodokļa, kas piešķirti Correos; un iii) iespējamas neveiktas sociālā nodrošinājuma iemaksas par Correos nodarbinātiem civildienesta ierēdņiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2013. gada 9. decembrī un 2014. gada 10. aprīlī saņēma divas anonīmas sūdzības pret Spānijas valsti attiecībā uz iespējamu nelikumīgi piešķirtu un nesaderīgu atbalstu Sociedad Estatal Correos y Telégrafos, S.A. (turpmāk tekstā – Correos). Abās sūdzībās norādīts uz šādām problēmām attiecībā uz Correos: i) iespējama pārmērīga kompensācija, kas Correos piešķirta par UPP nodrošināšanu kopš 1998. gada; ii) iespējami nesaderīgi atbrīvojumi no nodokļa, kas piešķirti Correos; un iii) iespējamas neveiktas sociālā nodrošinājuma iemaksas par Correos nodarbinātiem civildienesta ierēdņiem.

Sociedad Estatal Correos y Telégrafos, S.A.

Correos

Correos

Correos

Correos

Correos

| (2) | Komisija 2014. gada 14. februārī, 2014. gada 26. februārī un 2014. gada 15. jūlijā Spānijas iestādēm pārsūtīja abu sūdzību nekonfidenciālās versijas. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2014. gada 14. februārī, 2014. gada 26. februārī un 2014. gada 15. jūlijā Spānijas iestādēm pārsūtīja abu sūdzību nekonfidenciālās versijas.

| (3) | Spānijas iestādes 2014. gada 11. aprīlī un 2014. gada 18. septembrī atbildēja uz minētajām sūdzībām. |
| --- | --- |

(3)

Spānijas iestādes 2014. gada 11. aprīlī un 2014. gada 18. septembrī atbildēja uz minētajām sūdzībām.

| (4) | Komisija 2014. gada 10. jūlijā, 2014. gada 22. oktobrī un 2015. gada 4. decembrī prasīja Spānijas iestādēm sniegt sīkāku informāciju. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2014. gada 10. jūlijā, 2014. gada 22. oktobrī un 2015. gada 4. decembrī prasīja Spānijas iestādēm sniegt sīkāku informāciju.

| (5) | Spānijas iestādes uz minētajām prasībām atbildēja attiecīgi 2014. gada 7. augustā, 2014. gada 19. decembrī, 2015. gada 19. janvārī un 2015. gada 21. decembrī. |
| --- | --- |

(5)

Spānijas iestādes uz minētajām prasībām atbildēja attiecīgi 2014. gada 7. augustā, 2014. gada 19. decembrī, 2015. gada 19. janvārī un 2015. gada 21. decembrī.

| (6) | Komisija vēstulē, kas datēta ar 2016. gada 11. februāri, informēja Spāniju par to, ka ir nolēmusi attiecībā uz vairākiem Correos piešķirtajiem pasākumiem sākt Līguma 108. panta 2. punktā minēto procedūru. Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (turpmāk tekstā – “2016. gada lēmums sākt procedūru”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(6)

Komisija vēstulē, kas datēta ar 2016. gada 11. februāri, informēja Spāniju par to, ka ir nolēmusi attiecībā uz vairākiem Correos piešķirtajiem pasākumiem sākt Līguma 108. panta 2. punktā minēto procedūru. Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (turpmāk tekstā – “2016. gada lēmums sākt procedūru”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

Correos

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (7) | Pirmos komentārus par lēmumu sākt procedūru Komisija no Spānijas saņēma vēstulē, kas datēta ar 2016. gada 21. aprīli. |
| --- | --- |

(7)

Pirmos komentārus par lēmumu sākt procedūru Komisija no Spānijas saņēma vēstulē, kas datēta ar 2016. gada 21. aprīli.

| (8) | Correos komentārus par lēmumu sākt procedūru Komisija saņēma vēstulē, kas datēta ar 2016. gada 11. maiju. |
| --- | --- |

(8)

Correos komentārus par lēmumu sākt procedūru Komisija saņēma vēstulē, kas datēta ar 2016. gada 11. maiju.

Correos

| (9) | Komisija saņēma trešās personas komentārus vēstulē, kas datēta ar 2016. gada 12. maiju. |
| --- | --- |

(9)

Komisija saņēma trešās personas komentārus vēstulē, kas datēta ar 2016. gada 12. maiju.

| (10) | Komisija 2016. gada 8. jūnijā pārsūtīja saņemtos komentārus Spānijai. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2016. gada 8. jūnijā pārsūtīja saņemtos komentārus Spānijai.

| (11) | Spānija sniedza savus komentārus par trešo personu komentāriem vēstulē, kas datēta ar 2016. gada 6. jūliju. |
| --- | --- |

(11)

Spānija sniedza savus komentārus par trešo personu komentāriem vēstulē, kas datēta ar 2016. gada 6. jūliju.

| (12) | Procesa laikā Komisija 2017. gada 24. oktobrī un 2018. gada 23. maijā saņēma papildu komentārus no Spānijas. |
| --- | --- |

(12)

Procesa laikā Komisija 2017. gada 24. oktobrī un 2018. gada 23. maijā saņēma papildu komentārus no Spānijas.

| (13) | Komisija vēstulē, kas datēta ar 2018. gada 20. martu, saņēma papildu piezīmes no Correos kādreizējā konkurenta Unipost. |
| --- | --- |

(13)

Komisija vēstulē, kas datēta ar 2018. gada 20. martu, saņēma papildu piezīmes no Correos kādreizējā konkurenta Unipost.

Correos

Unipost

2.   SĪKS ATBALSTA APRAKSTS

SĪKS ATBALSTA APRAKSTS

2.1.   SPĀNIJAS PASTA TIRGUS

SPĀNIJAS PASTA TIRGUS

| (14) | Pirms Spānija 1986. gadā pievienojās Eiropas Ekonomikas kopienai (EEK), pasta pakalpojumus Spānijā nodrošināja Vispārīgā administrācija. Ar 1960. gada 9. maija Dekrētu Nr. 1113/1960 par pasta kārtību, kas īstenots ar Pasta pakalpojumu regulu, ko pieņēma ar 1964. gada 14. maija Dekrētu Nr. 1653/1964, tika noteikti pasta pakalpojumi un to sniegšana uzticēta Correos y Telégrafos ģenerāldirektorātam. Ar Pasta kārtības un tās īstenošanas regulas pieņemšanu tika sākta Spānijas pasta tirgus liberalizācija. Lai arī Correos y Telégrafos monopols tika ierobežots līdz starppilsētu un starptautiskajām vēstulēm un pastkartēm, pilsētas sūtījumu un paku pakalpojumi tika pilnībā liberalizēti. 20. gadsimta septiņdesmitajos gados Spānijas pasta tirgū ienāca pirmie lielie privātie operatori. |
| --- | --- |

(14)

Pirms Spānija 1986. gadā pievienojās Eiropas Ekonomikas kopienai (EEK), pasta pakalpojumus Spānijā nodrošināja Vispārīgā administrācija. Ar 1960. gada 9. maija Dekrētu Nr. 1113/1960 par pasta kārtību, kas īstenots ar Pasta pakalpojumu regulu, ko pieņēma ar 1964. gada 14. maija Dekrētu Nr. 1653/1964, tika noteikti pasta pakalpojumi un to sniegšana uzticēta Correos y Telégrafos ģenerāldirektorātam. Ar Pasta kārtības un tās īstenošanas regulas pieņemšanu tika sākta Spānijas pasta tirgus liberalizācija. Lai arī Correos y Telégrafos monopols tika ierobežots līdz starppilsētu un starptautiskajām vēstulēm un pastkartēm, pilsētas sūtījumu un paku pakalpojumi tika pilnībā liberalizēti. 20. gadsimta septiņdesmitajos gados Spānijas pasta tirgū ienāca pirmie lielie privātie operatori.

Correos y Telégrafos

Correos y Telégrafos

| (15) | Pēc Spānijas pievienošanās EEK pasta pakalpojumi laika posmā no 1998. līdz 2010. gadam tika pakāpeniski liberalizēti, pamatojoties uz Eiropas Savienības Pasta direktīvām. Konkrētāk, 1998. gadā ar 1998. gada 13. jūlija Likumu Nr. 24/1998 par vispārējo pasta pakalpojumu un par pasta pakalpojumu liberalizāciju (1998. gada Pasta likums) valsts tiesību aktos tika transponēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/67/EK (3), pirmo reizi uzticot Correos universālā pakalpojuma pienākumu (4) (“UPP”). Likumā tika paredzēts īsāks to UPP pakalpojumu saraksts (5), kuri bija rezervēti Correos kā UPP sniedzējam (“rezervētā joma”), savukārt visi pārējie pasta pakalpojumi tika liberalizēti (“nerezervētā joma”). |
| --- | --- |

(15)

Pēc Spānijas pievienošanās EEK pasta pakalpojumi laika posmā no 1998. līdz 2010. gadam tika pakāpeniski liberalizēti, pamatojoties uz Eiropas Savienības Pasta direktīvām. Konkrētāk, 1998. gadā ar 1998. gada 13. jūlija Likumu Nr. 24/1998 par vispārējo pasta pakalpojumu un par pasta pakalpojumu liberalizāciju (1998. gada Pasta likums) valsts tiesību aktos tika transponēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/67/EK (3), pirmo reizi uzticot Correos universālā pakalpojuma pienākumu (4) (“UPP”). Likumā tika paredzēts īsāks to UPP pakalpojumu saraksts (5), kuri bija rezervēti Correos kā UPP sniedzējam (“rezervētā joma”), savukārt visi pārējie pasta pakalpojumi tika liberalizēti (“nerezervētā joma”).

3

Correos

4

5

Correos

| (16) | Pasta pakalpojumu liberalizācija Spānijā turpinājās ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/39/EK (6) transponēšanu Spānijas tiesību aktos, izmantojot 2002. gada 30. decembra Likumu Nr. 53/2002 par nodokļu, administratīvajiem un sociālajiem pasākumiem, ar kuru tika grozīts iepriekš minētais 1998. gada Pasta likums un vēl vairāk ierobežota rezervētā darbības joma. |
| --- | --- |

(16)

Pasta pakalpojumu liberalizācija Spānijā turpinājās ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/39/EK (6) transponēšanu Spānijas tiesību aktos, izmantojot 2002. gada 30. decembra Likumu Nr. 53/2002 par nodokļu, administratīvajiem un sociālajiem pasākumiem, ar kuru tika grozīts iepriekš minētais 1998. gada Pasta likums un vēl vairāk ierobežota rezervētā darbības joma.

6

| (17) | 2010. gadā pasta nozare tika pilnībā liberalizēta ar 2010. gada 30. decembra Likumu Nr. 43/2010 par universālo pasta pakalpojumu, lietotāju tiesībām un pasta tirgu (2010. gada Pasta likums), ar kuru Spānijas tiesību aktos tika transponēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/6/EK (7). Ar 2010. gada Pasta likumu no jauna tika noteikta UPP darbības joma (piem., no UPP tika izslēgti naudas pārvedumu pakalpojumi) un atcelta rezervētā joma. |
| --- | --- |

(17)

2010. gadā pasta nozare tika pilnībā liberalizēta ar 2010. gada 30. decembra Likumu Nr. 43/2010 par universālo pasta pakalpojumu, lietotāju tiesībām un pasta tirgu (2010. gada Pasta likums), ar kuru Spānijas tiesību aktos tika transponēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/6/EK (7). Ar 2010. gada Pasta likumu no jauna tika noteikta UPP darbības joma (piem., no UPP tika izslēgti naudas pārvedumu pakalpojumi) un atcelta rezervētā joma.

7

2.2.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

ATBALSTA SAŅĒMĒJS

2.2.1.   CORREOS

| (18) | Correos ir valstij pilnībā piederošs uzņēmums, kas ir Grupo Correos mātesuzņēmums un kura vienīgais akcionārs ir Sociedad Estatal (“SEPI”). SEPI ir pārvaldītājsabiedrība valsts līdzdalībai uzņēmumos. |
| --- | --- |

(18)

Correos ir valstij pilnībā piederošs uzņēmums, kas ir Grupo Correos mātesuzņēmums un kura vienīgais akcionārs ir Sociedad Estatal (“SEPI”). SEPI ir pārvaldītājsabiedrība valsts līdzdalībai uzņēmumos.

Correos

Grupo Correos

Sociedad Estatal

SEPI

SEPI

| (19) | Correos sniedz pasta pakalpojumus, tostarp universālos pakalpojumus, kurjera pakalpojumus un citus pakalpojumus (piem., ar pasta pakalpojumiem saistītus pakalpojumus un saistītās darbības, tostarp naudas pārvedumu operācijas, filatēliju u. c.). 2016. gadā Correos apgrozījums bija aptuveni 1 761 miljons EUR, Correos nosūtīja 2 774 miljonus pasta vienību (tostarp pakas) un nodarbināja 49 785 darbiniekus. |
| --- | --- |

(19)

Correos sniedz pasta pakalpojumus, tostarp universālos pakalpojumus, kurjera pakalpojumus un citus pakalpojumus (piem., ar pasta pakalpojumiem saistītus pakalpojumus un saistītās darbības, tostarp naudas pārvedumu operācijas, filatēliju u. c.). 2016. gadā Correos apgrozījums bija aptuveni 1 761 miljons EUR, Correos nosūtīja 2 774 miljonus pasta vienību (tostarp pakas) un nodarbināja 49 785 darbiniekus.

Correos

Correos

Correos

| (20) | Correos ir lielākais pasta pakalpojumu sniedzējs Spānijā, un 2016. gadā tam bija 8 787 pasta nodaļas. Tas ir tirgus līderis Spānijas pasta nozarē ar lielāko tirgus daļu Spānijas pasta pakalpojumu tirgū, izņemot paku pakalpojumus. Līdz 2017. gadam galvenais Correos konkurents Spānijas pasta tirgū bija Unipost S.A., taču uzņēmumam radās finanšu grūtības, un 2018. gada 19. februārī tas sāka likvidāciju. Citiem Eiropas pasta operatoriem (piem., Deutsche Post, TNT, La Poste, UPS, CTT Correios Portugal un Royal Mail) ir nozīmīgas tirgus daļas pasta pakalpojumos. |
| --- | --- |

(20)

Correos ir lielākais pasta pakalpojumu sniedzējs Spānijā, un 2016. gadā tam bija 8 787 pasta nodaļas. Tas ir tirgus līderis Spānijas pasta nozarē ar lielāko tirgus daļu Spānijas pasta pakalpojumu tirgū, izņemot paku pakalpojumus. Līdz 2017. gadam galvenais Correos konkurents Spānijas pasta tirgū bija Unipost S.A., taču uzņēmumam radās finanšu grūtības, un 2018. gada 19. februārī tas sāka likvidāciju. Citiem Eiropas pasta operatoriem (piem., Deutsche Post, TNT, La Poste, UPS, CTT Correios Portugal un Royal Mail) ir nozīmīgas tirgus daļas pasta pakalpojumos.

Correos

Correos

Unipost S.A.

Deutsche Post

TNT

La Poste

UPS

CTT Correios Portugal

Royal Mail

2.2.2.   CORREOS PIEMĒROJAMAIS TIESISKAIS REGULĒJUMS

CORREOS

| (21) | Spānijā valsts ir tieši pārvaldījusi pasta pakalpojumu kopš 1716. gada. Correos, būdams integrēts dažādās ministrijās, piemēram, Iekšlietu ministrijā un vēlāk Transporta un sakaru ministrijā, bija daļa no valsts pārvaldes. |
| --- | --- |

(21)

Spānijā valsts ir tieši pārvaldījusi pasta pakalpojumu kopš 1716. gada. Correos, būdams integrēts dažādās ministrijās, piemēram, Iekšlietu ministrijā un vēlāk Transporta un sakaru ministrijā, bija daļa no valsts pārvaldes.

Correos

| (22) | Ar 1990. gada 27. decembra valsts Vispārējā budžeta likumu Nr. 31/1990 tika radīta autonomā struktūra Correos y Telégrafos. Autonomā struktūra Correos y Telégrafos tika izveidota 1992. gadā un piesaistīta Transporta, tūrisma un sakaru ministrijai. |
| --- | --- |

(22)

Ar 1990. gada 27. decembra valsts Vispārējā budžeta likumu Nr. 31/1990 tika radīta autonomā struktūra Correos y Telégrafos. Autonomā struktūra Correos y Telégrafos tika izveidota 1992. gadā un piesaistīta Transporta, tūrisma un sakaru ministrijai.

Correos y Telégrafos

Correos y Telégrafos

| (23) | Correos y Telégrafos kļuva par publisku uzņēmējdarbības vienību, kas piesaistīta Fomento ministrijai saskaņā ar 1997. gada 14. aprīļa Likumu Nr. 6/1997 par valsts vispārīgās administrācijas organizāciju un darbību. |
| --- | --- |

(23)

Correos y Telégrafos kļuva par publisku uzņēmējdarbības vienību, kas piesaistīta Fomento ministrijai saskaņā ar 1997. gada 14. aprīļa Likumu Nr. 6/1997 par valsts vispārīgās administrācijas organizāciju un darbību.

Correos y Telégrafos

Fomento

| (24) | Ar 2000. gada 29. decembra Likumu Nr. 14/2000 par fiskālajiem, administratīvajiem un sociālajiem pasākumiem tika pieņemts tiesiskais regulējums attiecībā uz Sociedad Estatal Correos y Telégrafos, S.A., un uzņēmums tika izveidots 2001. gada jūnijā. 2012. gada 5. jūnijā visi Correos Group piederošie uzņēmumi (t. i., Correos un tā apakšuzņēmumi Correos Express, Nexea un Correos Telecom) tika iekļauti SEPI pārvaldītājsabiedrībā, kas kļuva par to vienīgo akcionāru. |
| --- | --- |

(24)

Ar 2000. gada 29. decembra Likumu Nr. 14/2000 par fiskālajiem, administratīvajiem un sociālajiem pasākumiem tika pieņemts tiesiskais regulējums attiecībā uz Sociedad Estatal Correos y Telégrafos, S.A., un uzņēmums tika izveidots 2001. gada jūnijā. 2012. gada 5. jūnijā visi Correos Group piederošie uzņēmumi (t. i., Correos un tā apakšuzņēmumi Correos Express, Nexea un Correos Telecom) tika iekļauti SEPI pārvaldītājsabiedrībā, kas kļuva par to vienīgo akcionāru.

Sociedad Estatal Correos y Telégrafos, S.A.

Correos Group

Correos

Correos Express

Nexea

Correos Telecom

SEPI

2.3.   CORREOS LABVĒLĪGO PUBLISKO PASĀKUMU APRAKSTS

CORREOS LABVĒLĪGO PUBLISKO PASĀKUMU APRAKSTS

2.3.1.   CORREOS PIEŠĶIRTĀS UPP KOMPENSĀCIJAS

CORREOS

| (25) | 1998. gadā ar 1998. gada Pasta likumu Correos tika uzticēts UPP. Kā kompensāciju par UPP sniegšanu Correos no 1998. līdz 2010. gadam saņēma publisko finansējumu. Pēc tam ar 2010. gadā pieņemto Pasta likumu Correos tika atkārtoti uzticēts UPP uz 15 gadus ilgu laikposmu, sākot no 2011. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(25)

1998. gadā ar 1998. gada Pasta likumu Correos tika uzticēts UPP. Kā kompensāciju par UPP sniegšanu Correos no 1998. līdz 2010. gadam saņēma publisko finansējumu. Pēc tam ar 2010. gadā pieņemto Pasta likumu Correos tika atkārtoti uzticēts UPP uz 15 gadus ilgu laikposmu, sākot no 2011. gada 1. janvāra.

Correos

Correos

Correos

2.3.1.1.   
  Saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu piešķirtās UPP kompensācijas

Saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu piešķirtās UPP kompensācijas

| (26) | 1998. gada Pasta likums no 2000. gada 11. marta tika papildināts ar Plan de Prestación (“2000. gada Plan de Prestación”), kurā noteikts kompensācijas mehānisms, lai aplēstu Correos neto izmaksas, kas radušās saistībā ar tā pienākumu izpildi kā universālā pakalpojuma sniedzējam (“UPS”), un kvalitātes kritēriji UPP izpildei. |
| --- | --- |

(26)

1998. gada Pasta likums no 2000. gada 11. marta tika papildināts ar Plan de Prestación (“2000. gada Plan de Prestación”), kurā noteikts kompensācijas mehānisms, lai aplēstu Correos neto izmaksas, kas radušās saistībā ar tā pienākumu izpildi kā universālā pakalpojuma sniedzējam (“UPS”), un kvalitātes kritēriji UPP izpildei.

Plan de Prestación

Plan de Prestación

Correos

| (27) | No 2000. līdz 2010. gadam UPP kompensācija Correos tika piešķirta, pamatojoties uz Spānijas iestāžu izstrādātu metodoloģiju (“Spānijas metodoloģija”), kas ir sīki izklāstīta 2000. gada Plan de Prestación. Turklāt 2000. gada Plan de Prestación ir noteikts, ka Correos būtu jāīsteno analītiska grāmatvedība, nošķirot kontus, kā paredzēts 1998. gada Pasta likuma 29. pantā. |
| --- | --- |

(27)

No 2000. līdz 2010. gadam UPP kompensācija Correos tika piešķirta, pamatojoties uz Spānijas iestāžu izstrādātu metodoloģiju (“Spānijas metodoloģija”), kas ir sīki izklāstīta 2000. gada Plan de Prestación. Turklāt 2000. gada Plan de Prestación ir noteikts, ka Correos būtu jāīsteno analītiska grāmatvedība, nošķirot kontus, kā paredzēts 1998. gada Pasta likuma 29. pantā.

Correos

Plan de Prestación

Plan de Prestación

Correos

| (28) | Spānijas metodoloģiju UPP netaisnīgā sloga neto izmaksu aplēsei veidoja tālāk minētās darbības.






  a) | 1. DARBĪBA: noteikt katra produkta/pakalpojuma un katra izmaksu centra vienības ienākumus un izmaksas saskaņā ar Correos izmaksu grāmatvedības informāciju. Katram konkrētajam produktam/pakalpojumam šādi izmaksu centri, kuros vienības izmaksas ir augstākas par vienības ienākumiem, ir norādīti kā zaudējumus nesoši. Pārējie izmaksu centri, kuros vienības ienākumi ir augstāki par vienības izmaksām, ir norādīti kā peļņu nesoši. |
| --- | --- | --- |

(28)

Spānijas metodoloģiju UPP netaisnīgā sloga neto izmaksu aplēsei veidoja tālāk minētās darbības.

a)

1. DARBĪBA: noteikt katra produkta/pakalpojuma un katra izmaksu centra vienības ienākumus un izmaksas saskaņā ar Correos izmaksu grāmatvedības informāciju. Katram konkrētajam produktam/pakalpojumam šādi izmaksu centri, kuros vienības izmaksas ir augstākas par vienības ienākumiem, ir norādīti kā zaudējumus nesoši. Pārējie izmaksu centri, kuros vienības ienākumi ir augstāki par vienības izmaksām, ir norādīti kā peļņu nesoši.

Correos

| b) | 2. DARBĪBA: katram rezervētajam pakalpojumam (RP) – izvērtēt, kuri izmaksu centri rada zaudējumus/peļņu attiecīgā pakalpojuma sniegšanai, un aprēķināt kopējos zaudējumus/peļņu attiecīgā pakalpojuma sniegšanai (zaudējumu/peļņas RP). Rezervēto pakalpojumu neto izmaksas aprēķina kā atšķirību starp zaudējumu RP summu un peļņas RP summu. |
| --- | --- |

b)

2. DARBĪBA: katram rezervētajam pakalpojumam (RP) – izvērtēt, kuri izmaksu centri rada zaudējumus/peļņu attiecīgā pakalpojuma sniegšanai, un aprēķināt kopējos zaudējumus/peļņu attiecīgā pakalpojuma sniegšanai (zaudējumu/peļņas RP). Rezervēto pakalpojumu neto izmaksas aprēķina kā atšķirību starp zaudējumu RP summu un peļņas RP summu.

| c) | 3. DARBĪBA: katram nerezervētajam pakalpojumam (NRP) – izvērtēt, kuri izmaksu centri rada zaudējumus attiecīgā pakalpojuma sniegšanai, un aprēķināt šādu centru kopējos zaudējumus attiecīgā pakalpojuma sniegšanai (zaudējumu NRP). Neto izmaksas nerezervētajiem pakalpojumiem aprēķina kā zaudējumu NRP summu. |
| --- | --- |

c)

3. DARBĪBA: katram nerezervētajam pakalpojumam (NRP) – izvērtēt, kuri izmaksu centri rada zaudējumus attiecīgā pakalpojuma sniegšanai, un aprēķināt šādu centru kopējos zaudējumus attiecīgā pakalpojuma sniegšanai (zaudējumu NRP). Neto izmaksas nerezervētajiem pakalpojumiem aprēķina kā zaudējumu NRP summu.

| d) | 4. DARBĪBA: UPP kompensācija aptver rezervēto un nerezervēto pakalpojumu neto izmaksas, ko aprēķina saskaņā ar 2. un 3. darbību. |
| --- | --- |

d)

4. DARBĪBA: UPP kompensācija aptver rezervēto un nerezervēto pakalpojumu neto izmaksas, ko aprēķina saskaņā ar 2. un 3. darbību.

| (29) | 1. tabulā norādītas kompensācijas, kas Correos piešķirtas par UPP veikšanu laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam un kas aprēķinātas, izmantojot Spānijas metodoloģiju.

  1. tabula



  Correos piešķirtās UPP kompensācijas













  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Neto izmaksas RP | 46,171 | 40,435 | 39,558 | 80,823 | 101,783 | 176,559 | 152,521 |
| Neto izmaksas NRP | 44,859 | 47,294 | 55,199 | 39,441 | 40,863 | 45,919 | 43,812 |
| UPP kompensācija | 91,030 | 87,729 | 94,757 | 120,264 | 142,646 | 222,478 | 196,333 |

(29)

1. tabulā norādītas kompensācijas, kas Correos piešķirtas par UPP veikšanu laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam un kas aprēķinātas, izmantojot Spānijas metodoloģiju.

Correos

1. tabula

1. tabula

Correos piešķirtās UPP kompensācijas

Correos

(miljonos EUR)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Neto izmaksas RP

46,171

40,435

39,558

80,823

101,783

176,559

152,521

Neto izmaksas NRP

44,859

47,294

55,199

39,441

40,863

45,919

43,812

UPP kompensācija

91,030

87,729

94,757

120,264

142,646

222,478

196,333

2.3.1.2.   
  UPP kompensācijas saskaņā ar 2010. gada Pasta likumu

UPP kompensācijas saskaņā ar 2010. gada Pasta likumu

| (30) | 1998. gada Pasta likums tika aizstāts ar 2010. gada Pasta likumu, kas stājās spēkā 2011. gada 1. janvārī. Ar 2010. gadā pieņemto Pasta likumu Correos tika uzticēts UPP uz 15 gadus ilgu laikposmu, sākot no Likuma stāšanās spēkā (t. i., līdz 2026. gada 1. janvārim). |
| --- | --- |

(30)

1998. gada Pasta likums tika aizstāts ar 2010. gada Pasta likumu, kas stājās spēkā 2011. gada 1. janvārī. Ar 2010. gadā pieņemto Pasta likumu Correos tika uzticēts UPP uz 15 gadus ilgu laikposmu, sākot no Likuma stāšanās spēkā (t. i., līdz 2026. gada 1. janvārim).

Correos

| (31) | 2010. gada Pasta likuma 27. un 28. pantā noteikts, ka UPP veicējs drīkst saņemt kompensāciju apmērā līdz neto izmaksām, kas radušās, tam veicot savus pienākumus. Neto izmaksas būtu jāaprēķina saskaņā ar novērsto neto izmaksu metodi (turpmāk tekstā – “NNI metodoloģija”) kā atšķirība starp UPS neto izmaksām, veicot UPP darbību, un UPS neto izmaksām, veicot darbību bez UPP. Aprēķinā ņem vērā visus pārējos nozīmīgos elementus, tostarp jebkādus nemateriālus un tirgus ieguvumus, kas uzkrāti universālā pakalpojuma sniegšanai norīkotajam pasta pakalpojuma sniedzējam, tiesības uz saprātīgu peļņu un stimulus izmaksu lietderībai, ņemot vērā Direktīvas 2008/6/EK 1. pielikumu. |
| --- | --- |

(31)

2010. gada Pasta likuma 27. un 28. pantā noteikts, ka UPP veicējs drīkst saņemt kompensāciju apmērā līdz neto izmaksām, kas radušās, tam veicot savus pienākumus. Neto izmaksas būtu jāaprēķina saskaņā ar novērsto neto izmaksu metodi (turpmāk tekstā – “NNI metodoloģija”) kā atšķirība starp UPS neto izmaksām, veicot UPP darbību, un UPS neto izmaksām, veicot darbību bez UPP. Aprēķinā ņem vērā visus pārējos nozīmīgos elementus, tostarp jebkādus nemateriālus un tirgus ieguvumus, kas uzkrāti universālā pakalpojuma sniegšanai norīkotajam pasta pakalpojuma sniedzējam, tiesības uz saprātīgu peļņu un stimulus izmaksu lietderībai, ņemot vērā Direktīvas 2008/6/EK 1. pielikumu.

| (32) | Kā noteikts 2010. gada Pasta likuma 22. panta 3. punktā un 27. panta 2. punkta b) apakšpunktā, 31. apsvērumā minētā NNI metodoloģija būtu jāizstrādā jaunā Plan de Prestación. Taču līdz šim šāds jauns Plan de Prestación vēl nav pieņemts. Tāpēc kopš 2011. gada nav bijis metodoloģijas, lai aplēstu UPP neto izmaksas. |
| --- | --- |

(32)

Kā noteikts 2010. gada Pasta likuma 22. panta 3. punktā un 27. panta 2. punkta b) apakšpunktā, 31. apsvērumā minētā NNI metodoloģija būtu jāizstrādā jaunā Plan de Prestación. Taču līdz šim šāds jauns Plan de Prestación vēl nav pieņemts. Tāpēc kopš 2011. gada nav bijis metodoloģijas, lai aplēstu UPP neto izmaksas.

Plan de Prestación

Plan de Prestación

| (33) | Saskaņā ar Spānijas iestādēm Correos šajā posmā nav oficiāli saņēmis nekādas UPP kompensācijas kopš 2011. gada, lai gan tas provizoriski ir saņēmis avansa maksājumus par 2011.–2017. gadu. Šiem gadiem atbilstošās faktiskās neto izmaksas vēl ir jāaprēķina, kad tiks pieņemts jaunais Plan de Prestación un noteikta NNI metodoloģija. Komisija izvērtēs saskaņā ar 2010. gada Pasta likumu piešķirtās UPP kompensācijas citā lēmumā. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar Spānijas iestādēm Correos šajā posmā nav oficiāli saņēmis nekādas UPP kompensācijas kopš 2011. gada, lai gan tas provizoriski ir saņēmis avansa maksājumus par 2011.–2017. gadu. Šiem gadiem atbilstošās faktiskās neto izmaksas vēl ir jāaprēķina, kad tiks pieņemts jaunais Plan de Prestación un noteikta NNI metodoloģija. Komisija izvērtēs saskaņā ar 2010. gada Pasta likumu piešķirtās UPP kompensācijas citā lēmumā.

Correos

Plan de Prestación

2.3.2.   CORREOS PIEŠĶIRTIE ATBRĪVOJUMI NO NODOKĻIEM

CORREOS

| (34) | Saskaņā ar 1998. gada Pasta likuma 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu UPS saņemtu “atbrīvojumu no visiem nodokļiem, kas uzlikti tā pakalpojumiem rezervētajā jomā, izņemot uzņēmuma nodokli”. 2010. gada Pasta likuma 22. panta 2. punktā šis atbrīvojums no nodokļiem ir saglabāts un paplašināts līdz visam UPP. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar 1998. gada Pasta likuma 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu UPS saņemtu “atbrīvojumu no visiem nodokļiem, kas uzlikti tā pakalpojumiem rezervētajā jomā, izņemot uzņēmuma nodokli”. 2010. gada Pasta likuma 22. panta 2. punktā šis atbrīvojums no nodokļiem ir saglabāts un paplašināts līdz visam UPP.

| (35) | Saskaņā ar Spānijas iestādēm vienīgais nodoklis, kas papildus PVN varētu būt šī atbrīvojuma darbības jomā, būtu nodoklis par saimniecisko darbību (Impuesto de Actividades Económicas, turpmāk tekstā – “IAE”), jo tas ir nodoklis, ko piemēro atbilstoši saimnieciskās darbības rezultātiem un kas ir saistīts ar UPP veikšanu. Citi nodokļi, piemēram, īpašuma nodošanas nodoklis, būvniecības nodoklis, nodoklis par pilsētas zemes vērtības pieaugumu un nodoklis par mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav šī atbrīvojuma darbības jomā, jo tie nav saistīti ar UPP veikšanas saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar Spānijas iestādēm vienīgais nodoklis, kas papildus PVN varētu būt šī atbrīvojuma darbības jomā, būtu nodoklis par saimniecisko darbību (Impuesto de Actividades Económicas, turpmāk tekstā – “IAE”), jo tas ir nodoklis, ko piemēro atbilstoši saimnieciskās darbības rezultātiem un kas ir saistīts ar UPP veikšanu. Citi nodokļi, piemēram, īpašuma nodošanas nodoklis, būvniecības nodoklis, nodoklis par pilsētas zemes vērtības pieaugumu un nodoklis par mehāniskajiem transportlīdzekļiem nav šī atbrīvojuma darbības jomā, jo tie nav saistīti ar UPP veikšanas saimniecisko darbību.

Impuesto de Actividades Económicas

IAE

| (36) | Spānijas iestādes ir paskaidrojušas, ka Correos ir bijis daļēji atbrīvots no IAE nodokļa, jo tas maksā tikai 50 % no nodokļa parastās summas. |
| --- | --- |

(36)

Spānijas iestādes ir paskaidrojušas, ka Correos ir bijis daļēji atbrīvots no IAE nodokļa, jo tas maksā tikai 50 % no nodokļa parastās summas.

Correos

IAE

| (37) | Attiecībā uz nekustamā īpašuma nodokli (Impuesto sobre Bienes Inmuebles, turpmāk tekstā – “IBI”) Spānijas iestādes paskaidroja, ka tas ir nodoklis, ko neuzliek atbilstoši UPP vai citu pasta pakalpojumu veikšanai, bet uzliek nekustamā īpašuma vērtībai. Tāpēc tas būtu ārpus abu Pasta likumu darbības jomas. Taču laika posmā no 2008. gada līdz 2013. gadam Correos iesniedza vairākas prasības, pamatojoties uz savu interpretāciju par 1998. gada Pasta likuma 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2010. gada Pasta likuma 22. panta 2. punktu, apgalvojot, ka tas būtu jāatbrīvo no IBI attiecībā uz vairākiem birojiem dažādās pašvaldībās. Pēc Correos pieprasījuma par atbrīvojumu no IBI vairākas vietējās administrācijas un tiesas lēma par labu Correos, piešķirot tam iepriekš samaksāto nodokļu atmaksu. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz nekustamā īpašuma nodokli (Impuesto sobre Bienes Inmuebles, turpmāk tekstā – “IBI”) Spānijas iestādes paskaidroja, ka tas ir nodoklis, ko neuzliek atbilstoši UPP vai citu pasta pakalpojumu veikšanai, bet uzliek nekustamā īpašuma vērtībai. Tāpēc tas būtu ārpus abu Pasta likumu darbības jomas. Taču laika posmā no 2008. gada līdz 2013. gadam Correos iesniedza vairākas prasības, pamatojoties uz savu interpretāciju par 1998. gada Pasta likuma 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2010. gada Pasta likuma 22. panta 2. punktu, apgalvojot, ka tas būtu jāatbrīvo no IBI attiecībā uz vairākiem birojiem dažādās pašvaldībās. Pēc Correos pieprasījuma par atbrīvojumu no IBI vairākas vietējās administrācijas un tiesas lēma par labu Correos, piešķirot tam iepriekš samaksāto nodokļu atmaksu.

Impuesto sobre Bienes Inmuebles

IBI

Correos

IBI

Correos

IBI

Correos

2.3.2.1.   
  Atbrīvojums no nekustamā īpašuma nodokļa (IBI)

Atbrīvojums no nekustamā īpašuma nodokļa (IBI)

| (38) | IBI ir vietējs nodoklis Spānijas nodokļu sistēmā, ko regulē ar 2004. gada 5. marta Karalisko likumdošanas dekrētu Nr. 2/2004. Saskaņā ar minētā Karaliskā likumdošanas dekrēta 60. pantu šis nodoklis ir “objektīvs tiešais nodoklis, ko piemēro īpašuma vērtībai saskaņā ar šajā Karaliskajā likumdošanas dekrētā minētajiem noteikumiem”. IBI apliekamais gadījums ir tiesības izmantot jebkuras Karaliskā likumdošanas dekrēta Nr. 2/2004 61. pantā minētās tiesības uz lauku un pilsētas īpašumu un uz īpašumu ar īpašām iezīmēm. IBI neuzliek kādai darbībai, bet gan īpašuma vērtībai. |
| --- | --- |

(38)

IBI ir vietējs nodoklis Spānijas nodokļu sistēmā, ko regulē ar 2004. gada 5. marta Karalisko likumdošanas dekrētu Nr. 2/2004. Saskaņā ar minētā Karaliskā likumdošanas dekrēta 60. pantu šis nodoklis ir “objektīvs tiešais nodoklis, ko piemēro īpašuma vērtībai saskaņā ar šajā Karaliskajā likumdošanas dekrētā minētajiem noteikumiem”. IBI apliekamais gadījums ir tiesības izmantot jebkuras Karaliskā likumdošanas dekrēta Nr. 2/2004 61. pantā minētās tiesības uz lauku un pilsētas īpašumu un uz īpašumu ar īpašām iezīmēm. IBI neuzliek kādai darbībai, bet gan īpašuma vērtībai.

IBI

IBI

IBI

| (39) | Laika posmā no 2008. gada līdz 2013. gadam, pamatojoties uz savu interpretāciju par 1998. gada Pasta likuma 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2010. gada Pasta likuma 22. panta 2. punktu, Correos iesniedza vairākas prasības, kurās tas apgalvoja, ka saskaņā ar Pasta likumiem tas būtu jāatbrīvo no IBI attiecībā uz vairākiem birojiem dažādās pašvaldībās. Pēc Correos pieprasījuma par atbrīvojumu no IBI vairākas administrācijas un vietējās tiesas lēma par labu Correos. Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju atmaksātie nodokļi, kas faktiski piešķirti Correos, sasniedz 752 840,50 EUR. |
| --- | --- |

(39)

Laika posmā no 2008. gada līdz 2013. gadam, pamatojoties uz savu interpretāciju par 1998. gada Pasta likuma 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2010. gada Pasta likuma 22. panta 2. punktu, Correos iesniedza vairākas prasības, kurās tas apgalvoja, ka saskaņā ar Pasta likumiem tas būtu jāatbrīvo no IBI attiecībā uz vairākiem birojiem dažādās pašvaldībās. Pēc Correos pieprasījuma par atbrīvojumu no IBI vairākas administrācijas un vietējās tiesas lēma par labu Correos. Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju atmaksātie nodokļi, kas faktiski piešķirti Correos, sasniedz 752 840,50 EUR.

Correos

IBI

Correos

IBI

Correos

Correos

| (40) | Šīs tiesu interpretācijas gan par 1998., gan 2010. gada Pasta likumiem, kuras ļāva atbrīvot UPS no IBI, 2013. gadā pēc Veskas provinces vietējo pašvaldību kasācijas sūdzības noraidīja Spānijas Augstākā tiesa. Augstākā tiesa savā spriedumā uzskatīja, ka 2010. gada Pasta likuma 22. panta 2. punkts būtu jāinterpretē ierobežojoši. Kā uzskatīja Augstākā tiesa, minētajā pantā paredzētos nodokļu atbrīvojumus var piemērot tikai nodokļiem, kas uzlikti ar UPP veikšanu tieši saistītām darbībām, tāpēc tos nevar piemērot IBI, kas ir tiešs nodoklis, ko uzliek īpašuma vērtībai. |
| --- | --- |

(40)

Šīs tiesu interpretācijas gan par 1998., gan 2010. gada Pasta likumiem, kuras ļāva atbrīvot UPS no IBI, 2013. gadā pēc Veskas provinces vietējo pašvaldību kasācijas sūdzības noraidīja Spānijas Augstākā tiesa. Augstākā tiesa savā spriedumā uzskatīja, ka 2010. gada Pasta likuma 22. panta 2. punkts būtu jāinterpretē ierobežojoši. Kā uzskatīja Augstākā tiesa, minētajā pantā paredzētos nodokļu atbrīvojumus var piemērot tikai nodokļiem, kas uzlikti ar UPP veikšanu tieši saistītām darbībām, tāpēc tos nevar piemērot IBI, kas ir tiešs nodoklis, ko uzliek īpašuma vērtībai.

IBI

IBI

| (41) | Atbrīvojumi no IBI, kas Correos piešķirti laika posmā no 2008. gada līdz 2013. gadam, nekad netika atgūti. Faktiski saskaņā ar Spānijas valsts tiesību aktu sistēmu kasācijas sūdzībai likuma labā (recurso de casación en interés de ley) ir ārkārtas un subsidiārs raksturs ar mērķi tikai vienot tiesību doktrīnu, tāpēc tas nevar ietekmēt sūdzībā minēto jautājumu (t. i., šajā gadījumā tas nevar atcelt nolēmumus un lēmumus par atbrīvojumiem no nodokļiem). |
| --- | --- |

(41)

Atbrīvojumi no IBI, kas Correos piešķirti laika posmā no 2008. gada līdz 2013. gadam, nekad netika atgūti. Faktiski saskaņā ar Spānijas valsts tiesību aktu sistēmu kasācijas sūdzībai likuma labā (recurso de casación en interés de ley) ir ārkārtas un subsidiārs raksturs ar mērķi tikai vienot tiesību doktrīnu, tāpēc tas nevar ietekmēt sūdzībā minēto jautājumu (t. i., šajā gadījumā tas nevar atcelt nolēmumus un lēmumus par atbrīvojumiem no nodokļiem).

IBI

Correos

recurso de casación en interés de ley

2.3.2.2.   
  Atbrīvojums no nodokļa par saimniecisko darbību (IAE)

Atbrīvojums no nodokļa par saimniecisko darbību (IAE)

| (42) | IAE tika noteikts 1988. gada 28. decembra Likumā Nr. 39/1988, ko aizstāj 2004. gada 5. marta Karaliskais likumdošanas dekrēts Nr. 2/2004. No minētā Karaliskā likumdošanas dekrēta 78. panta izriet, ka uzņēmumiem, kuri veic saimnieciskas, uzņēmējdarbības, profesionālas vai mākslinieciskas darbības, būtu jāpiemēro nodoklis. |
| --- | --- |

(42)

IAE tika noteikts 1988. gada 28. decembra Likumā Nr. 39/1988, ko aizstāj 2004. gada 5. marta Karaliskais likumdošanas dekrēts Nr. 2/2004. No minētā Karaliskā likumdošanas dekrēta 78. panta izriet, ka uzņēmumiem, kuri veic saimnieciskas, uzņēmējdarbības, profesionālas vai mākslinieciskas darbības, būtu jāpiemēro nodoklis.

IAE

| (43) | Saskaņā ar Karaliskā likumdošanas dekrēta Nr. 2/2004 78. pantu IAE ir “objektīvs tiešais nodoklis, kuram apliekamais gadījums ir saimniecisku, uzņēmējdarbības, profesionālu vai māksliniecisku darbību veikšana valsts teritorijā neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav veiktas konkrētā vietā un vai tās ir vai nav norādītas nodokļu likmēs”. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar Karaliskā likumdošanas dekrēta Nr. 2/2004 78. pantu IAE ir “objektīvs tiešais nodoklis, kuram apliekamais gadījums ir saimniecisku, uzņēmējdarbības, profesionālu vai māksliniecisku darbību veikšana valsts teritorijā neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav veiktas konkrētā vietā un vai tās ir vai nav norādītas nodokļu likmēs”.

IAE

| (44) | IAE tarifi tika noteikti 28. septembra Karaliskajā likumdošanas dekrētā Nr. 1175/1990. Kopš 1999. gada pasta darbība tajos ir klasificēta 847. grupā “Pasta pakalpojumi un telesakari”. Šajā grupā ietverta pasta pakalpojumu sniegšana, ko veido jebkāda veida pasta sūtījumu savākšana, pieņemšana, klasifikācija, apstrāde, pārvadāšana, izplatīšana un piegāde. Taču 847. tarifu grupas 3. piezīmē ir minēts, ka publiskā uzņēmējdarbības vienība Correos ir tiesīga maksāt tikai 50 % no šai grupai noteiktās nodokļu summas. Saskaņā ar Spānijas iestāžu ziņoto tas nozīmē, ka Correos kopš 2004. gada ir saņēmis atbrīvojumu 8 113,66 EUR gadā. Spānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka Correos joprojām ir daļēji atbrīvots no nodokļiem, kas noteikts 847. tarifu grupas 3. piezīmē. |
| --- | --- |

(44)

IAE tarifi tika noteikti 28. septembra Karaliskajā likumdošanas dekrētā Nr. 1175/1990. Kopš 1999. gada pasta darbība tajos ir klasificēta 847. grupā “Pasta pakalpojumi un telesakari”. Šajā grupā ietverta pasta pakalpojumu sniegšana, ko veido jebkāda veida pasta sūtījumu savākšana, pieņemšana, klasifikācija, apstrāde, pārvadāšana, izplatīšana un piegāde. Taču 847. tarifu grupas 3. piezīmē ir minēts, ka publiskā uzņēmējdarbības vienība Correos ir tiesīga maksāt tikai 50 % no šai grupai noteiktās nodokļu summas. Saskaņā ar Spānijas iestāžu ziņoto tas nozīmē, ka Correos kopš 2004. gada ir saņēmis atbrīvojumu 8 113,66 EUR gadā. Spānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka Correos joprojām ir daļēji atbrīvots no nodokļiem, kas noteikts 847. tarifu grupas 3. piezīmē.

IAE

Correos

Correos

Correos

2.3.3.   TRĪS KAPITĀLA PALIELINĀJUMI, KAS PIEŠĶIRTI 2004., 2005. UN 2006. GADĀ

| (45) | Analīzē aplūkotā perioda laikā Correos saņēma trīs kapitāla palielinājumus par kopējo summu 48 081 000 EUR:






  a) | kapitāla palielinājums par 16 027 000 EUR, kas piešķirts 2004. gada 13. decembrī; |
| --- | --- | --- |

(45)

Analīzē aplūkotā perioda laikā Correos saņēma trīs kapitāla palielinājumus par kopējo summu 48 081 000 EUR:

Correos

a)

kapitāla palielinājums par 16 027 000 EUR, kas piešķirts 2004. gada 13. decembrī;

| b) | kapitāla palielinājums par 16 027 000 EUR, kas piešķirts 2005. gada 25. novembrī; |
| --- | --- |

b)

kapitāla palielinājums par 16 027 000 EUR, kas piešķirts 2005. gada 25. novembrī;

| c) | kapitāla palielinājums par 16 027 000 EUR, kas piešķirts 2006. gada 24. novembrī. |
| --- | --- |

c)

kapitāla palielinājums par 16 027 000 EUR, kas piešķirts 2006. gada 24. novembrī.

| (46) | Saskaņā ar Spānijas iestāžu ziņoto šie kapitāla palielinājumi bija daļa no Correos stratēģiskā uzņēmējdarbības plāna laika posmam no 2004. gada līdz 2006. gadam, lai kompensētu pasta tirgus samazināšanos. Šāda uzņēmējdarbības plāna pamata stratēģiskās nostādnes bija:






  a) | nodrošināt pasta uzņēmējdarbības turpmāko ilgtspēju uz efektivitātes pamata; |
| --- | --- | --- |

(46)

Saskaņā ar Spānijas iestāžu ziņoto šie kapitāla palielinājumi bija daļa no Correos stratēģiskā uzņēmējdarbības plāna laika posmam no 2004. gada līdz 2006. gadam, lai kompensētu pasta tirgus samazināšanos. Šāda uzņēmējdarbības plāna pamata stratēģiskās nostādnes bija:

Correos

a)

nodrošināt pasta uzņēmējdarbības turpmāko ilgtspēju uz efektivitātes pamata;

| b) | stiprināt izaugsmes darbības vidējā termiņā, veicinot finanšu pakalpojumus un pakas kā Correos galvenos izaugsmes mērķus; |
| --- | --- |

b)

stiprināt izaugsmes darbības vidējā termiņā, veicinot finanšu pakalpojumus un pakas kā Correos galvenos izaugsmes mērķus;

Correos

| c) | paplašināt turpmāko izaugsmes iespēju klāstu, izstrādājot datubāzu pārvaldību, pasta sūtījumu telpu un e-uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

c)

paplašināt turpmāko izaugsmes iespēju klāstu, izstrādājot datubāzu pārvaldību, pasta sūtījumu telpu un e-uzņēmējdarbību;

| d) | modernizēt Correos spējas un pielāgot pārvaldības modeli pašreizējai tirgus situācijai, veicinot dažādošanu. |
| --- | --- |

d)

modernizēt Correos spējas un pielāgot pārvaldības modeli pašreizējai tirgus situācijai, veicinot dažādošanu.

Correos

2.3.4.   CORREOS PIEŠĶIRTĀ KOMPENSĀCIJA PAR VĒLĒŠANU MATERIĀLU IZPLATĪŠANU

CORREOS

| (47) | Ar 1985. gada 19. jūnija Konstitutīvo likumu Nr. 5/1985 par vispārējo vēlēšanu sistēmu (“LOREG”) un tā īstenošanas tiesību aktiem tiek regulēta vēlēšanu procedūra Spānijā, atzīstot tiesības balsot vai nu personīgi, vai pa pastu. |
| --- | --- |

(47)

Ar 1985. gada 19. jūnija Konstitutīvo likumu Nr. 5/1985 par vispārējo vēlēšanu sistēmu (“LOREG”) un tā īstenošanas tiesību aktiem tiek regulēta vēlēšanu procedūra Spānijā, atzīstot tiesības balsot vai nu personīgi, vai pa pastu.

LOREG

| (48) | 1998. gada Pasta likuma 22. pantā un 2010. gada Pasta likuma 22. panta 5. punktā paredzēts, ka vēlēšanu procesu ietvaros valsts var noteikt atsevišķus pienākumus norīkotajiem UPS. Tajā pašā 2010. gada Pasta likuma 22. panta 5. punktā paredzēts, ka “papildu sabiedriskā pakalpojuma pienākumu noteikšana tiek kompensēta”. |
| --- | --- |

(48)

1998. gada Pasta likuma 22. pantā un 2010. gada Pasta likuma 22. panta 5. punktā paredzēts, ka vēlēšanu procesu ietvaros valsts var noteikt atsevišķus pienākumus norīkotajiem UPS. Tajā pašā 2010. gada Pasta likuma 22. panta 5. punktā paredzēts, ka “papildu sabiedriskā pakalpojuma pienākumu noteikšana tiek kompensēta”.

| (49) | Saskaņā ar 2010. gada Pasta likuma Pirmo papildu noteikumu Correos ir norīkotais UPS un tam ir uzticēts pienākums sniegt vairākus pakalpojumus dažādo Spānijas vēlēšanu (t. i., valsts, reģionālo, Eiropas Parlamenta un pašvaldības vēlēšanu) kontekstā. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar 2010. gada Pasta likuma Pirmo papildu noteikumu Correos ir norīkotais UPS un tam ir uzticēts pienākums sniegt vairākus pakalpojumus dažādo Spānijas vēlēšanu (t. i., valsts, reģionālo, Eiropas Parlamenta un pašvaldības vēlēšanu) kontekstā.

Correos

| (50) | Correos sabiedriskā pakalpojuma pienākumi saistībā ar vēlēšanu procesu organizāciju Spānijā ir šādi:






  a) | pa pastu nodoto balsu apstrāde (tostarp nodrošināšana, pieņemšana, sūtīšana un piegāde ar sertificētu un steidzamu pastu) saistībā ar:






  1) | Spānijā rezidējošu vēlētāju balsošanu pa pastu; |
| --- | --- | --- | --- |

(50)

Correos sabiedriskā pakalpojuma pienākumi saistībā ar vēlēšanu procesu organizāciju Spānijā ir šādi:

Correos

a)

pa pastu nodoto balsu apstrāde (tostarp nodrošināšana, pieņemšana, sūtīšana un piegāde ar sertificētu un steidzamu pastu) saistībā ar:

1)

Spānijā rezidējošu vēlētāju balsošanu pa pastu;

| 2) | rezidējošu vēlētāju, kuri neatrodas valstī, balsošanu pa pastu; |
| --- | --- |

2)

rezidējošu vēlētāju, kuri neatrodas valstī, balsošanu pa pastu;

| 3) | vēlētāju, kuri īslaicīgi atrodas ārvalstīs, balsošanu pa pastu; |
| --- | --- |

3)

vēlētāju, kuri īslaicīgi atrodas ārvalstīs, balsošanu pa pastu;

| 4) | balsošanu pa pastu strādājošam personālam; |
| --- | --- |

4)

balsošanu pa pastu strādājošam personālam;

| 5) | balsošanu strādājošam personālam bruņotajos spēkos vai ārkārtas situācijās saistībā ar valsts aizsardzību; kā arī |
| --- | --- |

5)

balsošanu strādājošam personālam bruņotajos spēkos vai ārkārtas situācijās saistībā ar valsts aizsardzību; kā arī

| 6) | balsošanu pa pastu ieslodzījumā esošajām personām; |
| --- | --- |

6)

balsošanu pa pastu ieslodzījumā esošajām personām;

| b) | politisko kandidātu izsūtīto pasta vēlēšanu materiālu apstrāde – politisko kandidātu sniegto vēlēšanu aģitācijas vienību pieņemšana un vēlāka izplatīšana par simbolisku cenu katrai nosūtītajai vienībai (0,006 EUR); |
| --- | --- |

b)

politisko kandidātu izsūtīto pasta vēlēšanu materiālu apstrāde – politisko kandidātu sniegto vēlēšanu aģitācijas vienību pieņemšana un vēlāka izplatīšana par simbolisku cenu katrai nosūtītajai vienībai (0,006 EUR);

| c) | citu Vēlēšanu komisijas nosūtīto pasta vienību (piemēram, balsotāju reģistrācijas karšu, vēlētāju atsauces sarakstu vietējām pašvaldībām u. c.) apstrāde; |
| --- | --- |

c)

citu Vēlēšanu komisijas nosūtīto pasta vienību (piemēram, balsotāju reģistrācijas karšu, vēlētāju atsauces sarakstu vietējām pašvaldībām u. c.) apstrāde;

| d) | vēlēšanu dokumentācijas savākšana vēlēšanu komitejā, kad ir beigusies balsu skaitīšana. Tas ietver aploksnes, kurā ir ziņojums un attiecīgā dokumentācija par katru komiteju, savākšanu, drošu glabāšanu un piegādi attiecīgajai vēlēšanu padomei. |
| --- | --- |

d)

vēlēšanu dokumentācijas savākšana vēlēšanu komitejā, kad ir beigusies balsu skaitīšana. Tas ietver aploksnes, kurā ir ziņojums un attiecīgā dokumentācija par katru komiteju, savākšanu, drošu glabāšanu un piegādi attiecīgajai vēlēšanu padomei.

| (51) | Spānijas iestādes paskaidroja, ka, ņemot vērā laika ierobežojumus saistībā ar vēlēšanu procesu, Correos ir pienākums dot 50. apsvērumā minētajām darbībām priekšroku salīdzinājumā ar citām pasta darbībām. Izplatāmo vienību lielais skaits, to augstā koncentrācija dažu dienu periodā, kā arī prasība piegādāt lielāko daļu dokumentu personīgi (sertificēta pasta, piemēram, pasta balsošanas gadījumā) liek veikt nozīmīgus papildu centienus. Tā rezultātā Correos ir īslaicīgi jāpalielina savs personāls un citi resursi (piem., transports, drošība u. c.). |
| --- | --- |

(51)

Spānijas iestādes paskaidroja, ka, ņemot vērā laika ierobežojumus saistībā ar vēlēšanu procesu, Correos ir pienākums dot 50. apsvērumā minētajām darbībām priekšroku salīdzinājumā ar citām pasta darbībām. Izplatāmo vienību lielais skaits, to augstā koncentrācija dažu dienu periodā, kā arī prasība piegādāt lielāko daļu dokumentu personīgi (sertificēta pasta, piemēram, pasta balsošanas gadījumā) liek veikt nozīmīgus papildu centienus. Tā rezultātā Correos ir īslaicīgi jāpalielina savs personāls un citi resursi (piem., transports, drošība u. c.).

Correos

Correos

| (52) | Correos ir saņēmis kompensācijas (sk. 2. tabulu) par tā dažādajiem pienākumiem vēlēšanu organizēšanā kopš 2004. gada.

  2. tabula



  Correos piešķirtās kompensācijas summas par vēlēšanu organizēšanu








  (EUR) |
| --- | --- |
| Gads | Vēlēšanu mērogs | Kompensācija par vēlēšanu materiālu izplatīšanu |
| 2004 | Valsts | 27 182 926 |
| 2005 | Reģionālās | 3 670 281 |
| 2006 | Reģionālās | 4 528 376 |
| 2007 | Valsts/reģionālās | 19 536 604 |
| 2008 | Valsts/reģionālās | 19 609 632 |
| 2009 | Valsts/reģionālās | 14 603 021 |
| 2010 | Reģionālās | 4 620 588 |
| 2011 | Valsts/reģionālās | 40 092 858 |
| 2012 | Reģionālās | 14 268 978 |
| KOPĀ | 148 113 264 |

(52)

Correos ir saņēmis kompensācijas (sk. 2. tabulu) par tā dažādajiem pienākumiem vēlēšanu organizēšanā kopš 2004. gada.

Correos

2. tabula

2. tabula

Correos piešķirtās kompensācijas summas par vēlēšanu organizēšanu

Correos

(EUR)

Gads

Vēlēšanu mērogs

Kompensācija par vēlēšanu materiālu izplatīšanu

2004

Valsts

27 182 926

2005

Reģionālās

3 670 281

2006

Reģionālās

4 528 376

2007

Valsts/reģionālās

19 536 604

2008

Valsts/reģionālās

19 609 632

2009

Valsts/reģionālās

14 603 021

2010

Reģionālās

4 620 588

2011

Valsts/reģionālās

40 092 858

2012

Reģionālās

14 268 978

KOPĀ

KOPĀ

148 113 264

148 113 264

3.   PAMATOJUMS FORMĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

PAMATOJUMS FORMĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

| (53) | Komisija nolēma ierosināt formālu izmeklēšanas procedūru, jo tai bija spēcīgas bažas par vairāku šādu pasākumu, kas Correos piešķirti kopš 2004. gada, atbilstību:






  a) | UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu; |
| --- | --- | --- |

(53)

Komisija nolēma ierosināt formālu izmeklēšanas procedūru, jo tai bija spēcīgas bažas par vairāku šādu pasākumu, kas Correos piešķirti kopš 2004. gada, atbilstību:

Correos

a)

UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu;

Correos

| b) | atbrīvojums no IBI un daļējs atbrīvojums no IAE; |
| --- | --- |

b)

atbrīvojums no IBI un daļējs atbrīvojums no IAE;

IBI

IAE

| c) | trīs kapitāla palielinājumi, kas piešķirti 2004., 2005. un 2006. gadā; |
| --- | --- |

c)

trīs kapitāla palielinājumi, kas piešķirti 2004., 2005. un 2006. gadā;

| d) | un Correos piešķirtā kompensācija par vēlēšanu materiālu izplatīšanu. |
| --- | --- |

d)

un Correos piešķirtā kompensācija par vēlēšanu materiālu izplatīšanu.

Correos

| (54) | Komisija jo īpaši pauda bažas par:






  a) | kompensācijas līmeni, ko Correos saņēma par UPP veikšanu no 2004. gada līdz 2010. gadam, ko tā pirmšķietami uzskatīja par valsts atbalstu, un operatora pārmērīgas kompensācijas iespējamību; |
| --- | --- | --- |

(54)

Komisija jo īpaši pauda bažas par:

a)

kompensācijas līmeni, ko Correos saņēma par UPP veikšanu no 2004. gada līdz 2010. gadam, ko tā pirmšķietami uzskatīja par valsts atbalstu, un operatora pārmērīgas kompensācijas iespējamību;

Correos

| b) | atbrīvojuma no IBI un daļēja atbrīvojuma no IAE atbilstību vai pastāvoša atbalsta raksturu, kurus abus tā pirmšķietami uzskatīja par valsts atbalstu; |
| --- | --- |

b)

atbrīvojuma no IBI un daļēja atbrīvojuma no IAE atbilstību vai pastāvoša atbalsta raksturu, kurus abus tā pirmšķietami uzskatīja par valsts atbalstu;

IBI

IAE

| c) | 2004., 2005. un 2006. gadā piešķirtās kapitāla iepludināšanas atbilstību ieguldītāja principam tirgus ekonomikā (MEIP); |
| --- | --- |

c)

2004., 2005. un 2006. gadā piešķirtās kapitāla iepludināšanas atbilstību ieguldītāja principam tirgus ekonomikā (MEIP);

MEIP

| d) | kompensācijas, kas Correos piešķirta par vēlēšanu materiālu izplatīšanu, saderību vai pastāvoša atbalsta raksturu, ko tā pirmšķietami uzskatīja par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

d)

kompensācijas, kas Correos piešķirta par vēlēšanu materiālu izplatīšanu, saderību vai pastāvoša atbalsta raksturu, ko tā pirmšķietami uzskatīja par valsts atbalstu.

Correos

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (55) | Komisija saņēma piezīmes no divām ieinteresētajām personām, proti, no atbalsta pasākumu iespējamā saņēmēja Correos un no citas trešās personas (turpmāk tekstā – “anonīmā trešā persona”), kas lūdza saglabāt savas identitātes konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(55)

Komisija saņēma piezīmes no divām ieinteresētajām personām, proti, no atbalsta pasākumu iespējamā saņēmēja Correos un no citas trešās personas (turpmāk tekstā – “anonīmā trešā persona”), kas lūdza saglabāt savas identitātes konfidencialitāti.

Correos

4.1.   CORREOS PIEZĪMES

CORREOS PIEZĪMES

4.1.1.   KOMPENSĀCIJA PAR UPP NODROŠINĀŠANU NAV NESADERĪGS VALSTS ATBALSTS

| (56) | Kā apgalvo Correos, UPP kompensācija, kas uzņēmumam piešķirta par laika posmu no 2004. gada līdz 2010. gadam, nav valsts atbalsts. Konkrēti, Correos uzskata, ka kompensācija nerada priekšrocības, jo tā atbilst visiem četriem Lietā C-280/00 minētajiem kritērijiem (“Altmark kritēriji”) (8). Correos apstrīd lēmumā sākt procedūru izdarīto secinājumu, ka UPP kompensācija neatbilst trešajam un ceturtajam Altmark kritērijam. |
| --- | --- |

(56)

Kā apgalvo Correos, UPP kompensācija, kas uzņēmumam piešķirta par laika posmu no 2004. gada līdz 2010. gadam, nav valsts atbalsts. Konkrēti, Correos uzskata, ka kompensācija nerada priekšrocības, jo tā atbilst visiem četriem Lietā C-280/00 minētajiem kritērijiem (“Altmark kritēriji”) (8). Correos apstrīd lēmumā sākt procedūru izdarīto secinājumu, ka UPP kompensācija neatbilst trešajam un ceturtajam Altmark kritērijam.

Correos

Correos

Altmark

8

Correos

Altmark

| (57) | Attiecībā uz trešo Altmark kritēriju Correos apgalvo, ka tas paredz, ka par sabiedriska pakalpojuma sniegšanu saņemtajai kompensācijai nevajadzētu pārsniegt neto izmaksas, kas ir atšķirība starp izmaksām un ieņēmumiem, pieskaitot saprātīgu peļņu. Correos uzskata, ka trešais Altmark kritērijs ir nenošķirami saistīts ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu saderības analīzi, kā paredzēts Komisijas paziņojumā (“2012. gada VTNP nostādnes”) (9). Konkrēti, Correos apgalvo, ka kompensācija, ko tas saņēma par UPP sniegšanu, atbilst 2012. gada VTNP nostādņu 27. punktā minētajai novērsto neto izmaksu (NNI) metodoloģijai un tāpēc būtu jāuzskata par atbilstīgu trešajam Altmark kritērijam. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz trešo Altmark kritēriju Correos apgalvo, ka tas paredz, ka par sabiedriska pakalpojuma sniegšanu saņemtajai kompensācijai nevajadzētu pārsniegt neto izmaksas, kas ir atšķirība starp izmaksām un ieņēmumiem, pieskaitot saprātīgu peļņu. Correos uzskata, ka trešais Altmark kritērijs ir nenošķirami saistīts ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu saderības analīzi, kā paredzēts Komisijas paziņojumā (“2012. gada VTNP nostādnes”) (9). Konkrēti, Correos apgalvo, ka kompensācija, ko tas saņēma par UPP sniegšanu, atbilst 2012. gada VTNP nostādņu 27. punktā minētajai novērsto neto izmaksu (NNI) metodoloģijai un tāpēc būtu jāuzskata par atbilstīgu trešajam Altmark kritērijam.

Altmark

Correos

Correos

Altmark

9

Correos

Altmark

| (58) | Correos skaidro, ka Spānijas metodoloģijas, kas izmantota, lai noteiktu Correos kompensāciju, pamatā ir ziņojums, ko Komisija pasūtīja konsultantu uzņēmumam National Economic Research Associates (“NERA ziņojums”) (10). Kā apgalvo Correos, NERA ziņojumā iekļautā kompensācijas metodoloģija ir NNI metodoloģijas derīga īstenošana. |
| --- | --- |

(58)

Correos skaidro, ka Spānijas metodoloģijas, kas izmantota, lai noteiktu Correos kompensāciju, pamatā ir ziņojums, ko Komisija pasūtīja konsultantu uzņēmumam National Economic Research Associates (“NERA ziņojums”) (10). Kā apgalvo Correos, NERA ziņojumā iekļautā kompensācijas metodoloģija ir NNI metodoloģijas derīga īstenošana.

Correos

Correos

National Economic Research Associates

NERA

10

Correos

NERA

| (59) | Turklāt Correos uzskata, ka trešā Altmark kritērija izpildi aptver tiesiskā paļāvība. Saskaņā ar Correos Komisija radīja tiesisko paļāvību, publicējot NERA ziņojumu, kurā NNI metodoloģija atzīta par derīgu metodi kompensācijas aprēķināšanai par UPP sniegšanu. |
| --- | --- |

(59)

Turklāt Correos uzskata, ka trešā Altmark kritērija izpildi aptver tiesiskā paļāvība. Saskaņā ar Correos Komisija radīja tiesisko paļāvību, publicējot NERA ziņojumu, kurā NNI metodoloģija atzīta par derīgu metodi kompensācijas aprēķināšanai par UPP sniegšanu.

Correos

Altmark

Correos

NERA

| (60) | Saskaņā ar Correos uzskatiem atbilstību trešajam Altmark kritērijam neietekmē tas, ka NNI metodoloģija nebija ieviesta, līdz stājās spēkā 2012. gada VTNP nostādnes. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar Correos uzskatiem atbilstību trešajam Altmark kritērijam neietekmē tas, ka NNI metodoloģija nebija ieviesta, līdz stājās spēkā 2012. gada VTNP nostādnes.

Correos

Altmark

| (61) | Correos arī uzskata, ka Correos piešķirtās kompensācijas atbilst ceturtajam Altmark kritērijam. Publiskā iepirkuma procedūras neesības gadījumā saņemtās kompensācijas līmenis būtu adekvāts, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kas rastos tipiskam un labi pārvaldītam uzņēmumam tajā pašā nozarē, ņemot vērā ieņēmumus un saprātīgu peļņu no sabiedriskā pakalpojuma pienākuma veikšanas. |
| --- | --- |

(61)

Correos arī uzskata, ka Correos piešķirtās kompensācijas atbilst ceturtajam Altmark kritērijam. Publiskā iepirkuma procedūras neesības gadījumā saņemtās kompensācijas līmenis būtu adekvāts, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kas rastos tipiskam un labi pārvaldītam uzņēmumam tajā pašā nozarē, ņemot vērā ieņēmumus un saprātīgu peļņu no sabiedriskā pakalpojuma pienākuma veikšanas.

Correos

Correos

Altmark

| (62) | Kā apgalvo Correos, Spānijas iesniegtais Frontier Economics pētījums apliecina, ka izmaksas, kas radušās Correos, ir zemākas par izmaksām, kas rodas tipiskam uzņēmumam pasta nozarē. Correos apstrīd Komisijas paustās bažas attiecībā uz secinājumiem, kas izdarīti Frontier Economics ziņojumā:






  a) | pirmkārt, Komisija savos valsts atbalsta lēmumos nesecināja, ka UPP veicēji Grieķijā un Itālijā nebija nerentabli, tāpēc šo pasta operatoru iekļaušanu starp uzņēmumiem, kurus Frontier Econonomics izmantoja, lai apliecinātu Correos rentabilitāti, nevar uzskatīt par problemātisku; |
| --- | --- | --- |

(62)

Kā apgalvo Correos, Spānijas iesniegtais Frontier Economics pētījums apliecina, ka izmaksas, kas radušās Correos, ir zemākas par izmaksām, kas rodas tipiskam uzņēmumam pasta nozarē. Correos apstrīd Komisijas paustās bažas attiecībā uz secinājumiem, kas izdarīti Frontier Economics ziņojumā:

Correos

Frontier Economics

Correos

Correos

Frontier Economics

a)

pirmkārt, Komisija savos valsts atbalsta lēmumos nesecināja, ka UPP veicēji Grieķijā un Itālijā nebija nerentabli, tāpēc šo pasta operatoru iekļaušanu starp uzņēmumiem, kurus Frontier Econonomics izmantoja, lai apliecinātu Correos rentabilitāti, nevar uzskatīt par problemātisku;

Frontier Econonomics

Correos

| b) | otrkārt, tas, ka Frontier Economics pētījums tika sagatavots a posteriori, nebūtu nozīmīgi, ņemot vērā attiecīgo judikatūru un Komisijas praksi, saskaņā ar kuru tā būtu piekritusi apsvērt pētījumus, kas sagatavoti a posteriori pasākuma pieņemšanai iepriekš; |
| --- | --- |

b)

otrkārt, tas, ka Frontier Economics pētījums tika sagatavots a posteriori, nebūtu nozīmīgi, ņemot vērā attiecīgo judikatūru un Komisijas praksi, saskaņā ar kuru tā būtu piekritusi apsvērt pētījumus, kas sagatavoti a posteriori pasākuma pieņemšanai iepriekš;

Frontier Economics

a posteriori

a posteriori

| c) | visbeidzot, Komisijas argumentu, ka Spānijas izmantotā izmaksu aprēķināšanas metodoloģija nekādā mērā neņem vērā efektivitāti, arī apstrīdētu tas, ka metode UPP neto izmaksu aprēķināšanai ir balstīta uz Komisijas sniegto NERA ziņojumu. Tāpēc metode būtu noteikti jāskata saskaņā ar ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

c)

visbeidzot, Komisijas argumentu, ka Spānijas izmantotā izmaksu aprēķināšanas metodoloģija nekādā mērā neņem vērā efektivitāti, arī apstrīdētu tas, ka metode UPP neto izmaksu aprēķināšanai ir balstīta uz Komisijas sniegto NERA ziņojumu. Tāpēc metode būtu noteikti jāskata saskaņā ar ES tiesību aktiem.

NERA

| (63) | Correos arī norāda, ka gadījumā, ja Komisija secinātu, ka pasākums ir valsts atbalsts, tas būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(63)

Correos arī norāda, ka gadījumā, ja Komisija secinātu, ka pasākums ir valsts atbalsts, tas būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu.

Correos

| (64) | Correos atkārtoti pauž, ka Spānijas iestāžu izmantotā kompensācijas metodoloģija, kas iekļauta NERA ziņojumā, ir NNI metodoloģijas derīga īstenošana un Komisijai tā būtu jāpieņem. Turklāt Correos uzskata, ka nav saņēmis pārmērīgu kompensāciju par UPP veikšanu laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam, jo kompensācija tika aprēķināta saskaņā ar NNI metodoloģiju, neiekļaujot nekādu saprātīgu peļņu. |
| --- | --- |

(64)

Correos atkārtoti pauž, ka Spānijas iestāžu izmantotā kompensācijas metodoloģija, kas iekļauta NERA ziņojumā, ir NNI metodoloģijas derīga īstenošana un Komisijai tā būtu jāpieņem. Turklāt Correos uzskata, ka nav saņēmis pārmērīgu kompensāciju par UPP veikšanu laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam, jo kompensācija tika aprēķināta saskaņā ar NNI metodoloģiju, neiekļaujot nekādu saprātīgu peļņu.

Correos

NERA

Correos

| (65) | Ja Komisija secinātu, ka pasākums var būt saistīts ar neatbilstīgu valsts atbalstu, Correos uzsver, ka Komisijai būtu jāņem vērā dividendes, kas laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam izmaksātas valstij kā Correos piešķirtās kompensācijas samazinājums. |
| --- | --- |

(65)

Ja Komisija secinātu, ka pasākums var būt saistīts ar neatbilstīgu valsts atbalstu, Correos uzsver, ka Komisijai būtu jāņem vērā dividendes, kas laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam izmaksātas valstij kā Correos piešķirtās kompensācijas samazinājums.

Correos

Correos

4.1.2.   ATBRĪVOJUMI NO NEKUSTAMĀ ĪPAŠUMA NODOKĻA (IBI) UN NO NODOKĻA PAR SAIMNIECISKO DARBĪBU (IAE)

IBI

IAE

| (66) | Attiecībā uz atbrīvojumu no IBI Correos vispirms paskaidro, ka šie pasākumi nebūtu jāvērtē saistībā ar 1998. gada Pasta likumu vai 2010. gada Pasta likumu, bet gan tieši atsaucoties uz tiesību aktiem, kas reglamentē katru nodokli. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz atbrīvojumu no IBI Correos vispirms paskaidro, ka šie pasākumi nebūtu jāvērtē saistībā ar 1998. gada Pasta likumu vai 2010. gada Pasta likumu, bet gan tieši atsaucoties uz tiesību aktiem, kas reglamentē katru nodokli.

IBI Correos

| (67) | Turklāt Correos uzskata, ka pasākums nav valsts atbalsts, jo par to nav atbildīga valsts. Atbrīvojums no nodokļa nav noteikts nevienā tiesību aktu noteikumā. Dažas vietējās nodokļu iestādes, kā arī dažas vietējās tiesas piemēroja atbrīvojumu no nodokļa 94 no 13 000Correos telpām. Spānijas Augstākā tiesa savā 2013. gada 7. oktobra spriedumā secināja, ka 2010. gada Pasta likuma 22. panta 2. punkts neietver atbrīvojumu no IBI. |
| --- | --- |

(67)

Turklāt Correos uzskata, ka pasākums nav valsts atbalsts, jo par to nav atbildīga valsts. Atbrīvojums no nodokļa nav noteikts nevienā tiesību aktu noteikumā. Dažas vietējās nodokļu iestādes, kā arī dažas vietējās tiesas piemēroja atbrīvojumu no nodokļa 94 no 13 000Correos telpām. Spānijas Augstākā tiesa savā 2013. gada 7. oktobra spriedumā secināja, ka 2010. gada Pasta likuma 22. panta 2. punkts neietver atbrīvojumu no IBI.

Correos

Correos

IBI

| (68) | Turklāt Correos uzskata, ka atbrīvojumu no IBI nevar atgūt, jo tas ir res judicata. Saskaņā ar ES tiesu judikatūru (11), ja galīgajā tiesas lēmumā ir izvērtēta valsts atbalsta esība, ir jāievēro res judicata princips. Correos uzskata, ka Spānijas Augstākās tiesas spriedums ir piemērojams ES tiesību aktiem un norāda uz valsts atbalsta esību. Tāpēc ir jāievēro res judicata princips un šajā gadījumā jānovērš atgūšana. |
| --- | --- |

(68)

Turklāt Correos uzskata, ka atbrīvojumu no IBI nevar atgūt, jo tas ir res judicata. Saskaņā ar ES tiesu judikatūru (11), ja galīgajā tiesas lēmumā ir izvērtēta valsts atbalsta esība, ir jāievēro res judicata princips. Correos uzskata, ka Spānijas Augstākās tiesas spriedums ir piemērojams ES tiesību aktiem un norāda uz valsts atbalsta esību. Tāpēc ir jāievēro res judicata princips un šajā gadījumā jānovērš atgūšana.

Correos

IBI

res judicata

11

res judicata

Correos

res judicata

| (69) | Turklāt Correos uzskata, ka res judicata princips būtu jāuzskata par ES tiesību aktu vispārīgu principu un ka šis princips būtu jāievēro, ja atgūšana nav iespējama, jo pastāv galīgs spriedums, kurā atbalsta esība jau ir noteikta. |
| --- | --- |

(69)

Turklāt Correos uzskata, ka res judicata princips būtu jāuzskata par ES tiesību aktu vispārīgu principu un ka šis princips būtu jāievēro, ja atgūšana nav iespējama, jo pastāv galīgs spriedums, kurā atbalsta esība jau ir noteikta.

Correos

res judicata

| (70) | Attiecībā uz atbrīvojumu no IAE Correos apgalvo, ka daļējais atbrīvojums no IAE nav valsts atbalsts. Konkrēti, Correos apgalvo, ka daļējais atbrīvojums no nodokļa nav selektīvs, jo to pamato IAE nodokļu sistēmas loģika. Saskaņā ar Correos IAE būtība jeb iekšējā loģika ir piemērot nodokli saimnieciskajām darbībām, lai iejauktos preču un pakalpojumu ražošanā vai izplatīšanā. Correos ir iesaistīts saimnieciskajās darbībās, ko veido preču un pakalpojumu nodrošināšana, taču ir iesaistīts arī sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā, piemēram, UPP, kas neatbilst tā ekonomiskajam mērķim. Tāpēc tas būtu pamatojums daļējam atbrīvojumam no IAE. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz atbrīvojumu no IAE Correos apgalvo, ka daļējais atbrīvojums no IAE nav valsts atbalsts. Konkrēti, Correos apgalvo, ka daļējais atbrīvojums no nodokļa nav selektīvs, jo to pamato IAE nodokļu sistēmas loģika. Saskaņā ar Correos IAE būtība jeb iekšējā loģika ir piemērot nodokli saimnieciskajām darbībām, lai iejauktos preču un pakalpojumu ražošanā vai izplatīšanā. Correos ir iesaistīts saimnieciskajās darbībās, ko veido preču un pakalpojumu nodrošināšana, taču ir iesaistīts arī sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā, piemēram, UPP, kas neatbilst tā ekonomiskajam mērķim. Tāpēc tas būtu pamatojums daļējam atbrīvojumam no IAE.

IAE Correos

IAE

Correos

IAE

Correos IAE

Correos

IAE

| (71) | Turklāt Correos uzskata, ka daļējs atbrīvojums no IAE ir pastāvošs atbalsts. Atbrīvojums no IAE ir pastāvējis pirms Spānijas pievienošanās Eiropas Ekonomikas kopienai. Tā dēvētā licences kvota, kas bija darbību un komerciālo un rūpniecisko ieguvumu nodokļa paveids, tika pieņemta ar 1966. gada 29. decembra Dekrētu Nr. 3313/1966. 1988. gada 28. decembra Likums Nr. 39/1988 aizstātu ekonomikas un komerciālo un rūpniecisko ieguvumu nodokļa licences kvotas paveidu ar IAE. Saskaņā ar Correos ar nodokli apliekamajā gadījumā kopš 1966. gada nav bijis nekādu būtisku izmaiņu. |
| --- | --- |

(71)

Turklāt Correos uzskata, ka daļējs atbrīvojums no IAE ir pastāvošs atbalsts. Atbrīvojums no IAE ir pastāvējis pirms Spānijas pievienošanās Eiropas Ekonomikas kopienai. Tā dēvētā licences kvota, kas bija darbību un komerciālo un rūpniecisko ieguvumu nodokļa paveids, tika pieņemta ar 1966. gada 29. decembra Dekrētu Nr. 3313/1966. 1988. gada 28. decembra Likums Nr. 39/1988 aizstātu ekonomikas un komerciālo un rūpniecisko ieguvumu nodokļa licences kvotas paveidu ar IAE. Saskaņā ar Correos ar nodokli apliekamajā gadījumā kopš 1966. gada nav bijis nekādu būtisku izmaiņu.

Correos

IAE

IAE

IAE

Correos

4.1.3.   KAPITĀLA IEPLUDINĀŠANA 2004., 2005. UN 2006. GADĀ

| (72) | Correos apgalvo, ka 2004., 2005. un 2006. gadā veiktā kapitāla iepludināšana atbilst ieguldītāja principam tirgus ekonomikā un nerada priekšrocības Correos. |
| --- | --- |

(72)

Correos apgalvo, ka 2004., 2005. un 2006. gadā veiktā kapitāla iepludināšana atbilst ieguldītāja principam tirgus ekonomikā un nerada priekšrocības Correos.

Correos

Correos

| (73) | Kā uzskata Correos, ieguldījumu, kas veikti kapitāla iepludināšanas dēļ laikā no 2004. gada līdz 2006. gadam, analīze apliecina, ka Spānijas valsts veica kapitāla iepludināšanu kā akcionārs un ka šādu ieguldījumu būtu varējis veikt jebkurš privāts ieguldītājs. |
| --- | --- |

(73)

Kā uzskata Correos, ieguldījumu, kas veikti kapitāla iepludināšanas dēļ laikā no 2004. gada līdz 2006. gadam, analīze apliecina, ka Spānijas valsts veica kapitāla iepludināšanu kā akcionārs un ka šādu ieguldījumu būtu varējis veikt jebkurš privāts ieguldītājs.

Correos

| (74) | Correos apgalvo, ka kapitāla iepludināšana reaģē uz Correos vajadzību veikt ieguldījumus virs uzņēmuma vidējā ieguldījumu līmeņa. Kapitāla iepludināšanas mērķis ir minēts ziņojumā par Correos ierašanos Deputātu kongresā (el Congreso de los Diputados) 2005. gada 4. oktobrī. Ziņojumā radīta saikne starp kapitāla iepludināšanu un vajadzību veikt jaunus ieguldījumus uzņēmumā. Kapitāla iepludināšanas mērķis bija veikt modernizācijas procesu Correos, palielinot uzņēmuma sniegto pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti. |
| --- | --- |

(74)

Correos apgalvo, ka kapitāla iepludināšana reaģē uz Correos vajadzību veikt ieguldījumus virs uzņēmuma vidējā ieguldījumu līmeņa. Kapitāla iepludināšanas mērķis ir minēts ziņojumā par Correos ierašanos Deputātu kongresā (el Congreso de los Diputados) 2005. gada 4. oktobrī. Ziņojumā radīta saikne starp kapitāla iepludināšanu un vajadzību veikt jaunus ieguldījumus uzņēmumā. Kapitāla iepludināšanas mērķis bija veikt modernizācijas procesu Correos, palielinot uzņēmuma sniegto pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti.

Correos

Correos

Correos

el Congreso de los Diputados

Correos

| (75) | Correos apgalvo, ka ieguldījuma rentabilitāte apliecina, ka jebkurš privāts ieguldītājs būtu veicis līdzīgu ieguldījumu, jo kapitāla iepludināšanas iekšējās atdeves koeficients pārsniedza Correos kapitāla izmaksas. |
| --- | --- |

(75)

Correos apgalvo, ka ieguldījuma rentabilitāte apliecina, ka jebkurš privāts ieguldītājs būtu veicis līdzīgu ieguldījumu, jo kapitāla iepludināšanas iekšējās atdeves koeficients pārsniedza Correos kapitāla izmaksas.

Correos

Correos

| (76) | Turklāt Correos apgalvo, ka atbilstība ieguldītāja principam tirgus ekonomikā, ja tā tiek piemērota VTNP sniedzēja akcionāra situācijai, piemēram, UPP, ne vienmēr liek veikt precīzu ex ante rentabilitātes izvērtējumu. Šādam akcionāram savos apsvērumos par to, vai veikt vai neveikt ieguldījumu, noteikti būtu jāņem vērā pienākums nodrošināt uzņēmuma VTNP. |
| --- | --- |

(76)

Turklāt Correos apgalvo, ka atbilstība ieguldītāja principam tirgus ekonomikā, ja tā tiek piemērota VTNP sniedzēja akcionāra situācijai, piemēram, UPP, ne vienmēr liek veikt precīzu ex ante rentabilitātes izvērtējumu. Šādam akcionāram savos apsvērumos par to, vai veikt vai neveikt ieguldījumu, noteikti būtu jāņem vērā pienākums nodrošināt uzņēmuma VTNP.

Correos

ex ante

| (77) | Šādos apstākļos būtu pietiekami uz objektīvu un pārbaudāmu faktu pamata parādīt, ka privāts ieguldītājs, saskaroties ar to pašu sabiedriskā pakalpojuma pienākumu, būtu rīkojies tāpat. |
| --- | --- |

(77)

Šādos apstākļos būtu pietiekami uz objektīvu un pārbaudāmu faktu pamata parādīt, ka privāts ieguldītājs, saskaroties ar to pašu sabiedriskā pakalpojuma pienākumu, būtu rīkojies tāpat.

| (78) | Kā uzskata Correos, pie šāda secinājuma Tiesa nonāca Chronopost I (12) un Chronopost II (13) lietā, kurās tika pieņemts, ka ex post aprēķinātais iekšējās atdeves koeficients bija piemērots veids, lai noteiktu, vai kapitāla iepludināšana atbilst ieguldītāja principam tirgus ekonomikā. |
| --- | --- |

(78)

Kā uzskata Correos, pie šāda secinājuma Tiesa nonāca Chronopost I (12) un Chronopost II (13) lietā, kurās tika pieņemts, ka ex post aprēķinātais iekšējās atdeves koeficients bija piemērots veids, lai noteiktu, vai kapitāla iepludināšana atbilst ieguldītāja principam tirgus ekonomikā.

Correos

Chronopost I

12

Chronopost II

13

ex post

4.1.4.   KOMPENSĀCIJA PAR VĒLĒŠANU MATERIĀLU IZPLATĪŠANU

| (79) | Correos apgalvo, ka politisko kandidātu vēlēšanu materiālu izplatīšana vēlēšanu organizēšanas kontekstā būtu uzskatāma par daļu no valsts prerogatīvām. |
| --- | --- |

(79)

Correos apgalvo, ka politisko kandidātu vēlēšanu materiālu izplatīšana vēlēšanu organizēšanas kontekstā būtu uzskatāma par daļu no valsts prerogatīvām.

Correos

| (80) | Konkrēti Correos apgalvo, ka vēlēšanu materiālu izplatīšana ir būtiska valsts funkcija, jo tā ir daļa no vispārējās vēlēšanu sistēmas un ir saistīta ar politisko partiju konstitucionālo lomu, kā arī tāpēc, ka Correos darbinieki, veicot šo darbu, rīkojas kā civildienesta ierēdņi. |
| --- | --- |

(80)

Konkrēti Correos apgalvo, ka vēlēšanu materiālu izplatīšana ir būtiska valsts funkcija, jo tā ir daļa no vispārējās vēlēšanu sistēmas un ir saistīta ar politisko partiju konstitucionālo lomu, kā arī tāpēc, ka Correos darbinieki, veicot šo darbu, rīkojas kā civildienesta ierēdņi.

Correos

Correos

| (81) | Kā uzskata Correos, politisko kandidātu vēlēšanu materiālu izplatīšana, ņemot vērā tās mērķi, raksturu un regulējumu, tāpēc ir nesaraujami saistīta ar valsts sabiedrisko pilnvaru izmantošanu. Tāpēc tā nav saimnieciska darbība un Correos nebūtu jāuzskata par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(81)

Kā uzskata Correos, politisko kandidātu vēlēšanu materiālu izplatīšana, ņemot vērā tās mērķi, raksturu un regulējumu, tāpēc ir nesaraujami saistīta ar valsts sabiedrisko pilnvaru izmantošanu. Tāpēc tā nav saimnieciska darbība un Correos nebūtu jāuzskata par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

Correos

Correos

| (82) | Pat ja Komisija uzskatītu, ka politisko kandidātu vēlēšanu materiālu izplatīšana ir saimnieciska darbība, Correos uzskata, ka tā nerada Correos piešķirtu selektīvu priekšrocību. Šo darbību valsts ir uzticējusi Correos, jo tas ir vienīgais pasta operators, kas spēj sniegt pakalpojumu ar nepieciešamajām iezīmēm un pakalpojuma kvalitāti. Tāpēc attiecībā uz politisko kandidātu vēlēšanu materiālu izplatīšanu Correos nav salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā ar jebkuru citu pasta nozares uzņēmumu. |
| --- | --- |

(82)

Pat ja Komisija uzskatītu, ka politisko kandidātu vēlēšanu materiālu izplatīšana ir saimnieciska darbība, Correos uzskata, ka tā nerada Correos piešķirtu selektīvu priekšrocību. Šo darbību valsts ir uzticējusi Correos, jo tas ir vienīgais pasta operators, kas spēj sniegt pakalpojumu ar nepieciešamajām iezīmēm un pakalpojuma kvalitāti. Tāpēc attiecībā uz politisko kandidātu vēlēšanu materiālu izplatīšanu Correos nav salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā ar jebkuru citu pasta nozares uzņēmumu.

Correos

Correos

Correos

Correos

| (83) | Pat ja Komisija secinātu, ka pasākums ir valsts atbalsts, Correos apgalvo, ka pasākums būtu jāuzskata par pastāvošu atbalstu. Samazināts tarifs politiskajiem kandidātiem vēlēšanu materiālu sūtīšanai ir pastāvējis kopš 1977. gada, kad notika 1977. gada 15. jūnija vēlēšanas. 1977. gada 15. jūnija vēlēšanas tika organizētas ar 1977. gada 18. marta Karalisko dekrētu Nr. 20/1997, kurā pirmo reizi tika noteikts īpašs tarifs vēlēšanu materiālu izplatīšanai. |
| --- | --- |

(83)

Pat ja Komisija secinātu, ka pasākums ir valsts atbalsts, Correos apgalvo, ka pasākums būtu jāuzskata par pastāvošu atbalstu. Samazināts tarifs politiskajiem kandidātiem vēlēšanu materiālu sūtīšanai ir pastāvējis kopš 1977. gada, kad notika 1977. gada 15. jūnija vēlēšanas. 1977. gada 15. jūnija vēlēšanas tika organizētas ar 1977. gada 18. marta Karalisko dekrētu Nr. 20/1997, kurā pirmo reizi tika noteikts īpašs tarifs vēlēšanu materiālu izplatīšanai.

Correos

| (84) | Correos skaidro, ka samazinātā tarifa konkrētā summa (viena peseta, kas atbilst 0,006 EUR) tika tālāk regulēta ar 1977. gada ministrijas rīkojumu. Saskaņā ar Correos sniegto informāciju kopš tā laika ir pastāvējis šis samazinātais tarifs. Spānijas Augstākā tiesa savā 2006. gada 2. oktobra spriedumā (14) secināja, ka esošais samazinātais tarifs vēlēšanu materiālu izplatīšanai saistībā ar politiskajiem kandidātiem joprojām ir viena peseta (0,006 EUR). |
| --- | --- |

(84)

Correos skaidro, ka samazinātā tarifa konkrētā summa (viena peseta, kas atbilst 0,006 EUR) tika tālāk regulēta ar 1977. gada ministrijas rīkojumu. Saskaņā ar Correos sniegto informāciju kopš tā laika ir pastāvējis šis samazinātais tarifs. Spānijas Augstākā tiesa savā 2006. gada 2. oktobra spriedumā (14) secināja, ka esošais samazinātais tarifs vēlēšanu materiālu izplatīšanai saistībā ar politiskajiem kandidātiem joprojām ir viena peseta (0,006 EUR).

Correos

Correos

14

| (85) | Karaliskais dekrēts Nr. 20/1977 vēlāk tika aizstāts ar 1985. gada 19. jūnija konstitutīvo likumu Nr. 5/1985 par vispārējo vēlēšanu sistēmu (“LOREG”), kas ietvēra tādu pašu formulējumu saistībā ar samazinātajiem tarifiem par politisko kandidātu vēlēšanu materiālu izplatīšanu attiecībā. |
| --- | --- |

(85)

Karaliskais dekrēts Nr. 20/1977 vēlāk tika aizstāts ar 1985. gada 19. jūnija konstitutīvo likumu Nr. 5/1985 par vispārējo vēlēšanu sistēmu (“LOREG”), kas ietvēra tādu pašu formulējumu saistībā ar samazinātajiem tarifiem par politisko kandidātu vēlēšanu materiālu izplatīšanu attiecībā.

LOREG

| (86) | Ja Komisija secinās, ka pasākums ir valsts atbalsts, Correos arī uzskata, ka tas būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(86)

Ja Komisija secinās, ka pasākums ir valsts atbalsts, Correos arī uzskata, ka tas būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu.

Correos

| (87) | Pirmkārt, attiecīgais pasākums ir patiess tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums. Gan 1998. gada Pasta likumā, gan 2010. gada Pasta likuma 22. panta 5. punktā atzīts, ka UPP veicējam var uzticēt pienākumus saistībā ar vēlēšanu materiālu izplatīšanu ar mērķi aizsargāt vēlēšanu procesu pareizu norisi. Turklāt 2010. gada likuma 22. panta 5. punktā atzīts, ka par šādu uzticēšanu būtu jāpiemēro kompensācija. |
| --- | --- |

(87)

Pirmkārt, attiecīgais pasākums ir patiess tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums. Gan 1998. gada Pasta likumā, gan 2010. gada Pasta likuma 22. panta 5. punktā atzīts, ka UPP veicējam var uzticēt pienākumus saistībā ar vēlēšanu materiālu izplatīšanu ar mērķi aizsargāt vēlēšanu procesu pareizu norisi. Turklāt 2010. gada likuma 22. panta 5. punktā atzīts, ka par šādu uzticēšanu būtu jāpiemēro kompensācija.

| (88) | Correos uzskata, ka pasākums ir atbilstīgs saskaņā ar 2012. gada VTNP lēmumu (15). Correos skaidro, ka 2012. gada VTNP lēmums būtu piemērojams, jo Correos piešķirtā vidējā kompensācija gadā būtu mazāka par 15 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

(88)

Correos uzskata, ka pasākums ir atbilstīgs saskaņā ar 2012. gada VTNP lēmumu (15). Correos skaidro, ka 2012. gada VTNP lēmums būtu piemērojams, jo Correos piešķirtā vidējā kompensācija gadā būtu mazāka par 15 miljoniem EUR.

Correos

15

Correos

Correos

4.2.   ANONĪMĀS TREŠĀS PERSONAS PIEZĪMES

ANONĪMĀS TREŠĀS PERSONAS PIEZĪMES

| (89) | Anonīmā trešā persona piekrīt sākotnējiem secinājumiem, ko Komisija lēmumā sākt procedūru izdarījusi attiecībā uz šādiem pasākumiem:






  a) | Correos piešķirtā kompensācija par UPP veikšanu; |
| --- | --- | --- |

(89)

Anonīmā trešā persona piekrīt sākotnējiem secinājumiem, ko Komisija lēmumā sākt procedūru izdarījusi attiecībā uz šādiem pasākumiem:

a)

Correos piešķirtā kompensācija par UPP veikšanu;

Correos

| b) | atbrīvojumi no nekustamā īpašuma nodokļa (IBI) un no nodokļa par saimniecisko darbību (IAE); |
| --- | --- |

b)

atbrīvojumi no nekustamā īpašuma nodokļa (IBI) un no nodokļa par saimniecisko darbību (IAE);

IBI

IAE

| c) | kapitāla palielinājums, kas Correos piešķirts 2004., 2005. un 2006. gadā; |
| --- | --- |

c)

kapitāla palielinājums, kas Correos piešķirts 2004., 2005. un 2006. gadā;

Correos

| d) | Correos piešķirtā kompensācija par vēlēšanu materiālu izplatīšanu. |
| --- | --- |

d)

Correos piešķirtā kompensācija par vēlēšanu materiālu izplatīšanu.

Correos

| (90) | Anonīmā trešā persona arī skaidri piekrīt, ka notiekošajai izmeklēšanai būtu jākoncentrējas uz 89. apsvērumā minētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(90)

Anonīmā trešā persona arī skaidri piekrīt, ka notiekošajai izmeklēšanai būtu jākoncentrējas uz 89. apsvērumā minētajiem pasākumiem.

| (91) | Taču tā vērš Komisijas uzmanību uz atsevišķiem pasākumiem, kas nav minēti Komisijas 2016. gada lēmumā sākt procedūru un kurus pēc tās ieskatiem arī ir jāizvērtē. |
| --- | --- |

(91)

Taču tā vērš Komisijas uzmanību uz atsevišķiem pasākumiem, kas nav minēti Komisijas 2016. gada lēmumā sākt procedūru un kurus pēc tās ieskatiem arī ir jāizvērtē.

| (92) | Saskaņā ar anonīmās trešās personas teikto (16):






  — | Correos laikposmā no 1998. gada līdz 2003. gadam būtu saņēmis valsts atbalstu vismaz 794 miljonu EUR apmērā, |
| --- | --- | --- |

(92)

Saskaņā ar anonīmās trešās personas teikto (16):

16

—

Correos laikposmā no 1998. gada līdz 2003. gadam būtu saņēmis valsts atbalstu vismaz 794 miljonu EUR apmērā,

Correos

| — | Correos būtu bez maksas mantojis pasta tīklu ar 9 054 klientu apkalpošanas nodaļām, kas izriet no UPP veikšanas un sniedz Correos konkurences priekšrocības sūtījumu līdz 20 kg piegādē (17), |
| --- | --- |

—

Correos būtu bez maksas mantojis pasta tīklu ar 9 054 klientu apkalpošanas nodaļām, kas izriet no UPP veikšanas un sniedz Correos konkurences priekšrocības sūtījumu līdz 20 kg piegādē (17),

Correos

Correos

17

| — | Correos būtu izmantojis dažas nemateriālas vai ekskluzīvas tiesības, piemēram, līgumus, kas noslēgti starp Correos un valsts pārvaldi, tiesības apliecināt saziņu pa pastu, tiesības izmantot apzīmējumu “Spānija”, publiskās jomas nomu, kā arī muitas privilēģijas, |
| --- | --- |

—

Correos būtu izmantojis dažas nemateriālas vai ekskluzīvas tiesības, piemēram, līgumus, kas noslēgti starp Correos un valsts pārvaldi, tiesības apliecināt saziņu pa pastu, tiesības izmantot apzīmējumu “Spānija”, publiskās jomas nomu, kā arī muitas privilēģijas,

Correos

Correos

| — | Correos būtu izmantojis valsts piešķirtās kompensācijas, lai finansētu savas publicitātes un komunikācijas kampaņas, |
| --- | --- |

—

Correos būtu izmantojis valsts piešķirtās kompensācijas, lai finansētu savas publicitātes un komunikācijas kampaņas,

Correos

| — | tas, ka Spānijas iestādes ir Correos pārvaldības struktūrās, radītu noteiktas priekšrocības un privilēģijas Correos. Viena no šādām priekšrocībām ir tā, ka Correos līdz šim nav bijis spiests ar likumu piemērot pareizo kompensācijas metodoloģiju. Correos laikposmā no 2011. gada līdz 2016. gadam būtu saņēmis kompensāciju aptuveni 1,3 miljardu EUR apmērā, piemērojot kompensācijas metodoloģiju, ko Komisija apstrīdēja lēmumā sākt procedūru (18), |
| --- | --- |

—

tas, ka Spānijas iestādes ir Correos pārvaldības struktūrās, radītu noteiktas priekšrocības un privilēģijas Correos. Viena no šādām priekšrocībām ir tā, ka Correos līdz šim nav bijis spiests ar likumu piemērot pareizo kompensācijas metodoloģiju. Correos laikposmā no 2011. gada līdz 2016. gadam būtu saņēmis kompensāciju aptuveni 1,3 miljardu EUR apmērā, piemērojot kompensācijas metodoloģiju, ko Komisija apstrīdēja lēmumā sākt procedūru (18),

Correos

Correos

Correos

Correos

18

| — | Correos nepiemērotu PVN likmes atsevišķiem pasta pakalpojumiem, uz kuriem attiecas individuāli norunāta kārtība, kas būtu saistīta ar neatbilstīgu valsts atbalstu, |
| --- | --- |

—

Correos nepiemērotu PVN likmes atsevišķiem pasta pakalpojumiem, uz kuriem attiecas individuāli norunāta kārtība, kas būtu saistīta ar neatbilstīgu valsts atbalstu,

Correos

| — | Correos būtu veicis kapitāla palielinājumu Correos Express, kas ir roup Correos” apakšuzņēmums, lai segtu zaudējumus par aptuveno summu 233 miljonu EUR apmērā, kas būtu valsts atbalsts Correos Express, |
| --- | --- |

—

Correos būtu veicis kapitāla palielinājumu Correos Express, kas ir roup Correos” apakšuzņēmums, lai segtu zaudējumus par aptuveno summu 233 miljonu EUR apmērā, kas būtu valsts atbalsts Correos Express,

Correos būtu veicis kapitāla palielinājumu Correos Express, kas ir

Correos Express

| — | Correos izmanto plēsonīgas cenas, kas izriet no tā saņemtajiem valsts atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

—

Correos izmanto plēsonīgas cenas, kas izriet no tā saņemtajiem valsts atbalsta pasākumiem.

Correos

5.   SPĀNIJAS PIEZĪMES

SPĀNIJAS PIEZĪMES

5.1.   PIEZĪMES NO SPĀNIJAS 2016. GADA LĒMUMA SĀKT PROCEDŪRU

PIEZĪMES NO SPĀNIJAS 2016. GADA LĒMUMA SĀKT PROCEDŪRU

5.1.1.   KOMPENSĀCIJA PAR UPP VEIKŠANU, KAS PIEŠĶIRTA AR 1998. GADA PASTA LIKUMU

| (93) | Spānija uzskata, ka pasākums nav valsts atbalsts saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu. Konkrēti Spānijas iestādes apgalvo, ka pasākums nesniedz Correos ekonomisku priekšrocību, jo UPP kompensācijas atbilst Altmark spriedumā noteiktajiem kritērijiem (19). Spānijas iestādes arī skaidro, ka konkrētais pasākums netika paziņots, jo tās uzskatīja, ka tas atbilst Altmark spriedumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(93)

Spānija uzskata, ka pasākums nav valsts atbalsts saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu. Konkrēti Spānijas iestādes apgalvo, ka pasākums nesniedz Correos ekonomisku priekšrocību, jo UPP kompensācijas atbilst Altmark spriedumā noteiktajiem kritērijiem (19). Spānijas iestādes arī skaidro, ka konkrētais pasākums netika paziņots, jo tās uzskatīja, ka tas atbilst Altmark spriedumā noteiktajiem kritērijiem.

Correos

Altmark

19

Altmark

| (94) | Spānijas iestādes apgalvo, ka pasākums atbilst trešajam Altmark nosacījumam, kas paredz, ka UPP kompensācija nepārsniedz sabiedriskā pakalpojuma pienākuma neto izmaksas (t. i., izmaksas, atņemot attiecīgos ieņēmumus un pieskaitot saprātīgu peļņu). Spānija apgalvo, ka tā ir īstenojusi derīgu kompensācijas metodoloģiju, kas būtu atbilstoša Direktīvā 2008/6/EK noteiktajai novērsto neto izmaksu metodoloģijai. Spānijas iestādes apgalvo, ka to izmantotā metodoloģija izrietēja no NERA ziņojuma, ko Komisija pasūtīja konsultantu uzņēmumam National Economic Research Associates. Kā apgalvo Spānija, NERA ziņojumā iekļautā kompensācijas metodoloģija ir NNI metodoloģijas derīga īstenošana. Komisija kļūdās, pieņemot, ka pārmērīgu kompensāciju, tostarp Altmark kontekstā, var aprēķināt tikai ar izmaksu uzskaites metodoloģiju, kas liek secināt, ka laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam Correos pārsniedza to, ko var uzskatīt par nepieciešamu, lai pilnībā vai daļēji segtu izmaksas, kas radušās, pildot UPP. |
| --- | --- |

(94)

Spānijas iestādes apgalvo, ka pasākums atbilst trešajam Altmark nosacījumam, kas paredz, ka UPP kompensācija nepārsniedz sabiedriskā pakalpojuma pienākuma neto izmaksas (t. i., izmaksas, atņemot attiecīgos ieņēmumus un pieskaitot saprātīgu peļņu). Spānija apgalvo, ka tā ir īstenojusi derīgu kompensācijas metodoloģiju, kas būtu atbilstoša Direktīvā 2008/6/EK noteiktajai novērsto neto izmaksu metodoloģijai. Spānijas iestādes apgalvo, ka to izmantotā metodoloģija izrietēja no NERA ziņojuma, ko Komisija pasūtīja konsultantu uzņēmumam National Economic Research Associates. Kā apgalvo Spānija, NERA ziņojumā iekļautā kompensācijas metodoloģija ir NNI metodoloģijas derīga īstenošana. Komisija kļūdās, pieņemot, ka pārmērīgu kompensāciju, tostarp Altmark kontekstā, var aprēķināt tikai ar izmaksu uzskaites metodoloģiju, kas liek secināt, ka laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam Correos pārsniedza to, ko var uzskatīt par nepieciešamu, lai pilnībā vai daļēji segtu izmaksas, kas radušās, pildot UPP.

Altmark

NERA

National Economic Research Associates

NERA

Altmark

Correos

| (95) | Spānijas iestādes arī apgalvo, ka pasākums atbilst ceturtajam Altmark kritērijam. Ceturtais Altmark kritērijs paredz, ka publiskā iepirkuma procedūras neesības gadījumā saņemtās kompensācijas līmenim jābūt adekvātam, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kas rastos tipiskam un labi pārvaldītam uzņēmumam tajā pašā nozarē, ņemot vērā ieņēmumus un saprātīgu peļņu no sabiedriskā pakalpojuma pienākuma veikšanas. Saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto salīdzinājumu var veikt tikai ar tās pašas nozares uzņēmumiem, kas šajā gadījumā ir pasta nozares uzņēmumi. Spānija apstrīd Komisijas paustās šaubas attiecībā uz Frontier Economics ziņojumā izdarītajiem secinājumiem, kurā apgalvots, ka pasākums bija atbilstošs ceturtajam Altmark kritērijam. Kā uzskata Spānija, Komisija nevienā savā lēmumā neapliecināja, ka Grieķijas un Itālijas pasta operatori bija neefektīvi. Turklāt Spānija uzskata, ka atbilstībai ceturtajam Altmark kritērijam nav nozīmīgi tas, ka pētījums veikts ex post. Iepriekšējos lēmumos Komisija neuzskatīja, ka ex post pētījums būtu šķērslis ceturtā Altmark kritērija pieņemšanai. Konkrēti Spānija atsaucas uz Komisijas 2008. gada 21. oktobra lēmumu attiecībā uz Itālijas pastu (20). Turklāt, kā uzskata Spānija, iedibinātā judikatūra ir pieņēmusi ex post veiktus ziņojumus. Konkrēti Spānija atsaucas uz Chronopost-La Poste lietu (21), kurā Vispārējā tiesa pieņēma ex post sagatavotu ziņojumu. |
| --- | --- |

(95)

Spānijas iestādes arī apgalvo, ka pasākums atbilst ceturtajam Altmark kritērijam. Ceturtais Altmark kritērijs paredz, ka publiskā iepirkuma procedūras neesības gadījumā saņemtās kompensācijas līmenim jābūt adekvātam, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kas rastos tipiskam un labi pārvaldītam uzņēmumam tajā pašā nozarē, ņemot vērā ieņēmumus un saprātīgu peļņu no sabiedriskā pakalpojuma pienākuma veikšanas. Saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto salīdzinājumu var veikt tikai ar tās pašas nozares uzņēmumiem, kas šajā gadījumā ir pasta nozares uzņēmumi. Spānija apstrīd Komisijas paustās šaubas attiecībā uz Frontier Economics ziņojumā izdarītajiem secinājumiem, kurā apgalvots, ka pasākums bija atbilstošs ceturtajam Altmark kritērijam. Kā uzskata Spānija, Komisija nevienā savā lēmumā neapliecināja, ka Grieķijas un Itālijas pasta operatori bija neefektīvi. Turklāt Spānija uzskata, ka atbilstībai ceturtajam Altmark kritērijam nav nozīmīgi tas, ka pētījums veikts ex post. Iepriekšējos lēmumos Komisija neuzskatīja, ka ex post pētījums būtu šķērslis ceturtā Altmark kritērija pieņemšanai. Konkrēti Spānija atsaucas uz Komisijas 2008. gada 21. oktobra lēmumu attiecībā uz Itālijas pastu (20). Turklāt, kā uzskata Spānija, iedibinātā judikatūra ir pieņēmusi ex post veiktus ziņojumus. Konkrēti Spānija atsaucas uz Chronopost-La Poste lietu (21), kurā Vispārējā tiesa pieņēma ex post sagatavotu ziņojumu.

Altmark

Altmark

Frontier Economics

Altmark

Altmark

ex post.

ex post

Altmark

20

ex post

Chronopost-La Poste

21

ex post

| (96) | Spānijas iestādes uzskata, ka gadījumā, ja pasākums tiktu kvalificēts kā valsts atbalsts, tas būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu. Konkrēti Spānija uzskata, ka pasākums atbilst 2012. gada VTNP nostādņu atbilstības kritērijiem. |
| --- | --- |

(96)

Spānijas iestādes uzskata, ka gadījumā, ja pasākums tiktu kvalificēts kā valsts atbalsts, tas būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu. Konkrēti Spānija uzskata, ka pasākums atbilst 2012. gada VTNP nostādņu atbilstības kritērijiem.

| (97) | Spānijas iestādes apstrīdēja Komisijas paustās šaubas saistībā ar pilnvarojuma akta, kurā precizēti sabiedriskā pakalpojuma pienākumi un kompensācijas aprēķināšanas metodes, pilnīgumu. Saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto pilnvarojuma aktu var veidot viens vai dažādi saistoši tiesību akti. Dalībvalsts var brīvi izvēlēties attiecīgā pilnvarojuma akta konkrēto formu. Turklāt nebūtu nepieciešams, lai tajā būtu īpaša norāde uz apzīmējumu “pilnvarojuma akts”. Konkrēti Spānijas iestādes uzskata, ka pasākums atbilst 2012. gada VTNP nostādņu 16. punkta e) apakšpunkta prasībai, saskaņā ar kuru pilnvarojuma aktam būtu jāietver kārtība jebkādas pārmērīgas kompensācijas novēršanai un atgūšanai. To apliecināja fakts, ka 2005. gadā piešķirtā pārmērīgā kompensācija turpmākajos gados tika atgūta. |
| --- | --- |

(97)

Spānijas iestādes apstrīdēja Komisijas paustās šaubas saistībā ar pilnvarojuma akta, kurā precizēti sabiedriskā pakalpojuma pienākumi un kompensācijas aprēķināšanas metodes, pilnīgumu. Saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto pilnvarojuma aktu var veidot viens vai dažādi saistoši tiesību akti. Dalībvalsts var brīvi izvēlēties attiecīgā pilnvarojuma akta konkrēto formu. Turklāt nebūtu nepieciešams, lai tajā būtu īpaša norāde uz apzīmējumu “pilnvarojuma akts”. Konkrēti Spānijas iestādes uzskata, ka pasākums atbilst 2012. gada VTNP nostādņu 16. punkta e) apakšpunkta prasībai, saskaņā ar kuru pilnvarojuma aktam būtu jāietver kārtība jebkādas pārmērīgas kompensācijas novēršanai un atgūšanai. To apliecināja fakts, ka 2005. gadā piešķirtā pārmērīgā kompensācija turpmākajos gados tika atgūta.

| (98) | Attiecībā uz iespēju izmantot novērstās neto izmaksas kā metodoloģiju kompensācijas aprēķināšanai, Spānijas iestādes apgalvo, ka 2012. gada VTNP nostādņu 69. punktā nav noteikts nekāds pienākums piemērot novērsto neto izmaksu metodoloģiju; tas neaizliedz dalībvalstīm šo metodoloģiju izmantot. Turklāt Rokasgrāmatas par Eiropas Savienības valsts atbalsta, publiskā iepirkuma un iekšējā tirgus noteikumu piemērošanu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un jo īpaši vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem (22) 184. punktā precizēts, ka NNI metodoloģijas, kas noteikta 2012. gada VTNP nostādņu 69. punktā, nepiemērojamības mērķis nav radīt dalībvalstij papildu slogu par tiem pasākumiem, kas pastāvēja pirms pienākuma izmantot NNI metodoloģiju. Tāpēc Spānijas iestādes uzskata, ka NNI metodoloģija, kā to īstenojusi Spānija, ir derīga un to likumīgi var izmantot pirms 2012. gada piešķirtās kompensācijas aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(98)

Attiecībā uz iespēju izmantot novērstās neto izmaksas kā metodoloģiju kompensācijas aprēķināšanai, Spānijas iestādes apgalvo, ka 2012. gada VTNP nostādņu 69. punktā nav noteikts nekāds pienākums piemērot novērsto neto izmaksu metodoloģiju; tas neaizliedz dalībvalstīm šo metodoloģiju izmantot. Turklāt Rokasgrāmatas par Eiropas Savienības valsts atbalsta, publiskā iepirkuma un iekšējā tirgus noteikumu piemērošanu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un jo īpaši vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem (22) 184. punktā precizēts, ka NNI metodoloģijas, kas noteikta 2012. gada VTNP nostādņu 69. punktā, nepiemērojamības mērķis nav radīt dalībvalstij papildu slogu par tiem pasākumiem, kas pastāvēja pirms pienākuma izmantot NNI metodoloģiju. Tāpēc Spānijas iestādes uzskata, ka NNI metodoloģija, kā to īstenojusi Spānija, ir derīga un to likumīgi var izmantot pirms 2012. gada piešķirtās kompensācijas aprēķināšanai.

22

| (99) | Kā paskaidrots 94. apsvērumā, Spānijas iestādes uzskata, ka Spānijas metodoloģija kompensācijas par UPP veikšanu aprēķināšanai, kuras pamatā ir NERA ziņojums, ir vienāda ar novērsto neto izmaksu metodoloģiju. Spānijas iestādes uzskata, ka šajā ziņā nav nozīmes tam, ka Spānijas metodoloģija neietver efektivitātes stimulus un nemateriālus ieguvumus, jo šie abi kritēriji nepastāvēja laikā, kurā Spānija metodoloģiju īstenoja. Šie kritēriji tika ieviesti vēlāk ar Direktīvu 2008/6/EK un 2012. gada VTNP nostādnēm. |
| --- | --- |

(99)

Kā paskaidrots 94. apsvērumā, Spānijas iestādes uzskata, ka Spānijas metodoloģija kompensācijas par UPP veikšanu aprēķināšanai, kuras pamatā ir NERA ziņojums, ir vienāda ar novērsto neto izmaksu metodoloģiju. Spānijas iestādes uzskata, ka šajā ziņā nav nozīmes tam, ka Spānijas metodoloģija neietver efektivitātes stimulus un nemateriālus ieguvumus, jo šie abi kritēriji nepastāvēja laikā, kurā Spānija metodoloģiju īstenoja. Šie kritēriji tika ieviesti vēlāk ar Direktīvu 2008/6/EK un 2012. gada VTNP nostādnēm.

NERA

| (100) | Spānijas iestādes apstrīd metodoloģiju un kritērijus attiecībā uz saprātīgu peļņu, ko Komisija piemēroja 2016. gada lēmumā sākt procedūru. Spānijas iestādes apgalvo, ka nebūtu jābūt nekādam saprātīgas peļņas kritērijam, kas būtu piemērojams visiem pasta operatoriem, un ka tas būtu jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi. Saprātīgās peļņas kritērijs, ko Komisija piemēroja 2012. gada 25. janvāra lēmumā par bpost (23), nebūtu jānosaka kā atsauce citiem pasta operatoriem. Pirmkārt, bpost lieta ievērojami atšķiras no Correos situācijas, ciktāl bpost lieta nebija saistīta ar UPP veikšanu, bet gan ar citiem VTNP. Otrkārt, Komisija nav konsekventi piemērojusi saprātīgās peļņas kritēriju, kas noteikts lēmumā par bpost, jo citos savos lēmumos tā ir atļāvusi augstākus kritērijus (24). |
| --- | --- |

(100)

Spānijas iestādes apstrīd metodoloģiju un kritērijus attiecībā uz saprātīgu peļņu, ko Komisija piemēroja 2016. gada lēmumā sākt procedūru. Spānijas iestādes apgalvo, ka nebūtu jābūt nekādam saprātīgas peļņas kritērijam, kas būtu piemērojams visiem pasta operatoriem, un ka tas būtu jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi. Saprātīgās peļņas kritērijs, ko Komisija piemēroja 2012. gada 25. janvāra lēmumā par bpost (23), nebūtu jānosaka kā atsauce citiem pasta operatoriem. Pirmkārt, bpost lieta ievērojami atšķiras no Correos situācijas, ciktāl bpost lieta nebija saistīta ar UPP veikšanu, bet gan ar citiem VTNP. Otrkārt, Komisija nav konsekventi piemērojusi saprātīgās peļņas kritēriju, kas noteikts lēmumā par bpost, jo citos savos lēmumos tā ir atļāvusi augstākus kritērijus (24).

bpost

23

bpost

Correos

bpost

bpost

24

5.1.2.   ATBRĪVOJUMI NO NEKUSTAMĀ ĪPAŠUMA NODOKĻA (IBI) UN NO NODOKĻA PAR SAIMNIECISKO DARBĪBU (IAE)

IBI

IAE

| (101) | Attiecībā uz atbrīvojumu no IBI Spānijas iestādes skaidro, ka 1998. gada Pasta likums un 2010. gada Pasta likums neatbrīvoja Correos no IBI. Taču dažas Spānijas tiesas, interpretējot 1998. gada Pasta likuma un 2010. gada Pasta likuma noteikumus, uzskatīja, ka Correos ir piemērojams atbrīvojums no IBI. Spānijas iestādes skaidro, ka atbrīvojums no nodokļa tika piemērots ļoti ierobežotā skaitā gadījumu. Faktiski, tas tika efektīvi piemērots 94 telpām no 13 000Correos telpu. |
| --- | --- |

(101)

Attiecībā uz atbrīvojumu no IBI Spānijas iestādes skaidro, ka 1998. gada Pasta likums un 2010. gada Pasta likums neatbrīvoja Correos no IBI. Taču dažas Spānijas tiesas, interpretējot 1998. gada Pasta likuma un 2010. gada Pasta likuma noteikumus, uzskatīja, ka Correos ir piemērojams atbrīvojums no IBI. Spānijas iestādes skaidro, ka atbrīvojums no nodokļa tika piemērots ļoti ierobežotā skaitā gadījumu. Faktiski, tas tika efektīvi piemērots 94 telpām no 13 000Correos telpu.

IBI

Correos

IBI

Correos

IBI

Correos

| (102) | Spānijas iestādes uzskata, ka atbrīvojumus no nodokļiem nevar piedēvēt valstij, jo tos radījušas Spānijas tiesas, kas lēma par Correos iepriekš samaksāto IBI nodokļu atmaksu uzņēmumam. |
| --- | --- |

(102)

Spānijas iestādes uzskata, ka atbrīvojumus no nodokļiem nevar piedēvēt valstij, jo tos radījušas Spānijas tiesas, kas lēma par Correos iepriekš samaksāto IBI nodokļu atmaksu uzņēmumam.

Correos

IBI

| (103) | Attiecībā uz atbrīvojumu no IAE Spānijas iestādes uzskata, ka atbrīvojums no IAE būtu jāuzskata par pastāvošu atbalstu. Atbrīvojums no IAE būtu pastāvējis pirms Spānijas pievienošanās Eiropas Ekonomikas kopienai. Saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto atbrīvojums no IAE ir sācies jau 1966. gadā, kad ar 1966. gada 29. decembra Dekrētu Nr. 3313/1966 tika pieņemts nodoklis par darbībām un komerciālajiem un rūpnieciskajiem ieguvumiem. 1988. gada 28. decembra Likums Nr. 39/1988 aizstāja ekonomikas un komerciālo un rūpniecisko ieguvumu nodokļa licences kvotas paveidu ar nodokli par ekonomisko darbību (IAE). Kā apgalvo Spānija, šo nodokli kopš 1966. gada nav skārušas būtiskas izmaiņas, neskatoties uz to, ka Correos no tā bija pilnībā atbrīvots, kad tas pēc savas būtības bija administratīva struktūra. |
| --- | --- |

(103)

Attiecībā uz atbrīvojumu no IAE Spānijas iestādes uzskata, ka atbrīvojums no IAE būtu jāuzskata par pastāvošu atbalstu. Atbrīvojums no IAE būtu pastāvējis pirms Spānijas pievienošanās Eiropas Ekonomikas kopienai. Saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto atbrīvojums no IAE ir sācies jau 1966. gadā, kad ar 1966. gada 29. decembra Dekrētu Nr. 3313/1966 tika pieņemts nodoklis par darbībām un komerciālajiem un rūpnieciskajiem ieguvumiem. 1988. gada 28. decembra Likums Nr. 39/1988 aizstāja ekonomikas un komerciālo un rūpniecisko ieguvumu nodokļa licences kvotas paveidu ar nodokli par ekonomisko darbību (IAE). Kā apgalvo Spānija, šo nodokli kopš 1966. gada nav skārušas būtiskas izmaiņas, neskatoties uz to, ka Correos no tā bija pilnībā atbrīvots, kad tas pēc savas būtības bija administratīva struktūra.

IAE

IAE

IAE

IAE

IAE

Correos

5.1.3.   KAPITĀLA IEPLUDINĀŠANA 2004., 2005. UN 2006. GADĀ

| (104) | Spānijas iestādes uzskata, ka 2004., 2005. un 2006. gadā veiktā kapitāla iepludināšana nav saistīta ar valsts atbalstu, jo atbilst ieguldītāja principam tirgus ekonomikā. |
| --- | --- |

(104)

Spānijas iestādes uzskata, ka 2004., 2005. un 2006. gadā veiktā kapitāla iepludināšana nav saistīta ar valsts atbalstu, jo atbilst ieguldītāja principam tirgus ekonomikā.

| (105) | Tās uzsver, ka pirms kapitāla iepludināšanas tika veikti ex ante ekonomiskie novērtējumi, kas salīdzināmi ar tiem, ko būtu veicis jebkurš privāts ieguldītājs. Kapitāla iepludināšana bija paredzēta daudzgadu rīcības plānos, ko apstiprināja valsts, kas rīkojās kā akcionārs, un iekļauta valsts vispārējos budžetos, kas savukārt atspoguļoja uzņēmuma stratēģiskos plānus, kuri sagatavoti, lai paplašinātu tā darbību perspektīvākās jomās un uzlabotu tā efektivitāti pasta tirgus izteiktas palēnināšanās apstākļos. |
| --- | --- |

(105)

Tās uzsver, ka pirms kapitāla iepludināšanas tika veikti ex ante ekonomiskie novērtējumi, kas salīdzināmi ar tiem, ko būtu veicis jebkurš privāts ieguldītājs. Kapitāla iepludināšana bija paredzēta daudzgadu rīcības plānos, ko apstiprināja valsts, kas rīkojās kā akcionārs, un iekļauta valsts vispārējos budžetos, kas savukārt atspoguļoja uzņēmuma stratēģiskos plānus, kuri sagatavoti, lai paplašinātu tā darbību perspektīvākās jomās un uzlabotu tā efektivitāti pasta tirgus izteiktas palēnināšanās apstākļos.

ex ante

| (106) | Konkrēti ar stratēģiskajiem plāniem laikposmam no 2001. gada līdz 2006. gadam tika ieviestas darbības, lai pabeigtu uzņēmuma modernizācijas procesu, tiecoties uz šādiem mērķiem:






  a) | nodrošināt pasta darījumdarbības turpmāko ilgtspēju, uzlabojot efektivitāti un sekmējot darbības jomas ar augstāko pievienoto vērtību; |
| --- | --- | --- |

(106)

Konkrēti ar stratēģiskajiem plāniem laikposmam no 2001. gada līdz 2006. gadam tika ieviestas darbības, lai pabeigtu uzņēmuma modernizācijas procesu, tiecoties uz šādiem mērķiem:

a)

nodrošināt pasta darījumdarbības turpmāko ilgtspēju, uzlabojot efektivitāti un sekmējot darbības jomas ar augstāko pievienoto vērtību;

| b) | stiprināt darījumus, kam ir vislabākās izaugsmes izredzes vidējā termiņā; |
| --- | --- |

b)

stiprināt darījumus, kam ir vislabākās izaugsmes izredzes vidējā termiņā;

| c) | sekmēt tehnoloģisko attīstību datubāzu pārvaldībā, pasta sūtījumu telpā u. c.; |
| --- | --- |

c)

sekmēt tehnoloģisko attīstību datubāzu pārvaldībā, pasta sūtījumu telpā u. c.;

| d) | modernizēt Correos pārvaldības un organizatorisko modeli un pielāgot to tirgus situācijai. |
| --- | --- |

d)

modernizēt Correos pārvaldības un organizatorisko modeli un pielāgot to tirgus situācijai.

Correos

| (107) | Saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto šo mērķu sasniegšanai uzņēmumam vajadzēja piešķirt papildu resursus, lai veiktu nepieciešamos ieguldījumus. Pēc uzņēmuma stratēģijas analīzes veikšanas akcionārs nolēma piešķirt trīs kapitāla palielinājumus par kopējo summu 48,08 miljoni EUR un katram atsevišķi – 16,027 EUR, kas piemērojami 2004., 2005. un 2006. finanšu gadā. Šāds kapitāla palielinājums tika uzskatīts par būtisku elementu, lai sasniegtu uzņēmuma rīcības plānos prognozētos rentabilitātes rādītājus, kas arī atspoguļoti vienīgā akcionāra veiktajos novērtējumos. Kapitāla palielinājumus faktiski noteica vajadzība veikt papildu ieguldījumus uzņēmuma parasti veiktajiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(107)

Saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto šo mērķu sasniegšanai uzņēmumam vajadzēja piešķirt papildu resursus, lai veiktu nepieciešamos ieguldījumus. Pēc uzņēmuma stratēģijas analīzes veikšanas akcionārs nolēma piešķirt trīs kapitāla palielinājumus par kopējo summu 48,08 miljoni EUR un katram atsevišķi – 16,027 EUR, kas piemērojami 2004., 2005. un 2006. finanšu gadā. Šāds kapitāla palielinājums tika uzskatīts par būtisku elementu, lai sasniegtu uzņēmuma rīcības plānos prognozētos rentabilitātes rādītājus, kas arī atspoguļoti vienīgā akcionāra veiktajos novērtējumos. Kapitāla palielinājumus faktiski noteica vajadzība veikt papildu ieguldījumus uzņēmuma parasti veiktajiem ieguldījumiem.

| (108) | Spānijas iestādes arī apgalvo, ka novērtējums tika veikts uzņēmuma izredžu un ar kapitāla palielinājumu saistīto rezultātu kontekstā un sagatavots piecu gadu perspektīvā, kas ir samērīgs periods, lai izvērtētu, vai darījumdarbības ieguldījumu lēmumi bija apmierinoši. Šīs prognozes tika atspoguļotas daudzgadu rīcības plānos (DRP), kas savukārt tika iekļauti valsts vispārējos budžetos. 2004. finanšu gadā apstiprinātais DRP uzrādīja gada apgrozījuma izaugsmi par 3,6 % un neto peļņas uzlabojumu ar vidējo peļņu aptuveni 5 % apmērā gadā, salīdzinot ar statisku scenāriju bez kapitāla pieauguma. Šie rezultāti tika iegūti, pamatojoties uz tādu pašu skaitu kapitāla izmaksu 2004., 2005. un 2006. gadā, tādējādi ļaujot īstenot stratēģiskajos plānos paredzētās rīcības jomas, ciktāl tas attiecas uz ieguldījumu. |
| --- | --- |

(108)

Spānijas iestādes arī apgalvo, ka novērtējums tika veikts uzņēmuma izredžu un ar kapitāla palielinājumu saistīto rezultātu kontekstā un sagatavots piecu gadu perspektīvā, kas ir samērīgs periods, lai izvērtētu, vai darījumdarbības ieguldījumu lēmumi bija apmierinoši. Šīs prognozes tika atspoguļotas daudzgadu rīcības plānos (DRP), kas savukārt tika iekļauti valsts vispārējos budžetos. 2004. finanšu gadā apstiprinātais DRP uzrādīja gada apgrozījuma izaugsmi par 3,6 % un neto peļņas uzlabojumu ar vidējo peļņu aptuveni 5 % apmērā gadā, salīdzinot ar statisku scenāriju bez kapitāla pieauguma. Šie rezultāti tika iegūti, pamatojoties uz tādu pašu skaitu kapitāla izmaksu 2004., 2005. un 2006. gadā, tādējādi ļaujot īstenot stratēģiskajos plānos paredzētās rīcības jomas, ciktāl tas attiecas uz ieguldījumu.

| (109) | DRP iekļautās prognozes, kas integrētas valsts vispārējā budžetā, būtu pilnībā salīdzināmas ar tām, ko tirgus ekonomikā būtu veicis privāts ieguldītājs. Uz to pamata valsts, rīkojoties kā akcionārs, nolēma veikt trīs palielinājumus uzņēmuma akciju kapitālā, kuru kopējā summa bija 48 081 000 EUR. |
| --- | --- |

(109)

DRP iekļautās prognozes, kas integrētas valsts vispārējā budžetā, būtu pilnībā salīdzināmas ar tām, ko tirgus ekonomikā būtu veicis privāts ieguldītājs. Uz to pamata valsts, rīkojoties kā akcionārs, nolēma veikt trīs palielinājumus uzņēmuma akciju kapitālā, kuru kopējā summa bija 48 081 000 EUR.

| (110) | Šīs prognozes, kas veiktas ex ante, ir norādītas 3. tabulā.

  3. tabula


  2004. gada DRP | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto apgrozījums (tūkstošos EUR) | 1 897 475 | 1 975 031 | 2 047 873 | 2 115 371 |
| Apgrozījuma izaugsme | 3,4 % | 4 % | 3,6 % | 3,2 % |
| Neto peļņa vai zaudējumi finanšu gadā (tūkstošos EUR) | 78 092 | 97 214 | 106 038 | 113 403 |
| Prognozētā neto peļņa | 4,1 % | 4,9 % | 5,1 % | 5,3 % |

(110)

Šīs prognozes, kas veiktas ex ante, ir norādītas 3. tabulā.

ex ante

3. tabula

3. tabula

2004. gada DRP

2004. gada DRP

2005

2006

2007

2008

Neto apgrozījums (tūkstošos EUR)

1 897 475

1 975 031

2 047 873

2 115 371

Apgrozījuma izaugsme

3,4 %

4 %

3,6 %

3,2 %

Neto peļņa vai zaudējumi finanšu gadā (tūkstošos EUR)

78 092

97 214

106 038

113 403

Prognozētā neto peļņa

Prognozētā neto peļņa

4,1 %

4,1 %

4,9 %

4,9 %

5,1 %

5,1 %

5,3 %

5,3 %

| (111) | Spānijas iestādes skaidro, ka DRP ir labas ex ante analīzes par ekonomiskajām un finanšu prognozēm. Tajos ietvertās prognozes uzrāda līdzvērtīgus atdeves līmeņus tiem, kurus būtu prasījis privāts ieguldītājs, kā rezultātā lēmums palielināt akciju kapitālu un ļaut uzņēmumam veikt nepieciešamo ieguldījumu, lai sasniegtu prognozēto peļņu, ir pilnībā pamatots. Saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto atdeves ienesīgums būtu licis jebkuram privātam ieguldītājam pieņemt līdzīgu lēmumu. |
| --- | --- |

(111)

Spānijas iestādes skaidro, ka DRP ir labas ex ante analīzes par ekonomiskajām un finanšu prognozēm. Tajos ietvertās prognozes uzrāda līdzvērtīgus atdeves līmeņus tiem, kurus būtu prasījis privāts ieguldītājs, kā rezultātā lēmums palielināt akciju kapitālu un ļaut uzņēmumam veikt nepieciešamo ieguldījumu, lai sasniegtu prognozēto peļņu, ir pilnībā pamatots. Saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto atdeves ienesīgums būtu licis jebkuram privātam ieguldītājam pieņemt līdzīgu lēmumu.

ex ante

| (112) | Spānija norāda, ka 2004. gada 13. decembrī tā pieņēma rezolūciju, lai palielinātu akciju kapitālu un izmaksātu 16,027 miljonus EUR, pamatojoties uz DRP 2004. finanšu gadam ar labvēlīgām finanšu prognozēm, kas norādītas 1. tabulā. Līdzīgi, pamatojoties uz attiecīgajiem DRP, akcionārs attiecīgi 2005. gada 5. decembrī un 2006. gada 29. decembrī pieņēma lēmumus par turpmākiem palielinājumiem. Spānija arī norāda, ka DRP izmantoto parametru faktiskā attīstība attiecībā uz finanšu prognozēm nepārprotami uzlabojās, kā ir redzams 4. tabulā.

  4. tabula


  Faktiskie rezultāti | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto apgrozījums (tūkstošos EUR) | 1 940 000 | 2 014 400 | 2 106 600 | 2 141 000 |
| Neto peļņa vai zaudējumi finanšu gadā | 9,1 % | 7 % | 4,9 % | 3,6 % |
| Neto peļņa | 4,3 % | 9,1 % | 7 % | 4,9 % |

(112)

Spānija norāda, ka 2004. gada 13. decembrī tā pieņēma rezolūciju, lai palielinātu akciju kapitālu un izmaksātu 16,027 miljonus EUR, pamatojoties uz DRP 2004. finanšu gadam ar labvēlīgām finanšu prognozēm, kas norādītas 1. tabulā. Līdzīgi, pamatojoties uz attiecīgajiem DRP, akcionārs attiecīgi 2005. gada 5. decembrī un 2006. gada 29. decembrī pieņēma lēmumus par turpmākiem palielinājumiem. Spānija arī norāda, ka DRP izmantoto parametru faktiskā attīstība attiecībā uz finanšu prognozēm nepārprotami uzlabojās, kā ir redzams 4. tabulā.

4. tabula

4. tabula

Faktiskie rezultāti

Faktiskie rezultāti

2005

2006

2007

2008

Neto apgrozījums (tūkstošos EUR)

1 940 000

2 014 400

2 106 600

2 141 000

Neto peļņa vai zaudējumi finanšu gadā

9,1 %

7 %

4,9 %

3,6 %

Neto peļņa

Neto peļņa

4,3 %

4,3 %

9,1 %

9,1 %

7 %

7 %

4,9 %

4,9 %

| (113) | Lai papildinātu iepriekš minēto, Spānijas iestādes arī iesniedza privātā ieguldītāja testu, ko ex post veica Ernst & Young un kurā secināts, ka pārbaudīto kapitāla palielinājumu iekšējās atdeves koeficients (“IAK”) bija 9,29 % un šī ieguldījuma kapitāla tirgus maksa ieguldījuma laikā bija 7,87 %. |
| --- | --- |

(113)

Lai papildinātu iepriekš minēto, Spānijas iestādes arī iesniedza privātā ieguldītāja testu, ko ex post veica Ernst & Young un kurā secināts, ka pārbaudīto kapitāla palielinājumu iekšējās atdeves koeficients (“IAK”) bija 9,29 % un šī ieguldījuma kapitāla tirgus maksa ieguldījuma laikā bija 7,87 %.

ex post

Ernst & Young

| (114) | Šajā ziņā Spānijas iestādes uzskata, ka piezīmēs, ko Komisija, pamatojoties uz lietu “Komisija pret EDF” (25), 2016. gada lēmumā sākt procedūru pauda attiecībā uz vajadzību veikt rentabilitātes analīzi pirms attiecīgā ieguldījuma, nav ņemts vērā, ka tika veikts ex ante ekonomisks novērtējums un ziņojumā iekļautais privātā ieguldītāja tests kalpo kā papildu apliecinājums izmantotā ieguldītāja principa tirgus ekonomikā derīguma apstiprināšanai. |
| --- | --- |

(114)

Šajā ziņā Spānijas iestādes uzskata, ka piezīmēs, ko Komisija, pamatojoties uz lietu “Komisija pret EDF” (25), 2016. gada lēmumā sākt procedūru pauda attiecībā uz vajadzību veikt rentabilitātes analīzi pirms attiecīgā ieguldījuma, nav ņemts vērā, ka tika veikts ex ante ekonomisks novērtējums un ziņojumā iekļautais privātā ieguldītāja tests kalpo kā papildu apliecinājums izmantotā ieguldītāja principa tirgus ekonomikā derīguma apstiprināšanai.

EDF

25

ex ante

| (115) | Spānijas iestādes vēl vairāk apstrīd Komisijas pret EDF sprieduma nozīmīgumu šajā gadījumā, jo EDF darbojās parastos tirgus apstākļos, savukārt Correos tika uzticēts UPP. Spānijas iestādes apgalvo, ka, analizējot pieņemtos pasākumus saistībā ar publisku uzņēmumu, kas darbojas nozarē ar UPP, ex post rentabilitātes analīzi nevar uzskatīt par nederīgu, jo vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma veikšana netiek pārvaldīta ar izteikti komerciāliem apsvērumiem un minētajā gadījumā ir jāņem vērā visi pieejamie objektīvie un pārbaudāmie dati. |
| --- | --- |

(115)

Spānijas iestādes vēl vairāk apstrīd Komisijas pret EDF sprieduma nozīmīgumu šajā gadījumā, jo EDF darbojās parastos tirgus apstākļos, savukārt Correos tika uzticēts UPP. Spānijas iestādes apgalvo, ka, analizējot pieņemtos pasākumus saistībā ar publisku uzņēmumu, kas darbojas nozarē ar UPP, ex post rentabilitātes analīzi nevar uzskatīt par nederīgu, jo vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma veikšana netiek pārvaldīta ar izteikti komerciāliem apsvērumiem un minētajā gadījumā ir jāņem vērā visi pieejamie objektīvie un pārbaudāmie dati.

EDF

EDF

Correos

ex post

| (116) | Pamatojoties uz šo loģiku, Spānijas iestādes uzskata, ka piemērotāka judikatūra būtu Chronopost I (26) un Chronopost II (27) lietas, kurās ES Tiesa apstiprināja Komisijas Lēmumā 98/365 (28) veikto analīzi divos spriedumos, ko tā pieņēma pēc attiecīgajām minētā lēmuma pārsūdzībām. Lēmumā Komisija izvērtēja, vai Francijas pasta operatora (La Poste) rīcība kā SFMI-Chronopost akcionāram bija komerciāli pamatota saskaņā ar privāta ieguldītāja kritēriju tirgus ekonomikā, un salīdzināja kapitāla iepludināšanas, ko valsts veica La Poste labā, IAK un tā kapitāla izmaksas uz ex post pamata. |
| --- | --- |

(116)

Pamatojoties uz šo loģiku, Spānijas iestādes uzskata, ka piemērotāka judikatūra būtu Chronopost I (26) un Chronopost II (27) lietas, kurās ES Tiesa apstiprināja Komisijas Lēmumā 98/365 (28) veikto analīzi divos spriedumos, ko tā pieņēma pēc attiecīgajām minētā lēmuma pārsūdzībām. Lēmumā Komisija izvērtēja, vai Francijas pasta operatora (La Poste) rīcība kā SFMI-Chronopost akcionāram bija komerciāli pamatota saskaņā ar privāta ieguldītāja kritēriju tirgus ekonomikā, un salīdzināja kapitāla iepludināšanas, ko valsts veica La Poste labā, IAK un tā kapitāla izmaksas uz ex post pamata.

Chronopost I

26

Chronopost II

27

28

La Poste

SFMI-Chronopost

La Poste

ex post

| (117) | Visbeidzot, Spānijas iestādes skaidro, ka gadījumā, ja Komisija nepiekristu, ka kapitāla iepludināšanas atbilst ieguldītāja principam tirgus ekonomikā, tās būtu jāskata, ņemot vērā Līguma 106. panta 2. punktu, jo tās ir resursi, kas veltīti sabiedriska pakalpojuma nodrošināšanai un nekādā gadījumā nebija darbības atbalsts ne pēc līdzekļu mērķa, ne pēc to rakstura. |
| --- | --- |

(117)

Visbeidzot, Spānijas iestādes skaidro, ka gadījumā, ja Komisija nepiekristu, ka kapitāla iepludināšanas atbilst ieguldītāja principam tirgus ekonomikā, tās būtu jāskata, ņemot vērā Līguma 106. panta 2. punktu, jo tās ir resursi, kas veltīti sabiedriska pakalpojuma nodrošināšanai un nekādā gadījumā nebija darbības atbalsts ne pēc līdzekļu mērķa, ne pēc to rakstura.

5.1.4.   VĒLĒŠANU MATERIĀLU IZPLATĪŠANA PAR POLITISKAJIEM KANDIDĀTIEM

| (118) | Spānijas iestādes uzskata, ka Correos veiktā vēlēšanu materiālu izplatīšana nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Nekādas darbības, ko Correos veic vēlēšanu organizēšanas kontekstā, jo īpaši vēlēšanu aģitācijas materiālu par politiskajiem kandidātiem izplatīšana, nav saimnieciskas darbības, jo tās ir valsts prerogatīva. |
| --- | --- |

(118)

Spānijas iestādes uzskata, ka Correos veiktā vēlēšanu materiālu izplatīšana nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Nekādas darbības, ko Correos veic vēlēšanu organizēšanas kontekstā, jo īpaši vēlēšanu aģitācijas materiālu par politiskajiem kandidātiem izplatīšana, nav saimnieciskas darbības, jo tās ir valsts prerogatīva.

Correos

Correos

| (119) | Konkrēti attiecībā uz politisko kandidātu vēlēšanu aģitācijas materiālu izplatīšanu Spānijas iestādes apstrīd lēmumā sākt procedūru izdarītos secinājumus par to, ka pasākums ir saimnieciska darbība. Spānijas iestādes apgalvo, ka valsts nav ieviesusi tirgus instrumentus, lai nodrošinātu, ka visi balsotāji saņem politisko kandidātu vēlēšanu aģitācijas materiālus. Vēlēšanu procedūru veido vairākas darbības, kuras visas ir nepieciešamas un savstarpēji saistītas, ar mērķi nodrošināt pamattiesības balsot. Tāpēc šī darbība būtu jāuzskata par valsts prerogatīvu. |
| --- | --- |

(119)

Konkrēti attiecībā uz politisko kandidātu vēlēšanu aģitācijas materiālu izplatīšanu Spānijas iestādes apstrīd lēmumā sākt procedūru izdarītos secinājumus par to, ka pasākums ir saimnieciska darbība. Spānijas iestādes apgalvo, ka valsts nav ieviesusi tirgus instrumentus, lai nodrošinātu, ka visi balsotāji saņem politisko kandidātu vēlēšanu aģitācijas materiālus. Vēlēšanu procedūru veido vairākas darbības, kuras visas ir nepieciešamas un savstarpēji saistītas, ar mērķi nodrošināt pamattiesības balsot. Tāpēc šī darbība būtu jāuzskata par valsts prerogatīvu.

| (120) | Spānijas iestādes uzskata, ka gadījumā, ja šis pasākums būtu atbalsts, tas būtu pastāvošs atbalsts, jo tas eksistēja pirms Spānijas pievienošanās Eiropas Ekonomikas kopienai 1986. gadā. Kompensācija, kas piešķirta vēlēšanu kandidātiem par vēlēšanu materiālu izplatīšanu, bez kādām būtiskām izmaiņām ir pastāvējusi kopš 1977. gada. 1977. gada 18. marta Karaliskā Dekrētlikuma Nr. 20/1977 par vēlēšanu noteikumiem 44. panta 3. punktā ir paredzēts, ka ar ministrijas rīkojumu tiek noteikti īpaši pasta tarifi, kas piemērojami politisko kandidātu sūtītajiem vēlēšanu materiāliem. Ar 1977. gada 3. marta ministrijas rīkojumu un 1977. gada 4. maija ministrijas rīkojumu vēstulēm ar svaru līdz 50 gramiem tika noteikts fiksēts tarifs vienas pesetas apmērā, kurš kopš tā laika nav mainīts. |
| --- | --- |

(120)

Spānijas iestādes uzskata, ka gadījumā, ja šis pasākums būtu atbalsts, tas būtu pastāvošs atbalsts, jo tas eksistēja pirms Spānijas pievienošanās Eiropas Ekonomikas kopienai 1986. gadā. Kompensācija, kas piešķirta vēlēšanu kandidātiem par vēlēšanu materiālu izplatīšanu, bez kādām būtiskām izmaiņām ir pastāvējusi kopš 1977. gada. 1977. gada 18. marta Karaliskā Dekrētlikuma Nr. 20/1977 par vēlēšanu noteikumiem 44. panta 3. punktā ir paredzēts, ka ar ministrijas rīkojumu tiek noteikti īpaši pasta tarifi, kas piemērojami politisko kandidātu sūtītajiem vēlēšanu materiāliem. Ar 1977. gada 3. marta ministrijas rīkojumu un 1977. gada 4. maija ministrijas rīkojumu vēstulēm ar svaru līdz 50 gramiem tika noteikts fiksēts tarifs vienas pesetas apmērā, kurš kopš tā laika nav mainīts.

| (121) | 1985. gada 19. jūnija konstitutīvā likuma Nr. 5/1985 par vispārējo vēlēšanu sistēmu 53. pantā atkārtoti pausts pienākums ar ministrijas rīkojumu noteikt īpašo tarifu, kas politiskajiem kandidātiem piemērojams par vēlēšanu materiālu sūtīšanu. 1985. gada 30. oktobra ministrijas rīkojuma 1. pantā paziņots, ka 1977. gada 3. maija ministrijas rīkojumā noteiktie īpašie tarifi joprojām ir piemērojami. Vēlāk 1986. gada 30. aprīļa ministrijas rīkojuma 1. pantā tika noteikts, ka joprojām ir piemērojami 1985. gada 30. oktobra ministrijas rīkojuma 1. pantā noteiktie tarifi, t. i., 1977. gada 3. maija ministrijas rīkojuma īpašie tarifi. 1999. gada 6. aprīļa Karaliskā dekrēta 605/1999 12. pants un 1998. un 2010. gada Pasta likumi nemainīja politiskajiem kandidātiem piemērojamo īpašo tarifu, kas pašlaik ir noteikts 1985. gada 19. jūnija konstitutīvā likuma 5/1985 par vispārējo vēlēšanu sistēmu 59. pantā un atsaucas uz 1977. gada 3. marta ministrijas rīkojumā noteiktajiem īpašajiem tarifiem. |
| --- | --- |

(121)

1985. gada 19. jūnija konstitutīvā likuma Nr. 5/1985 par vispārējo vēlēšanu sistēmu 53. pantā atkārtoti pausts pienākums ar ministrijas rīkojumu noteikt īpašo tarifu, kas politiskajiem kandidātiem piemērojams par vēlēšanu materiālu sūtīšanu. 1985. gada 30. oktobra ministrijas rīkojuma 1. pantā paziņots, ka 1977. gada 3. maija ministrijas rīkojumā noteiktie īpašie tarifi joprojām ir piemērojami. Vēlāk 1986. gada 30. aprīļa ministrijas rīkojuma 1. pantā tika noteikts, ka joprojām ir piemērojami 1985. gada 30. oktobra ministrijas rīkojuma 1. pantā noteiktie tarifi, t. i., 1977. gada 3. maija ministrijas rīkojuma īpašie tarifi. 1999. gada 6. aprīļa Karaliskā dekrēta 605/1999 12. pants un 1998. un 2010. gada Pasta likumi nemainīja politiskajiem kandidātiem piemērojamo īpašo tarifu, kas pašlaik ir noteikts 1985. gada 19. jūnija konstitutīvā likuma 5/1985 par vispārējo vēlēšanu sistēmu 59. pantā un atsaucas uz 1977. gada 3. marta ministrijas rīkojumā noteiktajiem īpašajiem tarifiem.

| (122) | Turklāt Spānijas iestādes apgalvo, ka gadījumā, ja pasākums tiktu uzskatīts par valsts atbalstu, tas būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(122)

Turklāt Spānijas iestādes apgalvo, ka gadījumā, ja pasākums tiktu uzskatīts par valsts atbalstu, tas būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu.

| (123) | Ņemot vērā lēmumā sākt procedūru aplūkoto 10 gadu ierobežojuma periodu (no 2004. gada 14. februāra līdz 2014. gada 14. februārim), Spānijas iestādes apgalvo, ka pārbaudītajam periodam būtu jābūt no 2004. gada līdz 2012. gadam, jo 2013. gadā vēlēšanas nenotika. |
| --- | --- |

(123)

Ņemot vērā lēmumā sākt procedūru aplūkoto 10 gadu ierobežojuma periodu (no 2004. gada 14. februāra līdz 2014. gada 14. februārim), Spānijas iestādes apgalvo, ka pārbaudītajam periodam būtu jābūt no 2004. gada līdz 2012. gadam, jo 2013. gadā vēlēšanas nenotika.

| (124) | Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma uzticēšana laikposmā no 2004. gada līdz 2011. gadam tika noteikta ministrijas rīkojumos, kas ietvēra sabiedriskā pakalpojuma pienākuma saturu, darbības jomu un ilgumu. Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma uzticēšana Correos 2011. un 2012. gadā tika noteikta ar Ministru padomes līgumu attiecībā uz katrām vēlēšanām. Minētajos līgumos norādīts vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma raksturs, saturs, darbības joma un ilgums. Turklāt tālāk sniegtajā 5. tabulā redzams, ka kopējā kompensācija, ko Correos saņēma par vēlēšanu materiālu piegādi vēlēšanās, kas notika periodā no 2004. gada līdz 2012. gadam, jebkurā gadījumā nepārsniedza radītās izmaksas.

  5. tabula


  Nepietiekama kompensācija Correos par vēlēšanu materiālu piegādi











  (EUR) |
| --- | --- |
| Gads | Vēlēšanu mērogs | Kopējās izmaksas | Ieņēmumi 0,006 EUR par vienību | Kompensācija par vēlēšanu materiālu izplatīšanu | Ieņēmumi + kompensācija kopējās izmaksas |
| 2004 | Valsts | [...] (*1) | [...] | 27 182 926 | [...] |
| 2005 | Reģionālās | [...] | [...] | 3 670 281 | [...] |
| 2006 | Reģionālās | [...] | [...] | 4 528 376 | [...] |
| 2007 | Valsts/reģionālās | [...] | [...] | 19 536 604 | [...] |
| 2008 | Valsts/reģionālās | [...] | [...] | 19 609 632 | [...] |
| 2009 | Valsts/reģionālās | [...] | [...] | 14 603 021 | [...] |
| 2010 | reģionālās | [...] | [...] | 4 620 588 | [...] |
| 2011 | Valsts/reģionālās | [...] | [...] | 40 092 858 | [...] |
| 2012 | reģionālās | [...] | [...] | 14 268 978 | [...] |
| 2013 | Neattiecas | [...] | [...] | | [...] |
| KOPĀ | [...] | [...] | 148 113 264 | [...] |

(124)

Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma uzticēšana laikposmā no 2004. gada līdz 2011. gadam tika noteikta ministrijas rīkojumos, kas ietvēra sabiedriskā pakalpojuma pienākuma saturu, darbības jomu un ilgumu. Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma uzticēšana Correos 2011. un 2012. gadā tika noteikta ar Ministru padomes līgumu attiecībā uz katrām vēlēšanām. Minētajos līgumos norādīts vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma raksturs, saturs, darbības joma un ilgums. Turklāt tālāk sniegtajā 5. tabulā redzams, ka kopējā kompensācija, ko Correos saņēma par vēlēšanu materiālu piegādi vēlēšanās, kas notika periodā no 2004. gada līdz 2012. gadam, jebkurā gadījumā nepārsniedza radītās izmaksas.

Correos

Correos

5. tabula

5. tabula

Nepietiekama kompensācija Correos par vēlēšanu materiālu piegādi

Nepietiekama kompensācija Correos

(EUR)

Gads

Vēlēšanu mērogs

Kopējās izmaksas

Ieņēmumi 0,006 EUR par vienību

Kompensācija par vēlēšanu materiālu izplatīšanu

Ieņēmumi + kompensācija kopējās izmaksas

2004

Valsts

[...] (*1)

*1

[...]

27 182 926

[...]

2005

Reģionālās

[...]

[...]

3 670 281

[...]

2006

Reģionālās

[...]

[...]

4 528 376

[...]

2007

Valsts/reģionālās

[...]

[...]

19 536 604

[...]

2008

Valsts/reģionālās

[...]

[...]

19 609 632

[...]

2009

Valsts/reģionālās

[...]

[...]

14 603 021

[...]

2010

reģionālās

[...]

[...]

4 620 588

[...]

2011

Valsts/reģionālās

[...]

[...]

40 092 858

[...]

2012

reģionālās

[...]

[...]

14 268 978

[...]

2013

Neattiecas

[...]

[...]

[...]

KOPĀ

KOPĀ

[...]

[...]

[...]

[...]

148 113 264

148 113 264

[...]

[...]

5.2.   SPĀNIJAS KOMENTĀRS PAR TREŠO PERSONU KOMENTĀRIEM

SPĀNIJAS KOMENTĀRS PAR TREŠO PERSONU KOMENTĀRIEM

| (125) | Vispirms Spānijas iestādes norāda, ka sūdzības iesniedzējs, kura vēstule izraisīja šī procesa sākšanu, nav iesniedzis piezīmes par 2016. gada lēmumu sākt procedūru. Spānijas iestādes ņem vērā, ka vienīgās trešās personas, kuras iesniedza piezīmes, ir Correos y Telégrafos, S.A. un anonīma persona, kura, kā var secināt no pausto komentāru satura, pārstāv paku piegādes nozari. |
| --- | --- |

(125)

Vispirms Spānijas iestādes norāda, ka sūdzības iesniedzējs, kura vēstule izraisīja šī procesa sākšanu, nav iesniedzis piezīmes par 2016. gada lēmumu sākt procedūru. Spānijas iestādes ņem vērā, ka vienīgās trešās personas, kuras iesniedza piezīmes, ir Correos y Telégrafos, S.A. un anonīma persona, kura, kā var secināt no pausto komentāru satura, pārstāv paku piegādes nozari.

Correos y Telégrafos, S.A.

5.2.1.   PIEZĪMES PAR ANONĪMĀS TREŠĀS PERSONAS IESNIEGTAJIEM KOMENTĀRIEM

| (126) | Spānijas iestādes atsaucas uz saviem 2016. gada lēmumā sākt procedūru paustajiem komentāriem par vairākiem jautājumiem, kuros anonīmā trešā persona nesniedz nekādus konkrētus papildu argumentus. |
| --- | --- |

(126)

Spānijas iestādes atsaucas uz saviem 2016. gada lēmumā sākt procedūru paustajiem komentāriem par vairākiem jautājumiem, kuros anonīmā trešā persona nesniedz nekādus konkrētus papildu argumentus.

| (127) | Turklāt Spānijas iestādes sniedz dažus papildu komentārus par tālāk minētajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(127)

Turklāt Spānijas iestādes sniedz dažus papildu komentārus par tālāk minētajiem jautājumiem.

5.2.1.1.   
  Izmeklēšanas laika pagarināšana

Izmeklēšanas laika pagarināšana

| (128) | Spānijas iestādes uzskata, ka prasība paplašināt izmeklēšanu, iekļaujot laikā ierobežoto periodu, ir nepieņemama un nekonsekventa, jo saskaņā ar iedibināto Tiesas judikatūru Komisija formālai izmeklēšanas procedūrai saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu pakļauj tikai pasākumus, kas rada ievērojamas šaubas, ar nosacījumu, ka attiecīgie pasākumi ir veikti ārpus 10 gadu ierobežojuma perioda. Spānijas iestādes arī norāda, ka anonīmā ieinteresētā persona ir atzinusi šo juridisko aspektu pati savos komentāros, kuros minēts, ka “ir skaidrs, ka šīm summām nevar piemērot izmeklēšanas procedūru, jo laika ierobežojuma periods pārskatīšanai ir beidzies”. |
| --- | --- |

(128)

Spānijas iestādes uzskata, ka prasība paplašināt izmeklēšanu, iekļaujot laikā ierobežoto periodu, ir nepieņemama un nekonsekventa, jo saskaņā ar iedibināto Tiesas judikatūru Komisija formālai izmeklēšanas procedūrai saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu pakļauj tikai pasākumus, kas rada ievērojamas šaubas, ar nosacījumu, ka attiecīgie pasākumi ir veikti ārpus 10 gadu ierobežojuma perioda. Spānijas iestādes arī norāda, ka anonīmā ieinteresētā persona ir atzinusi šo juridisko aspektu pati savos komentāros, kuros minēts, ka “ir skaidrs, ka šīm summām nevar piemērot izmeklēšanas procedūru, jo laika ierobežojuma periods pārskatīšanai ir beidzies”.

| (129) | Spānijas iestādes arī uzskata, ka prasība paplašināt izmeklēšanu, iekļaujot periodu pēc 2010. gada, ir nepamatota, jo Spānijas valsts aprobežojās ar avansa maksājumiem no valsts vispārējā budžeta, kas tiks pielāgots, tiklīdz būs noteiktas neto izmaksas, paziņots jaunais Plan de Prestación un Eiropas Komisija būs par to sniegusi atzinumu. |
| --- | --- |

(129)

Spānijas iestādes arī uzskata, ka prasība paplašināt izmeklēšanu, iekļaujot periodu pēc 2010. gada, ir nepamatota, jo Spānijas valsts aprobežojās ar avansa maksājumiem no valsts vispārējā budžeta, kas tiks pielāgots, tiklīdz būs noteiktas neto izmaksas, paziņots jaunais Plan de Prestación un Eiropas Komisija būs par to sniegusi atzinumu.

Plan de Prestación

| (130) | Spānijas iestādes uzskata, ka trešā persona netieši atzīst, ka neto izmaksas nevar noteikt, kamēr nav pieņemts jaunais Plan de Prestación, jo savos komentāros tā atsaucas uz piezīmēm par Correos 2014. gada pārskatiem, kur minēts: “CNMC (29) rezolūcija par UPP neto izmaksu 2011., 2012. un 2013. gadā aprēķinu, kas atšķiras no aprēķina valsts vispārējā budžetā, iespējams, var ietekmēt iegrāmatotās summas. Šo galīgo ietekmi nebūtu iespējams aprēķināt, kamēr nav stājies spēkā jaunais Plan de Prestación, ar ko tiks noteikta metodoloģija un komponenti neto izmaksu aprēķināšanai.” |
| --- | --- |

(130)

Spānijas iestādes uzskata, ka trešā persona netieši atzīst, ka neto izmaksas nevar noteikt, kamēr nav pieņemts jaunais Plan de Prestación, jo savos komentāros tā atsaucas uz piezīmēm par Correos 2014. gada pārskatiem, kur minēts: “CNMC (29) rezolūcija par UPP neto izmaksu 2011., 2012. un 2013. gadā aprēķinu, kas atšķiras no aprēķina valsts vispārējā budžetā, iespējams, var ietekmēt iegrāmatotās summas. Šo galīgo ietekmi nebūtu iespējams aprēķināt, kamēr nav stājies spēkā jaunais Plan de Prestación, ar ko tiks noteikta metodoloģija un komponenti neto izmaksu aprēķināšanai.”

Plan de Prestación

Correos

CNMC

29

Plan de Prestación

5.2.1.2.   
  Iespējamas priekšrocības saistībā ar atbrīvojumu no PVN

Iespējamas priekšrocības saistībā ar atbrīvojumu no PVN

| (131) | Attiecībā uz atbrīvojumu no PVN Spānijas iestādes skaidro, ka tas ir noteikts Spānijas tiesību aktos un pilnībā atbilst ES direktīvas noteikumiem šajā jomā. Spānijas iestādes arī skaidro, ka attiecināmības nosacījums nav ievērots, ja valsts pasākums transponē Kopienas aktu, kam nav piemērojama nekāda rīcības brīvība, kā Tiesa nolēma 2009. gada 23. aprīļa spriedumā lietā Nr. C-460/07 (Puffer) (30). |
| --- | --- |

(131)

Attiecībā uz atbrīvojumu no PVN Spānijas iestādes skaidro, ka tas ir noteikts Spānijas tiesību aktos un pilnībā atbilst ES direktīvas noteikumiem šajā jomā. Spānijas iestādes arī skaidro, ka attiecināmības nosacījums nav ievērots, ja valsts pasākums transponē Kopienas aktu, kam nav piemērojama nekāda rīcības brīvība, kā Tiesa nolēma 2009. gada 23. aprīļa spriedumā lietā Nr. C-460/07 (Puffer) (30).

Puffer

30

5.2.1.3.   
  Iespējamas valsts piešķirtās kompensācijas publicitātes un komunikācijas kampaņu finansēšanai

Iespējamas valsts piešķirtās kompensācijas publicitātes un komunikācijas kampaņu finansēšanai

| (132) | Spānijas iestādes noliedz, ka Correos būtu saņēmis atbalstu, lai finansētu savas publicitātes un komunikācijas kampaņas. |
| --- | --- |

(132)

Spānijas iestādes noliedz, ka Correos būtu saņēmis atbalstu, lai finansētu savas publicitātes un komunikācijas kampaņas.

Correos

| (133) | Konkrēti Spānijas iestādes precizē, ka saistītie institucionālie publicitātes un komunikācijas plāni, ko anonīmā trešā persona minēja kā norādi uz šādu atbalstu, ietver visas darbības, ko statistikas nolūkos šajā jomā veikušas vispārīgās valsts administrācijas struktūras, kā arī publiskie uzņēmumi, taču plānos minētās Correos publicitātes izmaksas vienmēr ir segtas ar uzņēmuma resursiem. |
| --- | --- |

(133)

Konkrēti Spānijas iestādes precizē, ka saistītie institucionālie publicitātes un komunikācijas plāni, ko anonīmā trešā persona minēja kā norādi uz šādu atbalstu, ietver visas darbības, ko statistikas nolūkos šajā jomā veikušas vispārīgās valsts administrācijas struktūras, kā arī publiskie uzņēmumi, taču plānos minētās Correos publicitātes izmaksas vienmēr ir segtas ar uzņēmuma resursiem.

Correos

| (134) | Spānijas iestādes skaidro, ka, kā norādīts pašā Plānā, Institucionālā publicitātes un komunikācijas komisija, kas ir administratīva koleģiāla struktūra, ietver Plānā visas institucionālās kampaņas, kas jārīko valsts vispārīgajai administrācijai un saistītajām struktūrām. Correos y Telégrafos, S.A. kā jebkurš cits publisks uzņēmums sagatavo pats savus publicitātes plānus, kas finansēti no paša resursiem, un iekļauj tos Plānā vienīgi statistikas nolūkos. |
| --- | --- |

(134)

Spānijas iestādes skaidro, ka, kā norādīts pašā Plānā, Institucionālā publicitātes un komunikācijas komisija, kas ir administratīva koleģiāla struktūra, ietver Plānā visas institucionālās kampaņas, kas jārīko valsts vispārīgajai administrācijai un saistītajām struktūrām. Correos y Telégrafos, S.A. kā jebkurš cits publisks uzņēmums sagatavo pats savus publicitātes plānus, kas finansēti no paša resursiem, un iekļauj tos Plānā vienīgi statistikas nolūkos.

Correos y Telégrafos, S.A.

5.2.2.   PIEZĪMES PAR CORREOS IESNIEGTAJIEM KOMENTĀRIEM

CORREOS

| (135) | Spānijas iestādes piekrīt Correos y Telégrafos, S.A. paustajām piezīmēm. |
| --- | --- |

(135)

Spānijas iestādes piekrīt Correos y Telégrafos, S.A. paustajām piezīmēm.

Correos y Telégrafos, S.A.

| (136) | Spānijas iestādes reaģē uz pieprasījumu, ko Correos pauda savās rakstiskajās piezīmēs, piešķirt izmaksātās dividendes, lai samazinātu pārmērīgo kompensāciju, kas norādīta 2016. gada lēmumā sākt procedūru, atkārtoti paužot, ka līdz šim nav sniegts nekāds pierādījums šādas pārmērīgas kompensācijas esībai. |
| --- | --- |

(136)

Spānijas iestādes reaģē uz pieprasījumu, ko Correos pauda savās rakstiskajās piezīmēs, piešķirt izmaksātās dividendes, lai samazinātu pārmērīgo kompensāciju, kas norādīta 2016. gada lēmumā sākt procedūru, atkārtoti paužot, ka līdz šim nav sniegts nekāds pierādījums šādas pārmērīgas kompensācijas esībai.

Correos

| (137) | Taču Spānija arī atkārto savus komentārus, uzsverot vajadzību ņemt vērā dividenžu maksājumu jebkāda potenciāla atbalsta, ko varētu konstatēt formālas izmeklēšanas procedūras beigās, samazināšanai. Šādas īpašas un vienreizējas dividendes, ko Correos piešķīris valstij, Spānijas iestāžu skatījumā būtu jāņem vērā, lai aprēķinātu Correos pieejamos publiskos resursus saskaņā ar Komisijas lēmumu par Statsbaner (31). |
| --- | --- |

(137)

Taču Spānija arī atkārto savus komentārus, uzsverot vajadzību ņemt vērā dividenžu maksājumu jebkāda potenciāla atbalsta, ko varētu konstatēt formālas izmeklēšanas procedūras beigās, samazināšanai. Šādas īpašas un vienreizējas dividendes, ko Correos piešķīris valstij, Spānijas iestāžu skatījumā būtu jāņem vērā, lai aprēķinātu Correos pieejamos publiskos resursus saskaņā ar Komisijas lēmumu par Statsbaner (31).

Correos

Correos

Statsbaner

31

5.3.   SPĀNIJAS PAUSTIE PAPILDU KOMENTĀRI

SPĀNIJAS PAUSTIE PAPILDU KOMENTĀRI

5.3.1.   ALTERNATĪVAS PIEEJAS PĀRMĒRĪGAS UPP KOMPENSĀCIJAS APRĒĶINĀŠANAI LAIKPOSMĀ NO 2004. GADA LĪDZ 2010. GADAM

| (138) | Atkārtojot, ka UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam, nerada valsts atbalstu un, ja arī radītu, šāds atbalsts būtu jāuzskata par saderīgu, Spānijas iestādes arī uzskata, ka, pat pieņemot Komisijas 2016. gada lēmumā sākt procedūru izmantoto pieeju izmantot izmaksu sadalījuma metodoloģiju (32), iespējamu pārmērīgu kompensāciju varētu aprēķināt tikai saskaņā ar tālāk minētajām premisām. |
| --- | --- |

(138)

Atkārtojot, ka UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam, nerada valsts atbalstu un, ja arī radītu, šāds atbalsts būtu jāuzskata par saderīgu, Spānijas iestādes arī uzskata, ka, pat pieņemot Komisijas 2016. gada lēmumā sākt procedūru izmantoto pieeju izmantot izmaksu sadalījuma metodoloģiju (32), iespējamu pārmērīgu kompensāciju varētu aprēķināt tikai saskaņā ar tālāk minētajām premisām.

Correos

32

| (139) | Vispirms, rezervētā joma un nerezervētā joma būtu jāskata nošķirti – rezervētā joma atbilst UPP pasta pakalpojumiem, kas sniegti monopola situācijā; nerezervēto jomu veido UPP pasta pakalpojumi. Turklāt kompensācija rezervētajā jomā tika aprēķināta pēc metodes, kuras rezultāti pilnībā atbilda izmaksu sadalījuma metodei, savukārt nerezervētajā jomā tika piemērota NNI pieeja, kompensāciju aprēķinot un nosakot katrā jomā atsevišķi. Tādējādi šīs jomas būtu jāuzskata par diviem atsevišķiem VTNP, kam piemērojami atsevišķi izvērtējumi un atšķirīgas kompensācijas metodoloģijas. Saskaņā ar Spānijas metodoloģiju kompensācija rezervētajā jomā atbilst tās grāmatvedības neto izmaksām (kopējās izmaksas mīnus ieņēmumi), savukārt kompensāciju nerezervētajā jomā aprēķina saskaņā ar NNI pieeju, aptverot nerezervētās jomas zaudējumus nesošo segmentu zaudējumu rezultātus un pieņemot, ka sabiedriska pakalpojuma pienākumu neesības gadījumā jebkurš privāts operators tos pārtrauktu. |
| --- | --- |

(139)

Vispirms, rezervētā joma un nerezervētā joma būtu jāskata nošķirti – rezervētā joma atbilst UPP pasta pakalpojumiem, kas sniegti monopola situācijā; nerezervēto jomu veido UPP pasta pakalpojumi. Turklāt kompensācija rezervētajā jomā tika aprēķināta pēc metodes, kuras rezultāti pilnībā atbilda izmaksu sadalījuma metodei, savukārt nerezervētajā jomā tika piemērota NNI pieeja, kompensāciju aprēķinot un nosakot katrā jomā atsevišķi. Tādējādi šīs jomas būtu jāuzskata par diviem atsevišķiem VTNP, kam piemērojami atsevišķi izvērtējumi un atšķirīgas kompensācijas metodoloģijas. Saskaņā ar Spānijas metodoloģiju kompensācija rezervētajā jomā atbilst tās grāmatvedības neto izmaksām (kopējās izmaksas mīnus ieņēmumi), savukārt kompensāciju nerezervētajā jomā aprēķina saskaņā ar NNI pieeju, aptverot nerezervētās jomas zaudējumus nesošo segmentu zaudējumu rezultātus un pieņemot, ka sabiedriska pakalpojuma pienākumu neesības gadījumā jebkurš privāts operators tos pārtrauktu.

| (140) | Saskaņā ar šo loģiku no kopējās UPP kompensācijas, kas laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam Correos piešķirta aptuveni 955,237 miljonu EUR apmērā, aptuveni 637,850 miljoni EUR (rezervētās jomas grāmatvedības zaudējums) tiktu piešķirti rezervētajai jomai un 317,387 miljoni EUR (atlikusī daļa) – nerezervētajai jomai (sk. 6. tabulu).

  6. tabula


  UPP kompensācijas rezervētajai un nerezervētajai jomai














  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Kopā |
| Rezervētā joma | 46,171 | 40,435 | 39,558 | 80,823 | 101,783 | 176,559 | 152,521 | 637,850 |
| Nerezervētā joma | 44,859 | 47,294 | 55,199 | 39,441 | 40,863 | 45,919 | 43,812 | 317,387 |
| Kopā | 91,030 | 87,729 | 94,757 | 120,264 | 142,646 | 222,478 | 196,333 | 955,237 |

(140)

Saskaņā ar šo loģiku no kopējās UPP kompensācijas, kas laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam Correos piešķirta aptuveni 955,237 miljonu EUR apmērā, aptuveni 637,850 miljoni EUR (rezervētās jomas grāmatvedības zaudējums) tiktu piešķirti rezervētajai jomai un 317,387 miljoni EUR (atlikusī daļa) – nerezervētajai jomai (sk. 6. tabulu).

Correos

6. tabula

6. tabula

UPP kompensācijas rezervētajai un nerezervētajai jomai

UPP kompensācijas rezervētajai un nerezervētajai jomai

(miljonos EUR)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Kopā

Rezervētā joma

46,171

40,435

39,558

80,823

101,783

176,559

152,521

637,850

Nerezervētā joma

44,859

47,294

55,199

39,441

40,863

45,919

43,812

317,387

Kopā

Kopā

91,030

91,030

87,729

87,729

94,757

94,757

120,264

120,264

142,646

142,646

222,478

222,478

196,333

196,333

955,237

955,237

| (141) | Spānijas iestādes uzskata, ka abas kompensācijas tad būtu jāizvērtē atsevišķi, iegūstot atšķirīgu rezultātu no tā, ko Komisija guva 2016. gada lēmumā sākt procedūru. |
| --- | --- |

(141)

Spānijas iestādes uzskata, ka abas kompensācijas tad būtu jāizvērtē atsevišķi, iegūstot atšķirīgu rezultātu no tā, ko Komisija guva 2016. gada lēmumā sākt procedūru.

5.3.1.1.   
  Kompensāciju izvērtējums UPP rezervētajā jomā

Kompensāciju izvērtējums UPP rezervētajā jomā

| (142) | Spānijas iestādes ierosina izvērtēt kompensācijas UPP rezervētajai jomai, izmantojot izmaksu sadalījuma metodoloģiju un apgrozījuma rentabilitātes (33) (“AR”) kritēriju 4,8 % AR (zema riska pilnvarojumiem piemērotais kritērijs bpost gadījumā). |
| --- | --- |

(142)

Spānijas iestādes ierosina izvērtēt kompensācijas UPP rezervētajai jomai, izmantojot izmaksu sadalījuma metodoloģiju un apgrozījuma rentabilitātes (33) (“AR”) kritēriju 4,8 % AR (zema riska pilnvarojumiem piemērotais kritērijs bpost gadījumā).

33

bpost

| (143) | Šāda pieeja izraisa nepārprotamu nepietiekamu kompensāciju Correos par šo VTNP, jo piešķirtais atbalsts UPP rezervētajā jomā atbilst tieši tā neto grāmatvedības izmaksām, kā norādīts 7. tabulā, nepietiekamai kompensācijai sasniedzot saprātīgo peļņu, kas nav ņemta vērā.

  7. tabula


  Nepietiekama kompensācija UPP rezervētajā jomā














  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| UPP rezervētā joma | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Kopā |
| Ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto izmaksas = izmaksas – ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Saprātīga peļņa (pamatojoties uz 4,8 % AR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto izmaksas + saprātīga peļņa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Atļautā kompensācija Correos | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Correos piešķirtā kompensācija | 46,171 | 40,435 | 39,558 | 80,823 | 101,783 | 176,559 | 152,521 | 637,850 |
| Nepietiekama kompensācija = atļautā kompensācija – piešķirtā kompensācija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(143)

Šāda pieeja izraisa nepārprotamu nepietiekamu kompensāciju Correos par šo VTNP, jo piešķirtais atbalsts UPP rezervētajā jomā atbilst tieši tā neto grāmatvedības izmaksām, kā norādīts 7. tabulā, nepietiekamai kompensācijai sasniedzot saprātīgo peļņu, kas nav ņemta vērā.

Correos

7. tabula

7. tabula

Nepietiekama kompensācija UPP rezervētajā jomā

Nepietiekama kompensācija UPP rezervētajā jomā

(miljonos EUR)

UPP rezervētā joma

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Kopā

Ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto izmaksas = izmaksas – ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Saprātīga peļņa (pamatojoties uz 4,8 % AR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto izmaksas + saprātīga peļņa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Atļautā kompensācija Correos

Correos

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Correos piešķirtā kompensācija

Correos

46,171

40,435

39,558

80,823

101,783

176,559

152,521

637,850

Nepietiekama kompensācija = atļautā kompensācija – piešķirtā kompensācija

Nepietiekama kompensācija = atļautā kompensācija – piešķirtā kompensācija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (144) | Spānijas iestādes skaidro, ka, ņemot vērā, ka Correos saņem nepietiekamu kompensāciju par UPP rezervēto pakalpojumu sniegšanu un ka citi 2012. gada VTNP nostādņu nosacījumi ir ievēroti, UPP rezervētajai jomai piešķirtā kompensācija būtu jāuzskata par saderīgu. |
| --- | --- |

(144)

Spānijas iestādes skaidro, ka, ņemot vērā, ka Correos saņem nepietiekamu kompensāciju par UPP rezervēto pakalpojumu sniegšanu un ka citi 2012. gada VTNP nostādņu nosacījumi ir ievēroti, UPP rezervētajai jomai piešķirtā kompensācija būtu jāuzskata par saderīgu.

Correos

5.3.1.2.   
  Kompensāciju izvērtējums UPP nerezervētajā jomā

Kompensāciju izvērtējums UPP nerezervētajā jomā

| (145) | Spānijas iestādes uzskata, ka attiecībā uz UPP nerezervētajiem pakalpojumiem var piemērot kritēriju, kas bpost gadījumā izmantots augsta riska pilnvarojumiem. |
| --- | --- |

(145)

Spānijas iestādes uzskata, ka attiecībā uz UPP nerezervētajiem pakalpojumiem var piemērot kritēriju, kas bpost gadījumā izmantots augsta riska pilnvarojumiem.

bpost

| (146) | Taču šāda pieņēmuma gadījumā Spānijas iestādes atzīst, ka UPP nerezervētā joma katru gadu uzrādītu negatīvas neto izmaksas, t. i., neto peļņu, kas neļautu saņemt nekādu kompensāciju, kā norādīts 8. tabulā.

  8. tabula


  Pārmērīga kompensācija UPP nerezervētajā jomā














  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| UPP nerezervētā joma | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Kopā |
| Ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto izmaksas = izmaksas – ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Saprātīga peļņa (pamatojoties uz 7,4 % AR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto izmaksas + saprātīga peļņa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Atļautā kompensācija | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |
| Piešķirtā kompensācija | 44,859 | 47,294 | 55,199 | 39,441 | 40,863 | 45,919 | 43,812 | 317,387 |
| Pārmērīga kompensācija = piešķirtā kompensācija – atļautā kompensācija | 44,859 | 47,294 | 55,199 | 39,441 | 40,863 | 45,919 | 43,812 | 317,387 |

(146)

Taču šāda pieņēmuma gadījumā Spānijas iestādes atzīst, ka UPP nerezervētā joma katru gadu uzrādītu negatīvas neto izmaksas, t. i., neto peļņu, kas neļautu saņemt nekādu kompensāciju, kā norādīts 8. tabulā.

8. tabula

8. tabula

Pārmērīga kompensācija UPP nerezervētajā jomā

Pārmērīga kompensācija UPP nerezervētajā jomā

(miljonos EUR)

UPP nerezervētā joma

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Kopā

Ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto izmaksas = izmaksas – ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Saprātīga peļņa (pamatojoties uz 7,4 % AR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto izmaksas + saprātīga peļņa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Atļautā kompensācija

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

Piešķirtā kompensācija

44,859

47,294

55,199

39,441

40,863

45,919

43,812

317,387

Pārmērīga kompensācija = piešķirtā kompensācija – atļautā kompensācija

Pārmērīga kompensācija = piešķirtā kompensācija – atļautā kompensācija

44,859

44,859

47,294

47,294

55,199

55,199

39,441

39,441

40,863

40,863

45,919

45,919

43,812

43,812

317,387

317,387

| (147) | Saskaņā ar šo pieeju UPP nerezervētajai jomai piešķirto kompensāciju varētu uzskatīt par nesaderīgu tādā mērā, kādā tā ir pārmērīgi kompensējusi Correos. Taču Spānijas iestādes arī uzsver, ka būtu jāņem vērā dividendes, kas faktiski ir samazinājušas Correos piešķirto kompensācijas summu, kā paskaidrots 148.–152. apsvērumā. |
| --- | --- |

(147)

Saskaņā ar šo pieeju UPP nerezervētajai jomai piešķirto kompensāciju varētu uzskatīt par nesaderīgu tādā mērā, kādā tā ir pārmērīgi kompensējusi Correos. Taču Spānijas iestādes arī uzsver, ka būtu jāņem vērā dividendes, kas faktiski ir samazinājušas Correos piešķirto kompensācijas summu, kā paskaidrots 148.–152. apsvērumā.

Correos

Correos

5.3.2.   DIVIDENDES

| (148) | Spānijas iestādes skaidro, ka Correos ir izmaksājis dividendes laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam (sk. 9. tabulu).

  9. tabula



  Correos izmaksātās dividendes














  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Kopā |
| Izmaksātās dividendes | 0,000 | 0,000 | 29,775 | 30,576 | 51,958 | 38,966 | 0,000 | 151,275 |

(148)

Spānijas iestādes skaidro, ka Correos ir izmaksājis dividendes laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam (sk. 9. tabulu).

Correos

9. tabula

9. tabula

Correos izmaksātās dividendes

Correos

(miljonos EUR)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Kopā

Izmaksātās dividendes

0,000

0,000

29,775

30,576

51,958

38,966

0,000

151,275

| (149) | Spānijas iestādes skaidro, ka šīs dividendes nebūtu jāskata galvenokārt kā atlīdzība akcionāriem, jo tās drīzāk ir darbojušās kā netiešs atgūšanas mehānisms, kas Spānijas iestādēm šajā konkrētajā gadījumā ļauj samazināt iespējamu pārmērīgu finansējumu, atgūstot resursus no uzņēmuma. Valsts, rīkojoties kā budžeta iestāde, nolēma iekļaut šādas dividendes katrā valsts vispārējā budžetā, kas pieņemts laikposmā no 2005. gada līdz 2008. gadam, lai mazinātu iespējamu pārmērīgu finansējumu, kas konstatēts iepriekšējā gadā pirms šādu budžeta lēmumu pieņemšanas. Nekādi šādi noteikumi netika pieņemti 2009. un 2010. gadā, jo prognozes minētajos gados norādīja uz uzņēmuma zaudējumiem. |
| --- | --- |

(149)

Spānijas iestādes skaidro, ka šīs dividendes nebūtu jāskata galvenokārt kā atlīdzība akcionāriem, jo tās drīzāk ir darbojušās kā netiešs atgūšanas mehānisms, kas Spānijas iestādēm šajā konkrētajā gadījumā ļauj samazināt iespējamu pārmērīgu finansējumu, atgūstot resursus no uzņēmuma. Valsts, rīkojoties kā budžeta iestāde, nolēma iekļaut šādas dividendes katrā valsts vispārējā budžetā, kas pieņemts laikposmā no 2005. gada līdz 2008. gadam, lai mazinātu iespējamu pārmērīgu finansējumu, kas konstatēts iepriekšējā gadā pirms šādu budžeta lēmumu pieņemšanas. Nekādi šādi noteikumi netika pieņemti 2009. un 2010. gadā, jo prognozes minētajos gados norādīja uz uzņēmuma zaudējumiem.

| (150) | Pirmkārt, Spānijas iestādes skaidro, ka lēmums izmaksāt dividendes ir attiecināms uz Spānijas valsti kā publiskā sektora struktūru, nevis uz Correos vadību. Šajā ziņā Spānijas iestādes skaidro, ka:






  a) | noteikums par Correos veiktu dividenžu izmaksu ir atspoguļots valsts vispārējā budžetā gan uzņēmuma kapitāla pozīcijā, gan nodaļā par valsts ienākumiem, kas nav gūti no nodokļiem. Valsts vispārējo budžetu pieņem ar likuma projektu (Anteproyecto de Ley), ko apstiprina Ministru padome un iesniedz galīgajam lēmumam parlamentā; |
| --- | --- | --- |

(150)

Pirmkārt, Spānijas iestādes skaidro, ka lēmums izmaksāt dividendes ir attiecināms uz Spānijas valsti kā publiskā sektora struktūru, nevis uz Correos vadību. Šajā ziņā Spānijas iestādes skaidro, ka:

Correos

a)

noteikums par Correos veiktu dividenžu izmaksu ir atspoguļots valsts vispārējā budžetā gan uzņēmuma kapitāla pozīcijā, gan nodaļā par valsts ienākumiem, kas nav gūti no nodokļiem. Valsts vispārējo budžetu pieņem ar likuma projektu (Anteproyecto de Ley), ko apstiprina Ministru padome un iesniedz galīgajam lēmumam parlamentā;

Correos

Anteproyecto de Ley

| b) | vajadzība veikt finansējuma pielāgojumus ar dividendēm ir balstīta uz uzņēmuma rezultātiem iepriekšējā gadā pirms gada, kurā tie ir atspoguļoti valsts vispārējā budžetā, jo šādi rezultāti ir vienīgie, kas ir pieejami, kad katru gadu septembrī tiek pieņemts budžeta likuma projekts; |
| --- | --- |

b)

vajadzība veikt finansējuma pielāgojumus ar dividendēm ir balstīta uz uzņēmuma rezultātiem iepriekšējā gadā pirms gada, kurā tie ir atspoguļoti valsts vispārējā budžetā, jo šādi rezultāti ir vienīgie, kas ir pieejami, kad katru gadu septembrī tiek pieņemts budžeta likuma projekts;

| c) | Correos kā uzņēmums nepārprotami nebija ieinteresēts maksāt dividendes valstij, kas jebkurā gadījumā bija apņēmusies maksāt UPP kompensāciju līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

c)

Correos kā uzņēmums nepārprotami nebija ieinteresēts maksāt dividendes valstij, kas jebkurā gadījumā bija apņēmusies maksāt UPP kompensāciju līdz 2010. gadam.

Correos

| (151) | Otrkārt, Spānijas iestādes skaidro, ka turpmāk minēto iemeslu dēļ attiecīgajos apstākļos dividendes bija vienīgais praktiskais veids, kā modulēt potenciāli pārmērīgu finansējumu dažos gados:






  a) | Spānija 2000. gadā pieņēma līgumu ar Correos, saskaņā ar kuru līdz 2010. gadam automātiski bija izmaksājama noteikta kompensācijas summa, kuras aprēķinu pamatā ir iepriekš noteikta formula; |
| --- | --- | --- |

(151)

Otrkārt, Spānijas iestādes skaidro, ka turpmāk minēto iemeslu dēļ attiecīgajos apstākļos dividendes bija vienīgais praktiskais veids, kā modulēt potenciāli pārmērīgu finansējumu dažos gados:

a)

Spānija 2000. gadā pieņēma līgumu ar Correos, saskaņā ar kuru līdz 2010. gadam automātiski bija izmaksājama noteikta kompensācijas summa, kuras aprēķinu pamatā ir iepriekš noteikta formula;

Correos

| b) | lai gan Spānija neveica oficiālu pārmērīgas kompensācijas pārbaudi kā tādu, Spānijas iestādes bija informētas, ka uzņēmuma īpaši labā finanšu situācija dažos gados apliecināja to, ka daļa no finansējuma attiecīgajos gados, iespējams, nebija pilnībā nepieciešama; |
| --- | --- |

b)

lai gan Spānija neveica oficiālu pārmērīgas kompensācijas pārbaudi kā tādu, Spānijas iestādes bija informētas, ka uzņēmuma īpaši labā finanšu situācija dažos gados apliecināja to, ka daļa no finansējuma attiecīgajos gados, iespējams, nebija pilnībā nepieciešama;

| c) | šādos apstākļos dividenžu saņemšana valstij bija vienīgais likumīgais veids, kā samazināt iespējami pārmērīgo finansējumu, kas piešķirts Correos, jo nekādi alternatīvi līdzekļi līgumā nebija paredzēti. Šajā gadījumā dividendes darbojās kā sava veida atgūšanas mehānisms; |
| --- | --- |

c)

šādos apstākļos dividenžu saņemšana valstij bija vienīgais likumīgais veids, kā samazināt iespējami pārmērīgo finansējumu, kas piešķirts Correos, jo nekādi alternatīvi līdzekļi līgumā nebija paredzēti. Šajā gadījumā dividendes darbojās kā sava veida atgūšanas mehānisms;

Correos

| d) | Spānijas iestādes arī skaidro, ka Correos neguva nekādas īpašas ekonomiskas priekšrocības no pārmērīga finansējuma saņemšanas un tā atmaksāšanas ar dividendēm. Uzņēmums attiecīgajos gados bija ļoti rentabls (un tam nevajadzēja papildu līdzekļus, lai darbotos), nesaņēma banku aizdevumus (attiecīgi neizmantoja labāku kredītspēju) un neveica īpašas iegādes. |
| --- | --- |

d)

Spānijas iestādes arī skaidro, ka Correos neguva nekādas īpašas ekonomiskas priekšrocības no pārmērīga finansējuma saņemšanas un tā atmaksāšanas ar dividendēm. Uzņēmums attiecīgajos gados bija ļoti rentabls (un tam nevajadzēja papildu līdzekļus, lai darbotos), nesaņēma banku aizdevumus (attiecīgi neizmantoja labāku kredītspēju) un neveica īpašas iegādes.

Correos

| (152) | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Spānijas iestādes skaidro, ka dividendes, kas izmaksātas gadā N, tika nolemtas gadā N – 1, balstoties uz pieejamajiem grāmatvedības rezultātiem par gadu N – 2. Tāpēc šādu dividenžu mērķis bija samazināt no gada N – 2 izrietošo pārmērīgo kompensāciju, kā apkopots 10. tabulā.

  10. tabula


  Dividendes un pārmērīgā kompensācija











  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| | Dividenžu summa | Izmaksāšanas gads | Saistītais pārmērīgas kompensācijas gads | Pārmērīgas kompensācijas summa attiecīgajā gadā | Samazinātā pārmērīgā kompensācija attiecīgajā gadā |
| | 29,775 | 2006 | 2004 | 44,859 | 15,084 |
| | 30,576 | 2007 | 2005 | 47,294 | 16,718 |
| | 51,958 | 2008 | 2006 | 55,199 | 3,241 |
| | 38,966 | 2009 | 2007 | 39,441 | 0,475 |
| | 0,000 | 2010 | 2008 | 40,863 | 40,863 |
| | 0,000 | 2011 | 2009 | 45,919 | 45,919 |
| | 0,000 | 2012 | 2010 | 43,812 | 43,812 |
| Kopā | 151,275 | | | 317,387 | 166,112 |

(152)

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Spānijas iestādes skaidro, ka dividendes, kas izmaksātas gadā N, tika nolemtas gadā N – 1, balstoties uz pieejamajiem grāmatvedības rezultātiem par gadu N – 2. Tāpēc šādu dividenžu mērķis bija samazināt no gada N – 2 izrietošo pārmērīgo kompensāciju, kā apkopots 10. tabulā.

10. tabula

10. tabula

Dividendes un pārmērīgā kompensācija

Dividendes un pārmērīgā kompensācija

(miljonos EUR)

Dividenžu summa

Izmaksāšanas gads

Saistītais pārmērīgas kompensācijas gads

Pārmērīgas kompensācijas summa attiecīgajā gadā

Samazinātā pārmērīgā kompensācija attiecīgajā gadā

29,775

2006

2004

44,859

15,084

30,576

2007

2005

47,294

16,718

51,958

2008

2006

55,199

3,241

38,966

2009

2007

39,441

0,475

0,000

2010

2008

40,863

40,863

0,000

2011

2009

45,919

45,919

0,000

2012

2010

43,812

43,812

Kopā

Kopā

151,275

151,275

317,387

317,387

166,112

166,112

6.   
  UNIPOST IESNIEGTAS PAPILDU PIEZĪMES

UNIPOST

| (153) | 2018. gada 20. martāUnipost informēja Komisiju par to, ka tas 2018. gada 19. februārī ir sācis likvidāciju un uzskata, ka Correos piešķirtais nesaderīgais valsts atbalsts ir būtiski ietekmējis tā bankrotu. |
| --- | --- |

(153)

2018. gada 20. martāUnipost informēja Komisiju par to, ka tas 2018. gada 19. februārī ir sācis likvidāciju un uzskata, ka Correos piešķirtais nesaderīgais valsts atbalsts ir būtiski ietekmējis tā bankrotu.

Unipost

Correos

| (154) | Saskaņā ar Unipost teikto šāds nesaderīgs atbalsts ir ļāvis Correos piemērot zemākas cenas nerezervētajos tirgos, izmantojot cenu noteikšanas politiku, kas nebija saistīta ar tā izmaksām šādos nerezervētos tirgos. |
| --- | --- |

(154)

Saskaņā ar Unipost teikto šāds nesaderīgs atbalsts ir ļāvis Correos piemērot zemākas cenas nerezervētajos tirgos, izmantojot cenu noteikšanas politiku, kas nebija saistīta ar tā izmaksām šādos nerezervētos tirgos.

Unipost

Correos

7.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

7.1.   SASKAŅĀ AR 1998. GADA PASTA LIKUMU PIEŠĶIRTĀS UPP KOMPENSĀCIJAS

SASKAŅĀ AR 1998. GADA PASTA LIKUMU PIEŠĶIRTĀS UPP KOMPENSĀCIJAS

7.1.1.   VALSTS ATBALSTS LĪGUMA 107. PANTA 1. PUNKTA IZPRATNĒ

| (155) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(155)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (156) | No tā izriet, ka, lai finansiāls pasākums tiktu kvalificēts kā valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jāievēro šādi kopējie nosacījumi: i) pasākumam jābūt saistāmam ar dalībvalsti un piešķirtam no valsts līdzekļiem, ii) tam jāsniedz ekonomiska priekšrocība uzņēmumiem, iii) šai priekšrocībai jābūt selektīvai un iv) pasākumam ir jākropļo konkurence vai jārada konkurences izkropļojuma risks un jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(156)

No tā izriet, ka, lai finansiāls pasākums tiktu kvalificēts kā valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jāievēro šādi kopējie nosacījumi: i) pasākumam jābūt saistāmam ar dalībvalsti un piešķirtam no valsts līdzekļiem, ii) tam jāsniedz ekonomiska priekšrocība uzņēmumiem, iii) šai priekšrocībai jābūt selektīvai un iv) pasākumam ir jākropļo konkurence vai jārada konkurences izkropļojuma risks un jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm.

7.1.1.1.   
  Pasākums ir saistāms ar valsti un tiek piešķirts no valsts līdzekļiem

Pasākums ir saistāms ar valsti un tiek piešķirts no valsts līdzekļiem

| (157) | Lai pasākums būtu valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, tam jābūt valsts piešķirtam vai piešķirtam no valsts līdzekļiem. Valsts līdzekļi ir visi publiskā sektora līdzekļi (34), tostarp valsts iekšējo (decentralizēto, apvienoto, reģionālo un citu) struktūru līdzekļi (35). |
| --- | --- |

(157)

Lai pasākums būtu valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, tam jābūt valsts piešķirtam vai piešķirtam no valsts līdzekļiem. Valsts līdzekļi ir visi publiskā sektora līdzekļi (34), tostarp valsts iekšējo (decentralizēto, apvienoto, reģionālo un citu) struktūru līdzekļi (35).

34

35

| (158) | Kompensācijas par UPP sniegšanu saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu tiek izmaksātas tieši no valsts vispārējā budžeta un tādējādi ir nepārprotami saistāmas ar valsti un piešķirtas no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(158)

Kompensācijas par UPP sniegšanu saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu tiek izmaksātas tieši no valsts vispārējā budžeta un tādējādi ir nepārprotami saistāmas ar valsti un piešķirtas no valsts līdzekļiem.

7.1.1.2.   
  Uzņēmumam piešķirtās selektīvās ekonomiskās priekšrocības

Uzņēmumam piešķirtās selektīvās ekonomiskās priekšrocības

A.   Selektivitāte

Selektivitāte

| (159) | Lai uz valsts pasākumu attiektos Līguma 107. panta 1. punkts, tam ir jādod priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Tādēļ atbalsta jēdziens attiecas vienīgi uz tiem pasākumiem, kas rada labvēlīgus apstākļus uzņēmumiem, piešķirot tiem selektīvas priekšrocības. |
| --- | --- |

(159)

Lai uz valsts pasākumu attiektos Līguma 107. panta 1. punkts, tam ir jādod priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Tādēļ atbalsta jēdziens attiecas vienīgi uz tiem pasākumiem, kas rada labvēlīgus apstākļus uzņēmumiem, piešķirot tiem selektīvas priekšrocības.

| (160) | UPP kompensācijas nepārprotami ir selektīvas, jo tās sniedz labumu tikai vienam uzņēmumam – Correos. |
| --- | --- |

(160)

UPP kompensācijas nepārprotami ir selektīvas, jo tās sniedz labumu tikai vienam uzņēmumam – Correos.

Correos

B.   Uzņēmuma jēdziens

Uzņēmuma jēdziens

| (161) | Valsts līdzekļu piešķiršanu kādai struktūrai var klasificēt kā valsts atbalstu tikai tad, ja šī struktūra ir “uzņēmums” Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Eiropas Savienības Tiesa (“Tiesa”) ir konsekventi definējusi uzņēmumus kā struktūras, kas veic saimniecisku darbību (36). Tādējādi kādas struktūras klasificēšana par uzņēmumu ir atkarīga no tās darbības rakstura, bet nav atkarīga no šīs struktūras juridiskā statusa vai finansēšanas veida (37). Darbība parasti jāatzīst par saimnieciska rakstura darbību, ja tās ietvaros tirgū tiek piedāvātas preces vai pakalpojumi (38). Subjekts, kas veic gan saimniecisko, gan nesaimniecisko darbību, ir uzskatāms par uzņēmumu vienīgi attiecībā uz tā saimniecisko darbību (39). Tikai tas vien, ka struktūra ir bezpeļņas struktūra, obligāti nenozīmē, ka tās darbībai nav saimnieciska rakstura (40). |
| --- | --- |

(161)

Valsts līdzekļu piešķiršanu kādai struktūrai var klasificēt kā valsts atbalstu tikai tad, ja šī struktūra ir “uzņēmums” Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Eiropas Savienības Tiesa (“Tiesa”) ir konsekventi definējusi uzņēmumus kā struktūras, kas veic saimniecisku darbību (36). Tādējādi kādas struktūras klasificēšana par uzņēmumu ir atkarīga no tās darbības rakstura, bet nav atkarīga no šīs struktūras juridiskā statusa vai finansēšanas veida (37). Darbība parasti jāatzīst par saimnieciska rakstura darbību, ja tās ietvaros tirgū tiek piedāvātas preces vai pakalpojumi (38). Subjekts, kas veic gan saimniecisko, gan nesaimniecisko darbību, ir uzskatāms par uzņēmumu vienīgi attiecībā uz tā saimniecisko darbību (39). Tikai tas vien, ka struktūra ir bezpeļņas struktūra, obligāti nenozīmē, ka tās darbībai nav saimnieciska rakstura (40).

36

37

38

39

40

| (162) | Šajā gadījumā Correos par atlīdzību sniedz pasta pakalpojumus Spānijas tirgū, konkurējot ar citiem pakalpojumu sniedzējiem. Pasta pakalpojumu sniegšana šajā tirgū attiecīgi ir saimnieciska darbība. UPP kompensācijas kompensē Correos dažu šādu pasta pakalpojumu sniegšanu un attiecīgi kompensē saimniecisku darbību. Tādēļ attiecībā uz konkrēto pasākumu finansētajām darbībām Correos ir jākvalificē kā uzņēmums. |
| --- | --- |

(162)

Šajā gadījumā Correos par atlīdzību sniedz pasta pakalpojumus Spānijas tirgū, konkurējot ar citiem pakalpojumu sniedzējiem. Pasta pakalpojumu sniegšana šajā tirgū attiecīgi ir saimnieciska darbība. UPP kompensācijas kompensē Correos dažu šādu pasta pakalpojumu sniegšanu un attiecīgi kompensē saimniecisku darbību. Tādēļ attiecībā uz konkrēto pasākumu finansētajām darbībām Correos ir jākvalificē kā uzņēmums.

Correos

Correos

Correos

C.   Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (163) | Priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta nolūkos ir ikviens saimniecisks labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, t. i., bez valsts iejaukšanās (41). Svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, bet ne valsts iejaukšanās iemesls vai mērķis (42). Priekšrocība pastāv, ja valsts iejaukšanās rezultātā uzlabojas uzņēmuma finanšu stāvoklis. |
| --- | --- |

(163)

Priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta nolūkos ir ikviens saimniecisks labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, t. i., bez valsts iejaukšanās (41). Svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, bet ne valsts iejaukšanās iemesls vai mērķis (42). Priekšrocība pastāv, ja valsts iejaukšanās rezultātā uzlabojas uzņēmuma finanšu stāvoklis.

41

42

| (164) | UPP kompensācijas ir veidotas tā, lai pilnībā vai daļēji nosegtu neto izmaksas, kas Correos radušās, veicot UPP. Bez valsts iejaukšanās Correos šādas izmaksas būtu jāsedz pašam. Izvērtētais pasākums atbrīvo Correos no dažām saimniecisko darbību izmaksām un tādējādi uzlabo Correos finanšu stāvokli. Tādējādi un neskarot jautājumu par to, vai pasākums atbilst Altmark sprieduma nosacījumiem, izvērtētais pasākums pirmšķietami sniedz Correos priekšrocību. |
| --- | --- |

(164)

UPP kompensācijas ir veidotas tā, lai pilnībā vai daļēji nosegtu neto izmaksas, kas Correos radušās, veicot UPP. Bez valsts iejaukšanās Correos šādas izmaksas būtu jāsedz pašam. Izvērtētais pasākums atbrīvo Correos no dažām saimniecisko darbību izmaksām un tādējādi uzlabo Correos finanšu stāvokli. Tādējādi un neskarot jautājumu par to, vai pasākums atbilst Altmark sprieduma nosacījumiem, izvērtētais pasākums pirmšķietami sniedz Correos priekšrocību.

Correos

Correos

Correos

Correos

Altmark

Correos

D.   Atbilstība Altmark kritērijiem

Atbilstība Altmark

| (165) | Uzņēmumam piešķirtu kompensāciju par sabiedriska pakalpojuma sniegšanu, kas atbilst visiem četriem Tiesas noteiktajiem kritērijiem tās Altmark spriedumā, neuzskata par ekonomiskas priekšrocības sniedzošu, tāpēc tā nav valsts atbalsts (43). Minētie četri kopējie kritēriji ir šādi:






  a) | “Pirmkārt, kompensāciju saņemošajam uzņēmumam reāli jābūt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumiem, kas jāpilda, un šiem pienākumiem jābūt skaidri noteiktiem (..). |
| --- | --- | --- |

(165)

Uzņēmumam piešķirtu kompensāciju par sabiedriska pakalpojuma sniegšanu, kas atbilst visiem četriem Tiesas noteiktajiem kritērijiem tās Altmark spriedumā, neuzskata par ekonomiskas priekšrocības sniedzošu, tāpēc tā nav valsts atbalsts (43). Minētie četri kopējie kritēriji ir šādi:

Altmark

43

a)

“Pirmkārt, kompensāciju saņemošajam uzņēmumam reāli jābūt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumiem, kas jāpilda, un šiem pienākumiem jābūt skaidri noteiktiem (..).

| b) | (..) Otrkārt, parametri, pēc kuriem tiek aprēķināta kompensācija, jānosaka iepriekš objektīvā un pārskatāmā veidā (..). |
| --- | --- |

b)

(..) Otrkārt, parametri, pēc kuriem tiek aprēķināta kompensācija, jānosaka iepriekš objektīvā un pārskatāmā veidā (..).

| c) | (..) Treškārt, kompensācija nevar pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visas izmaksas vai daļu no tām, kuras rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus, ņemot vērā attiecīgos rēķinus un saprātīgu peļņu (..). |
| --- | --- |

c)

(..) Treškārt, kompensācija nevar pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visas izmaksas vai daļu no tām, kuras rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus, ņemot vērā attiecīgos rēķinus un saprātīgu peļņu (..).

| d) | (..) Ceturtkārt, ja uzņēmumu, kam jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi, konkrētā gadījumā neizvēlas saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš Kopienai spētu sniegt šos pakalpojumus par zemākajām izmaksām, nepieciešamās kompensācijas summa jānosaka, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kuras, pildot šos pienākumus, rastos tipiskam uzņēmumam, kas veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie transportlīdzekļi, lai atbilstu nepieciešamajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgos rēķinus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šos pienākumus.” |
| --- | --- |

d)

(..) Ceturtkārt, ja uzņēmumu, kam jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumi, konkrētā gadījumā neizvēlas saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš Kopienai spētu sniegt šos pakalpojumus par zemākajām izmaksām, nepieciešamās kompensācijas summa jānosaka, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kuras, pildot šos pienākumus, rastos tipiskam uzņēmumam, kas veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie transportlīdzekļi, lai atbilstu nepieciešamajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgos rēķinus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šos pienākumus.”

| (166) | Attiecībā uz kompensāciju, kas Correos piešķirta izskatītajā periodā, Komisija apstiprina 2016. gada lēmumā sākt procedūru (44) paustos uzskatus, ka nav ievērots trešais un ceturtais Altmark kritērijs. |
| --- | --- |

(166)

Attiecībā uz kompensāciju, kas Correos piešķirta izskatītajā periodā, Komisija apstiprina 2016. gada lēmumā sākt procedūru (44) paustos uzskatus, ka nav ievērots trešais un ceturtais Altmark kritērijs.

Correos

44

Altmark

Trešais Altmark kritērijs

Trešais Altmark kritērijs

| (167) | Savā 2012. gada 25. janvāra lēmumā par bpost (45) Komisija noteica saprātīgas peļņas diapazona kritēriju, kas piemērojams visiem pasta operatoriem Eiropas Savienībā. Komisija noteica attiecīgo standarta peļņas līmeni, pamatojoties uz trijiem ekspertu pētījumiem (ko attiecīgi veica WIK Consult, Deloitte un Charles River Associates). Šāds standarta peļņas līmenis, kas piemērojams visiem ES pasta operatoriem (izteikts kā AR), ir balstīts uz novēroto salīdzināmu uzņēmumu kopuma rentabilitāti pasta un paku nozarē vairākās valstīs. Konkrēti gadījumos, kad pasta operators ir pakļauts augstam riskam, ir piemērojams kritērija diapazons [5,4–7,4 % AR], savukārt gadījumos, kad risks ir neliels, izmanto kritērija diapazonu [3,6–4,8 % AR] (46). |
| --- | --- |

(167)

Savā 2012. gada 25. janvāra lēmumā par bpost (45) Komisija noteica saprātīgas peļņas diapazona kritēriju, kas piemērojams visiem pasta operatoriem Eiropas Savienībā. Komisija noteica attiecīgo standarta peļņas līmeni, pamatojoties uz trijiem ekspertu pētījumiem (ko attiecīgi veica WIK Consult, Deloitte un Charles River Associates). Šāds standarta peļņas līmenis, kas piemērojams visiem ES pasta operatoriem (izteikts kā AR), ir balstīts uz novēroto salīdzināmu uzņēmumu kopuma rentabilitāti pasta un paku nozarē vairākās valstīs. Konkrēti gadījumos, kad pasta operators ir pakļauts augstam riskam, ir piemērojams kritērija diapazons [5,4–7,4 % AR], savukārt gadījumos, kad risks ir neliels, izmanto kritērija diapazonu [3,6–4,8 % AR] (46).

bpost

45

WIK Consult

Deloitte

Charles River Associates

46

| (168) | Komisija 2016. gada lēmumā sākt procedūru pauda šaubas saistībā ar to, ka Correos varētu būt saņēmis pārmērīgu kompensāciju, pamatojoties uz tālāk minētajiem aprēķiniem (sk. 11. tabulu), kuros izmantots augstākais bpost gadījumā noteiktais AR kritērijs.

  11. tabula


  Iespējama pārmērīga kompensācija Correos















  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Kopā |
| UPP ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| UPP izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto izmaksas = izmaksas – ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Saprātīga peļņa (pamatojoties uz 7,4 % AR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto izmaksas + saprātīga peļņa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Atļautā kompensācija Correos | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Correos piešķirtā kompensācija | 91,030 | 87,729 | 94,757 | 120,264 | 142,646 | 222,478 | 196,333 | 955,237 |
| Iespējama pārmērīga kompensācija = piešķirtā kompensācija – atļautā kompensācija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(168)

Komisija 2016. gada lēmumā sākt procedūru pauda šaubas saistībā ar to, ka Correos varētu būt saņēmis pārmērīgu kompensāciju, pamatojoties uz tālāk minētajiem aprēķiniem (sk. 11. tabulu), kuros izmantots augstākais bpost gadījumā noteiktais AR kritērijs.

Correos

bpost

11. tabula

11. tabula

Iespējama pārmērīga kompensācija Correos

Iespējama pārmērīga kompensācija Correos

(miljonos EUR)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Kopā

UPP ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

UPP izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto izmaksas = izmaksas – ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Saprātīga peļņa (pamatojoties uz 7,4 % AR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto izmaksas + saprātīga peļņa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Atļautā kompensācija Correos

Correos

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Correos piešķirtā kompensācija

Correos

91,030

87,729

94,757

120,264

142,646

222,478

196,333

955,237

Iespējama pārmērīga kompensācija = piešķirtā kompensācija – atļautā kompensācija

Iespējama pārmērīga kompensācija = piešķirtā kompensācija – atļautā kompensācija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (169) | Spānijas iestādes un/vai Correos (47) ir paudušas dažus komentārus attiecībā uz Komisijas izteiktajām šaubām (sk. 4.1.1. un 5.1.1. iedaļu):






  a) | lai pārbaudītu, vai ir izpildīts 3. Altmark kritērijs, var izmantot NNI metodoloģiju; |
| --- | --- | --- |

(169)

Spānijas iestādes un/vai Correos (47) ir paudušas dažus komentārus attiecībā uz Komisijas izteiktajām šaubām (sk. 4.1.1. un 5.1.1. iedaļu):

Correos

47

a)

lai pārbaudītu, vai ir izpildīts 3. Altmark kritērijs, var izmantot NNI metodoloģiju;

Altmark

| b) | Spānijas metodoloģija ir NNI metodoloģijas derīga īstenošana; |
| --- | --- |

b)

Spānijas metodoloģija ir NNI metodoloģijas derīga īstenošana;

| c) | Correos piešķirtās kompensācijas atbilst UPP NNI, tāpēc pārmērīga kompensācija nav iespējama un attiecīgi 3. Altmark kritērijs ir jāuzskata par izpildītu; |
| --- | --- |

c)

Correos piešķirtās kompensācijas atbilst UPP NNI, tāpēc pārmērīga kompensācija nav iespējama un attiecīgi 3. Altmark kritērijs ir jāuzskata par izpildītu;

Correos

Altmark

| d) | būtu piemērojama tiesiskā paļāvība attiecībā uz 3. Altmark kritērija izpildi, izmantojot NNI metodoloģiju un attiecīgi arī izmantojot Spānijas metodoloģiju; |
| --- | --- |

d)

būtu piemērojama tiesiskā paļāvība attiecībā uz 3. Altmark kritērija izpildi, izmantojot NNI metodoloģiju un attiecīgi arī izmantojot Spānijas metodoloģiju;

Altmark

| e) | Spānijas iestādes ir arī ierosinājušas alternatīvu izmaksu sadalījuma metodoloģijas īstenošanai, kas rada atšķirīgu rezultātu no Komisijas gūtā. |
| --- | --- |

e)

Spānijas iestādes ir arī ierosinājušas alternatīvu izmaksu sadalījuma metodoloģijas īstenošanai, kas rada atšķirīgu rezultātu no Komisijas gūtā.

| (170) | Atšķirīgie argumenti ir apspriesti tālāk tekstā. |
| --- | --- |

(170)

Atšķirīgie argumenti ir apspriesti tālāk tekstā.

—   Lai pārbaudītu, vai ir izpildīts 3. Altmark kritērijs, var izmantot NNI metodoloģiju

Altmark

| (171) | Spānijas iestādes un/vai Correos uzskata, ka 3. Altmark kritēriju var pārbaudīt, izmantojot NNI metodoloģiju (t. i., ka 3. Altmark kritērijā paredzēto pārmērīgas kompensācijas neesību var pārbaudīt, salīdzinot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma NNI un VTNP sniedzējam piešķirto kompensāciju). |
| --- | --- |

(171)

Spānijas iestādes un/vai Correos uzskata, ka 3. Altmark kritēriju var pārbaudīt, izmantojot NNI metodoloģiju (t. i., ka 3. Altmark kritērijā paredzēto pārmērīgas kompensācijas neesību var pārbaudīt, salīdzinot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma NNI un VTNP sniedzējam piešķirto kompensāciju).

Correos

Altmark

Altmark

| (172) | Komisija atgādina, ka Altmark spriedums tika pieņemts 2003. gada 29. jūlijā. Nav šaubu, ka sprieduma pieņemšanas laikā vienīgā piemērojamā metode VTNP neto izmaksu aprēķināšanai bija izmaksu sadalījuma metodoloģija. Pats Altmark spriedums ietver atsauci uz radītajām izmaksām un ieņēmumiem, kas nepārprotami norāda uz izmaksu sadalījuma metodoloģiju, savukārt NNI galvenokārt balstās uz novērsto izmaksu jēdzienu (kas pēc definīcijas nav radušās). |
| --- | --- |

(172)

Komisija atgādina, ka Altmark spriedums tika pieņemts 2003. gada 29. jūlijā. Nav šaubu, ka sprieduma pieņemšanas laikā vienīgā piemērojamā metode VTNP neto izmaksu aprēķināšanai bija izmaksu sadalījuma metodoloģija. Pats Altmark spriedums ietver atsauci uz radītajām izmaksām un ieņēmumiem, kas nepārprotami norāda uz izmaksu sadalījuma metodoloģiju, savukārt NNI galvenokārt balstās uz novērsto izmaksu jēdzienu (kas pēc definīcijas nav radušās).

Altmark

Altmark

| (173) | Izmaksu sadalījuma metodoloģija bija iekļauta 2005. gada VTNP nostādnēs (48), kas bija piemērojamas no 2005. gada 29. novembra līdz 2012. gada 31. janvārim un kalpoja par pamatu vairākiem Komisijas lēmumiem par pārmērīgu UPP kompensāciju attiecīgajā periodā (49). Tā ir arī metodoloģija, kas izmantojama saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādnēm, ja NNI metodoloģiju nevar piemērot (50). Komisija oficiāli ieviesa NNI metodoloģiju kā derīgu veidu UPP neto izmaksu aprēķināšanai tikai Direktīvā 2008/6/EK (kas stājās spēkā 2011. gada 1. janvārī) un 2012. gada VTNP nostādnēs (kas stājās spēkā 2012. gada 31. janvārī). |
| --- | --- |

(173)

Izmaksu sadalījuma metodoloģija bija iekļauta 2005. gada VTNP nostādnēs (48), kas bija piemērojamas no 2005. gada 29. novembra līdz 2012. gada 31. janvārim un kalpoja par pamatu vairākiem Komisijas lēmumiem par pārmērīgu UPP kompensāciju attiecīgajā periodā (49). Tā ir arī metodoloģija, kas izmantojama saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādnēm, ja NNI metodoloģiju nevar piemērot (50). Komisija oficiāli ieviesa NNI metodoloģiju kā derīgu veidu UPP neto izmaksu aprēķināšanai tikai Direktīvā 2008/6/EK (kas stājās spēkā 2011. gada 1. janvārī) un 2012. gada VTNP nostādnēs (kas stājās spēkā 2012. gada 31. janvārī).

48

49

50

| (174) | Eiropas Savienības Tiesa ir precizējusi, ka valsts atbalsta jēdziens ir objektīvs un juridisks koncepts, kas tieši definēts Līgumā (51). Tāpēc būtu nepareizi laika gaitā mainīt metodoloģiju, kas izmantota atbalsta esības novērtēšanai saskaņā ar Altmark spriedumu, lai saskaņotu to ar Komisijas izvēlētajām iespējām 2012. gada VTNP nostādnēs, kurās raksturoti nosacījumi atsevišķu VTNP kompensāciju saderībai. Jebkurā gadījumā, kā paskaidrots 172. apsvērumā, šāda interpretācija ir pretēja sprieduma tekstam. |
| --- | --- |

(174)

Eiropas Savienības Tiesa ir precizējusi, ka valsts atbalsta jēdziens ir objektīvs un juridisks koncepts, kas tieši definēts Līgumā (51). Tāpēc būtu nepareizi laika gaitā mainīt metodoloģiju, kas izmantota atbalsta esības novērtēšanai saskaņā ar Altmark spriedumu, lai saskaņotu to ar Komisijas izvēlētajām iespējām 2012. gada VTNP nostādnēs, kurās raksturoti nosacījumi atsevišķu VTNP kompensāciju saderībai. Jebkurā gadījumā, kā paskaidrots 172. apsvērumā, šāda interpretācija ir pretēja sprieduma tekstam.

51

Altmark

| (175) | Tāpēc Komisija nepiekrīt, ka NNI metodoloģiju varētu izmantot, lai pārbaudītu atbilstību Altmark sprieduma 3. kritērijam. |
| --- | --- |

(175)

Tāpēc Komisija nepiekrīt, ka NNI metodoloģiju varētu izmantot, lai pārbaudītu atbilstību Altmark sprieduma 3. kritērijam.

Altmark

—   Spānijas metodoloģija ir NNI metodoloģijas derīga īstenošana

| (176) | Spānijas iestādes un/vai Correos apgalvo, ka Spānijas metodoloģija ir derīga NNI metodoloģijas, kas Direktīvā 2008/6/EK un 2012. gada VTNP nostādnēs ir atzīta kā piemērota metode UPP neto izmaksu aprēķināšanai, īstenošana. |
| --- | --- |

(176)

Spānijas iestādes un/vai Correos apgalvo, ka Spānijas metodoloģija ir derīga NNI metodoloģijas, kas Direktīvā 2008/6/EK un 2012. gada VTNP nostādnēs ir atzīta kā piemērota metode UPP neto izmaksu aprēķināšanai, īstenošana.

Correos

| (177) | Komisija uzskata, ka, pat ja NNI metodoloģiju varētu izmantot, lai pārbaudītu atbilstību Altmark sprieduma 3. kritērijam, kas nav šis gadījums, Spānijas metodoloģiju noteikti nevar uzskatīt par NNI metodoloģijas derīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

(177)

Komisija uzskata, ka, pat ja NNI metodoloģiju varētu izmantot, lai pārbaudītu atbilstību Altmark sprieduma 3. kritērijam, kas nav šis gadījums, Spānijas metodoloģiju noteikti nevar uzskatīt par NNI metodoloģijas derīgu īstenošanu.

Altmark

| (178) | Vispirms var konstatēt, ka, kā atzinušas pašas Spānijas iestādes, Spānijas metode piemēro izmaksu sadalījuma metodoloģiju UPP rezervētajai jomai (sk. 139. apsvērumu). Kā apgalvo Spānijas iestādes, NNI potenciāli varētu pielīdzināt tikai pieejai, kas piemērota UPP nerezervētajā jomā (kur neto izmaksas ir vienādas ar UPP nerezervētās jomas zaudējumus nesošo segmentu zaudējumu summu) (sk. 139. apsvērumu). Šāda divējāda pieeja pati par sevi šķiet pretrunā NNI metodoloģijai, kā Komisija to raksturojusi (52) un īstenojusi savā lēmumu pieņemšanas praksē (53), kas paredz salīdzināt visa uzņēmuma situāciju gan ar sabiedriskā pakalpojuma pienākumu (šajā gadījumā UPP), gan bez tā. |
| --- | --- |

(178)

Vispirms var konstatēt, ka, kā atzinušas pašas Spānijas iestādes, Spānijas metode piemēro izmaksu sadalījuma metodoloģiju UPP rezervētajai jomai (sk. 139. apsvērumu). Kā apgalvo Spānijas iestādes, NNI potenciāli varētu pielīdzināt tikai pieejai, kas piemērota UPP nerezervētajā jomā (kur neto izmaksas ir vienādas ar UPP nerezervētās jomas zaudējumus nesošo segmentu zaudējumu summu) (sk. 139. apsvērumu). Šāda divējāda pieeja pati par sevi šķiet pretrunā NNI metodoloģijai, kā Komisija to raksturojusi (52) un īstenojusi savā lēmumu pieņemšanas praksē (53), kas paredz salīdzināt visa uzņēmuma situāciju gan ar sabiedriskā pakalpojuma pienākumu (šajā gadījumā UPP), gan bez tā.

52

53

| (179) | Pat ņemot vērā tikai UPP nerezervēto jomu, Spānijas metodoloģija arī ietver vairākas atšķirības ar NNI metodoloģiju, kā Komisija to raksturojusi un īstenojusi savā lēmumu pieņemšanas praksē. |
| --- | --- |

(179)

Pat ņemot vērā tikai UPP nerezervēto jomu, Spānijas metodoloģija arī ietver vairākas atšķirības ar NNI metodoloģiju, kā Komisija to raksturojusi un īstenojusi savā lēmumu pieņemšanas praksē.

| (180) | Vispirms, Spānijas metodoloģija nešķiet pamatota ar reālistisku hipotētisku scenāriju, kas ir nozīmīgs elements novērsto neto izmaksu metodoloģijā. Faktiski tā vienkārši apsver zaudējumus radošo izmaksu centru zaudējumus ex post. Spānijas iestādes apgalvo, ka tā ir balstīta uz netiešu hipotētisku scenāriju – jebkurš privāts operators likvidētu šos zaudējumus radošos centrus, ja nebūtu sabiedrisko pakalpojumu saistību (sk. 139. apsvērums). Taču šāda pieeja nešķiet raksturīga reālai uzņēmējdarbības stratēģijai, kas liktu ex ante noteikt likvidējamos izmaksu centrus, jo nevarētu gaidīt, lai operators iepriekš zinātu, tieši kuri izmaksu centri radīs zaudējumus. Turklāt šķiet, ka saskaņā ar Spānijas metodoloģiju izmaksu centrus izvērtējuma perioda laikā varētu brīvi likvidēt un atjaunot vienā gadā vai citā, kas nav reālistisks hipotētiskais scenārijs. |
| --- | --- |

(180)

Vispirms, Spānijas metodoloģija nešķiet pamatota ar reālistisku hipotētisku scenāriju, kas ir nozīmīgs elements novērsto neto izmaksu metodoloģijā. Faktiski tā vienkārši apsver zaudējumus radošo izmaksu centru zaudējumus ex post. Spānijas iestādes apgalvo, ka tā ir balstīta uz netiešu hipotētisku scenāriju – jebkurš privāts operators likvidētu šos zaudējumus radošos centrus, ja nebūtu sabiedrisko pakalpojumu saistību (sk. 139. apsvērums). Taču šāda pieeja nešķiet raksturīga reālai uzņēmējdarbības stratēģijai, kas liktu ex ante noteikt likvidējamos izmaksu centrus, jo nevarētu gaidīt, lai operators iepriekš zinātu, tieši kuri izmaksu centri radīs zaudējumus. Turklāt šķiet, ka saskaņā ar Spānijas metodoloģiju izmaksu centrus izvērtējuma perioda laikā varētu brīvi likvidēt un atjaunot vienā gadā vai citā, kas nav reālistisks hipotētiskais scenārijs.

ex post

ex ante

| (181) | Spānijas metodoloģijā arī nav koriģēta šādu nerentablu satiksmes plūsmu izbeigšanas ietekme uz citu produktu un pakalpojumu (UPP vai citu) rentabilitāti, ko nosaka arī NNI metodoloģija. |
| --- | --- |

(181)

Spānijas metodoloģijā arī nav koriģēta šādu nerentablu satiksmes plūsmu izbeigšanas ietekme uz citu produktu un pakalpojumu (UPP vai citu) rentabilitāti, ko nosaka arī NNI metodoloģija.

| (182) | Visbeidzot, Spānijas metodoloģijā nav ņemti vērā nemateriāli un tirgus ieguvumi, ne arī ietverti stimuli izmaksu efektivitātei, kā nosaka NNI metodoloģija. |
| --- | --- |

(182)

Visbeidzot, Spānijas metodoloģijā nav ņemti vērā nemateriāli un tirgus ieguvumi, ne arī ietverti stimuli izmaksu efektivitātei, kā nosaka NNI metodoloģija.

| (183) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija neuzskata, ka Spānijas metodoloģija ir derīga NNI metodoloģijas īstenošana. |
| --- | --- |

(183)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija neuzskata, ka Spānijas metodoloģija ir derīga NNI metodoloģijas īstenošana.

—   Correos piešķirtās kompensācijas atbilst UPP NNI, tāpēc pārmērīga kompensācija nav iespējama un attiecīgi 3. Altmark kritērijs ir jāuzskata par izpildītu

Correos

Altmark

| (184) | Kā paskaidrots 172.–175. apsvērumā, Komisija neuzskata, ka NNI metodoloģija ir piemērota, lai pārbaudītu 3. Altmark kritēriju, turklāt, kā paskaidrots 176.–183. apsvērumā, Komisija neuzskata Spānijas metodoloģiju par NNI metodoloģijas derīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

(184)

Kā paskaidrots 172.–175. apsvērumā, Komisija neuzskata, ka NNI metodoloģija ir piemērota, lai pārbaudītu 3. Altmark kritēriju, turklāt, kā paskaidrots 176.–183. apsvērumā, Komisija neuzskata Spānijas metodoloģiju par NNI metodoloģijas derīgu īstenošanu.

Altmark

| (185) | Tā rezultātā Komisija uzskata, ka kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar Spānijas metodoloģiju, neatbilst UPP NNI un, pat ja tās atbilstu, ar to vien nepietiktu, lai nodrošinātu atbilstību 3. Altmark kritērijam. |
| --- | --- |

(185)

Tā rezultātā Komisija uzskata, ka kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar Spānijas metodoloģiju, neatbilst UPP NNI un, pat ja tās atbilstu, ar to vien nepietiktu, lai nodrošinātu atbilstību 3. Altmark kritērijam.

Correos

Altmark

—   Būtu piemērojama tiesiskā paļāvība attiecībā uz 3. Altmark kritērija izpildi, izmantojot NNI metodoloģiju un attiecīgi arī izmantojot Spānijas metodoloģiju

Altmark

| (186) | Spānijas iestādes un/vai Correos apgalvo, ka Spānijai varētu būt tiesiskā paļāvība attiecībā uz 3. Altmark kritērija izpildi, izmantojot NNI metodoloģiju un Spānijas metodoloģiju. |
| --- | --- |

(186)

Spānijas iestādes un/vai Correos apgalvo, ka Spānijai varētu būt tiesiskā paļāvība attiecībā uz 3. Altmark kritērija izpildi, izmantojot NNI metodoloģiju un Spānijas metodoloģiju.

Correos

Altmark

| (187) | Attiecībā uz valsts atbalstu Tiesa ir atzinusi (54), ka gadījumā, ja atbalsts nav paziņots Komisijai un tādējādi ir nelikumīgs atbalsts, tiesisko paļāvību izmantot nevar. Attiecīgi, izņemot ārkārtējus apstākļus, nevar apsvērt tiesisku paļāvību, ka piešķirtais atbalsts ir likumīgs, ja vien konkrētais atbalsts nebija paziņots Komisijai. |
| --- | --- |

(187)

Attiecībā uz valsts atbalstu Tiesa ir atzinusi (54), ka gadījumā, ja atbalsts nav paziņots Komisijai un tādējādi ir nelikumīgs atbalsts, tiesisko paļāvību izmantot nevar. Attiecīgi, izņemot ārkārtējus apstākļus, nevar apsvērt tiesisku paļāvību, ka piešķirtais atbalsts ir likumīgs, ja vien konkrētais atbalsts nebija paziņots Komisijai.

54

| (188) | Neskatoties uz Komisijas publicēto informāciju par tās lēmumu pieņemšanas praksi attiecībā uz valsts atbalstu pasta nozarē (55), Spānija Komisijai nekad nav paziņojusi UPP kompensācijas. Konkrēti, vairākos publiski pieejamos Komisijas lēmumos par valsts atbalstu pasta nozarē ir izvērtēta atbilstība Altmark nosacījumiem, un nevienā no tiem nav pieņemta NNI metodoloģija kā piemērots veids 3. Altmark kritērija pārbaudei. Turklāt vairākos lēmumos sniegti norādījumi par Komisijas pieeju attiecībā uz NNI metodoloģiju (56), un uz šī pamata ir skaidrs, ka Spānijas metodoloģija neatbilst NNI metodoloģijai, kā to ir īstenojusi Komisija (kā paskaidrots 177.–183. apsvērumā). |
| --- | --- |

(188)

Neskatoties uz Komisijas publicēto informāciju par tās lēmumu pieņemšanas praksi attiecībā uz valsts atbalstu pasta nozarē (55), Spānija Komisijai nekad nav paziņojusi UPP kompensācijas. Konkrēti, vairākos publiski pieejamos Komisijas lēmumos par valsts atbalstu pasta nozarē ir izvērtēta atbilstība Altmark nosacījumiem, un nevienā no tiem nav pieņemta NNI metodoloģija kā piemērots veids 3. Altmark kritērija pārbaudei. Turklāt vairākos lēmumos sniegti norādījumi par Komisijas pieeju attiecībā uz NNI metodoloģiju (56), un uz šī pamata ir skaidrs, ka Spānijas metodoloģija neatbilst NNI metodoloģijai, kā to ir īstenojusi Komisija (kā paskaidrots 177.–183. apsvērumā).

55

Altmark

Altmark

56

| (189) | Komisija uzskata, ka 1998. gadā sniegtais NERA ziņojums (kuram nebija nekādas saistošas ietekmes) nevar radīt tiesisko paļāvību attiecībā uz izvērtējumu par atbalsta esību sabiedriskā pakalpojuma kompensācijās, kas ir skaidri noteikts ar 2003. gada Altmark spriedumu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi kopš minētā sprieduma. |
| --- | --- |

(189)

Komisija uzskata, ka 1998. gadā sniegtais NERA ziņojums (kuram nebija nekādas saistošas ietekmes) nevar radīt tiesisko paļāvību attiecībā uz izvērtējumu par atbalsta esību sabiedriskā pakalpojuma kompensācijās, kas ir skaidri noteikts ar 2003. gada Altmark spriedumu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi kopš minētā sprieduma.

NERA

Altmark

—   Spānijas iestādes ir arī ierosinājušas alternatīvu izmaksu sadalījuma metodoloģijas īstenošanai, kas rada atšķirīgu rezultātu no Komisijas gūtā

| (190) | Spānijas iestādes ierosina atšķirīgas pieejas pārmērīgas UPP kompensācijas aprēķināšanai (st. 5.3.1. iedaļu). |
| --- | --- |

(190)

Spānijas iestādes ierosina atšķirīgas pieejas pārmērīgas UPP kompensācijas aprēķināšanai (st. 5.3.1. iedaļu).

| (191) | Pašlaik nepaužot attieksmi par šādām alternatīvām pieejām, Komisija norāda, ka tās arī liek secināt, ka Correos ir saņēmis pārmērīgu kompensāciju par UPP nerezervēto pakalpojumu sniegšanu. Uz šī pamata 3. Altmark kritērijs nebūtu izpildīts. |
| --- | --- |

(191)

Pašlaik nepaužot attieksmi par šādām alternatīvām pieejām, Komisija norāda, ka tās arī liek secināt, ka Correos ir saņēmis pārmērīgu kompensāciju par UPP nerezervēto pakalpojumu sniegšanu. Uz šī pamata 3. Altmark kritērijs nebūtu izpildīts.

Correos

Altmark

Ceturtais Altmark kritērijs

Ceturtais Altmark kritērijs

| (192) | Attiecībā uz ceturto Altmark kritēriju nav apstrīdami tas, ka UPP netika piešķirts atklātas publiskā iepirkuma procedūras rezultātā un Spānijas iestādes to tieši uzticēja Correos. |
| --- | --- |

(192)

Attiecībā uz ceturto Altmark kritēriju nav apstrīdami tas, ka UPP netika piešķirts atklātas publiskā iepirkuma procedūras rezultātā un Spānijas iestādes to tieši uzticēja Correos.

Altmark

Correos

| (193) | Tomēr Spānijas iestādes apgalvoja, ka Correos saņem kompensāciju atbilstoši tipiska labi vadīta uzņēmuma izmaksām. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Spānijas iestādes iesniedza Komisijai Frontier Economics pētījumu. |
| --- | --- |

(193)

Tomēr Spānijas iestādes apgalvoja, ka Correos saņem kompensāciju atbilstoši tipiska labi vadīta uzņēmuma izmaksām. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Spānijas iestādes iesniedza Komisijai Frontier Economics pētījumu.

Correos

Frontier Economics

| (194) | Pētījuma mērķis ir sniegt salīdzinošu analīzi par Correos izmaksām salīdzinājumā ar citu Eiropas pasta operatoru, kas atbildīgi par UPP sniegšanu, izmaksām, lai pierādītu, ka Correos piešķirtās UPP kompensācijas atbilst ceturtajam Altmark kritērijam. Pētījumā izmantots ekonometrisks modelis, lai aplēstu hipotētiska tipiska un labi vadīta uzņēmuma izmaksas, pamatojoties uz vairāku Eiropas pasta UPP sniedzēju informāciju. Correos faktiskās izmaksas tiek salīdzinātas ar izmaksām, kas būtu radušās šādam hipotētiskam tipiskam un labi vadītam uzņēmumam, ja tas būtu bijis Correos situācijai līdzīgā situācijā (piem., attiecībā uz tīkla blīvumu). Pētījuma rezultāti liecina, ka Correos izmaksas laikposmā no 2005. gada līdz 2010. gadam bija zemākas nekā hipotētiskajam tipiskajam un labi vadītajam uzņēmumam, kā aplēsts ar ekonometrisko modeli. |
| --- | --- |

(194)

Pētījuma mērķis ir sniegt salīdzinošu analīzi par Correos izmaksām salīdzinājumā ar citu Eiropas pasta operatoru, kas atbildīgi par UPP sniegšanu, izmaksām, lai pierādītu, ka Correos piešķirtās UPP kompensācijas atbilst ceturtajam Altmark kritērijam. Pētījumā izmantots ekonometrisks modelis, lai aplēstu hipotētiska tipiska un labi vadīta uzņēmuma izmaksas, pamatojoties uz vairāku Eiropas pasta UPP sniedzēju informāciju. Correos faktiskās izmaksas tiek salīdzinātas ar izmaksām, kas būtu radušās šādam hipotētiskam tipiskam un labi vadītam uzņēmumam, ja tas būtu bijis Correos situācijai līdzīgā situācijā (piem., attiecībā uz tīkla blīvumu). Pētījuma rezultāti liecina, ka Correos izmaksas laikposmā no 2005. gada līdz 2010. gadam bija zemākas nekā hipotētiskajam tipiskajam un labi vadītajam uzņēmumam, kā aplēsts ar ekonometrisko modeli.

Correos

Correos

Altmark

Correos

Correos

Correos

| (195) | Komisija 2016. gada lēmumā sākt procedūru pauda šaubas par to, vai pētījumā definētais hipotētiskais tipiskais un labi vadītais uzņēmums reāli būtu efektīvs pasta operators. Faktiski nav apliecināts, ka šī kritērija noteikšanai izmantotie UPP sniedzēji paši ir efektīvi operatori. Tā vietā pētījumā vienkārši minēts, ka šādi pasta operatori tiek uzskatīti par “labi vadītiem un pienācīgi nodrošinātiem, jo nekas neliecina par to, ka tie varētu būt neefektīvi, vai norādītu, ka tiem ir stimuli darboties neefektīvi”. Taču šo argumentu pieņemt ir jo grūtāk, ņemot vērā, ka attiecīgajā kopumā ir iekļauti UPP sniedzēji (57), kuri ir saņēmuši UPP kompensāciju un par kuriem Komisija jau ir pieņēmusi lēmumus, secinot, ka to izmaksas nevar uzskatīt par efektīvām izmaksām (58). |
| --- | --- |

(195)

Komisija 2016. gada lēmumā sākt procedūru pauda šaubas par to, vai pētījumā definētais hipotētiskais tipiskais un labi vadītais uzņēmums reāli būtu efektīvs pasta operators. Faktiski nav apliecināts, ka šī kritērija noteikšanai izmantotie UPP sniedzēji paši ir efektīvi operatori. Tā vietā pētījumā vienkārši minēts, ka šādi pasta operatori tiek uzskatīti par “labi vadītiem un pienācīgi nodrošinātiem, jo nekas neliecina par to, ka tie varētu būt neefektīvi, vai norādītu, ka tiem ir stimuli darboties neefektīvi”. Taču šo argumentu pieņemt ir jo grūtāk, ņemot vērā, ka attiecīgajā kopumā ir iekļauti UPP sniedzēji (57), kuri ir saņēmuši UPP kompensāciju un par kuriem Komisija jau ir pieņēmusi lēmumus, secinot, ka to izmaksas nevar uzskatīt par efektīvām izmaksām (58).

57

58

| (196) | Spānijas iestādes un/vai Correos apgalvo, ka lēmumos par Hellenic Post un Poste Italiane piešķirtajām UPP kompensācijām Komisija nav oficiāli paudusi, ka operators nebija efektīvs (sk. 62. un 95. apsvērumu). Var norādīt, ka Komisija ir noraidījusi līdzīgu pieeju 2012. gada lēmumā par Poste Italiane (59), pamatojoties uz salīdzinājumu ar pasta operatoru kopumu uz vietas un uzskatot, ka no pieejamās informācijas nevar secināt, ka attiecīgie operatori bija efektīvi. Komisija paliek pie uzskata, ka nav iespējams vienkārši pieņemt, ka pasta operatori kopumā ir izmaksu ziņā efektīvi, jo īpaši ņemot vērā pastāvīgo pārstrukturēšanu, kas ietekmē šo nozari. |
| --- | --- |

(196)

Spānijas iestādes un/vai Correos apgalvo, ka lēmumos par Hellenic Post un Poste Italiane piešķirtajām UPP kompensācijām Komisija nav oficiāli paudusi, ka operators nebija efektīvs (sk. 62. un 95. apsvērumu). Var norādīt, ka Komisija ir noraidījusi līdzīgu pieeju 2012. gada lēmumā par Poste Italiane (59), pamatojoties uz salīdzinājumu ar pasta operatoru kopumu uz vietas un uzskatot, ka no pieejamās informācijas nevar secināt, ka attiecīgie operatori bija efektīvi. Komisija paliek pie uzskata, ka nav iespējams vienkārši pieņemt, ka pasta operatori kopumā ir izmaksu ziņā efektīvi, jo īpaši ņemot vērā pastāvīgo pārstrukturēšanu, kas ietekmē šo nozari.

Correos

Hellenic Post

Poste Italiane

Poste Italiane

59

| (197) | Turklāt Correos UPP kompensācija ir noteikta, pamatojoties uz Spānijas metodoloģiju, kas saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto ir NNI metodoloģijas īstenošana. Šķiet, ka tas ir pretrunā ceturtā Altmark kritērija tekstam, kurā norādīts uz labi vadītam uzņēmumam radītajām izmaksām. |
| --- | --- |

(197)

Turklāt Correos UPP kompensācija ir noteikta, pamatojoties uz Spānijas metodoloģiju, kas saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto ir NNI metodoloģijas īstenošana. Šķiet, ka tas ir pretrunā ceturtā Altmark kritērija tekstam, kurā norādīts uz labi vadītam uzņēmumam radītajām izmaksām.

Correos

Altmark

| (198) | Visbeidzot, kā paskaidrots 167. un 168. apsvērumā, Komisija uzskata, ka 3. Altmark kritērijs nav izpildīts, jo šķiet, ka Spānijas iestāžu izmantotā metodoloģija ir radījusi kompensācijas summas, kas pārsniedz Correos UPP neto izmaksas (iekļaujot saprātīgu peļņu). Tas nozīmē, ka, pat pieņemot, ka Correos izmaksas atbilst labi vadīta uzņēmuma izmaksām, joprojām nevarētu uzskatīt, ka Correos piešķirtā kompensācija ir noteikta, pamatojoties uz šādām izmaksām. |
| --- | --- |

(198)

Visbeidzot, kā paskaidrots 167. un 168. apsvērumā, Komisija uzskata, ka 3. Altmark kritērijs nav izpildīts, jo šķiet, ka Spānijas iestāžu izmantotā metodoloģija ir radījusi kompensācijas summas, kas pārsniedz Correos UPP neto izmaksas (iekļaujot saprātīgu peļņu). Tas nozīmē, ka, pat pieņemot, ka Correos izmaksas atbilst labi vadīta uzņēmuma izmaksām, joprojām nevarētu uzskatīt, ka Correos piešķirtā kompensācija ir noteikta, pamatojoties uz šādām izmaksām.

Altmark

Correos

Correos

Correos

| (199) | Attiecīgi nevar secināt, ka Correos piešķirtais kompensācijas līmenis bija noteikts, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kas rastos tipiskam un labi vadītam uzņēmumam tajā pašā nozarē, ņemot vērā ieņēmumus un saprātīgu peļņu no saistību izpildes. |
| --- | --- |

(199)

Attiecīgi nevar secināt, ka Correos piešķirtais kompensācijas līmenis bija noteikts, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kas rastos tipiskam un labi vadītam uzņēmumam tajā pašā nozarē, ņemot vērā ieņēmumus un saprātīgu peļņu no saistību izpildes.

Correos

Secinājums

Secinājums

| (200) | Komisija secina, ka divi no četriem kopējiem Altmark nosacījumiem šajā gadījumā nav izpildīti, tāpēc kompensācijas ir jāuzskata par tādām, kas Correos sniedz priekšrocību. |
| --- | --- |

(200)

Komisija secina, ka divi no četriem kopējiem Altmark nosacījumiem šajā gadījumā nav izpildīti, tāpēc kompensācijas ir jāuzskata par tādām, kas Correos sniedz priekšrocību.

Altmark

Correos

7.1.1.3.   
  Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (201) | Valsts atbalsts uzņēmumam ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē tikai tādā gadījumā, ja tas “rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus”, un tikai tādā mērā, kādā tas “iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(201)

Valsts atbalsts uzņēmumam ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē tikai tādā gadījumā, ja tas “rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus”, un tikai tādā mērā, kādā tas “iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (202) | Saskaņā ar konkurences izkropļojuma principu uzskata, ka valsts piešķirts pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus tad, ja tā dēļ uzlabojas saņēmēja konkurētspējas stāvoklis, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas konkurē (60). Tādējādi jebkādu praktisku apsvērumu dēļ uzskata, ka pastāv konkurences kropļojums, tiklīdz valsts piešķir finansiālu priekšrocību liberalizētā nozarē, kur ir vai varētu būt konkurence. |
| --- | --- |

(202)

Saskaņā ar konkurences izkropļojuma principu uzskata, ka valsts piešķirts pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus tad, ja tā dēļ uzlabojas saņēmēja konkurētspējas stāvoklis, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas konkurē (60). Tādējādi jebkādu praktisku apsvērumu dēļ uzskata, ka pastāv konkurences kropļojums, tiklīdz valsts piešķir finansiālu priekšrocību liberalizētā nozarē, kur ir vai varētu būt konkurence.

60

| (203) | Attiecībā uz principu par ietekmi uz tirgu Tiesas judikatūrā ir iedibināts, ka jebkāda atbalsta piešķiršana uzņēmumam, kas veic darbības iekšējā tirgū, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (61). Valsts atbalsta noteikumu jomā ietekme uz tirdzniecību nav a priori izslēgta sniegtā pakalpojuma vietējā vai reģionālā rakstura dēļ. Lai arī nepastāv stingrs slieksnis vai procentuālā daļa, līdz kurai var uzskatīt, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm netiek ietekmēta, saimnieciskās darbības ierobežotā joma, kā var apliecināt ļoti zems apgrozījums, padara ietekmi uz tirdzniecību mazāk ticamu. |
| --- | --- |

(203)

Attiecībā uz principu par ietekmi uz tirgu Tiesas judikatūrā ir iedibināts, ka jebkāda atbalsta piešķiršana uzņēmumam, kas veic darbības iekšējā tirgū, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (61). Valsts atbalsta noteikumu jomā ietekme uz tirdzniecību nav a priori izslēgta sniegtā pakalpojuma vietējā vai reģionālā rakstura dēļ. Lai arī nepastāv stingrs slieksnis vai procentuālā daļa, līdz kurai var uzskatīt, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm netiek ietekmēta, saimnieciskās darbības ierobežotā joma, kā var apliecināt ļoti zems apgrozījums, padara ietekmi uz tirdzniecību mazāk ticamu.

61

a priori

| (204) | Šajā gadījumā Komisija konstatē, ka Correos ir bijis aktīvs pasta vienību un paku tirgos, kuriem raksturīga spēcīga konkurence ar citiem pakalpojumu sniedzējiem no dažādām dalībvalstīm (piem., Deutsche Post, TNT, La Poste, UPS, CTT Correios Portugal un Royal Mail). Attiecīgi nav nekādu šaubu par to, ka jebkāds Correos labvēlīgs pasākums var ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(204)

Šajā gadījumā Komisija konstatē, ka Correos ir bijis aktīvs pasta vienību un paku tirgos, kuriem raksturīga spēcīga konkurence ar citiem pakalpojumu sniedzējiem no dažādām dalībvalstīm (piem., Deutsche Post, TNT, La Poste, UPS, CTT Correios Portugal un Royal Mail). Attiecīgi nav nekādu šaubu par to, ka jebkāds Correos labvēlīgs pasākums var ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Correos

Deutsche Post

TNT

La Poste

UPS

CTT Correios Portugal

Royal Mail

Correos

7.1.1.4.   
  Secinājums

Secinājums

| (205) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija uzskata, ka UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu, izpilda Līguma 107. panta 1. punkta kopējos kritērijus un tāpēc pasākums ir valsts atbalsts attiecīgā noteikuma izpratnē. |
| --- | --- |

(205)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija uzskata, ka UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu, izpilda Līguma 107. panta 1. punkta kopējos kritērijus un tāpēc pasākums ir valsts atbalsts attiecīgā noteikuma izpratnē.

Correos

7.1.2.   PASTĀVOŠS VAI JAUNS ATBALSTS

| (206) | Padomes Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punktā (62) noteikts, ka pastāvošs atbalsts ir “jebkāds atbalsts, kas pastāvējis pirms LESD stāšanās spēkā attiecīgajās dalībvalstīs”. No tā izriet, ka jebkāda atbalsta shēma, kas Spānijā pastāvēja pirms tās pievienošanās Savienībai 1986. gada 1. janvārī, būtu jāuzskata par pastāvošu atbalstu. |
| --- | --- |

(206)

Padomes Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punktā (62) noteikts, ka pastāvošs atbalsts ir “jebkāds atbalsts, kas pastāvējis pirms LESD stāšanās spēkā attiecīgajās dalībvalstīs”. No tā izriet, ka jebkāda atbalsta shēma, kas Spānijā pastāvēja pirms tās pievienošanās Savienībai 1986. gada 1. janvārī, būtu jāuzskata par pastāvošu atbalstu.

62

| (207) | Atbilstoši minētās regulas 1. panta c) punktam: ““jauns atbalsts” ir atbalsts, t. i., atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, kas nav pastāvošs atbalsts, tostarp pastāvoša atbalsta grozījumi.” Kā uzskata Tiesa, lai noteiktu, vai atbalsts ir grozīts, ir izšķiroši pārbaudīt, vai ir grozīti to paredzošie noteikumi (63). Turpmākajos spriedumos Tiesa un Vispārējā tiesa sīkāk precizēja, kāda veida grozījumi atbalsta noteikumos pārveido pastāvošu atbalstu jaunā atbalstā. Kā norāda Vispārējā tiesa, “tikai tad, ja izmaiņas ietekmē sākotnējās shēmas faktisko būtību, šī shēma tiek pārveidota jaunā atbalsta shēmā. Tomēr par šādām būtiskām izmaiņām nevar runāt tad, ja jaunais elements ir skaidri nošķirams no sākotnējās shēmas”. (64) |
| --- | --- |

(207)

Atbilstoši minētās regulas 1. panta c) punktam: ““jauns atbalsts” ir atbalsts, t. i., atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, kas nav pastāvošs atbalsts, tostarp pastāvoša atbalsta grozījumi.” Kā uzskata Tiesa, lai noteiktu, vai atbalsts ir grozīts, ir izšķiroši pārbaudīt, vai ir grozīti to paredzošie noteikumi (63). Turpmākajos spriedumos Tiesa un Vispārējā tiesa sīkāk precizēja, kāda veida grozījumi atbalsta noteikumos pārveido pastāvošu atbalstu jaunā atbalstā. Kā norāda Vispārējā tiesa, “tikai tad, ja izmaiņas ietekmē sākotnējās shēmas faktisko būtību, šī shēma tiek pārveidota jaunā atbalsta shēmā. Tomēr par šādām būtiskām izmaiņām nevar runāt tad, ja jaunais elements ir skaidri nošķirams no sākotnējās shēmas”. (64)

63

64

| (208) | Šajā ziņā ir vērts norādīt, ka pirms 1998. gada Pasta likuma stāšanās spēkā Correos kopējie neto zaudējumi (neatkarīgi no tā, vai zaudējumus izraisīja UPP vai ar UPP nesaistītas darbības) tika tieši kompensēti no Spānijas valsts budžeta. Pēc 1998. gada Pasta likuma pieņemšanas valsts ierobežoja Correos publisko finansējumu līdz kompensācijai par jaunnoteiktās un ierobežotās UPP darbības veikšanu un ne vairs līdz uzņēmuma kopējiem neto zaudējumiem. |
| --- | --- |

(208)

Šajā ziņā ir vērts norādīt, ka pirms 1998. gada Pasta likuma stāšanās spēkā Correos kopējie neto zaudējumi (neatkarīgi no tā, vai zaudējumus izraisīja UPP vai ar UPP nesaistītas darbības) tika tieši kompensēti no Spānijas valsts budžeta. Pēc 1998. gada Pasta likuma pieņemšanas valsts ierobežoja Correos publisko finansējumu līdz kompensācijai par jaunnoteiktās un ierobežotās UPP darbības veikšanu un ne vairs līdz uzņēmuma kopējiem neto zaudējumiem.

Correos

Correos

| (209) | Tāpēc Komisija uzskata, ka UPP kompensācijas raksturs tika būtiski mainīts divējādi. Pirmkārt, 1998. gada Pasta likums samazināja kompensācijas darbības jomu, ierobežojot to līdz UPP darbībām, savukārt pirms tam kompensāciju varēja sniegt par visām Correos darbībām (t. i., iekļaujot ar UPP nesaistītās darbības). Ir vērts norādīt, ka šāda darbības jomas ierobežošana tiek uzskatīta par būtiskām izmaiņām, nevis par vienkāršu kompensācijas samazināšanu (65). Faktiski atkarībā no UPP un ar UPP nesaistīto pakalpojumu finanšu situācijas izmaiņas varētu kompensāciju palielināt vai samazināt (66). Otrkārt, tika mainīta arī kompensācijas summas noteikšanas metode, izmantojot 2000. gada Plan de Prestación (sk. 26. apsvērumu). Faktiski, ja sākotnēji UPP kompensācija bija balstīta uz Correos radītajiem neto zaudējumiem, Plan de Prestación lika izmantot īpašu metodoloģiju (sk. 27. un 28. apsvērumu), lai noteiktu kompensācijas summu. |
| --- | --- |

(209)

Tāpēc Komisija uzskata, ka UPP kompensācijas raksturs tika būtiski mainīts divējādi. Pirmkārt, 1998. gada Pasta likums samazināja kompensācijas darbības jomu, ierobežojot to līdz UPP darbībām, savukārt pirms tam kompensāciju varēja sniegt par visām Correos darbībām (t. i., iekļaujot ar UPP nesaistītās darbības). Ir vērts norādīt, ka šāda darbības jomas ierobežošana tiek uzskatīta par būtiskām izmaiņām, nevis par vienkāršu kompensācijas samazināšanu (65). Faktiski atkarībā no UPP un ar UPP nesaistīto pakalpojumu finanšu situācijas izmaiņas varētu kompensāciju palielināt vai samazināt (66). Otrkārt, tika mainīta arī kompensācijas summas noteikšanas metode, izmantojot 2000. gada Plan de Prestación (sk. 26. apsvērumu). Faktiski, ja sākotnēji UPP kompensācija bija balstīta uz Correos radītajiem neto zaudējumiem, Plan de Prestación lika izmantot īpašu metodoloģiju (sk. 27. un 28. apsvērumu), lai noteiktu kompensācijas summu.

Correos

65

66

Plan de Prestación

Correos

Plan de Prestación

| (210) | Tāpēc Komisija uzskata, ka kopš Spānijas pievienošanās Eiropas Savienībai 1986. gadā shēma ir būtiski mainīta. Tāpēc Komisija secina, ka UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu, nevar kvalificēt kā pastāvošu atbalstu valsts atbalsta nolūkiem un tāpēc ir jāuzskata par jaunu atbalstu vismaz kopš 1998. gada Pasta likuma stāšanās spēkā 1998. gadā. |
| --- | --- |

(210)

Tāpēc Komisija uzskata, ka kopš Spānijas pievienošanās Eiropas Savienībai 1986. gadā shēma ir būtiski mainīta. Tāpēc Komisija secina, ka UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu, nevar kvalificēt kā pastāvošu atbalstu valsts atbalsta nolūkiem un tāpēc ir jāuzskata par jaunu atbalstu vismaz kopš 1998. gada Pasta likuma stāšanās spēkā 1998. gadā.

Correos

7.1.3.   ATBALSTA PASĀKUMA LIKUMĪGUMS

| (211) | Komisija norāda, ka uz šajā lēmumā aptvertajām UPP kompensācijām, ciktāl tās ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, nav bijis attiecināms paziņojums saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu. Tāpēc UPP kompensācijas ir nelikumīgs atbalsts Regulas (ES) 2015/1589 1. panta f) punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(211)

Komisija norāda, ka uz šajā lēmumā aptvertajām UPP kompensācijām, ciktāl tās ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, nav bijis attiecināms paziņojums saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu. Tāpēc UPP kompensācijas ir nelikumīgs atbalsts Regulas (ES) 2015/1589 1. panta f) punkta izpratnē.

7.1.4.   SADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU

7.1.4.1.   
  Juridiskais pamats

Juridiskais pamats

A.   Saderība saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu

Saderība saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu

| (212) | Ciktāl Correos saņemtās UPP kompensācijas veido valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, to saderība ar iekšējo tirgu ir jāizvērtē. Iemesli, kādēļ valsts atbalsta pasākumu var vai vajag atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ir minēti Līguma 106. panta 2. punktā un 107. panta 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

(212)

Ciktāl Correos saņemtās UPP kompensācijas veido valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, to saderība ar iekšējo tirgu ir jāizvērtē. Iemesli, kādēļ valsts atbalsta pasākumu var vai vajag atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ir minēti Līguma 106. panta 2. punktā un 107. panta 2. un 3. punktā.

Correos

| (213) | Tā kā Spānijas iestādes ir pastāvīgi apgalvojušas, ka UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu, ir kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP) veikšanu, šādu kompensāciju saderība ar iekšējo tirgu ir jāizvērtē, pamatojoties uz Līguma 106. panta 2. punktu. Minētajā pantā ir paredzēts, ka:

  “uz uzņēmumiem, kam uzticēti sabiedriski pakalpojumi vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas Līgumos ietvertie noteikumi un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm”. |
| --- | --- |

(213)

Tā kā Spānijas iestādes ir pastāvīgi apgalvojušas, ka UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu, ir kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP) veikšanu, šādu kompensāciju saderība ar iekšējo tirgu ir jāizvērtē, pamatojoties uz Līguma 106. panta 2. punktu. Minētajā pantā ir paredzēts, ka:

Correos

“uz uzņēmumiem, kam uzticēti sabiedriski pakalpojumi vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas Līgumos ietvertie noteikumi un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm”.

de iure

de facto

B.   2012. gada VTNP tiesību aktu kopuma īslaicīga piemērošana

2012. gada VTNP tiesību aktu kopuma īslaicīga piemērošana

| (214) | Komisija ir noteikusi nosacījumus, saskaņā ar kuriem tā piemēro Līguma 106. panta 2. punktu vairākos instrumentos, tostarp visnesenāk 2012. gada VTNP nostādnēs un 2012. gada lēmumā par VTNP (67) (turpmāk kopīgi apzīmēti kā “2012. gada VTNP tiesību aktu kopums”). Iepriekš Komisija bija sniegusi un piemērojusi nosacījumus saderības izvērtēšanai saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu, kas noteikti 2005. gada VTNP nostādnēs (68) un 2005. gada VTNP lēmumā (69). |
| --- | --- |

(214)

Komisija ir noteikusi nosacījumus, saskaņā ar kuriem tā piemēro Līguma 106. panta 2. punktu vairākos instrumentos, tostarp visnesenāk 2012. gada VTNP nostādnēs un 2012. gada lēmumā par VTNP (67) (turpmāk kopīgi apzīmēti kā “2012. gada VTNP tiesību aktu kopums”). Iepriekš Komisija bija sniegusi un piemērojusi nosacījumus saderības izvērtēšanai saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu, kas noteikti 2005. gada VTNP nostādnēs (68) un 2005. gada VTNP lēmumā (69).

67

68

69

| (215) | Attiecībā uz 2012. gada VTNP lēmumu, tā kā UPP kompensāciju summa, kas Correos piešķirta laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam, pārsniedz 15 miljonus EUR gadā, šādas kompensācijas neiekļaujas 2012. gada VTNP lēmuma darbības jomā, kā noteikts tā 2. pantā. Tās arī neiekļaujas 2005. gada VTNP lēmuma darbības jomā, kā noteikts tā 2. pantā. |
| --- | --- |

(215)

Attiecībā uz 2012. gada VTNP lēmumu, tā kā UPP kompensāciju summa, kas Correos piešķirta laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam, pārsniedz 15 miljonus EUR gadā, šādas kompensācijas neiekļaujas 2012. gada VTNP lēmuma darbības jomā, kā noteikts tā 2. pantā. Tās arī neiekļaujas 2005. gada VTNP lēmuma darbības jomā, kā noteikts tā 2. pantā.

Correos

| (216) | Šajā iekšējā tirgus attīstības posmā valsts atbalsts, kas neiekļaujas 2012. gada VTNP lēmuma darbības jomā, var tikt atzīts par saderīgu ar Līguma 106. panta 2. punktu, ja tas ir vajadzīgs attiecīgā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanai un neietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu ES interesēm (70). |
| --- | --- |

(216)

Šajā iekšējā tirgus attīstības posmā valsts atbalsts, kas neiekļaujas 2012. gada VTNP lēmuma darbības jomā, var tikt atzīts par saderīgu ar Līguma 106. panta 2. punktu, ja tas ir vajadzīgs attiecīgā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanai un neietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu ES interesēm (70).

70

| (217) | 2012. gada VTNP nostādnēs raksturoti nosacījumi, kādos šāds līdzsvars ir sasniegts. Taču saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādņu 69. punktu, tā kā UPP kompensācijas laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam ir nelikumīgs valsts atbalsts, nostādņu turpmākajos punktos minētie nosacījumi nav piemērojami Komisijas saderības izvērtējumam saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu:






  — | 14. punkts: uzticot pakalpojuma sniedzējam konkrētu VTNP, pienācīgi jāņem vērā sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas vajadzības, |
| --- | --- | --- |

(217)

2012. gada VTNP nostādnēs raksturoti nosacījumi, kādos šāds līdzsvars ir sasniegts. Taču saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādņu 69. punktu, tā kā UPP kompensācijas laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam ir nelikumīgs valsts atbalsts, nostādņu turpmākajos punktos minētie nosacījumi nav piemērojami Komisijas saderības izvērtējumam saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu:

—

14. punkts: uzticot pakalpojuma sniedzējam konkrētu VTNP, pienācīgi jāņem vērā sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas vajadzības,

| — | 19. punkts: atbilstība ES publiskā iepirkuma noteikumiem, uzticot VTNP, |
| --- | --- |

—

19. punkts: atbilstība ES publiskā iepirkuma noteikumiem, uzticot VTNP,

| — | 20. punkts: nediskriminācija, |
| --- | --- |

—

20. punkts: nediskriminācija,

| — | 24. punkts (un turpmākie): NNI metodoloģijas piemērošana neto izmaksu aprēķināšanai, |
| --- | --- |

—

24. punkts (un turpmākie): NNI metodoloģijas piemērošana neto izmaksu aprēķināšanai,

| — | 39. punkts (un turpmākie): efektivitātes stimuli, |
| --- | --- |

—

39. punkts (un turpmākie): efektivitātes stimuli,

| — | 60. punkts: pārredzamība. |
| --- | --- |

—

60. punkts: pārredzamība.

| (218) | Tāpēc turpmākajā iedaļā Komisija izvērtēs UPP kompensācijas saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādnēm, izņemot iepriekš minētos punktus, un noteiks, vai šādas kompensācijas atbilst pārējiem nostādnēs paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(218)

Tāpēc turpmākajā iedaļā Komisija izvērtēs UPP kompensācijas saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādnēm, izņemot iepriekš minētos punktus, un noteiks, vai šādas kompensācijas atbilst pārējiem nostādnēs paredzētajiem nosacījumiem.

7.1.4.2.   
  Saderība saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādnēm

Saderība saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādnēm

A.   Reāls vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, kā minēts Līguma 106. pantā

Reāls vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, kā minēts Līguma 106. pantā

| (219) | Pakalpojums, ko Spānijas valsts uzticēja Correos, ir vispārējs pasta pakalpojums, kā paredzēts Direktīvas 2008/6/EK 3. panta 1. punktā, kura teksts ir šāds: “Dalībvalstis savā teritorijā nodrošina to, ka lietotājiem ir tiesības uz vispārējiem pakalpojumiem, kas saistīti ar noteiktas kvalitātes pastāvīgo pasta pakalpojumu sniegšanu par pieņemamām cenām visiem lietotājiem visās vietās.” Kā minēts Direktīvas 2008/6/EK, ar ko groza Direktīvu 97/67/EK, 4.–8. apsvērumā, ES atzīst universālus pasta pakalpojuma pienākumus, kā definēts Pasta pakalpojumu direktīvā, par reāliem vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Līguma 106. panta 2. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(219)

Pakalpojums, ko Spānijas valsts uzticēja Correos, ir vispārējs pasta pakalpojums, kā paredzēts Direktīvas 2008/6/EK 3. panta 1. punktā, kura teksts ir šāds: “Dalībvalstis savā teritorijā nodrošina to, ka lietotājiem ir tiesības uz vispārējiem pakalpojumiem, kas saistīti ar noteiktas kvalitātes pastāvīgo pasta pakalpojumu sniegšanu par pieņemamām cenām visiem lietotājiem visās vietās.” Kā minēts Direktīvas 2008/6/EK, ar ko groza Direktīvu 97/67/EK, 4.–8. apsvērumā, ES atzīst universālus pasta pakalpojuma pienākumus, kā definēts Pasta pakalpojumu direktīvā, par reāliem vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Līguma 106. panta 2. punkta izpratnē.

Correos

B.   Nepieciešamība pēc pilnvarojuma akta, kurā būtu precizēts sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums un kompensācijas aprēķināšanas metodes

Nepieciešamība pēc pilnvarojuma akta, kurā būtu precizēts sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums un kompensācijas aprēķināšanas metodes

| (220) | Kā norādīts 2012. gada VTNP nostādņu 2.3. iedaļā, VTNP koncepcija Līguma 106. panta izpratnē nozīmē, ka attiecīgajam uzņēmumam ar vienu vai vairākiem oficiāliem aktiem ir uzticēta vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma nodrošināšana. |
| --- | --- |

(220)

Kā norādīts 2012. gada VTNP nostādņu 2.3. iedaļā, VTNP koncepcija Līguma 106. panta izpratnē nozīmē, ka attiecīgajam uzņēmumam ar vienu vai vairākiem oficiāliem aktiem ir uzticēta vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma nodrošināšana.

| (221) | Šādos aktos jo īpaši ir jānorāda:






  1) | precīzs sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākuma veids un termiņš; |
| --- | --- | --- |

(221)

Šādos aktos jo īpaši ir jānorāda:

1)

precīzs sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākuma veids un termiņš;

| 2) | uzņēmums un attiecīgā teritorija; |
| --- | --- |

2)

uzņēmums un attiecīgā teritorija;

| 3) | operatoram piešķirto ekskluzīvo tiesību veids; |
| --- | --- |

3)

operatoram piešķirto ekskluzīvo tiesību veids;

| 4) | kompensācijas mehānisma apraksts un kompensācijas aprēķināšanas, uzraudzības un pārskatīšanas parametri; |
| --- | --- |

4)

kompensācijas mehānisma apraksts un kompensācijas aprēķināšanas, uzraudzības un pārskatīšanas parametri;

| 5) | pasākumi, lai izvairītos no pārmērīgi lielas kompensācijas piešķiršanas un atmaksātu to. |
| --- | --- |

5)

pasākumi, lai izvairītos no pārmērīgi lielas kompensācijas piešķiršanas un atmaksātu to.

| (222) | 1998. gada Pasta likumā un 2000. gada Plan de Prestación, kas bija attiecīgie pilnvarojuma akti laikposmam no 2004. gada līdz 2010. gadam, ir skaidri noteikts UPP un tas uzticēts Correos. Attiecīgā teritorija ir visa Spānijas valsts teritorija. |
| --- | --- |

(222)

1998. gada Pasta likumā un 2000. gada Plan de Prestación, kas bija attiecīgie pilnvarojuma akti laikposmam no 2004. gada līdz 2010. gadam, ir skaidri noteikts UPP un tas uzticēts Correos. Attiecīgā teritorija ir visa Spānijas valsts teritorija.

Plan de Prestación

Correos

| (223) | 1998. gada Pasta likuma 19. pantā arī norādītas Correos piešķirtās ekskluzīvās tiesības. Šīs tiesības ietver, piemēram, zīmola España, vārda Correos un attiecīgo simbolu izmantošanu. |
| --- | --- |

(223)

1998. gada Pasta likuma 19. pantā arī norādītas Correos piešķirtās ekskluzīvās tiesības. Šīs tiesības ietver, piemēram, zīmola España, vārda Correos un attiecīgo simbolu izmantošanu.

Correos

España

Correos

| (224) | 2000. gada Plan de Prestación sniedz mehānismu UPP neto izmaksu aprēķināšanai (Spānijas metodoloģija), ko izmanto kā pamatu kompensācijas summas noteikšanai (71). Tāpēc kompensācijas mehānismu un kompensācijas aprēķināšanas parametrus var uzskatīt par noteiktiem. |
| --- | --- |

(224)

2000. gada Plan de Prestación sniedz mehānismu UPP neto izmaksu aprēķināšanai (Spānijas metodoloģija), ko izmanto kā pamatu kompensācijas summas noteikšanai (71). Tāpēc kompensācijas mehānismu un kompensācijas aprēķināšanas parametrus var uzskatīt par noteiktiem.

Plan de Prestación

71

| (225) | Tā kā Spānijas metodoloģijā tika prognozēts, ka UPP kompensāciju summai būtu jāatbilst neto izmaksu ex post aprēķinam, var pieņemt, ka sistēma bija veidota, lai novērstu pārmērīgu kompensāciju tādā mērā, kas ļauj uzskatīt aprēķināšanas metodoloģiju par uzticamu. Lai arī Komisija apstrīd Spānijas metodoloģijas piemērojamību, tas šķietami neietekmē atbilstību nosacījumam par mehānismu paredzēšanu pārmērīgas kompensācijas novēršanai. |
| --- | --- |

(225)

Tā kā Spānijas metodoloģijā tika prognozēts, ka UPP kompensāciju summai būtu jāatbilst neto izmaksu ex post aprēķinam, var pieņemt, ka sistēma bija veidota, lai novērstu pārmērīgu kompensāciju tādā mērā, kas ļauj uzskatīt aprēķināšanas metodoloģiju par uzticamu. Lai arī Komisija apstrīd Spānijas metodoloģijas piemērojamību, tas šķietami neietekmē atbilstību nosacījumam par mehānismu paredzēšanu pārmērīgas kompensācijas novēršanai.

ex post

| (226) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Correos pilnvarošanu var uzskatīt par atbilstīgu 2012. gada VTNP nostādnēm. |
| --- | --- |

(226)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Correos pilnvarošanu var uzskatīt par atbilstīgu 2012. gada VTNP nostādnēm.

Correos

C.   Pilnvarojuma termiņš

Pilnvarojuma termiņš

| (227) | Kā norādīts 2012. gada VTNP nostādņu 2.4. iedaļā, “pilnvarojuma termiņš jāpamato ar objektīviem kritērijiem, piemēram, vajadzību amortizēt pamatlīdzekļus, kas nav pārnesami. Principā pilnvarojuma termiņš nedrīkst pārsniegt periodu, kāds vajadzīgs to līdzekļu amortizācijai, kuri VTNP sniegšanas nolūkā ir visbūtiskākie”. |
| --- | --- |

(227)

Kā norādīts 2012. gada VTNP nostādņu 2.4. iedaļā, “pilnvarojuma termiņš jāpamato ar objektīviem kritērijiem, piemēram, vajadzību amortizēt pamatlīdzekļus, kas nav pārnesami. Principā pilnvarojuma termiņš nedrīkst pārsniegt periodu, kāds vajadzīgs to līdzekļu amortizācijai, kuri VTNP sniegšanas nolūkā ir visbūtiskākie”.

| (228) | 1998. gada Spānijas Pasta likumā nebija precizēts Correos UPP pilnvarojuma termiņš. Taču pilnvarojums beidzās 2011. gadā, kad stājās spēkā jaunais 2010. gada Spānijas Pasta likums, tādējādi faktiskais pilnvarojuma termiņš bija 12 gadi. |
| --- | --- |

(228)

1998. gada Spānijas Pasta likumā nebija precizēts Correos UPP pilnvarojuma termiņš. Taču pilnvarojums beidzās 2011. gadā, kad stājās spēkā jaunais 2010. gada Spānijas Pasta likums, tādējādi faktiskais pilnvarojuma termiņš bija 12 gadi.

Correos

| (229) | Vispirms, Komisija neuzskata, ka šī 2012. gada VTNP nostādņu prasība var izraisīt atbalsta nesaderību, kas pastāv pirms šo nostādņu stāšanās spēkā. Faktiski 2012. gada VTNP nostādnēs iekļautā noteikuma par ierobežoto termiņu mērķi ir nodrošināt, ka valsts regulāri pārskata tirgus situāciju, lai pārbaudītu, vai sabiedriska pakalpojuma saglabāšana joprojām ir pamatota, un atļaut konkurenci attiecībā uz šī sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu, piemērojot publiskā iepirkuma noteikumus. Uz šādiem mērķiem nevar tiekties pasākumā, kas ir pabeigts iepriekš, un tāpēc nevar izraisīt līdz 2010. gadam piešķirto UPP kompensāciju nesaderību (72). |
| --- | --- |

(229)

Vispirms, Komisija neuzskata, ka šī 2012. gada VTNP nostādņu prasība var izraisīt atbalsta nesaderību, kas pastāv pirms šo nostādņu stāšanās spēkā. Faktiski 2012. gada VTNP nostādnēs iekļautā noteikuma par ierobežoto termiņu mērķi ir nodrošināt, ka valsts regulāri pārskata tirgus situāciju, lai pārbaudītu, vai sabiedriska pakalpojuma saglabāšana joprojām ir pamatota, un atļaut konkurenci attiecībā uz šī sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu, piemērojot publiskā iepirkuma noteikumus. Uz šādiem mērķiem nevar tiekties pasākumā, kas ir pabeigts iepriekš, un tāpēc nevar izraisīt līdz 2010. gadam piešķirto UPP kompensāciju nesaderību (72).

72

| (230) | Turklāt Komisija norāda, ka pilnvarojuma ilgums 12 gadus nešķiet pārmērīgs un ir līdzīgs pilnvarojuma periodiem, kas ir piemērojami citiem UPP sniedzējiem Eiropas Savienībā (73). |
| --- | --- |

(230)

Turklāt Komisija norāda, ka pilnvarojuma ilgums 12 gadus nešķiet pārmērīgs un ir līdzīgs pilnvarojuma periodiem, kas ir piemērojami citiem UPP sniedzējiem Eiropas Savienībā (73).

73

| (231) | Tāpēc var pieņemt, ka 12 gadu ilgums nepārsniegtu amortizācijas periodu būtiskākajiem līdzekļiem, kurus Correos izmantoja UPP sniegšanai, kā paredzēts 2012. gada VTNP nostādnēs. |
| --- | --- |

(231)

Tāpēc var pieņemt, ka 12 gadu ilgums nepārsniegtu amortizācijas periodu būtiskākajiem līdzekļiem, kurus Correos izmantoja UPP sniegšanai, kā paredzēts 2012. gada VTNP nostādnēs.

Correos

D.   Atbilstība Komisijas Direktīvai 2006/111/EK (74)

Atbilstība Komisijas Direktīvai 2006/111/EK

74

| (232) | Saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādņu 18. punktu “atbalsts tiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 106. panta 2. punktu, tikai tad, ja uzņēmums attiecīgā gadījumā atbilst Direktīvas 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību noteikumiem”. |
| --- | --- |

(232)

Saskaņā ar 2012. gada VTNP nostādņu 18. punktu “atbalsts tiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 106. panta 2. punktu, tikai tad, ja uzņēmums attiecīgā gadījumā atbilst Direktīvas 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību noteikumiem”.

| (233) | 1998. gada Spānijas Pasta likuma 29. pantā noteikts, ka universālā pakalpojuma sniedzēja iekšējā grāmatvedības sistēmā kontiem ir jābūt nošķirtiem. |
| --- | --- |

(233)

1998. gada Spānijas Pasta likuma 29. pantā noteikts, ka universālā pakalpojuma sniedzēja iekšējā grāmatvedības sistēmā kontiem ir jābūt nošķirtiem.

| (234) | Šis pienākums jo īpaši ir īstenots ar 12. jūlija Rīkojumu FOM/2447/2004 par analītisku grāmatvedību un kontu nošķiršanu. Komisija ir pārbaudījusi, ka regulā noteiktie principi tiešo un netiešo izmaksu sadalījuma ziņā atbilst 2012. gada VTNP nostādnēs noteiktajiem principiem (75). |
| --- | --- |

(234)

Šis pienākums jo īpaši ir īstenots ar 12. jūlija Rīkojumu FOM/2447/2004 par analītisku grāmatvedību un kontu nošķiršanu. Komisija ir pārbaudījusi, ka regulā noteiktie principi tiešo un netiešo izmaksu sadalījuma ziņā atbilst 2012. gada VTNP nostādnēs noteiktajiem principiem (75).

75

| (235) | Turklāt pēc Komisijas pieprasījuma 2016. gada lēmumā sākt procedūru Spānijas iestādes iesniedza Komisijai detalizētu Correos analītiskās grāmatvedības sistēmas aprakstu, kā kopsavilkums sniegts attēlā.


  Correos izmaksu sadalījuma sistēma




  Uz IC attiecināmo izmaksu attiecināšana uz darbībām
  Darbību izmak-su attiecināšana uz produktiem
  Izmaksas par katru darbību
  Strukturālo izmaksu novērtēšana
  Tieša attiecināšana
  Izmaksas par produktu/pakalpojumu
  Darbības IC
  Izmaksu attiecināšan a us IC
  Netiešās izmaksas
  Tiešās izmaksas
  Izmaksu attiecināšan a us IC
  Finanšu grāmatvedība
  Apjoms
  Laiks
  IC strktūra |
| --- | --- |

(235)

Turklāt pēc Komisijas pieprasījuma 2016. gada lēmumā sākt procedūru Spānijas iestādes iesniedza Komisijai detalizētu Correos analītiskās grāmatvedības sistēmas aprakstu, kā kopsavilkums sniegts attēlā.

Correos

Correos izmaksu sadalījuma sistēma

Correos

Uz IC attiecināmo izmaksu attiecināšana uz darbībām

Darbību izmak-su attiecināšana uz produktiem

Izmaksas par katru darbību

Strukturālo izmaksu novērtēšana

Tieša attiecināšana

Izmaksas par produktu/pakalpojumu

Darbības IC

Izmaksu attiecināšan a us IC

Netiešās izmaksas

Tiešās izmaksas

Izmaksu attiecināšan a us IC

Finanšu grāmatvedība

Apjoms

Laiks

IC strktūra

| (236) | Kā minēts 235. apsvērumā, Correos izmaksu grāmatvedības sistēmas pamatā ir izmaksu uzskaites metodoloģija, ko dēvē par darbību izmaksu kalkulācijas metodi. Darbību izmaksu kalkulācijas sistēma ir īpašs pilnībā sadalīto izmaksu sadalījuma metodes paveids, kas atbilst piemērojamajiem 2012. gada VTNP nostādņu noteikumiem (76) un ir arī saskaņā ar nozarei specifiskajām prasībām par atsevišķu grāmatvedību, kas noteiktas Pasta pakalpojumu direktīvas 14. pantā. |
| --- | --- |

(236)

Kā minēts 235. apsvērumā, Correos izmaksu grāmatvedības sistēmas pamatā ir izmaksu uzskaites metodoloģija, ko dēvē par darbību izmaksu kalkulācijas metodi. Darbību izmaksu kalkulācijas sistēma ir īpašs pilnībā sadalīto izmaksu sadalījuma metodes paveids, kas atbilst piemērojamajiem 2012. gada VTNP nostādņu noteikumiem (76) un ir arī saskaņā ar nozarei specifiskajām prasībām par atsevišķu grāmatvedību, kas noteiktas Pasta pakalpojumu direktīvas 14. pantā.

Correos

76

| (237) | Correos analītiskais modelis galvenokārt ietver šādus posmus:






  1. | Uz peļņas un zaudējumu kontu attiecināmo izmaksu noteikšana: 2005. gadā attiecināmās izmaksas sasniedza aptuveni [...] miljardus EUR. |
| --- | --- | --- |

(237)

Correos analītiskais modelis galvenokārt ietver šādus posmus:

Correos

1.

Uz peļņas un zaudējumu kontu attiecināmo izmaksu noteikšana: 2005. gadā attiecināmās izmaksas sasniedza aptuveni [...] miljardus EUR.

| 2. | Izmaksu attiecināšana uz izmaksu centriem:






  a) | neliela izmaksu procentuālā daļa ([...] % – aptuveni [...] miljoni EUR 2005. gadā) tiek tieši attiecināta uz galaproduktiem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmaksu attiecināšana uz izmaksu centriem:

a)

neliela izmaksu procentuālā daļa ([...] % – aptuveni [...] miljoni EUR 2005. gadā) tiek tieši attiecināta uz galaproduktiem;

| b) | lielākā daļa attiecināmo izmaksu ([...] % – [...] miljardi EUR) tiek attiecināta uz izmaksu centriem (IC).
  IC (2005. gadā bija [...] IC) ir analītiskās grāmatvedības sistēmas pamatvienība. Tie tiek noteikti kā resursu patēriņa vienība, kas ir svarīgi izmaksu uzskaites aspektā.

  Correos analītiskā grāmatvedības sistēma nošķir starp:






  — | darbības IC, kas patērē ar galīgajiem produktiem un pakalpojumiem tieši saistītus resursus (piem., pasta nodaļa). 2005. gadā Correos analītiskajā grāmatvedības sistēmā bija [...] darbības IC. Uz darbības IC 2005. gadā tika attiecināta summa [...] miljardu EUR apmērā, |
| --- | --- | --- |

b)

lielākā daļa attiecināmo izmaksu ([...] % – [...] miljardi EUR) tiek attiecināta uz izmaksu centriem (IC).

IC (2005. gadā bija [...] IC) ir analītiskās grāmatvedības sistēmas pamatvienība. Tie tiek noteikti kā resursu patēriņa vienība, kas ir svarīgi izmaksu uzskaites aspektā.

Correos analītiskā grāmatvedības sistēma nošķir starp:

Correos

—

darbības IC, kas patērē ar galīgajiem produktiem un pakalpojumiem tieši saistītus resursus (piem., pasta nodaļa). 2005. gadā Correos analītiskajā grāmatvedības sistēmā bija [...] darbības IC. Uz darbības IC 2005. gadā tika attiecināta summa [...] miljardu EUR apmērā,

Correos

| — | strukturālie IC, kas koncentrē strukturālās izmaksas, kuras nav tieši saistītas ar galīgajiem produktiem un pakalpojumiem. Tās jo īpaši atbilst atbalsta, administrācijas, cilvēkresursu vadības un IT funkcijām. 2005. gadā Correos analītiskajā grāmatvedības sistēmā bija 180 strukturālo IC. Uz strukturālajiem IC 2005. gadā tika attiecināta summa [...] miljonu EUR apmērā; |
| --- | --- |

—

strukturālie IC, kas koncentrē strukturālās izmaksas, kuras nav tieši saistītas ar galīgajiem produktiem un pakalpojumiem. Tās jo īpaši atbilst atbalsta, administrācijas, cilvēkresursu vadības un IT funkcijām. 2005. gadā Correos analītiskajā grāmatvedības sistēmā bija 180 strukturālo IC. Uz strukturālajiem IC 2005. gadā tika attiecināta summa [...] miljonu EUR apmērā;

Correos

| c) | uz strukturālajiem IC attiecināmās izmaksas pēc tam tiek sadalītas darbības IC, pamatojoties uz cēlonības attiecību starp darbības IC un strukturālajiem IC. |
| --- | --- |

c)

uz strukturālajiem IC attiecināmās izmaksas pēc tam tiek sadalītas darbības IC, pamatojoties uz cēlonības attiecību starp darbības IC un strukturālajiem IC.

| 3. | Uz IC attiecināmo izmaksu attiecināšana uz darbībām:
  darbības ir viendabīgu uzdevumu grupa ar mērķi sniegt galīgos pakalpojumus vai atbalstīt to sniegšanu (piem., manuāla šķirošana, automātiska šķirošana, transports u. c.). 2005. gadā Correos analītiskajā grāmatvedības sistēmā ir norādītas 16 darbības.
  Uz darbības IC attiecinātās izmaksas tiek sadalītas darbībām, pamatojoties uz darbību patērētajiem IC resursiem. |
| --- | --- |

3.

Uz IC attiecināmo izmaksu attiecināšana uz darbībām:

darbības ir viendabīgu uzdevumu grupa ar mērķi sniegt galīgos pakalpojumus vai atbalstīt to sniegšanu (piem., manuāla šķirošana, automātiska šķirošana, transports u. c.). 2005. gadā Correos analītiskajā grāmatvedības sistēmā ir norādītas 16 darbības.

Correos

Uz darbības IC attiecinātās izmaksas tiek sadalītas darbībām, pamatojoties uz darbību patērētajiem IC resursiem.

| 4. | Darbību izmaksu attiecināšana uz katru gala produktu un pakalpojumu:
  izmaksas tiek attiecinātas uz gala produktiem un pakalpojumiem, pamatojoties uz to cēlonisko saikni ar darbībām. |
| --- | --- |

4.

Darbību izmaksu attiecināšana uz katru gala produktu un pakalpojumu:

izmaksas tiek attiecinātas uz gala produktiem un pakalpojumiem, pamatojoties uz to cēlonisko saikni ar darbībām.

| 5. | Ieņēmumu noteikšana katram gala produktam un pakalpojumam
  Lai noteiktu ieņēmumus, tiek veiktas šādas darbības:






  a) | vispirms no peļņas un zaudējumu konta nosaka sadalāmo ieņēmumu summu: 2005. gadā attiecināmie ieņēmumi sasniedza aptuveni [...] miljardus EUR; |
| --- | --- | --- |

5.

Ieņēmumu noteikšana katram gala produktam un pakalpojumam

Lai noteiktu ieņēmumus, tiek veiktas šādas darbības:

a)

vispirms no peļņas un zaudējumu konta nosaka sadalāmo ieņēmumu summu: 2005. gadā attiecināmie ieņēmumi sasniedza aptuveni [...] miljardus EUR;

| b) | daļa no šiem ieņēmumiem ([...] % – [...] miljardi EUR 2005. gadā) atbilst Correos norēķinu sistēmā reģistrētajai tiešajai tirdzniecībai un nevar tikt tieši attiecināta uz gala produktiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

b)

daļa no šiem ieņēmumiem ([...] % – [...] miljardi EUR 2005. gadā) atbilst Correos norēķinu sistēmā reģistrētajai tiešajai tirdzniecībai un nevar tikt tieši attiecināta uz gala produktiem un pakalpojumiem;

Correos

| c) | pārējie ieņēmumi ([...] % – [...] miljoni EUR 2005. gadā), kas nav reģistrēti norēķinu sistēmā, bet ir gūti citos veidos, tiek piešķirti gala produktiem un pakalpojumiem, pamatojoties uz procentu tabulu, kas iegūta Correos veiktos pētījumos par cēlonības saikni starp reģistrētajiem ieņēmumiem un produktiem un pakalpojumiem, kas šos ieņēmumus radīja. |
| --- | --- |

c)

pārējie ieņēmumi ([...] % – [...] miljoni EUR 2005. gadā), kas nav reģistrēti norēķinu sistēmā, bet ir gūti citos veidos, tiek piešķirti gala produktiem un pakalpojumiem, pamatojoties uz procentu tabulu, kas iegūta Correos veiktos pētījumos par cēlonības saikni starp reģistrētajiem ieņēmumiem un produktiem un pakalpojumiem, kas šos ieņēmumus radīja.

Correos

| 6. | Tāpēc attiecīgi var aprēķināt katra gala produkta un pakalpojumu peļņu. |
| --- | --- |

6.

Tāpēc attiecīgi var aprēķināt katra gala produkta un pakalpojumu peļņu.

| (238) | Komisija secina, ka Correos ieviestā analītiskā grāmatvedības sistēma ir piemērota, lai nošķirtu UPP darbības no citām darbībām, kā arī UPP rezervētās un nerezervētās jomas darbības. |
| --- | --- |

(238)

Komisija secina, ka Correos ieviestā analītiskā grāmatvedības sistēma ir piemērota, lai nošķirtu UPP darbības no citām darbībām, kā arī UPP rezervētās un nerezervētās jomas darbības.

Correos

| (239) | Komisija secina, ka Correos ir ievērojis Direktīvu 2006/111/EK. |
| --- | --- |

(239)

Komisija secina, ka Correos ir ievērojis Direktīvu 2006/111/EK.

Correos

A.   Kompensācijas summa

Kompensācijas summa

Piemērota aprēķināšanas metode

Piemērota aprēķināšanas metode

| (240) | 2012. gada VTNP nostādņu 21. punktā norādīts, ka “(..) kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas ir vajadzīga, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma izpildes neto izmaksas, ieskaitot saprātīgu peļņu”. Tajā arī minēts, ka “(..) ja uzņēmums arī veic darbības ārpus VTNP jomas, vērā ņemamās izmaksas var ietvert visas tiešās izmaksas, kas nepieciešamas, lai izpildītu sabiedriskā pakalpojuma pienākumus, un piemērotu iemaksu netiešajās izmaksās, kas ir kopējas gan VTNP, gan citām darbībām. Izmaksām, kas saistītas ar jebkādām darbībām ārpus VTNP jomas, ir jāietver visas tiešās izmaksas un piemērota iemaksa kopējās izmaksās”. |
| --- | --- |

(240)

2012. gada VTNP nostādņu 21. punktā norādīts, ka “(..) kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas ir vajadzīga, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma izpildes neto izmaksas, ieskaitot saprātīgu peļņu”. Tajā arī minēts, ka “(..) ja uzņēmums arī veic darbības ārpus VTNP jomas, vērā ņemamās izmaksas var ietvert visas tiešās izmaksas, kas nepieciešamas, lai izpildītu sabiedriskā pakalpojuma pienākumus, un piemērotu iemaksu netiešajās izmaksās, kas ir kopējas gan VTNP, gan citām darbībām. Izmaksām, kas saistītas ar jebkādām darbībām ārpus VTNP jomas, ir jāietver visas tiešās izmaksas un piemērota iemaksa kopējās izmaksās”.

| (241) | 2012. gada VTNP nostādņu 24. punktā minēts, ka “neto izmaksas, kas nepieciešamas vai kurām vajadzētu būt nepieciešamām, lai izpildītu sabiedriskā pakalpojuma pienākumus, būtu jāaprēķina, izmantojot novērsto neto izmaksu metodoloģiju, ja attiecīgi ir paredzēts ES vai valsts tiesību aktos, un citos gadījumos, ja tas ir iespējams”. |
| --- | --- |

(241)

2012. gada VTNP nostādņu 24. punktā minēts, ka “neto izmaksas, kas nepieciešamas vai kurām vajadzētu būt nepieciešamām, lai izpildītu sabiedriskā pakalpojuma pienākumus, būtu jāaprēķina, izmantojot novērsto neto izmaksu metodoloģiju, ja attiecīgi ir paredzēts ES vai valsts tiesību aktos, un citos gadījumos, ja tas ir iespējams”.

| (242) | Komisija 2016. gada lēmumā sākt procedūru ir aplēsusi, ka, tā kā UPP kompensācijas, kas piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu, tika piešķirtas kā nelikumīgs atbalsts pirms 2012. gada VTNP nostādņu stāšanās spēkā 2012. gada 31. janvārī, minēto nostādņu 69. punktā tika īpaši izslēgta nostādņu 24. punkta piemērošana un attiecīgi NNI metodoloģijas piemērošana nelikumīgam atbalstam. |
| --- | --- |

(242)

Komisija 2016. gada lēmumā sākt procedūru ir aplēsusi, ka, tā kā UPP kompensācijas, kas piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu, tika piešķirtas kā nelikumīgs atbalsts pirms 2012. gada VTNP nostādņu stāšanās spēkā 2012. gada 31. janvārī, minēto nostādņu 69. punktā tika īpaši izslēgta nostādņu 24. punkta piemērošana un attiecīgi NNI metodoloģijas piemērošana nelikumīgam atbalstam.

| (243) | Faktiski 2012. gada VTNP nostādņu 21. apsvēruma 2. zemsvītras piezīmē precizēts, ka, ja NNI metodoloģiju nevar piemērot (vai, kā šajā gadījumā, tā nav piemērojama), neto izmaksas ir jānosaka kā izmaksas, atņemot ieņēmumus par sabiedriskā pakalpojuma pienākumu veikšanu. Šī “izmaksu sadalījuma metodoloģija” ir aprakstīta 2012. gada VTNP nostādņu 28. punktā un turpmākajos punktos. Tā tika uzskatīta par piemērotu metodoloģiju VTNP kompensācijas aprēķināšanai saskaņā ar 2005. gada VTNP nostādnēm, kas bija piemērojamas no 2005. gada 29. novembra līdz 2012. gada 31. janvārim un kalpoja par pamatu vairākiem Komisijas lēmumiem par pārmērīgu UPP kompensāciju attiecīgajā periodā (77). |
| --- | --- |

(243)

Faktiski 2012. gada VTNP nostādņu 21. apsvēruma 2. zemsvītras piezīmē precizēts, ka, ja NNI metodoloģiju nevar piemērot (vai, kā šajā gadījumā, tā nav piemērojama), neto izmaksas ir jānosaka kā izmaksas, atņemot ieņēmumus par sabiedriskā pakalpojuma pienākumu veikšanu. Šī “izmaksu sadalījuma metodoloģija” ir aprakstīta 2012. gada VTNP nostādņu 28. punktā un turpmākajos punktos. Tā tika uzskatīta par piemērotu metodoloģiju VTNP kompensācijas aprēķināšanai saskaņā ar 2005. gada VTNP nostādnēm, kas bija piemērojamas no 2005. gada 29. novembra līdz 2012. gada 31. janvārim un kalpoja par pamatu vairākiem Komisijas lēmumiem par pārmērīgu UPP kompensāciju attiecīgajā periodā (77).

77

| (244) | Spānijas iestādes un/vai Correos savos komentāros īpaši apstrīdēja šo argumentu, apgalvojot, ka 2012. gada VTNP nostādnes neliedza izmantot NNI, bet vienkārši ļāva to neizmantot pirms stāšanās spēkā (sk. 98. apsvērumu). |
| --- | --- |

(244)

Spānijas iestādes un/vai Correos savos komentāros īpaši apstrīdēja šo argumentu, apgalvojot, ka 2012. gada VTNP nostādnes neliedza izmantot NNI, bet vienkārši ļāva to neizmantot pirms stāšanās spēkā (sk. 98. apsvērumu).

Correos

| (245) | Komisija uzskata, ka NNI metodoloģijas izmantošanas nelikumīgam atbalstam, kas piešķirts pirms 2012. gada VTNP nostādņu stāšanās spēkā, pieņemšana ļautu dalībvalstīm gūt priekšrocību no šāda nelikumīga atbalsta pasākuma nepaziņošanas, jo tās varētu izvēlēties starp izmaksu sadalījuma un NNI metodoloģiju, savukārt dalībvalstīm, kuras paziņojušas savas VTNP kompensācijas, kā paredzēts valsts atbalsta noteikumos, bija pienākums izmantot tikai vienu metodi, t. i., izmaksu sadalījuma metodi. Tādējādi šāda pieeja gan ļautu Spānijai gūt priekšrocību no paziņošanas pienākumu pārkāpšanas, gan izraisītu vienlīdzīgas attieksmes principa iespējamu pārkāpumu. Tāpēc Komisija paliek pie uzskata, ka šajā gadījumā var izmantot tikai grāmatvedības metodi. |
| --- | --- |

(245)

Komisija uzskata, ka NNI metodoloģijas izmantošanas nelikumīgam atbalstam, kas piešķirts pirms 2012. gada VTNP nostādņu stāšanās spēkā, pieņemšana ļautu dalībvalstīm gūt priekšrocību no šāda nelikumīga atbalsta pasākuma nepaziņošanas, jo tās varētu izvēlēties starp izmaksu sadalījuma un NNI metodoloģiju, savukārt dalībvalstīm, kuras paziņojušas savas VTNP kompensācijas, kā paredzēts valsts atbalsta noteikumos, bija pienākums izmantot tikai vienu metodi, t. i., izmaksu sadalījuma metodi. Tādējādi šāda pieeja gan ļautu Spānijai gūt priekšrocību no paziņošanas pienākumu pārkāpšanas, gan izraisītu vienlīdzīgas attieksmes principa iespējamu pārkāpumu. Tāpēc Komisija paliek pie uzskata, ka šajā gadījumā var izmantot tikai grāmatvedības metodi.

| (246) | Jebkurā gadījumā, pat ja tiktu pieņemts, ka NNI metodoloģiju, kā paredzēts 2012. gada VTNP nostādnēs un Direktīvā 2008/6/EK, šajā gadījumā var izmantot, kā paskaidrots 176.–183. apsvērumā, Komisija uzskata, ka Spānijas metodoloģiju nevar uzskatīt par NNI metodoloģijas derīgu īstenošanu pretēji tam, ko apgalvo Spānijas iestādes un/vai Correos. |
| --- | --- |

(246)

Jebkurā gadījumā, pat ja tiktu pieņemts, ka NNI metodoloģiju, kā paredzēts 2012. gada VTNP nostādnēs un Direktīvā 2008/6/EK, šajā gadījumā var izmantot, kā paskaidrots 176.–183. apsvērumā, Komisija uzskata, ka Spānijas metodoloģiju nevar uzskatīt par NNI metodoloģijas derīgu īstenošanu pretēji tam, ko apgalvo Spānijas iestādes un/vai Correos.

Correos

| (247) | Tāpēc Spānijas metodoloģija neatkarīgi no tās iespējamajiem nopelniem nav metode, ko Komisija jebkad būtu atzinusi – ne pirms 2012. gada VTNP nostādņu stāšanās spēkā, ne pēc tam. |
| --- | --- |

(247)

Tāpēc Spānijas metodoloģija neatkarīgi no tās iespējamajiem nopelniem nav metode, ko Komisija jebkad būtu atzinusi – ne pirms 2012. gada VTNP nostādņu stāšanās spēkā, ne pēc tam.

| (248) | Šajos apstākļos Komisija uzskata, ka vienīgā metode, ko var izmantot, ir grāmatvedības metode, kas bija vienīgā atsauces metode UPP kompensāciju piešķiršanas laikā un uz kuras pamata Komisija pieņēma vairākus lēmumus par UPP kompensācijām attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(248)

Šajos apstākļos Komisija uzskata, ka vienīgā metode, ko var izmantot, ir grāmatvedības metode, kas bija vienīgā atsauces metode UPP kompensāciju piešķiršanas laikā un uz kuras pamata Komisija pieņēma vairākus lēmumus par UPP kompensācijām attiecīgajā periodā.

Piemēroti kritēriji saprātīgai peļņai

Piemēroti kritēriji saprātīgai peļņai

| (249) | Kā paskaidrots 167. apsvērumā, Komisija savā 2012. gada 25. janvāra lēmumā par bpost noteica saprātīgas peļņas diapazona kritēriju, kas piemērojams visiem pasta operatoriem Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(249)

Kā paskaidrots 167. apsvērumā, Komisija savā 2012. gada 25. janvāra lēmumā par bpost noteica saprātīgas peļņas diapazona kritēriju, kas piemērojams visiem pasta operatoriem Eiropas Savienībā.

bpost

| (250) | Spānijas iestādes ir apstrīdējušas šo kritēriju piemērojamību Correos, apgalvojot, ka katrs gadījums būtu jāizvērtē atsevišķi. Komisija ir aicinājusi Spānijas iestādes sniegt detalizētu informāciju par Spānijas pasta tirgu, kas ļautu izvērtēt iespēju noteikt atšķirīgus kritērijus Correos. Taču šāda informācija nav sniegta. Tāpēc Komisija šajā gadījumā piemēros saprātīgas peļņas diapazona kritēriju, kas noteikts bpost lietā. |
| --- | --- |

(250)

Spānijas iestādes ir apstrīdējušas šo kritēriju piemērojamību Correos, apgalvojot, ka katrs gadījums būtu jāizvērtē atsevišķi. Komisija ir aicinājusi Spānijas iestādes sniegt detalizētu informāciju par Spānijas pasta tirgu, kas ļautu izvērtēt iespēju noteikt atšķirīgus kritērijus Correos. Taču šāda informācija nav sniegta. Tāpēc Komisija šajā gadījumā piemēros saprātīgas peļņas diapazona kritēriju, kas noteikts bpost lietā.

Correos

Correos

bpost

Spānijas iestāžu ierosinātās alternatīvās pieejas izvērtējums

Spānijas iestāžu ierosinātās alternatīvās pieejas izvērtējums

| (251) | Gadījumā, ja Komisija piemērotu grāmatvedības metodi UPP kompensācijām, kas Correos piešķirtas ar 1998. gada Pasta likumu, Spānijas iestādes ir apgalvojušas, ka būtu jāapsver šādi elementi (sk. 5.3.1. iedaļu):






  — | atsevišķs izvērtējums par kompensācijām, kas piešķirtas UPP rezervētajā un UPP nerezervētajā jomā, |
| --- | --- | --- |

(251)

Gadījumā, ja Komisija piemērotu grāmatvedības metodi UPP kompensācijām, kas Correos piešķirtas ar 1998. gada Pasta likumu, Spānijas iestādes ir apgalvojušas, ka būtu jāapsver šādi elementi (sk. 5.3.1. iedaļu):

Correos

—

atsevišķs izvērtējums par kompensācijām, kas piešķirtas UPP rezervētajā un UPP nerezervētajā jomā,

| — | pārmērīgās kompensācijas samazinājums ar Correos izmaksātajām dividendēm. |
| --- | --- |

—

pārmērīgās kompensācijas samazinājums ar Correos izmaksātajām dividendēm.

Correos

| (252) | Šie ierosinājumi ir analizēti 253.–263. apsvērumā. |
| --- | --- |

(252)

Šie ierosinājumi ir analizēti 253.–263. apsvērumā.

—   Atsevišķs izvērtējums par kompensācijām, kas piešķirtas UPP rezervētajā un UPP nerezervētajā jomā

| (253) | Spānijas iestādes ir apgalvojušas, ka UPP kompensācijas, ko Correos saņēma par rezervēto un nerezervēto pakalpojumu sniegšanu, būtu jāizvērtē atsevišķi. |
| --- | --- |

(253)

Spānijas iestādes ir apgalvojušas, ka UPP kompensācijas, ko Correos saņēma par rezervēto un nerezervēto pakalpojumu sniegšanu, būtu jāizvērtē atsevišķi.

Correos

| (254) | Pēc argumentu, ko Spānijas iestādes sniedza formālās izmeklēšanas procedūras laikā, analīzes Komisija uzskata, ka nošķīrumu starp rezervēto un nerezervēto jomu var pieņemt, jo:






  — | argumenti par labu abu atšķirīgo VTNP nošķiršanai šķiet saprātīgi (jo īpaši pienākumu izpildes konteksts UPP rezervētajā un UPP nerezervētajā jomā atšķiras), |
| --- | --- | --- |

(254)

Pēc argumentu, ko Spānijas iestādes sniedza formālās izmeklēšanas procedūras laikā, analīzes Komisija uzskata, ka nošķīrumu starp rezervēto un nerezervēto jomu var pieņemt, jo:

—

argumenti par labu abu atšķirīgo VTNP nošķiršanai šķiet saprātīgi (jo īpaši pienākumu izpildes konteksts UPP rezervētajā un UPP nerezervētajā jomā atšķiras),

| — | nošķīrums pilnībā atbilst tam, kā aprēķināta UPP kompensācija, kurā skaidri nošķirti rezervētie un nerezervētie pakalpojumi un kas ievērojami atšķiras starp abām jomām. Kā paskaidroja Spānijas iestādes, lai arī UPP rezervētajiem pakalpojumiem tika piemērota izmaksu sadalījuma metodoloģija, UPP nerezervētajiem pakalpojumiem tika piemērota cita pieeja, ko Spānijas iestādes identificē kā NNI metodoloģiju. Lai arī Komisija šādai kvalifikācijai nepiekrīt, tā piekrīt, ka aprēķinu metodoloģija starp UPP rezervēto jomu un UPP nerezervēto jomu būtiski atšķiras. |
| --- | --- |

—

nošķīrums pilnībā atbilst tam, kā aprēķināta UPP kompensācija, kurā skaidri nošķirti rezervētie un nerezervētie pakalpojumi un kas ievērojami atšķiras starp abām jomām. Kā paskaidroja Spānijas iestādes, lai arī UPP rezervētajiem pakalpojumiem tika piemērota izmaksu sadalījuma metodoloģija, UPP nerezervētajiem pakalpojumiem tika piemērota cita pieeja, ko Spānijas iestādes identificē kā NNI metodoloģiju. Lai arī Komisija šādai kvalifikācijai nepiekrīt, tā piekrīt, ka aprēķinu metodoloģija starp UPP rezervēto jomu un UPP nerezervēto jomu būtiski atšķiras.

| (255) | Komisija vēlas uzsvērt, ka šī nošķīruma pieņemšana nozīmē, ka UPP kompensācijas rezervētajā jomā un UPP kompensācijas nerezervētajā jomā ir jāizvērtē atsevišķi bez jebkādas abu izvērtējumu vēlākas saskaņošanas.
  Ievērojot nošķīrumu, Komisija apstiprina, ka 5.3.1. iedaļā norādītie rezultāti ir pareizi:






  — | Correos nav piešķirta pārmērīga kompensācija par UPP rezervēto pakalpojumu veikšanu, jo kompensācija par UPP rezervētajiem pakalpojumiem pilnībā sakrīt ar Correos neto grāmatvedības izmaksām, |
| --- | --- | --- |

(255)

Komisija vēlas uzsvērt, ka šī nošķīruma pieņemšana nozīmē, ka UPP kompensācijas rezervētajā jomā un UPP kompensācijas nerezervētajā jomā ir jāizvērtē atsevišķi bez jebkādas abu izvērtējumu vēlākas saskaņošanas.

Ievērojot nošķīrumu, Komisija apstiprina, ka 5.3.1. iedaļā norādītie rezultāti ir pareizi:

—

Correos nav piešķirta pārmērīga kompensācija par UPP rezervēto pakalpojumu veikšanu, jo kompensācija par UPP rezervētajiem pakalpojumiem pilnībā sakrīt ar Correos neto grāmatvedības izmaksām,

Correos

Correos

| — | Correos pārmērīga kompensācija par UPP nerezervēto pakalpojumu veikšanu ir vienāda ar UPP kompensāciju summu, kas piešķirta UPP nerezervētajā jomā, jo UPP nerezervēto pakalpojumu peļņas līmenis vienmēr pārsniedza maksimālo peļņas kritērija līmeni, kas ņemts vērā bpost gadījumā. |
| --- | --- |

—

Correos pārmērīga kompensācija par UPP nerezervēto pakalpojumu veikšanu ir vienāda ar UPP kompensāciju summu, kas piešķirta UPP nerezervētajā jomā, jo UPP nerezervēto pakalpojumu peļņas līmenis vienmēr pārsniedza maksimālo peļņas kritērija līmeni, kas ņemts vērā bpost gadījumā.

Correos

bpost

| (256) | Tāpēc Correos pārmērīgā kompensācija par nerezervēto pakalpojumu sniegšanu ir 317,387 miljoni EUR (nominālā izteiksmē). |
| --- | --- |

(256)

Tāpēc Correos pārmērīgā kompensācija par nerezervēto pakalpojumu sniegšanu ir 317,387 miljoni EUR (nominālā izteiksmē).

Correos

—   Pārmērīgās kompensācijas samazinājums ar Correos izmaksātajām dividendēm

Correos

| (257) | Spānijas iestādes ir apgalvojušas, ka Correos pārmērīgā kompensācija būtu jāsamazina ar dividendēm, ko Correos izmaksāja laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam (aptuveni 151 miljons EUR). |
| --- | --- |

(257)

Spānijas iestādes ir apgalvojušas, ka Correos pārmērīgā kompensācija būtu jāsamazina ar dividendēm, ko Correos izmaksāja laikposmā no 2004. gada līdz 2010. gadam (aptuveni 151 miljons EUR).

Correos

Correos

| (258) | Principā Komisija neuzskata, ka dividendes ir piemērots veids pārmērīgas kompensācijas samazināšanai, kā minēts Dansk Statsbaner lietā (78). Taču šajā gadījumā Komisija saprot, ka lietas konkrētie apstākļi, iespējams, padarīja dividenžu izmaksu par vienīgo praktisko veidu, kā ierobežot Correos pārmērīgas kompensēšanas ietekmi, kas izriet no Correos augstās peļņas nerezervētajā jomā. |
| --- | --- |

(258)

Principā Komisija neuzskata, ka dividendes ir piemērots veids pārmērīgas kompensācijas samazināšanai, kā minēts Dansk Statsbaner lietā (78). Taču šajā gadījumā Komisija saprot, ka lietas konkrētie apstākļi, iespējams, padarīja dividenžu izmaksu par vienīgo praktisko veidu, kā ierobežot Correos pārmērīgas kompensēšanas ietekmi, kas izriet no Correos augstās peļņas nerezervētajā jomā.

Dansk Statsbaner

78

Correos

Correos

| (259) | Vispirms, Komisija piekrīt, ka Spānija ir sniegusi pietiekamus pierādījumus tam, ka lēmumu izmaksāt dividendes drīzāk pieņēma Spānijas valsts (izmantojot savu stāvokli kā vienīgais Correos akcionārs), nevis pati Correos vadība. |
| --- | --- |

(259)

Vispirms, Komisija piekrīt, ka Spānija ir sniegusi pietiekamus pierādījumus tam, ka lēmumu izmaksāt dividendes drīzāk pieņēma Spānijas valsts (izmantojot savu stāvokli kā vienīgais Correos akcionārs), nevis pati Correos vadība.

Correos

Correos

| (260) | Papildus šo dividenžu iekļaušanai valsts budžetā labu laiku pirms to faktiskās izmaksas, kas varētu liecināt, ka valsts kontrolēja lēmuma pieņemšanu, ir arī grūti noteikt Correos kā uzņēmuma ekonomisko ieinteresētību attiecīgajā periodā maksāt valstij dividendes. Parastie uzņēmumu stimuli atlīdzināt saviem akcionāriem (ieguldītāju piesaiste, turpmāka finansējuma nodrošināšana, uzņēmuma labās finansiālās situācijas apliecināšana) nešķiet nozīmīgi šajā situācijā, kurā valsts ir vienīgais akcionārs un uzņēmumam līdz 2010. gadam bija nodrošināts pastāvīgs finansējums no valsts. Šo iemeslu dēļ, ņemot vērā tolaik pastāvošo īpašo tiesisko regulējumu, var pieņemt, ka lēmumu izmaksāt dividendes būtībā pieņēma valsts, kura izmantoja šo instrumentu, lai iegūtu līdzekļus no uzņēmuma. |
| --- | --- |

(260)

Papildus šo dividenžu iekļaušanai valsts budžetā labu laiku pirms to faktiskās izmaksas, kas varētu liecināt, ka valsts kontrolēja lēmuma pieņemšanu, ir arī grūti noteikt Correos kā uzņēmuma ekonomisko ieinteresētību attiecīgajā periodā maksāt valstij dividendes. Parastie uzņēmumu stimuli atlīdzināt saviem akcionāriem (ieguldītāju piesaiste, turpmāka finansējuma nodrošināšana, uzņēmuma labās finansiālās situācijas apliecināšana) nešķiet nozīmīgi šajā situācijā, kurā valsts ir vienīgais akcionārs un uzņēmumam līdz 2010. gadam bija nodrošināts pastāvīgs finansējums no valsts. Šo iemeslu dēļ, ņemot vērā tolaik pastāvošo īpašo tiesisko regulējumu, var pieņemt, ka lēmumu izmaksāt dividendes būtībā pieņēma valsts, kura izmantoja šo instrumentu, lai iegūtu līdzekļus no uzņēmuma.

Correos

| (261) | Attiecībā uz Spānijas valsti nozīmīgu UPP kompensāciju maksāšana, vienlaikus saņemot dividendes, varētu šķist nekonsekventa, taču to var saprast situācijā, kurā dividendes faktiski bija veids, kā samazināt iespējamu pārmērīgu finansējumu, kas saskaņā ar 2000. gada Plan de Prestación jebkurā gadījumā bija jāizmaksā Correos. Faktiski, tā kā Spānija bija parakstījusi sabiedriska pakalpojuma līgumu, kurā automātiski ir noteikta Correos izmaksājamā kompensācijas summa neatkarīgi no uzņēmuma faktiskā peļņas līmeņa, var saprast, ka dividendēm šādā situācijā reāli varētu būt atgūšanas mehānisma funkcija. |
| --- | --- |

(261)

Attiecībā uz Spānijas valsti nozīmīgu UPP kompensāciju maksāšana, vienlaikus saņemot dividendes, varētu šķist nekonsekventa, taču to var saprast situācijā, kurā dividendes faktiski bija veids, kā samazināt iespējamu pārmērīgu finansējumu, kas saskaņā ar 2000. gada Plan de Prestación jebkurā gadījumā bija jāizmaksā Correos. Faktiski, tā kā Spānija bija parakstījusi sabiedriska pakalpojuma līgumu, kurā automātiski ir noteikta Correos izmaksājamā kompensācijas summa neatkarīgi no uzņēmuma faktiskā peļņas līmeņa, var saprast, ka dividendēm šādā situācijā reāli varētu būt atgūšanas mehānisma funkcija.

Plan de Prestación

Correos

Correos

| (262) | Komisija arī ņem vērā, ka šīs dividendes būtībā ir iegūtas no pārmērīgi kompensētajiem UPP nerezervētajiem pakalpojumiem, kas bija Correos peļņas avots. Turklāt nešķiet, ka Correos, kas attiecīgajos gados bija ļoti rentabls, būtu guvis kādu īpašu labumu no īslaicīgi turētajiem līdzekļiem – konkrēti, tas nesaņēma bankas aizdevumus, kurus labvēlīgi būtu ietekmējusi labāka kredītspēja, un neveica nekādas īpašas iegādes. |
| --- | --- |

(262)

Komisija arī ņem vērā, ka šīs dividendes būtībā ir iegūtas no pārmērīgi kompensētajiem UPP nerezervētajiem pakalpojumiem, kas bija Correos peļņas avots. Turklāt nešķiet, ka Correos, kas attiecīgajos gados bija ļoti rentabls, būtu guvis kādu īpašu labumu no īslaicīgi turētajiem līdzekļiem – konkrēti, tas nesaņēma bankas aizdevumus, kurus labvēlīgi būtu ietekmējusi labāka kredītspēja, un neveica nekādas īpašas iegādes.

Correos

Correos

| (263) | Šādos apstākļos Komisija pieņem Correos pārmērīgās kompensācijas samazināšanu ar dividendēm, ko Correos izmaksāja laika posmā no 2004. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(263)

Šādos apstākļos Komisija pieņem Correos pārmērīgās kompensācijas samazināšanu ar dividendēm, ko Correos izmaksāja laika posmā no 2004. līdz 2010. gadam.

Correos

Correos

| (264) | 12. tabulā sniegts pārskats par nominālās atgūšanas summas aprēķināšanu.

  12. tabula


  Pārmērīgās kompensācijas aprēķināšana














  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| UPP nerezervētā joma | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Kopā |
| Ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto izmaksas = izmaksas – ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Saprātīga peļņa (pamatojoties uz 7,4 % AR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto izmaksas + saprātīga peļņa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Atļautā kompensācija Correos | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |
| Correos piešķirtā kompensācija | 44,859 | 47,294 | 55,199 | 39,441 | 40,863 | 45,919 | 43,812 | 317,387 |
| Pārmērīga kompensācija = piešķirtā kompensācija – atļautā kompensācija | 44,859 | 47,294 | 55,199 | 39,441 | 40,863 | 45,919 | 43,812 | 317,387 |
| Attiecinātās dividendes | 29,775 | 30,576 | 51,958 | 38,966 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 151,275 |
| Pielāgotā pārmērīgā kompensācija = pārmērīgā kompensācija – dividendes | 15,084 | 16,718 | 3,241 | 0,475 | 40,863 | 45,919 | 43,812 | 166,112 |

(264)

12. tabulā sniegts pārskats par nominālās atgūšanas summas aprēķināšanu.

12. tabula

12. tabula

Pārmērīgās kompensācijas aprēķināšana

Pārmērīgās kompensācijas aprēķināšana

(miljonos EUR)

UPP nerezervētā joma

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Kopā

Ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto izmaksas = izmaksas – ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Saprātīga peļņa (pamatojoties uz 7,4 % AR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto izmaksas + saprātīga peļņa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Atļautā kompensācija Correos

Correos

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

Correos piešķirtā kompensācija

Correos

44,859

47,294

55,199

39,441

40,863

45,919

43,812

317,387

Pārmērīga kompensācija = piešķirtā kompensācija – atļautā kompensācija

44,859

47,294

55,199

39,441

40,863

45,919

43,812

317,387

Attiecinātās dividendes

29,775

30,576

51,958

38,966

0,000

0,000

0,000

151,275

Pielāgotā pārmērīgā kompensācija = pārmērīgā kompensācija – dividendes

Pielāgotā pārmērīgā kompensācija = pārmērīgā kompensācija – dividendes

15,084

15,084

16,718

16,718

3,241

3,241

0,475

0,475

40,863

40,863

45,919

45,919

43,812

43,812

166,112

166,112

7.1.5.   SECINĀJUMS

| (265) | Komisija vispirms secina, ka UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu, ir nelikumīgs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(265)

Komisija vispirms secina, ka UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu, ir nelikumīgs valsts atbalsts.

Correos

| (266) | Turklāt šādas UPP kompensācijas ir nesaderīgs atbalsts saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu, ciktāl tās sniegušas Correos pārmērīgu kompensāciju. |
| --- | --- |

(266)

Turklāt šādas UPP kompensācijas ir nesaderīgs atbalsts saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu, ciktāl tās sniegušas Correos pārmērīgu kompensāciju.

Correos

| (267) | Pēc dividenžu atskaitīšanas pārmērīgā kompensācija ir 166,112 miljoni EUR. |
| --- | --- |

(267)

Pēc dividenžu atskaitīšanas pārmērīgā kompensācija ir 166,112 miljoni EUR.

| (268) | Faktiskajā atgūstamajā summā varētu ņemt vērā nodokļa pielāgojumu (79), kā paredzēts paziņojumā par atgūšanu (80), kura 50. punktā minēts, ka “Valsts iestādes drīkst ņemt vērā nodokļu sistēmas izpausmes, lai noteiktu atlīdzināmo summu. Ja nelikumīga un nesaderīga atbalsta saņēmējs ir maksājis nodokli par saņemto atbalstu, valsts iestādes atbilstoši valsts noteikumiem par nodokļiem var ņemt vērā agrāko nodokļa maksājumu, atgūstot tikai tā saņemto tīro summu. Komisija uzskata, ka tādos gadījumos valsts iestādēm būs jānodrošina, lai saņēmējs nevarētu izmantot papildu nodokļa atskaitījumu, apgalvojot, ka atmaksa ir samazinājusi viņa apliekamos ieņēmumus, jo tas nozīmētu, ka atgūtā tīrā summa bija mazāka nekā sākotnēji saņemtā tīrā summa.” |
| --- | --- |

(268)

Faktiskajā atgūstamajā summā varētu ņemt vērā nodokļa pielāgojumu (79), kā paredzēts paziņojumā par atgūšanu (80), kura 50. punktā minēts, ka “Valsts iestādes drīkst ņemt vērā nodokļu sistēmas izpausmes, lai noteiktu atlīdzināmo summu. Ja nelikumīga un nesaderīga atbalsta saņēmējs ir maksājis nodokli par saņemto atbalstu, valsts iestādes atbilstoši valsts noteikumiem par nodokļiem var ņemt vērā agrāko nodokļa maksājumu, atgūstot tikai tā saņemto tīro summu. Komisija uzskata, ka tādos gadījumos valsts iestādēm būs jānodrošina, lai saņēmējs nevarētu izmantot papildu nodokļa atskaitījumu, apgalvojot, ka atmaksa ir samazinājusi viņa apliekamos ieņēmumus, jo tas nozīmētu, ka atgūtā tīrā summa bija mazāka nekā sākotnēji saņemtā tīrā summa.”

79

80

| (269) | Tāpēc faktiskajā atgūstamajā summā varētu ņemt vērā nodokļu pielāgojumu, pieņemot, ka Spānija ievēros paziņojuma par atgūšanu 50. punktā minētos nosacījumus. Tā arī ietvers procentu maksājumus no datuma, kurā katra UPP kompensācija kļuva pieejama Correos, līdz atgūšanai. |
| --- | --- |

(269)

Tāpēc faktiskajā atgūstamajā summā varētu ņemt vērā nodokļu pielāgojumu, pieņemot, ka Spānija ievēros paziņojuma par atgūšanu 50. punktā minētos nosacījumus. Tā arī ietvers procentu maksājumus no datuma, kurā katra UPP kompensācija kļuva pieejama Correos, līdz atgūšanai.

Correos

7.2.   CORREOS SAŅEMTIE ATBRĪVOJUMI NO NODOKĻIEM – NEKUSTAMĀ ĪPAŠUMA NODOKLIS (IBI) UN NODOKLIS PAR SAIMNIECISKO DARBĪBU (IAE)

CORREOS SAŅEMTIE ATBRĪVOJUMI NO NODOKĻIEM – NEKUSTAMĀ ĪPAŠUMA NODOKLIS (IBI) UN NODOKLIS PAR SAIMNIECISKO DARBĪBU (IAE)

7.2.1.   VALSTS ATBALSTS LĪGUMA 107. PANTA 1. PUNKTA NOZĪMĒ

7.2.1.1.   
  Pasākums ir saistāms ar valsti un tiek piešķirts no valsts līdzekļiem

Pasākums ir saistāms ar valsti un tiek piešķirts no valsts līdzekļiem

| (270) | Līguma 107. panta 1. punktā noteikts, ka pasākums ir jāpiešķir dalībvalstij vai ar valsts resursiem jebkādā veidā. Nodokļu ieņēmumu zaudējums ir līdzvērtīgs valsts līdzekļu patēriņam fiskālo izdevumu veidā. |
| --- | --- |

(270)

Līguma 107. panta 1. punktā noteikts, ka pasākums ir jāpiešķir dalībvalstij vai ar valsts resursiem jebkādā veidā. Nodokļu ieņēmumu zaudējums ir līdzvērtīgs valsts līdzekļu patēriņam fiskālo izdevumu veidā.

| (271) | Kā Tiesa konstatēja Banco Exterior de España lietā, pasākums, ar kuru valsts iestādes piešķir konkrētiem uzņēmumiem atbrīvojumu no nodokļa, kurš, kaut arī neietver valsts līdzekļu naudas pārskaitījumu, rada personām, uz kurām attiecas atbrīvojums no nodokļa, labvēlīgāku finansiālo situāciju nekā citiem nodokļu maksātājiem, piešķir atbalstu “no valsts līdzekļiem” Līguma 107. panta 1. punktā paredzētajā nozīmē (81). |
| --- | --- |

(271)

Kā Tiesa konstatēja Banco Exterior de España lietā, pasākums, ar kuru valsts iestādes piešķir konkrētiem uzņēmumiem atbrīvojumu no nodokļa, kurš, kaut arī neietver valsts līdzekļu naudas pārskaitījumu, rada personām, uz kurām attiecas atbrīvojums no nodokļa, labvēlīgāku finansiālo situāciju nekā citiem nodokļu maksātājiem, piešķir atbalstu “no valsts līdzekļiem” Līguma 107. panta 1. punktā paredzētajā nozīmē (81).

Banco Exterior de España

81

| (272) | Atbrīvojot Correos no nekustamā īpašuma nodokļa un no nodokļa par saimniecisko darbību, Spānijas iestādes atsakās no ieņēmumiem, kas veido valsts resursus. |
| --- | --- |

(272)

Atbrīvojot Correos no nekustamā īpašuma nodokļa un no nodokļa par saimniecisko darbību, Spānijas iestādes atsakās no ieņēmumiem, kas veido valsts resursus.

Correos

| (273) | Tāpēc Komisija uzskata, ka šādi atbrīvojumi no nodokļiem ir saistīti ar valsts resursu zaudējumu un attiecīgi tos piešķir valsts, izmantojot valsts resursus. |
| --- | --- |

(273)

Tāpēc Komisija uzskata, ka šādi atbrīvojumi no nodokļiem ir saistīti ar valsts resursu zaudējumu un attiecīgi tos piešķir valsts, izmantojot valsts resursus.

| (274) | Spānijas iestādes un/vai Correos savos komentāros ir apgalvojušas, ka atbrīvojums no IBI nav attiecināms uz valsti, jo tas izriet no valsts tiesas lēmumiem un nevis no pašas valsts (sk. 67. un 102. apsvērumu). |
| --- | --- |

(274)

Spānijas iestādes un/vai Correos savos komentāros ir apgalvojušas, ka atbrīvojums no IBI nav attiecināms uz valsti, jo tas izriet no valsts tiesas lēmumiem un nevis no pašas valsts (sk. 67. un 102. apsvērumu).

Correos

IBI

| (275) | Komisija šim argumentam nepiekrīt. Principā, gadījumos, kad publiskā sektora struktūra sniedz kādam saņēmējam priekšrocību, pasākums pēc definīcijas ir attiecināms uz valsti, pat ja attiecīgā struktūra ir juridiski autonoma no citām publiskā sektora struktūrām (82). Tāpēc atbalsts, kas piešķirts ar valsts tiesu lēmumiem, ir attiecināms uz valsti un tādējādi kvalificējas kā valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(275)

Komisija šim argumentam nepiekrīt. Principā, gadījumos, kad publiskā sektora struktūra sniedz kādam saņēmējam priekšrocību, pasākums pēc definīcijas ir attiecināms uz valsti, pat ja attiecīgā struktūra ir juridiski autonoma no citām publiskā sektora struktūrām (82). Tāpēc atbalsts, kas piešķirts ar valsts tiesu lēmumiem, ir attiecināms uz valsti un tādējādi kvalificējas kā valsts atbalsts.

82

7.2.1.2.   
  Uzņēmumam piešķirtās selektīvās ekonomiskās priekšrocības

Uzņēmumam piešķirtās selektīvās ekonomiskās priekšrocības

A.   Uzņēmuma jēdziens

Uzņēmuma jēdziens

| (276) | Kā norādīts 162. apsvērumā, Correos ir jākvalificē kā uzņēmums UPP pakalpojumu sniegšanai, uz kuriem attiecas atbrīvojums no nodokļa. |
| --- | --- |

(276)

Kā norādīts 162. apsvērumā, Correos ir jākvalificē kā uzņēmums UPP pakalpojumu sniegšanai, uz kuriem attiecas atbrīvojums no nodokļa.

Correos

B.   Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (277) | Nosakot, vai pasākums uzņēmumam rada ekonomisku priekšrocību, nav svarīgi tas, kāda tieši ir pasākuma forma (83). Ar priekšrocību saprot ne vien pozitīvu priekšrocību, bet arī intervenci, kas dažādos veidos samazina izdevumus, kuri parasti tiek segti no uzņēmuma budžeta (84). Tāpēc arī atbrīvojums no ekonomiska sloga (piem., nodokļu saistībām) var būt priekšrocība. |
| --- | --- |

(277)

Nosakot, vai pasākums uzņēmumam rada ekonomisku priekšrocību, nav svarīgi tas, kāda tieši ir pasākuma forma (83). Ar priekšrocību saprot ne vien pozitīvu priekšrocību, bet arī intervenci, kas dažādos veidos samazina izdevumus, kuri parasti tiek segti no uzņēmuma budžeta (84). Tāpēc arī atbrīvojums no ekonomiska sloga (piem., nodokļu saistībām) var būt priekšrocība.

83

84

| (278) | Correos ir bijis pilnībā vai daļēji atbrīvots no dažiem nodokļiem, piemēram, IBI un IAE, savukārt citiem uzņēmumiem, kas arī veic saimnieciskās darbības, tostarp pasta pakalpojumu sniegšanu, šie nodokļi principā ir piemērojami pilnā apmērā. Tādējādi Līguma 107. panta 1. punkta nolūkos Correos gūst ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(278)

Correos ir bijis pilnībā vai daļēji atbrīvots no dažiem nodokļiem, piemēram, IBI un IAE, savukārt citiem uzņēmumiem, kas arī veic saimnieciskās darbības, tostarp pasta pakalpojumu sniegšanu, šie nodokļi principā ir piemērojami pilnā apmērā. Tādējādi Līguma 107. panta 1. punkta nolūkos Correos gūst ekonomisku priekšrocību.

Correos

IBI

IAE

Correos

| (279) | Correos piešķirtie atbrīvojumi no nodokļiem samazina izdevumus, kas parasti ir iekļauti tā pamatdarbības izmaksās. Attiecīgi tas sniedz Correos labumu salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuriem ir piemērojams IBI vai IAE un kuri nevar izmantot šādus atbrīvojumus no nodokļiem. |
| --- | --- |

(279)

Correos piešķirtie atbrīvojumi no nodokļiem samazina izdevumus, kas parasti ir iekļauti tā pamatdarbības izmaksās. Attiecīgi tas sniedz Correos labumu salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuriem ir piemērojams IBI vai IAE un kuri nevar izmantot šādus atbrīvojumus no nodokļiem.

Correos

Correos

IBI

IAE

C.   Selektivitāte

Selektivitāte

| (280) | Pasākums ir selektīvs, ciktāl tas Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu izstrādājumu ražošanai. |
| --- | --- |

(280)

Pasākums ir selektīvs, ciktāl tas Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu izstrādājumu ražošanai.

| (281) | Ir jāpārbauda diferencēta nodokļu uzlikšana, ņemot vērā judikatūru attiecībā uz selektivitāti (85). Nodokļu pasākums prima facie ir selektīvs, ja tas rada novirzi no vispārējās (vai atsauces) nodokļu sistēmas. Šajā ziņā ir nepieciešams izvērtēt, vai pasākums atsevišķiem uzņēmumiem dod priekšroku salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas ir salīdzināmā juridiskajā un faktiskajā situācijā, ņemot vērā atsauces nodokļu sistēmas mērķi. Saskaņā ar Tiesas judikatūru selektīvu prima facie pasākumu var pamatot ar nodokļu sistēmas loģiku. Taču šajā ziņā var ņemt vērā tikai pašai nodokļu sistēmai raksturīgus iemeslus, nevis ārējus politiskus iemeslus. Ja selektīvo prima facie pasākumu nevar pamatot ar nodokļu sistēmas loģiku, tas radītu selektīvu priekšrocību un, ja tiek izpildīti visi pārējie Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi, attiecīgais pasākums ir valsts atbalsts minētā noteikuma izpratnē (86). |
| --- | --- |

(281)

Ir jāpārbauda diferencēta nodokļu uzlikšana, ņemot vērā judikatūru attiecībā uz selektivitāti (85). Nodokļu pasākums prima facie ir selektīvs, ja tas rada novirzi no vispārējās (vai atsauces) nodokļu sistēmas. Šajā ziņā ir nepieciešams izvērtēt, vai pasākums atsevišķiem uzņēmumiem dod priekšroku salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas ir salīdzināmā juridiskajā un faktiskajā situācijā, ņemot vērā atsauces nodokļu sistēmas mērķi. Saskaņā ar Tiesas judikatūru selektīvu prima facie pasākumu var pamatot ar nodokļu sistēmas loģiku. Taču šajā ziņā var ņemt vērā tikai pašai nodokļu sistēmai raksturīgus iemeslus, nevis ārējus politiskus iemeslus. Ja selektīvo prima facie pasākumu nevar pamatot ar nodokļu sistēmas loģiku, tas radītu selektīvu priekšrocību un, ja tiek izpildīti visi pārējie Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi, attiecīgais pasākums ir valsts atbalsts minētā noteikuma izpratnē (86).

85

prima facie

prima facie

prima facie

86

Nekustamā īpašuma nodoklis (IBI)

Nekustamā īpašuma nodoklis (IBI)

Atsauces sistēma

Atsauces sistēma

| (282) | Nodokļu atsauces sistēmas (jeb atsauces sistēmas) noteikšanai ir būtiska nozīme nodokļu pasākumu gadījumā, jo pašu priekšrocību var konstatēt tikai salīdzinājumā ar parasto nodokļu sistēmu (87). |
| --- | --- |

(282)

Nodokļu atsauces sistēmas (jeb atsauces sistēmas) noteikšanai ir būtiska nozīme nodokļu pasākumu gadījumā, jo pašu priekšrocību var konstatēt tikai salīdzinājumā ar parasto nodokļu sistēmu (87).

87

| (283) | Šajā gadījumā kā atsauces sistēma būtu jānosaka IBI, kā tas ir noteikts 2004. gada 5. marta Karaliskajā likumdošanas dekrētā Nr. 2/2004. No minētā likuma izriet, ka saskaņā ar parastajiem noteikumiem uzņēmumiem, kā arī citām juridiskām un fiziskām personām ir piemērojams IBI par Karaliskā likumdošanas dekrēta Nr. 2/2004 61. pantā noteiktajām īpašuma tiesībām uz īpašumiem laukos un pilsētās un uz īpašumiem ar īpašām iezīmēm. |
| --- | --- |

(283)

Šajā gadījumā kā atsauces sistēma būtu jānosaka IBI, kā tas ir noteikts 2004. gada 5. marta Karaliskajā likumdošanas dekrētā Nr. 2/2004. No minētā likuma izriet, ka saskaņā ar parastajiem noteikumiem uzņēmumiem, kā arī citām juridiskām un fiziskām personām ir piemērojams IBI par Karaliskā likumdošanas dekrēta Nr. 2/2004 61. pantā noteiktajām īpašuma tiesībām uz īpašumiem laukos un pilsētās un uz īpašumiem ar īpašām iezīmēm.

IBI

IBI

Atkāpe no atsauces sistēmas

Atkāpe no atsauces sistēmas

| (284) | Saskaņā ar Karaliskā likumdošanas dekrēta 60. pantu IBI ir “objektīvs tiešais nodoklis, ko piemēro īpašuma vērtībai saskaņā ar šajā Karaliskajā likumdošanas dekrētā minētajiem noteikumiem”. IBI apliekamais gadījums ir tiesības izmantot jebkuras Karaliskā likumdošanas dekrēta Nr. 2/2004 61. pantā minētās tiesības (88) uz lauku un pilsētas īpašumu un uz īpašumu ar īpašām iezīmēm. IBI neuzliek kādai darbībai, bet gan īpašuma vērtībai. |
| --- | --- |

(284)

Saskaņā ar Karaliskā likumdošanas dekrēta 60. pantu IBI ir “objektīvs tiešais nodoklis, ko piemēro īpašuma vērtībai saskaņā ar šajā Karaliskajā likumdošanas dekrētā minētajiem noteikumiem”. IBI apliekamais gadījums ir tiesības izmantot jebkuras Karaliskā likumdošanas dekrēta Nr. 2/2004 61. pantā minētās tiesības (88) uz lauku un pilsētas īpašumu un uz īpašumu ar īpašām iezīmēm. IBI neuzliek kādai darbībai, bet gan īpašuma vērtībai.

IBI

IBI

88

IBI

| (285) | Saskaņā ar 1998. gada Pasta likuma 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2010. gada Pasta likuma 22. panta 2. punktu Correos principā ir tiesīgs saņemt atbrīvojumu no nodokļiem par saimnieciskajām darbībām, kas saistītas ar tā pakalpojumiem rezervētajā jomā (saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu) vai UPP (saskaņā ar 2010. gada Pasta likumu). Lai arī Spānijas iestādes apgalvo, ka IBI nav tieši saistīts ar kādu konkrētu saimniecisku darbību un tāpēc Correos nevarētu saņemt atbrīvojumu, praksē Correos iesniedza sūdzības vietējās tiesās, jo uzskatīja, ka tam ir tiesības uz atbrīvojumu no IBI par pasta birojiem atsevišķās pašvaldībās. |
| --- | --- |

(285)

Saskaņā ar 1998. gada Pasta likuma 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2010. gada Pasta likuma 22. panta 2. punktu Correos principā ir tiesīgs saņemt atbrīvojumu no nodokļiem par saimnieciskajām darbībām, kas saistītas ar tā pakalpojumiem rezervētajā jomā (saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu) vai UPP (saskaņā ar 2010. gada Pasta likumu). Lai arī Spānijas iestādes apgalvo, ka IBI nav tieši saistīts ar kādu konkrētu saimniecisku darbību un tāpēc Correos nevarētu saņemt atbrīvojumu, praksē Correos iesniedza sūdzības vietējās tiesās, jo uzskatīja, ka tam ir tiesības uz atbrīvojumu no IBI par pasta birojiem atsevišķās pašvaldībās.

Correos

IBI

Correos

Correos

IBI

| (286) | Correos piemērojamais atbrīvojums no IBI ir atkāpe no vispārējās Spānijā piemērojamās IBI nodokļu sistēmas un sniedz Correos selektīvu priekšrocību. Faktiski piemērojot atbrīvojumu no nodokļa, Correos, kas tāpat kā citi uzņēmumi ir iesaistīts nekustamā īpašuma darījumos, izmanto nodokļa atvieglojumu, uz ko citi uzņēmumi nav tiesīgi. Tāpēc pasākums atkāpjas no parastā IBI nodokļa režīma, ciktāl tas diferencē ekonomikas dalībniekus, kuri, ņemot vērā IBI nodokļu sistēmas mērķi (t. i., piemērot nodokli par Karaliskā likumdošanas dekrēta Nr. 2/2004 61. pantā minētajām tiesībām uz lauku un pilsētas nekustamo īpašumu), ir salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā (89). |
| --- | --- |

(286)

Correos piemērojamais atbrīvojums no IBI ir atkāpe no vispārējās Spānijā piemērojamās IBI nodokļu sistēmas un sniedz Correos selektīvu priekšrocību. Faktiski piemērojot atbrīvojumu no nodokļa, Correos, kas tāpat kā citi uzņēmumi ir iesaistīts nekustamā īpašuma darījumos, izmanto nodokļa atvieglojumu, uz ko citi uzņēmumi nav tiesīgi. Tāpēc pasākums atkāpjas no parastā IBI nodokļa režīma, ciktāl tas diferencē ekonomikas dalībniekus, kuri, ņemot vērā IBI nodokļu sistēmas mērķi (t. i., piemērot nodokli par Karaliskā likumdošanas dekrēta Nr. 2/2004 61. pantā minētajām tiesībām uz lauku un pilsētas nekustamo īpašumu), ir salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā (89).

Correos

IBI

IBI

Correos

Correos

IBI

IBI

89

Nodokļu sistēmas iekšējā loģika

Nodokļu sistēmas iekšējā loģika

| (287) | Komisija provizoriski secina, ka Correos piemērojamais atbrīvojums no IBI prima facie ir selektīvs. Taču vēl ir jānosaka (kā minēts 281. apsvērumā), vai atbrīvojumu no IBI var pamatot ar IBI nodokļa sistēmas raksturu vai vispārējo shēmu, apliecinot, ka pasākums tieši izriet no nodokļa sistēmas pamatprincipa vai vadošā principa. |
| --- | --- |

(287)

Komisija provizoriski secina, ka Correos piemērojamais atbrīvojums no IBI prima facie ir selektīvs. Taču vēl ir jānosaka (kā minēts 281. apsvērumā), vai atbrīvojumu no IBI var pamatot ar IBI nodokļa sistēmas raksturu vai vispārējo shēmu, apliecinot, ka pasākums tieši izriet no nodokļa sistēmas pamatprincipa vai vadošā principa.

Correos

IBI prima facie

IBI

IBI

| (288) | Spānijas iestādes un/vai Correos pirms 2016. gada lēmuma sākt procedūru pieņemšanas vai formālās izmeklēšanas laikā nav sniegušas nekādus argumentus, kas apliecinātu, ka atbrīvojumu no IBI izraisītu IBI nodokļa sistēmas vadošā principa piemērošana. Komisija arī nav varējusi konstatēt šādu pamatojumu. IBI nodokļa sistēmas iekšējā loģika ir piemērot nodokli Karaliskā likumdošanas dekrēta Nr. 2/2004 61. pantā minētajām īpašuma tiesībām uz lauku un pilsētas īpašumu un uz īpašumu ar īpašām iezīmēm. Pilnīga atbrīvojuma no IBI piemērošana tikai Correos neatbilst IBI nodokļa sistēmas loģikai. |
| --- | --- |

(288)

Spānijas iestādes un/vai Correos pirms 2016. gada lēmuma sākt procedūru pieņemšanas vai formālās izmeklēšanas laikā nav sniegušas nekādus argumentus, kas apliecinātu, ka atbrīvojumu no IBI izraisītu IBI nodokļa sistēmas vadošā principa piemērošana. Komisija arī nav varējusi konstatēt šādu pamatojumu. IBI nodokļa sistēmas iekšējā loģika ir piemērot nodokli Karaliskā likumdošanas dekrēta Nr. 2/2004 61. pantā minētajām īpašuma tiesībām uz lauku un pilsētas īpašumu un uz īpašumu ar īpašām iezīmēm. Pilnīga atbrīvojuma no IBI piemērošana tikai Correos neatbilst IBI nodokļa sistēmas loģikai.

Correos

IBI

IBI

IBI

IBI

Correos

IBI

Secinājums

Secinājums

| (289) | Tā kā Spānijas iestādes formālās izmeklēšanas procedūras laikā nav sniegušas nekādus argumentus, kas būtu pretrunā Komisijas izvērtējumam, Komisija apstiprina 2016. gada lēmumā sākt procedūru izdarīto provizorisko secinājumu par to, ka Correos piešķirtais atbrīvojums no IBI ir selektīva priekšrocība, ko nevar pamatot ar IBI nodokļa sistēmas būtību un apsvērumiem. |
| --- | --- |

(289)

Tā kā Spānijas iestādes formālās izmeklēšanas procedūras laikā nav sniegušas nekādus argumentus, kas būtu pretrunā Komisijas izvērtējumam, Komisija apstiprina 2016. gada lēmumā sākt procedūru izdarīto provizorisko secinājumu par to, ka Correos piešķirtais atbrīvojums no IBI ir selektīva priekšrocība, ko nevar pamatot ar IBI nodokļa sistēmas būtību un apsvērumiem.

Correos

IBI

IBI

Nodoklis par saimniecisko darbību (IAE)

Nodoklis par saimniecisko darbību (IAE)

Atsauces sistēma

Atsauces sistēma

| (290) | No Karaliskā likumdošanas dekrēta Nr. 2/2004 78. panta izriet, ka uzņēmumiem, kuri veic saimnieciskas, uzņēmējdarbības, profesionālas vai mākslinieciskas darbības, ir piemērojams IAE. IAE par pasta pakalpojumiem un telesakariem ir noteikts 1990. gada 28. septembra Karaliskajā likumdošanas dekrētā Nr. 1175/1990 tarifu grupā “Pasta pakalpojumi un telesakari” (847. tarifu grupa). Attiecīgi atsauces sistēma ir IAE, kā noteikts 2004. gada 5. marta Karaliskajā likumdošanas dekrētā Nr. 2/2004. |
| --- | --- |

(290)

No Karaliskā likumdošanas dekrēta Nr. 2/2004 78. panta izriet, ka uzņēmumiem, kuri veic saimnieciskas, uzņēmējdarbības, profesionālas vai mākslinieciskas darbības, ir piemērojams IAE. IAE par pasta pakalpojumiem un telesakariem ir noteikts 1990. gada 28. septembra Karaliskajā likumdošanas dekrētā Nr. 1175/1990 tarifu grupā “Pasta pakalpojumi un telesakari” (847. tarifu grupa). Attiecīgi atsauces sistēma ir IAE, kā noteikts 2004. gada 5. marta Karaliskajā likumdošanas dekrētā Nr. 2/2004.

IAE

IAE

IAE

Atkāpe no atsauces sistēmas

Atkāpe no atsauces sistēmas

| (291) | Karaliskajā likumdošanas dekrētā Nr. 1175/1990 iekļautajā 847. tarifu grupas 3. piezīmē paredzēts, ka Correos publiskā uzņēmējdarbības vienība ir tiesīga maksāt tikai 50 % no nodokļu summas, kas uzņēmumiem noteikta 847. tarifu grupā “Pasta pakalpojumi un telesakari”. |
| --- | --- |

(291)

Karaliskajā likumdošanas dekrētā Nr. 1175/1990 iekļautajā 847. tarifu grupas 3. piezīmē paredzēts, ka Correos publiskā uzņēmējdarbības vienība ir tiesīga maksāt tikai 50 % no nodokļu summas, kas uzņēmumiem noteikta 847. tarifu grupā “Pasta pakalpojumi un telesakari”.

Correos

| (292) | Correos piemērojamais daļējais atbrīvojums no IAE ir atkāpe no IAE nodokļu sistēmas, kas piemērojama saimnieciskām, uzņēmējdarbības, profesionālām un mākslinieciskām darbībām kopumā un konkrēti pasta pakalpojumiem un telesakariem. Tāpēc var uzskatīt, ka atbrīvojums sniedz Correos selektīvu priekšrocību. Faktiski, piemērojot 50 % atbrīvojumu, Correos, kas ir iesaistīts saimnieciskās darbībās kopumā un konkrēti pasta pakalpojumos, izmanto nodokļa atvieglojumu, uz kādu nav tiesīgi ne citi uzņēmumi kopumā, ne pasta operatori konkrēti. Tāpēc pasākums atkāpjas no parastā IAE režīma, kas piemērojams visiem uzņēmumiem kopumā un pasta pakalpojumiem un telesakaru operatoriem konkrēti, ciktāl tas diferencē ekonomikas dalībniekus, kuri, ņemot vērā IAE mērķi (t. i., piemērot nodokli par saimniecisko darbību), ir salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā (90). Tāpēc Komisija secina, ka Correos piemērojamais daļējais atbrīvojums no IAE prima facie ir selektīvs. |
| --- | --- |

(292)

Correos piemērojamais daļējais atbrīvojums no IAE ir atkāpe no IAE nodokļu sistēmas, kas piemērojama saimnieciskām, uzņēmējdarbības, profesionālām un mākslinieciskām darbībām kopumā un konkrēti pasta pakalpojumiem un telesakariem. Tāpēc var uzskatīt, ka atbrīvojums sniedz Correos selektīvu priekšrocību. Faktiski, piemērojot 50 % atbrīvojumu, Correos, kas ir iesaistīts saimnieciskās darbībās kopumā un konkrēti pasta pakalpojumos, izmanto nodokļa atvieglojumu, uz kādu nav tiesīgi ne citi uzņēmumi kopumā, ne pasta operatori konkrēti. Tāpēc pasākums atkāpjas no parastā IAE režīma, kas piemērojams visiem uzņēmumiem kopumā un pasta pakalpojumiem un telesakaru operatoriem konkrēti, ciktāl tas diferencē ekonomikas dalībniekus, kuri, ņemot vērā IAE mērķi (t. i., piemērot nodokli par saimniecisko darbību), ir salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā (90). Tāpēc Komisija secina, ka Correos piemērojamais daļējais atbrīvojums no IAE prima facie ir selektīvs.

Correos

IAE

IAE

Correos

Correos

IAE

IAE

90

Correos

IAE prima facie

Nodokļu sistēmas iekšējā loģika

Nodokļu sistēmas iekšējā loģika

| (293) | Tāpēc saskaņā ar Tiesas judikatūru ir jānosaka, vai Correos piešķirto atbrīvojumu no IAE var pamatot ar IAE nodokļa sistēmas raksturu vai vispārējo shēmu, apliecinot, ka pasākums tieši izriet no nodokļa sistēmas pamatprincipa vai vadošā principa. |
| --- | --- |

(293)

Tāpēc saskaņā ar Tiesas judikatūru ir jānosaka, vai Correos piešķirto atbrīvojumu no IAE var pamatot ar IAE nodokļa sistēmas raksturu vai vispārējo shēmu, apliecinot, ka pasākums tieši izriet no nodokļa sistēmas pamatprincipa vai vadošā principa.

Correos

IAE

IAE

| (294) | Correos apgalvo, ka atbrīvojumu no IAE pamatotu IAE nodokļa sistēmas loģika, jo IAE iekšējā loģika būtu piemērot nodokli saimnieciskām darbībām, lai iejauktos preču un pakalpojumu ražošanā vai izplatīšanā, un Correos ir iesaistīts ne tikai saimnieciskās darbībās, ko veido preču un pakalpojumu ražošana, bet arī sabiedrisku pakalpojumu, piemēram, UPP sniegšanā, kam nav ekonomiska mērķa (sk. 70. apsvērumu). |
| --- | --- |

(294)

Correos apgalvo, ka atbrīvojumu no IAE pamatotu IAE nodokļa sistēmas loģika, jo IAE iekšējā loģika būtu piemērot nodokli saimnieciskām darbībām, lai iejauktos preču un pakalpojumu ražošanā vai izplatīšanā, un Correos ir iesaistīts ne tikai saimnieciskās darbībās, ko veido preču un pakalpojumu ražošana, bet arī sabiedrisku pakalpojumu, piemēram, UPP sniegšanā, kam nav ekonomiska mērķa (sk. 70. apsvērumu).

Correos

IAE

IAE

IAE

Correos

| (295) | Komisija nevar piekrist šim argumentam. UPP veikšana ir saimnieciska darbība, un uz UPP vērsts atbrīvojums no nodokļa būtu jāuzskata par valsts atbalstu, kas, iespējams, varētu būt saderīgs, ja tas atbilstu VTNP noteikumiem par saderību. Šis arguments šķiet pretrunā Correos prasībai nevērtēt atbrīvojumus no IAE un IBI 1998. vai 2010. gada Pasta likuma kontekstā, ar ko Correos tiek uzticēts UPP, bet gan tieši atsaucoties uz katru nodokli regulējošajiem tiesību aktiem (sk. 66. apsvērumu). Šajā saistībā Komisija norāda, ka Correos nav apgalvojis, ka atbrīvojumi no IAE varētu būt UPP kompensācijas. |
| --- | --- |

(295)

Komisija nevar piekrist šim argumentam. UPP veikšana ir saimnieciska darbība, un uz UPP vērsts atbrīvojums no nodokļa būtu jāuzskata par valsts atbalstu, kas, iespējams, varētu būt saderīgs, ja tas atbilstu VTNP noteikumiem par saderību. Šis arguments šķiet pretrunā Correos prasībai nevērtēt atbrīvojumus no IAE un IBI 1998. vai 2010. gada Pasta likuma kontekstā, ar ko Correos tiek uzticēts UPP, bet gan tieši atsaucoties uz katru nodokli regulējošajiem tiesību aktiem (sk. 66. apsvērumu). Šajā saistībā Komisija norāda, ka Correos nav apgalvojis, ka atbrīvojumi no IAE varētu būt UPP kompensācijas.

Correos

IAE

IBI

Correos

Correos

IAE

| (296) | Attiecīgi Komisija uzskata, ka nav apliecināts, ka atbrīvojumu no IAE varētu pamatot ar IAE nodokļu sistēmas loģiku. |
| --- | --- |

(296)

Attiecīgi Komisija uzskata, ka nav apliecināts, ka atbrīvojumu no IAE varētu pamatot ar IAE nodokļu sistēmas loģiku.

IAE

IAE

Secinājums

Secinājums

| (297) | Komisija apstiprina 2016. gada lēmumā sākt procedūru izdarīto provizorisko secinājumu, ka Correos piešķirtais daļējais atbrīvojums no IAE ir selektīva priekšrocība, ko nevar pamatot ar IAE nodokļa sistēmas būtību un loģiku. |
| --- | --- |

(297)

Komisija apstiprina 2016. gada lēmumā sākt procedūru izdarīto provizorisko secinājumu, ka Correos piešķirtais daļējais atbrīvojums no IAE ir selektīva priekšrocība, ko nevar pamatot ar IAE nodokļa sistēmas būtību un loģiku.

Correos

IAE

IAE

7.2.1.3.   
  Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (298) | Kā paskaidrots 204. apsvērumā, jebkāds Correos labvēlīgs pasākums var ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(298)

Kā paskaidrots 204. apsvērumā, jebkāds Correos labvēlīgs pasākums var ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Correos

7.2.1.4.   
  Secinājums

Secinājums

| (299) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija apstiprina savu provizorisko vērtējumu, ka Correos piešķirtie atbrīvojumi no IBI un no IAE atbilst kopējiem valsts atbalsta kritērijiem un attiecīgi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(299)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija apstiprina savu provizorisko vērtējumu, ka Correos piešķirtie atbrīvojumi no IBI un no IAE atbilst kopējiem valsts atbalsta kritērijiem un attiecīgi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

Correos

IBI

IAE

7.2.2.   PASTĀVOŠS VAI JAUNS ATBALSTS

| (300) | Attiecībā uz IBI Correos saņēma atbrīvojumus no nodokļa laikposmā no 2008. gada līdz 2013. gadam, tātad pēc Spānijas pievienošanās Savienībai 1986. gadā. Tāpēc atbrīvojumu no nekustamā īpašuma nodokļa nevar uzskatīt par pastāvošu atbalstu. |
| --- | --- |

(300)

Attiecībā uz IBI Correos saņēma atbrīvojumus no nodokļa laikposmā no 2008. gada līdz 2013. gadam, tātad pēc Spānijas pievienošanās Savienībai 1986. gadā. Tāpēc atbrīvojumu no nekustamā īpašuma nodokļa nevar uzskatīt par pastāvošu atbalstu.

IBI Correos

| (301) | Kas attiecas uz atbrīvojumu no IAE, nodoklis tika ieviests ar 1988. gada 28. decembra Likuma Nr. 39/1988, ar ko regulē vietējās finanses, 79.–92. pantu. Nodoklis tika ieviests pēc Spānijas pievienošanās Savienībai. Tāpēc atbrīvojumu no IAE parasti nevar kvalificēt kā pastāvošu atbalstu. |
| --- | --- |

(301)

Kas attiecas uz atbrīvojumu no IAE, nodoklis tika ieviests ar 1988. gada 28. decembra Likuma Nr. 39/1988, ar ko regulē vietējās finanses, 79.–92. pantu. Nodoklis tika ieviests pēc Spānijas pievienošanās Savienībai. Tāpēc atbrīvojumu no IAE parasti nevar kvalificēt kā pastāvošu atbalstu.

IAE

IAE

| (302) | Var norādīt, ka Spānijas iestādes un/vai Correos apgalvo, ka atbrīvojums no IAE ir pastāvošs atbalsts, jo atbrīvojums izrietētu no tā dēvētās licences kvotas, kas bija 1966. gada 29. decembrī ar Dekrētu Nr. 3313/1966 pieņemtā nodokļa par darbībām un komerciālajiem un rūpnieciskajiem ieguvumiem paveids (sk. 71. un 103. apsvērumu). |
| --- | --- |

(302)

Var norādīt, ka Spānijas iestādes un/vai Correos apgalvo, ka atbrīvojums no IAE ir pastāvošs atbalsts, jo atbrīvojums izrietētu no tā dēvētās licences kvotas, kas bija 1966. gada 29. decembrī ar Dekrētu Nr. 3313/1966 pieņemtā nodokļa par darbībām un komerciālajiem un rūpnieciskajiem ieguvumiem paveids (sk. 71. un 103. apsvērumu).

Correos

IAE

| (303) | Spānijas iestādes nav sniegušas Komisijai informāciju, kas apliecinātu nepārtrauktību starp 1966. gada nodokli par darbībām un komerciālajiem un rūpnieciskajiem ieguvumiem un 1988. gada IAE nodokli, kas radīja ļoti konkrētu sistēmu (sk. 42.–44. apsvērumu). Turklāt, pat pieņemot, ka 1988. gadā ieviestais IAE nodoklis varētu izrietēt no 1966. gada nodokļa par darbībām un komerciālajiem un rūpnieciskajiem ieguvumiem, Komisija norāda, ka Spānijas iestādes arī atzīst, ka Correos bija pilnībā atbrīvots no 1966. gada nodokļa par darbībām un komerciālajiem un rūpnieciskajiem ieguvumiem, kad Correos sava rakstura dēļ bija administratīva struktūra (sk. 103. apsvērumu). Correos bija administratīva struktūra līdz 1990. gadam (sk. 22. apsvērumu), tāpēc tam a priori nekad nav bijis piemērojams 1966. gada nodoklis par darbībām un komerciālajiem un rūpnieciskajiem ieguvumiem, savukārt IAE nodokļa sistēmā Correos ir skaidri klasificēts īpašā ar nodokli apliekamā kategorijā un ir saņēmis 50 % atlaidi no attiecīgajā kategorijā maksājamās summas. |
| --- | --- |

(303)

Spānijas iestādes nav sniegušas Komisijai informāciju, kas apliecinātu nepārtrauktību starp 1966. gada nodokli par darbībām un komerciālajiem un rūpnieciskajiem ieguvumiem un 1988. gada IAE nodokli, kas radīja ļoti konkrētu sistēmu (sk. 42.–44. apsvērumu). Turklāt, pat pieņemot, ka 1988. gadā ieviestais IAE nodoklis varētu izrietēt no 1966. gada nodokļa par darbībām un komerciālajiem un rūpnieciskajiem ieguvumiem, Komisija norāda, ka Spānijas iestādes arī atzīst, ka Correos bija pilnībā atbrīvots no 1966. gada nodokļa par darbībām un komerciālajiem un rūpnieciskajiem ieguvumiem, kad Correos sava rakstura dēļ bija administratīva struktūra (sk. 103. apsvērumu). Correos bija administratīva struktūra līdz 1990. gadam (sk. 22. apsvērumu), tāpēc tam a priori nekad nav bijis piemērojams 1966. gada nodoklis par darbībām un komerciālajiem un rūpnieciskajiem ieguvumiem, savukārt IAE nodokļa sistēmā Correos ir skaidri klasificēts īpašā ar nodokli apliekamā kategorijā un ir saņēmis 50 % atlaidi no attiecīgajā kategorijā maksājamās summas.

IAE

IAE

Correos

Correos

Correos

a priori

IAE

Correos

| (304) | Tāpēc Komisija paliek pie uzskata, ka atbrīvojums no IAE nav pastāvošs atbalsts. |
| --- | --- |

(304)

Tāpēc Komisija paliek pie uzskata, ka atbrīvojums no IAE nav pastāvošs atbalsts.

IAE

7.2.3.   ATBALSTA PASĀKUMA LIKUMĪGUMS

| (305) | Komisija norāda, ka atbrīvojumi no IBI un IAE nodokļiem nav bijuši pakļauti paziņojumam saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(305)

Komisija norāda, ka atbrīvojumi no IBI un IAE nodokļiem nav bijuši pakļauti paziņojumam saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu.

IBI

IAE

| (306) | Tāpēc Correos piešķirtie atbrīvojumi no nodokļiem ir nelikumīgs atbalsts Regulas (ES) 2015/1589 1. panta f) punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(306)

Tāpēc Correos piešķirtie atbrīvojumi no nodokļiem ir nelikumīgs atbalsts Regulas (ES) 2015/1589 1. panta f) punkta izpratnē.

Correos

7.2.4.   SADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU

| (307) | Valsts atbalstu uzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas atbilst kādai no Līguma 107. panta 2. punktā nosauktajām kategorijām (91), un to var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja Komisija uzskata, ka tas atbilst kādai no Līguma 107. panta 3. punktā nosauktajām kategorijām (92). Tomēr tieši dalībvalstij, kura piešķir atbalstu, ir pienākums pierādīt, ka piešķirtais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 2. vai 3. punktu. |
| --- | --- |

(307)

Valsts atbalstu uzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas atbilst kādai no Līguma 107. panta 2. punktā nosauktajām kategorijām (91), un to var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja Komisija uzskata, ka tas atbilst kādai no Līguma 107. panta 3. punktā nosauktajām kategorijām (92). Tomēr tieši dalībvalstij, kura piešķir atbalstu, ir pienākums pierādīt, ka piešķirtais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 2. vai 3. punktu.

91

92

| (308) | Komisija konstatē, ka atbrīvojumi no IBI un IAE nodokļiem atbrīvo Correos no izmaksām, kuras tam parasti būtu jāsedz savā ikdienas pārvaldībā vai parastajās darbībās. Citiem vārdiem – šādi atbrīvojumi ir darbības atbalsts bez jebkāda ierobežojuma laikā. Principā darbības atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 2. vai 3. punktu. |
| --- | --- |

(308)

Komisija konstatē, ka atbrīvojumi no IBI un IAE nodokļiem atbrīvo Correos no izmaksām, kuras tam parasti būtu jāsedz savā ikdienas pārvaldībā vai parastajās darbībās. Citiem vārdiem – šādi atbrīvojumi ir darbības atbalsts bez jebkāda ierobežojuma laikā. Principā darbības atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 2. vai 3. punktu.

IBI

IAE

Correos

| (309) | Turklāt Spānijas iestādes ne pirms 2016. gada lēmuma sākt procedūru pieņemšanas, ne formālās izmeklēšanas procedūras laikā nav paudušas nekādus argumentus, kas apliecinātu, ka Correos piešķirtie atbrīvojumi no IBI un IAE varētu iekļauties jebkurā no Līguma 107. panta 2. vai 3. punktā minētajiem atbrīvojumiem. |
| --- | --- |

(309)

Turklāt Spānijas iestādes ne pirms 2016. gada lēmuma sākt procedūru pieņemšanas, ne formālās izmeklēšanas procedūras laikā nav paudušas nekādus argumentus, kas apliecinātu, ka Correos piešķirtie atbrīvojumi no IBI un IAE varētu iekļauties jebkurā no Līguma 107. panta 2. vai 3. punktā minētajiem atbrīvojumiem.

Correos

IBI

IAE

| (310) | Ne pirms 2016. gada lēmuma sākt procedūru pieņemšanas, ne arī formālās izmeklēšanas procedūras laikā Spānijas iestādes nav sniegušas nekādu pamatojumu, saskaņā ar kuru atbrīvojumi no IBI un IAE (kas jebkurā gadījumā ir piemērojami ne tikai VTNP, bet arī izteikti komerciālām darbībām) varētu būt saderīgi saskaņā ar 106. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(310)

Ne pirms 2016. gada lēmuma sākt procedūru pieņemšanas, ne arī formālās izmeklēšanas procedūras laikā Spānijas iestādes nav sniegušas nekādu pamatojumu, saskaņā ar kuru atbrīvojumi no IBI un IAE (kas jebkurā gadījumā ir piemērojami ne tikai VTNP, bet arī izteikti komerciālām darbībām) varētu būt saderīgi saskaņā ar 106. panta 2. punktu.

IBI

IAE

7.2.5.   SECINĀJUMS

| (311) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbrīvojumi no IBI un no IAE ir nesaderīgs valsts atbalsts un attiecīgās summas būtu jāatgūst. |
| --- | --- |

(311)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbrīvojumi no IBI un no IAE ir nesaderīgs valsts atbalsts un attiecīgās summas būtu jāatgūst.

IBI

IAE

| (312) | Correos šajā saistībā apgalvo, ka, pat ja Komisija uzskatītu atbrīvojumus no IBI par nesaderīgiem, tos nevarētu atgūt res judicata principa dēļ, kas saskaņā ar Correos nozīmētu, ka Spānijas Augstākās tiesas spriedumu vairs nevar apšaubīt (sk. 69. apsvērumu). |
| --- | --- |

(312)

Correos šajā saistībā apgalvo, ka, pat ja Komisija uzskatītu atbrīvojumus no IBI par nesaderīgiem, tos nevarētu atgūt res judicata principa dēļ, kas saskaņā ar Correos nozīmētu, ka Spānijas Augstākās tiesas spriedumu vairs nevar apšaubīt (sk. 69. apsvērumu).

Correos

IBI

res judicata

Correos

| (313) | Komisija nepiekrīt Correos uzskatiem šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(313)

Komisija nepiekrīt Correos uzskatiem šajā jautājumā.

Correos

| (314) | Pirmkārt, Spānijas Augstākā tiesa nav lēmusi par atbalsta esību vai neesību vietējo tiesu piešķirtajos atbrīvojumos no IBI (sk. 40. un 41. apsvērumu). Vienīgais Augstākās tiesas secinājums bija tāds, ka atbrīvojumi no IBI nav pamatoti. Kā paskaidroja Spānijas iestādes, minētajai tiesai arī nebija pilnvaru prasīt atgūšanu. Tāpēc šajā situācijā nevar atsaukties uz res judicata, jo nav tāda sprieduma, kurā būtu secināts, ka Correos nevajadzētu atmaksāt attiecīgās summas. |
| --- | --- |

(314)

Pirmkārt, Spānijas Augstākā tiesa nav lēmusi par atbalsta esību vai neesību vietējo tiesu piešķirtajos atbrīvojumos no IBI (sk. 40. un 41. apsvērumu). Vienīgais Augstākās tiesas secinājums bija tāds, ka atbrīvojumi no IBI nav pamatoti. Kā paskaidroja Spānijas iestādes, minētajai tiesai arī nebija pilnvaru prasīt atgūšanu. Tāpēc šajā situācijā nevar atsaukties uz res judicata, jo nav tāda sprieduma, kurā būtu secināts, ka Correos nevajadzētu atmaksāt attiecīgās summas.

IBI

IBI

res judicata

Correos

| (315) | Otrkārt, atbalsta saderības izvērtējums ir ekskluzīvā Komisijas kompetencē, un, ciktāl pastāv valsts atbalsts, valsts tiesas nevar izteikties par saderību un atgūšanu. |
| --- | --- |

(315)

Otrkārt, atbalsta saderības izvērtējums ir ekskluzīvā Komisijas kompetencē, un, ciktāl pastāv valsts atbalsts, valsts tiesas nevar izteikties par saderību un atgūšanu.

| (316) | Atgūstamā summa par atbrīvojumu no IBI nominālā izteiksmē atbilst atbrīvojumu summai, kurus vietējās tiesas piešķīra Correos laikposmā no 2008. gada līdz 2013. gadam, un ir vienāda ar 752 840,50 EUR. Faktiskā atgūstamā summa ietvers procentu maksājumus no datuma, kurā Correos veikta katra nodokļa atmaksa, līdz to faktiskajai atgūšanai. |
| --- | --- |

(316)

Atgūstamā summa par atbrīvojumu no IBI nominālā izteiksmē atbilst atbrīvojumu summai, kurus vietējās tiesas piešķīra Correos laikposmā no 2008. gada līdz 2013. gadam, un ir vienāda ar 752 840,50 EUR. Faktiskā atgūstamā summa ietvers procentu maksājumus no datuma, kurā Correos veikta katra nodokļa atmaksa, līdz to faktiskajai atgūšanai.

IBI

Correos

Correos

| (317) | Atgūstamā summa par daļēju atbrīvojumu no IAE nominālā izteiksmē atbilst kopējai IAE samazinājuma summai, kas Correos piešķirts no 2004. gada līdz 2017. gadam, – 113 591,24 EUR. Faktiskā atgūstamā summa ietvers procentu maksājumus no datuma, kurā Correos veica samazinātā IAE maksājumus, līdz to faktiskajai atgūšanai. |
| --- | --- |

(317)

Atgūstamā summa par daļēju atbrīvojumu no IAE nominālā izteiksmē atbilst kopējai IAE samazinājuma summai, kas Correos piešķirts no 2004. gada līdz 2017. gadam, – 113 591,24 EUR. Faktiskā atgūstamā summa ietvers procentu maksājumus no datuma, kurā Correos veica samazinātā IAE maksājumus, līdz to faktiskajai atgūšanai.

IAE

IAE

Correos

Correos

IAE

7.3.   TRĪS KAPITĀLA PALIELINĀJUMI, KAS PIEŠĶIRTI ATTIECĪGI 2004., 2005. UN 2006. GADĀ

TRĪS KAPITĀLA PALIELINĀJUMI, KAS PIEŠĶIRTI ATTIECĪGI 2004., 2005. UN 2006. GADĀ

7.3.1.   VALSTS ATBALSTS LĪGUMA 107. PANTA 1. PUNKTA IZPRATNĒ

| (318) | Spānijas iestādes ir apgalvojušas, ka visi trīs kapitāla palielinājumi, kas Correos piešķirti 2004. gadā (16 miljoni EUR), 2005. gadā (16 miljoni EUR) un 2006. gadā (16 miljoni EUR), bija atbilstīgi ieguldītāja principam tirgus ekonomikā un tāpēc tie nebija valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(318)

Spānijas iestādes ir apgalvojušas, ka visi trīs kapitāla palielinājumi, kas Correos piešķirti 2004. gadā (16 miljoni EUR), 2005. gadā (16 miljoni EUR) un 2006. gadā (16 miljoni EUR), bija atbilstīgi ieguldītāja principam tirgus ekonomikā un tāpēc tie nebija valsts atbalsts.

Correos

| (319) | Saskaņā ar Spānijas iestāžu ziņoto šie kapitāla palielinājumi bija daļa no Correos stratēģiskā uzņēmējdarbības plāna laika posmam no 2001. gada līdz 2006. gadam, lai kompensētu pasta tirgus samazināšanos. Tas ietvēra ieguldījumus Correos infrastruktūrā, organizatoriskajā struktūrā un automatizācijas procesā. |
| --- | --- |

(319)

Saskaņā ar Spānijas iestāžu ziņoto šie kapitāla palielinājumi bija daļa no Correos stratēģiskā uzņēmējdarbības plāna laika posmam no 2001. gada līdz 2006. gadam, lai kompensētu pasta tirgus samazināšanos. Tas ietvēra ieguldījumus Correos infrastruktūrā, organizatoriskajā struktūrā un automatizācijas procesā.

Correos

Correos

| (320) | Pēc Komisijas paustajām šaubām 2016. gada lēmumā sākt procedūru Spānijas iestādes sniedza Komisijai papildu argumentus par labu atbilstībai ieguldītāja principam tirgus ekonomikā (sk. 4.1.3. iedaļu), proti:






  — | pamatojoties uz ex ante daudzgadu plāniem, Correos izredzes ieguldījuma laikā bija labas. Konkrēti 2004.–2006. gada daudzgadu plānos prognozēts Correos rentabilitātes uzlabojums attiecībā pret peļņas stabilitāti gadījumā, ja nekāda ieguldījumu darbība netiek veikta. Tādā ziņā kapitāla palielinājumi bija būtisks elements, lai sasniegtu ex ante prognozēto uzņēmuma rentabilitāti, |
| --- | --- | --- |

(320)

Pēc Komisijas paustajām šaubām 2016. gada lēmumā sākt procedūru Spānijas iestādes sniedza Komisijai papildu argumentus par labu atbilstībai ieguldītāja principam tirgus ekonomikā (sk. 4.1.3. iedaļu), proti:

—

pamatojoties uz ex ante daudzgadu plāniem, Correos izredzes ieguldījuma laikā bija labas. Konkrēti 2004.–2006. gada daudzgadu plānos prognozēts Correos rentabilitātes uzlabojums attiecībā pret peļņas stabilitāti gadījumā, ja nekāda ieguldījumu darbība netiek veikta. Tādā ziņā kapitāla palielinājumi bija būtisks elements, lai sasniegtu ex ante prognozēto uzņēmuma rentabilitāti,

ex ante

Correos

Correos

ex ante

| — | uzņēmuma modernizācija bija konsekvents uzņēmējdarbības lēmums, ko būtu atbalstījis jebkurš akcionārs, īpaši attiecībā uz 2004.–2006. gadu ieguldījumu aktivitāte bija augstāka par vidējo aktivitāti 1994.–2004. gada laikposmā, tāpēc kapitāla palielinājumi bija daļa no atbildes uz vajadzību pēc papildu finansējuma, |
| --- | --- |

—

uzņēmuma modernizācija bija konsekvents uzņēmējdarbības lēmums, ko būtu atbalstījis jebkurš akcionārs, īpaši attiecībā uz 2004.–2006. gadu ieguldījumu aktivitāte bija augstāka par vidējo aktivitāti 1994.–2004. gada laikposmā, tāpēc kapitāla palielinājumi bija daļa no atbildes uz vajadzību pēc papildu finansējuma,

| — | pēc ieguldījumiem uzņēmums guva peļņu (pat neskaitot Correos saņemto UPP kompensāciju), |
| --- | --- |

—

pēc ieguldījumiem uzņēmums guva peļņu (pat neskaitot Correos saņemto UPP kompensāciju),

Correos

| — | neatkarīgā ex post pētījumā (ko veica Ernst-Young), pamatojoties uz ex ante datiem, secināts, ka paredzamā atdeve no Spānijas valsts ieguldījuma Correos bija lielāka nekā tās kapitāla izmaksas ieguldījuma laikā. |
| --- | --- |

—

neatkarīgā ex post pētījumā (ko veica Ernst-Young), pamatojoties uz ex ante datiem, secināts, ka paredzamā atdeve no Spānijas valsts ieguldījuma Correos bija lielāka nekā tās kapitāla izmaksas ieguldījuma laikā.

ex post

Ernst-Young

ex ante

Correos

| (321) | Komisija piekrīt, ka ieguldījumi Correos, ko daļēji finansēja Spānijas valsts, ir tipiski modernizācijas pasākumi, kas veikti pasta nozarē, reaģējot uz pasta vēstuļu tirgus samazināšanos. Valsts lēmumu pamatā bija daudzgadu plāni, kuros skaidri prognozēta Correos rentabilitātes uzlabošanās, ko vēlāk apliecināja fakti. Ernst-Young pētījums arī apliecina, ka ieguldījums bija racionāls ekonomisks lēmums laikā, kad tas tika pieņemts. |
| --- | --- |

(321)

Komisija piekrīt, ka ieguldījumi Correos, ko daļēji finansēja Spānijas valsts, ir tipiski modernizācijas pasākumi, kas veikti pasta nozarē, reaģējot uz pasta vēstuļu tirgus samazināšanos. Valsts lēmumu pamatā bija daudzgadu plāni, kuros skaidri prognozēta Correos rentabilitātes uzlabošanās, ko vēlāk apliecināja fakti. Ernst-Young pētījums arī apliecina, ka ieguldījums bija racionāls ekonomisks lēmums laikā, kad tas tika pieņemts.

Correos

Correos

Ernst-Young

7.3.2.   SECINĀJUMS

| (322) | Komisija uzskata, ka 2004.–2006. gadā veiktās kapitāla iepludināšanas var uzskatīt par atbilstīgām tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principam un ka tās nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(322)

Komisija uzskata, ka 2004.–2006. gadā veiktās kapitāla iepludināšanas var uzskatīt par atbilstīgām tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principam un ka tās nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

7.4.   CORREOS PIEŠĶIRTĀS KOMPENSĀCIJAS PAR VĒLĒŠANU ORGANIZĒŠANU

CORREOS PIEŠĶIRTĀS KOMPENSĀCIJAS PAR VĒLĒŠANU ORGANIZĒŠANU

7.4.1.   VALSTS ATBALSTS LĪGUMA 107. PANTA 1. PUNKTA IZPRATNĒ

7.4.1.1.   
  Pasākums ir saistāms ar valsti un tiek piešķirts no valsts līdzekļiem

Pasākums ir saistāms ar valsti un tiek piešķirts no valsts līdzekļiem

| (323) | Kompensācija tiek izmaksāta tieši no valsts vispārējā budžeta, ir attiecināma uz valsti un tiek piešķirta no valsts resursiem. |
| --- | --- |

(323)

Kompensācija tiek izmaksāta tieši no valsts vispārējā budžeta, ir attiecināma uz valsti un tiek piešķirta no valsts resursiem.

7.4.1.2.   
  Uzņēmumam piešķirtās selektīvās ekonomiskās priekšrocības

Uzņēmumam piešķirtās selektīvās ekonomiskās priekšrocības

A.   Uzņēmuma jēdziens

Uzņēmuma jēdziens

| (324) | Saskaņā ar judikatūru Līguma 107. pants nav piemērojams, ja valsts rīkojas, “īstenojot valsts varu” (93), vai ja publiskas struktūras rīkojas “kā publiskas iestādes” (94). Var uzskatīt, ka struktūra rīkojas, īstenojot valsts varu, situācijā, kad attiecīgā darbība ir uzdevums, kas ir daļa no valsts galvenajām funkcijām vai pēc savas būtības, mērķa un tam piemērojamajiem noteikumiem ar šīm funkcijām ir saistīts (95). Raugoties vispārīgi, darbības, kuras ir valsts varas prerogatīvu neatņemama daļa un kuras veic valsts, nav saimnieciskā darbība, izņemot, ja attiecīgā dalībvalsts ir nolēmusi ieviest tirgus mehānismus. |
| --- | --- |

(324)

Saskaņā ar judikatūru Līguma 107. pants nav piemērojams, ja valsts rīkojas, “īstenojot valsts varu” (93), vai ja publiskas struktūras rīkojas “kā publiskas iestādes” (94). Var uzskatīt, ka struktūra rīkojas, īstenojot valsts varu, situācijā, kad attiecīgā darbība ir uzdevums, kas ir daļa no valsts galvenajām funkcijām vai pēc savas būtības, mērķa un tam piemērojamajiem noteikumiem ar šīm funkcijām ir saistīts (95). Raugoties vispārīgi, darbības, kuras ir valsts varas prerogatīvu neatņemama daļa un kuras veic valsts, nav saimnieciskā darbība, izņemot, ja attiecīgā dalībvalsts ir nolēmusi ieviest tirgus mehānismus.

93

94

95

| (325) | Šajā gadījumā Correos sniegtie pakalpojumi ir daļa no valsts pienākuma regulēt un organizēt vēlēšanu procedūru, kurā atzītas tiesības balsot vai nu personīgi, vai pa pastu. Spānijas iestādes un/vai Correos apgalvo, ka visas darbības, ko Correos veica vēlēšanu organizēšanas kontekstā, būtu jāuzskata par daļu no valsts prerogatīvām un tāpēc Correos nebūtu jāuzskata par uzņēmumu, kad tas veic attiecīgās darbības (sk. 79.–81. apsvērumu, 118. un 119. apsvērumu). |
| --- | --- |

(325)

Šajā gadījumā Correos sniegtie pakalpojumi ir daļa no valsts pienākuma regulēt un organizēt vēlēšanu procedūru, kurā atzītas tiesības balsot vai nu personīgi, vai pa pastu. Spānijas iestādes un/vai Correos apgalvo, ka visas darbības, ko Correos veica vēlēšanu organizēšanas kontekstā, būtu jāuzskata par daļu no valsts prerogatīvām un tāpēc Correos nebūtu jāuzskata par uzņēmumu, kad tas veic attiecīgās darbības (sk. 79.–81. apsvērumu, 118. un 119. apsvērumu).

Correos

Correos

Correos

Correos

| (326) | Komisija uzskata, ka darbības, kas ir tieši saistītas ar balsošanas procedūru, piemēram, pasta balsojumu apstrāde, Vēlēšanu komisijas materiālu (piem., vēlētāju reģistrācijas karšu) sūtīšana un vēlēšanu dokumentācijas savākšana pēc balsu skaitīšanas beigām, ir daļa no būtiski svarīgajām valsts funkcijām. Tāpēc Komisija piekrīt Spānijas iestādēm, ka minētās darbības nevar uzskatīt par saimnieciskām darbībām un to finansējums nav valsts atbalsts, jo attiecībā uz šādām darbībām Correos nevar uzskatīt par uzņēmumu. |
| --- | --- |

(326)

Komisija uzskata, ka darbības, kas ir tieši saistītas ar balsošanas procedūru, piemēram, pasta balsojumu apstrāde, Vēlēšanu komisijas materiālu (piem., vēlētāju reģistrācijas karšu) sūtīšana un vēlēšanu dokumentācijas savākšana pēc balsu skaitīšanas beigām, ir daļa no būtiski svarīgajām valsts funkcijām. Tāpēc Komisija piekrīt Spānijas iestādēm, ka minētās darbības nevar uzskatīt par saimnieciskām darbībām un to finansējums nav valsts atbalsts, jo attiecībā uz šādām darbībām Correos nevar uzskatīt par uzņēmumu.

Correos

| (327) | Taču attiecībā uz politisko kandidātu izsūtīto vēlēšanu materiālu pasta apstrādi situācija ir citāda. Savā lēmumā par Poste Italiane (96) Komisija uzskatīja, ka Poste Italiane veiktā vēlēšanu materiālu izplatīšana par samazinātu subsidētu tarifu ir saimnieciska darbība un tāpēc kompensācija par šādu pakalpojumu ir valsts atbalsts. Šis pasākums ir ļoti līdzīgs Itālijas sistēmai (t. i., vēlēšanu kandidāti, ievērojot dažus nosacījumus, var sūtīt vēlētājiem brošūras par samazinātiem tarifiem, un valsts kompensē pasta operatoram atlikušo summu) un ir skaidri nošķirams no tām Correos veiktajām darbībām, kas nav saimnieciskās darbības, kuras ir tieši saistītas ar balsošanas procedūru. Attiecīgi saistībā ar politisko kandidātu sūtīto vēlēšanu materiālu pasta apstrādi Correos Līguma 107. panta 1. punkta nolūkos būtu jāuzskata par uzņēmumu. |
| --- | --- |

(327)

Taču attiecībā uz politisko kandidātu izsūtīto vēlēšanu materiālu pasta apstrādi situācija ir citāda. Savā lēmumā par Poste Italiane (96) Komisija uzskatīja, ka Poste Italiane veiktā vēlēšanu materiālu izplatīšana par samazinātu subsidētu tarifu ir saimnieciska darbība un tāpēc kompensācija par šādu pakalpojumu ir valsts atbalsts. Šis pasākums ir ļoti līdzīgs Itālijas sistēmai (t. i., vēlēšanu kandidāti, ievērojot dažus nosacījumus, var sūtīt vēlētājiem brošūras par samazinātiem tarifiem, un valsts kompensē pasta operatoram atlikušo summu) un ir skaidri nošķirams no tām Correos veiktajām darbībām, kas nav saimnieciskās darbības, kuras ir tieši saistītas ar balsošanas procedūru. Attiecīgi saistībā ar politisko kandidātu sūtīto vēlēšanu materiālu pasta apstrādi Correos Līguma 107. panta 1. punkta nolūkos būtu jāuzskata par uzņēmumu.

Poste Italiane

96

Poste Italiane

Correos

Correos

| (328) | Ņemot vērā pakalpojuma saturu, arī citi pasta operatori varētu sniegt šo pakalpojumu, saņemot valsts kompensāciju (97). To apliecina fakts, ka vēlēšanu kandidāti pašlaik izmanto valsts izveidotu sistēmu (un attiecīgi izvēlas Correos) savu brošūru sūtīšanai, jo viņiem ir jāmaksā tikai neliela cena par vienību. Taču, ja viņi vēlas nosūtīt vairāk nekā vienu vienību uz iedzīvotāju, viņiem ir jāmaksā pilna cena un tādā gadījumā tie brīvi izvēlas Correos vai citus operatorus (jo īpaši pilsētu rajonos). |
| --- | --- |

(328)

Ņemot vērā pakalpojuma saturu, arī citi pasta operatori varētu sniegt šo pakalpojumu, saņemot valsts kompensāciju (97). To apliecina fakts, ka vēlēšanu kandidāti pašlaik izmanto valsts izveidotu sistēmu (un attiecīgi izvēlas Correos) savu brošūru sūtīšanai, jo viņiem ir jāmaksā tikai neliela cena par vienību. Taču, ja viņi vēlas nosūtīt vairāk nekā vienu vienību uz iedzīvotāju, viņiem ir jāmaksā pilna cena un tādā gadījumā tie brīvi izvēlas Correos vai citus operatorus (jo īpaši pilsētu rajonos).

97

Correos

Correos

B.   Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (329) | Ar Correos piešķirto kompensāciju par politisko kandidātu sūtītu vēlēšanu materiālu pasta apstrādi ir paredzēts pilnībā vai daļēji segt neto izmaksas, kas Correos radušās, sniedzot attiecīgo pakalpojumu. Bez šādas kompensācijas Correos attiecīgās izmaksas būtu jāsedz pašam. Tāpēc kompensācija sniedz Correos priekšrocību, jo tā atbrīvo uzņēmumu no sloga, kas tam būtu jāuzņemas, ja kompensācija netiktu piešķirta. |
| --- | --- |

(329)

Ar Correos piešķirto kompensāciju par politisko kandidātu sūtītu vēlēšanu materiālu pasta apstrādi ir paredzēts pilnībā vai daļēji segt neto izmaksas, kas Correos radušās, sniedzot attiecīgo pakalpojumu. Bez šādas kompensācijas Correos attiecīgās izmaksas būtu jāsedz pašam. Tāpēc kompensācija sniedz Correos priekšrocību, jo tā atbrīvo uzņēmumu no sloga, kas tam būtu jāuzņemas, ja kompensācija netiktu piešķirta.

Correos

Correos

Correos

Correos

C.   Selektivitāte

Selektivitāte

| (330) | Pasākums nepārprotami ir selektīvs, jo tas sniedz labumu tikai vienam uzņēmumam – Correos. |
| --- | --- |

(330)

Pasākums nepārprotami ir selektīvs, jo tas sniedz labumu tikai vienam uzņēmumam – Correos.

Correos

7.4.1.3.   
  Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (331) | Kā paskaidrots 204. apsvērumā, jebkāds Correos labvēlīgs pasākums var ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(331)

Kā paskaidrots 204. apsvērumā, jebkāds Correos labvēlīgs pasākums var ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Correos

7.4.1.4.   
  Secinājums

Secinājums

| (332) | Komisija uzskata, ka finansējums vēlēšanu materiālu izplatīšanai vēlēšanu kandidātu uzdevumā ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(332)

Komisija uzskata, ka finansējums vēlēšanu materiālu izplatīšanai vēlēšanu kandidātu uzdevumā ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

7.4.2.   PASTĀVOŠS VAI JAUNS ATBALSTS

| (333) | Saskaņā ar Spānijas iestāžu un Correos teikto (sk. 83.–85. un 121. apsvērumu), ja finansējums vēlēšanu materiālu izplatīšanai vēlēšanu kandidātu uzdevumā būtu valsts atbalsts, tas būtu pastāvošs atbalsts, jo tas ir senāks par Spānijas pievienošanos Eiropas Ekonomikas kopienai 1986. gadā. |
| --- | --- |

(333)

Saskaņā ar Spānijas iestāžu un Correos teikto (sk. 83.–85. un 121. apsvērumu), ja finansējums vēlēšanu materiālu izplatīšanai vēlēšanu kandidātu uzdevumā būtu valsts atbalsts, tas būtu pastāvošs atbalsts, jo tas ir senāks par Spānijas pievienošanos Eiropas Ekonomikas kopienai 1986. gadā.

Correos

| (334) | Spānijas iestādes īpaši paskaidro, ka kompensācija, kas piešķirta vēlēšanu kandidātiem par vēlēšanu materiālu izplatīšanu, bez kādām būtiskām izmaiņām ir pastāvējusi kopš 1977. gada. |
| --- | --- |

(334)

Spānijas iestādes īpaši paskaidro, ka kompensācija, kas piešķirta vēlēšanu kandidātiem par vēlēšanu materiālu izplatīšanu, bez kādām būtiskām izmaiņām ir pastāvējusi kopš 1977. gada.

| (335) | Pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija norāda, ka shēma, kas pastāv kopš 1977. gada, paredzēja zemus fiksētus tarifus, kas bija piemērojami visām vēlēšanām (vietējām, reģionālām, valsts un EP). Correos par katrām vēlēšanām arī saņēma daļēju finansējumu kopējām piegādes izmaksām visa perioda laikā. |
| --- | --- |

(335)

Pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija norāda, ka shēma, kas pastāv kopš 1977. gada, paredzēja zemus fiksētus tarifus, kas bija piemērojami visām vēlēšanām (vietējām, reģionālām, valsts un EP). Correos par katrām vēlēšanām arī saņēma daļēju finansējumu kopējām piegādes izmaksām visa perioda laikā.

Correos

| (336) | Komisija secina, ka finansējums vēlēšanu materiālu izplatīšanai vēlēšanu kandidātu uzdevumā kvalificējas kā pastāvošs atbalsts Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(336)

Komisija secina, ka finansējums vēlēšanu materiālu izplatīšanai vēlēšanu kandidātu uzdevumā kvalificējas kā pastāvošs atbalsts Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta izpratnē.

7.4.3.   SECINĀJUMS

| (337) | Kompensācija, kas Correos piešķirta par politisko kandidātu sūtīto vēlēšanu materiālu izplatīšanu, ir pastāvošs atbalsts un tiks skatīta atsevišķi saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (98) 17., 18. un 19. pantu. |
| --- | --- |

(337)

Kompensācija, kas Correos piešķirta par politisko kandidātu sūtīto vēlēšanu materiālu izplatīšanu, ir pastāvošs atbalsts un tiks skatīta atsevišķi saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (98) 17., 18. un 19. pantu.

Correos

98

8.   KOPĒJIE SECINĀJUMI

KOPĒJIE SECINĀJUMI

| (338) | UPP kompensācijas, kas piešķirtas Correos saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu, atbrīvojumi no nekustamā īpašuma nodokļa (IBI) un no nodokļa par saimniecisko darbību (IAE), kā arī Correos piešķirtā kompensācija par vēlēšanu materiālu izplatīšanu ir atbalsta pasākumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jo tie atbrīvoja Correos no izmaksām, kuras parasti sedz privāti uzņēmumi. |
| --- | --- |

(338)

UPP kompensācijas, kas piešķirtas Correos saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu, atbrīvojumi no nekustamā īpašuma nodokļa (IBI) un no nodokļa par saimniecisko darbību (IAE), kā arī Correos piešķirtā kompensācija par vēlēšanu materiālu izplatīšanu ir atbalsta pasākumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jo tie atbrīvoja Correos no izmaksām, kuras parasti sedz privāti uzņēmumi.

Correos

IBI

IAE

Correos

Correos

| (339) | Trīs kapitāla palielinājumi, kas piešķirti 2004., 2005. un 2006. gadā, nav atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jo valsts rīkojās saskaņā ar ieguldītāja principu tirgus ekonomikā. |
| --- | --- |

(339)

Trīs kapitāla palielinājumi, kas piešķirti 2004., 2005. un 2006. gadā, nav atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jo valsts rīkojās saskaņā ar ieguldītāja principu tirgus ekonomikā.

| (340) | Komisija uzskata, ka Spānija nelikumīgi īstenoja 338. apsvērumā minētos atbalsta pasākumus, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, izņemot kompensāciju, kas Correos piešķirta par politisko kandidātu sūtīto vēlēšanu materiālu izplatīšanu, kas ir pastāvošs atbalsts. |
| --- | --- |

(340)

Komisija uzskata, ka Spānija nelikumīgi īstenoja 338. apsvērumā minētos atbalsta pasākumus, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, izņemot kompensāciju, kas Correos piešķirta par politisko kandidātu sūtīto vēlēšanu materiālu izplatīšanu, kas ir pastāvošs atbalsts.

Correos

| (341) | UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu, ir nesaderīgs atbalsts saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu, ciktāl tās sniegušas Correos pārmērīgu kompensāciju. |
| --- | --- |

(341)

UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu, ir nesaderīgs atbalsts saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu, ciktāl tās sniegušas Correos pārmērīgu kompensāciju.

Correos

Correos

| (342) | Atbrīvojumi no nekustamā īpašuma nodokļa (IBI) un no nodokļa par saimniecisko darbību (IAE) ir nesaderīgs atbalsts. |
| --- | --- |

(342)

Atbrīvojumi no nekustamā īpašuma nodokļa (IBI) un no nodokļa par saimniecisko darbību (IAE) ir nesaderīgs atbalsts.

IBI

IAE

| (343) | Kompensācija, kas Correos piešķirta par politisko kandidātu sūtīto vēlēšanu materiālu izplatīšanu, ir pastāvošs atbalsts un tiks skatīta atsevišķi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 17., 18. un 19. pantu. |
| --- | --- |

(343)

Kompensācija, kas Correos piešķirta par politisko kandidātu sūtīto vēlēšanu materiālu izplatīšanu, ir pastāvošs atbalsts un tiks skatīta atsevišķi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 17., 18. un 19. pantu.

Correos

9.   ATGŪŠANA

ATGŪŠANA

| (344) | Atbilstīgi Līgumam un Tiesas iedibinātajai judikatūrai, ja Komisija ir konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības pieprasīt attiecīgajai dalībvalstij šā atbalsta atcelšanu vai pārveidošanu (99). Arī Tiesa ir pastāvīgi lēmusi, ka dalībvalstij pienākumu atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, nosaka, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (100). |
| --- | --- |

(344)

Atbilstīgi Līgumam un Tiesas iedibinātajai judikatūrai, ja Komisija ir konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības pieprasīt attiecīgajai dalībvalstij šā atbalsta atcelšanu vai pārveidošanu (99). Arī Tiesa ir pastāvīgi lēmusi, ka dalībvalstij pienākumu atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, nosaka, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (100).

99

100

| (345) | Šajā saistībā Tiesa ir noteikusi, ka minētais mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bijusi tirgū attiecībā pret konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bijis pirms atbalsta piešķiršanas (101). |
| --- | --- |

(345)

Šajā saistībā Tiesa ir noteikusi, ka minētais mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bijusi tirgū attiecībā pret konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bijis pirms atbalsta piešķiršanas (101).

101

| (346) | Saskaņā ar judikatūru Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punktā noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (..)”. |
| --- | --- |

(346)

Saskaņā ar judikatūru Regulas (ES) 2015/1589 16. panta 1. punktā noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (..)”.

| (347) | Tāpēc, ņemot vērā, ka UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu (ciktāl tās sniedza Correos pārmērīgu kompensāciju), atbrīvojums no nekustamā īpašuma nodokļa (IBI) un atbrīvojums no nodokļa par saimniecisko darbību (IAE) tika īstenoti, pārkāpjot Līguma 108. pantu, un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tie ir jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kas tirgū pastāvēja pirms to piešķiršanas. |
| --- | --- |

(347)

Tāpēc, ņemot vērā, ka UPP kompensācijas, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu (ciktāl tās sniedza Correos pārmērīgu kompensāciju), atbrīvojums no nekustamā īpašuma nodokļa (IBI) un atbrīvojums no nodokļa par saimniecisko darbību (IAE) tika īstenoti, pārkāpjot Līguma 108. pantu, un ir uzskatāmi par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tie ir jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kas tirgū pastāvēja pirms to piešķiršanas.

Correos

Correos

IBI

IAE

| (348) | Nominālās atgūšanas summas, kas atbilst dažādajiem nesaderīgajiem atbalsta pasākumiem, ir 166,112 miljoni EUR par UPP kompensācijām, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu (sk. 267. apsvērumu), 752 840,50 EUR par atbrīvojumiem no IBI (sk. 316. apsvērumu) un 113 591,24 EUR par daļējiem atbrīvojumiem no IAE (sk. 317. apsvērumu). |
| --- | --- |

(348)

Nominālās atgūšanas summas, kas atbilst dažādajiem nesaderīgajiem atbalsta pasākumiem, ir 166,112 miljoni EUR par UPP kompensācijām, kas Correos piešķirtas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu (sk. 267. apsvērumu), 752 840,50 EUR par atbrīvojumiem no IBI (sk. 316. apsvērumu) un 113 591,24 EUR par daļējiem atbrīvojumiem no IAE (sk. 317. apsvērumu).

Correos

IBI

IAE

| (349) | Atgūšanai būtu jāaptver laiks no brīža, kad priekšrocība atbalsta saņēmējam uzkrājās, t. i., kad atbalsts tika nodots saņēmēja rīcībā, līdz faktiskai atgūšanai, un atgūstamajām summām būtu jāpiemēro procenti līdz faktiskajai atgūšanai. Tajā varētu arī ņemt vērā nodokļa pielāgojumu, kā minēts 268.–269. apsvērumā, |
| --- | --- |

(349)

Atgūšanai būtu jāaptver laiks no brīža, kad priekšrocība atbalsta saņēmējam uzkrājās, t. i., kad atbalsts tika nodots saņēmēja rīcībā, līdz faktiskai atgūšanai, un atgūstamajām summām būtu jāpiemēro procenti līdz faktiskajai atgūšanai. Tajā varētu arī ņemt vērā nodokļa pielāgojumu, kā minēts 268.–269. apsvērumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Summa 317,387 miljonu EUR apmērā, kas saskaņā ar 1998. gada Pasta likumu piešķirta Correos kā universālā pakalpojuma pienākuma kompensācijas un ko Spānija īstenoja, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

No iepriekšējā daļā minētās summas 166,112 miljoni EUR ir nesaderīgi ar iekšējo tirgu, jo tā ir pārmērīga kompensācija Correos.

2. pants

Valsts atbalsts 752 840,50 EUR apmērā, kas Correos piešķirts kā atbrīvojums no nekustamā īpašuma nodokļa (Impuesto sobre Bienes Inmuebles), ko Spānija nelikumīgi īstenoja, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

3. pants

Valsts atbalsts 113 591,24 EUR apmērā, kas Correos piešķirts kā daļējs atbrīvojums no nodokļa par saimnieciskajām darbībām (Impuesto de Actividades Económicas), ko Spānija nelikumīgi īstenoja, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

4. pants

Kapitāla iemaksas, ko Spānija 2004., 2005. un 2006. gadā veica Correos, nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

5. pants

Valsts atbalsts, kas Correos piešķirts kā kompensācija par vēlēšanu materiālu izplatīšanu, ir pastāvošs atbalsts Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punkta izpratnē.

6. pants

1.   Spānijai ir jāatgūst nesaderīgais atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar 1., 2. un 3. pantā minētajiem pasākumiem.

2.   Valsts atbalsta summu, kas minēta 1. panta otrajā daļā, var vēl vairāk samazināt, atskaitot nodokli, kas samaksāts par saņemto atbalstu, ar nosacījumu, ka saņēmējs nevarēs izmantot turpmāku nodokļa atskaitīšanu, kā minēts paziņojuma par atgūšanu 50. punktā.

3.   Atgūstamajām summām pieskaita uzkrātos procentus, kurus aprēķina no datuma, kurā attiecīgās summas ir tikušas nodotas saņēmēju rīcībā, līdz to faktiskajai atgūšanai.

4.   Procentus aprēķina, pamatojoties uz bāzi, kas veidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļas noteikumiem.

5.   Spānija atceļ visus 1., 2. un 3. pantā minētā atbalsta neizmaksātos maksājumus no datuma, kurā pieņemts šis lēmums.

7. pants

1.   Šā lēmuma 1., 2. un 3. pantā minētā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un faktiska.

2.   Spānija nodrošina, lai šis lēmums tiktu īstenots četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas datuma.

8. pants

1.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas Spānija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējo summu (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopējo summu (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja;

| b) | šā lēmuma izpildes nodrošināšanas nolūkā veikto un plānoto pasākumu precīzs aprakstu; |
| --- | --- |

b)

šā lēmuma izpildes nodrošināšanas nolūkā veikto un plānoto pasākumu precīzs aprakstu;

| c) | dokumentus, kas pierāda, ka saņēmējs ir brīdināts par atbalsta atmaksāšanu. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kas pierāda, ka saņēmējs ir brīdināts par atbalsta atmaksāšanu.

2.   Spānija regulāri informē Komisiju par to, kā tiek īstenoti valsts pasākumi, kas pieņemti, lai īstenotu šo lēmumu, līdz 1., 2. un 3. pantā minētā atbalsta pilnīgai atgūšanai. Pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma tā nekavējoties sniedz ziņas par pasākumiem, kas jau veikti un ieplānoti, lai izpildītu šo lēmumu. Tā sniedz arī precīzu informāciju par atgūstamā atbalsta summām un procentiem, kas jau ir saņemti no atbalsta saņēmēja.

9. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2018. gada 10. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 129, 12.4.2016., 10. lpp.

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīva 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai (OV L 15, 21.1.1998., 14. lpp.).

3

(4)  Papildu noteikumā un 1998. gada Pasta likuma 15. panta 2. punktā minēti šādi pakalpojumi, kas iekļauti universālā pasta pakalpojuma darbības jomā: 1) naudas pārvedumu pakalpojumi; 2) regulāra valsts un starptautisko pasta pakalpojumu sniegšana attiecībā uz pasta vienībām, kurām sūtītājs uz pašas vienības vai tās iepakojuma ir norādījis adresi. Tās var būt: a) vēstules un pastkartes, kas ietver rakstisku saziņu un sver līdz 2 kg; b) pakas, kam var būt vai nebūt ekonomiska vērtība, ar svaru līdz 10 kg.

4

(5)  1998. gada Pasta likuma 18. pantā rezervētā joma definēta šādi: naudas pārvedumu pakalpojumi; sertificētu vai nesertificētu starppilsētu vienību, kā arī vēstuļu un pastkaršu ar svaru līdz 100 gramiem (no 2006. gada 1. janvāra tika noteikts svara ierobežojums līdz 50 gramiem) pieņemšana, šķirošana, pārvadāšana un izplatīšana; pārrobežu pasta pakalpojumi (sūtīti uz citu valsti vai saņemti no citas valsts), tostarp sūtītās un saņemtās vēstules un pastkartes ar iepriekš minētajiem ierobežojumiem attiecībā uz cenu, svaru un datumu; tādu pieteikumu, vēstuļu un paziņojumu saņemšana, ko iedzīvotāji adresē valsts pārvaldes struktūrām.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīva 2002/39/EK, ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu turpmāko atvēršanu konkurencei (OV L 176, 5.7.2002., 21. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Direktīva 2008/6/EK, ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi (OV L 52, 27.2.2008., 3. lpp.).

7

(8)  Lieta C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, ECLI:EU:C:2003:415.

8

Altmark Trans GmbH

Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(9)  Komisijas paziņojums: Eiropas nostādnes valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (OV C 8, 11.1.2012., 15. lpp.).

9

(10)  Galīgais ziņojums par universālā pakalpojuma pienākumu izmaksām un finansēšanu pasta nozarē Eiropas Savienībā, 1998. gada novembris, National Economic Research Associates (NERA). http://ec.europa.eu/internal_market/post/doc/studies/1998-nera_en.pdf

10

National Economic Research Associates

NERA

(11)  Sk. Tiesas 2006. gada 16. marta sprieduma C-234/04 Kapferer, ECLI:EU:C:2006:178, 20. un 21. punktu; Tiesas 2009. gada 6. oktobra spriedumu C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones, ECLI:EU:C:2009:615; Tiesas 2015. gada 11. novembra sprieduma C-505/14 Klausner Holz Niedersachsen, ECLI:EU:C:2015:742, 36. un 45. punktu.

11

Kapferer

Asturcom Telecomunicaciones

Klausner Holz Niedersachsen

(12)  Tiesas 2003. gada 3. jūlija spriedums, apvienotās lietas C-83/01 P, C-93/01 P un C-94/01 P Chronopost/UFEX un citi, ECLI:EU:C2003:388

12

Chronopost/UFEX

(13)  Tiesas 2008. gada 1. jūlija spriedums, apvienotās lietas C-341/06 un C-342/06P Chronopost un La Poste/UFEX un citi, ECLI:EU:C2008:375

13

Chronopost

La Poste/UFEX

(14)  Spānijas Augstākās tiesas 2006. gada 2. oktobra spriedums, Rec. 89/2004.

14

(15)  Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmums 2012/21/ES par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.).

15

(16)  Komisija norāda, ka daži no šiem jautājumiem nešķiet radām valsts atbalsta problēmas (piem., iespējamas plēsonīgas cenas), ka citi nešķiet tieši saistīti ar Correos (piem., iespējama Correos express šķērssubsidēšana) un ka nav konstatēti fakti attiecībā uz citiem (piem., iespējama kompensācija, lai finansētu Correos publicitātes un komunikācijas kampaņas).

16

Correos

Correos express

Correos

(17)  Anonīmā persona arī atsaucas uz UPP darbības jomas paplašināšanu līdz 20 kg smagām pakām ar 2010. gada Pasta likumu kā uz norādi par Correos interesi paplašināt savu darbību, lai, izmantojot savas UPP veicēja priekšrocības, konkurētu ar pārējiem paku piegādes uzņēmumiem Spānijas paku piegādes tirgū.

17

Correos

(18)  Komisija izvērtēs saskaņā ar 2010. gada Pasta likumu Correos piešķirtās UPP kompensācijas citā lēmumā (sk. 32. apsvērumu).

18

Correos

(19)  Lieta C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, ECLI:EU:C:2003:415.

19

Altmark Trans GmbH

Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(20)  Sk. Komisijas 2008. gada 21. oktobra Lēmumu 2009/554/EK par Itālijas īstenoto valsts atbalsta shēmu, lai atlīdzinātu Poste Italiane par pasta noguldījumu obligāciju izplatīšanu (C 49/06 (ex NN 65/06)) (OV L 189, 21.7.2009., 3. lpp.).

20

Poste Italiane

(21)  Lieta T-613/97 Ufex un citi pret Komisiju, ECLI:EU:T:2006:150.

21

Ufex

(22)  Komisija publicēja 2013. gada 18. februārī (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/overview/new_guide_eu_rules_procurement_lv.pdf).

22

(23)  Komisijas 2012. gada 25. janvāra Lēmums 2012/321/ES par pasākumu SA.14588 (C 20/09), ko Beļģija īstenojusi De Post – La Poste (esošais nosaukums – “
  bpost
  ”) atbalstam (OV L 170, 29.6.2012., 1. lpp.).

23

De Post – La Poste

bpost

(24)  Sk., piemēram, Komisijas 2012. gada 28. marta lēmumu lietā SA.33054 (2012/N) – Kompensācija neto izmaksām, kas radušās, lai saglabātu komerciāli neilgtspējīgu tīklu laikposmā no 2012. gada līdz 2015. gadam un apgrozāmos līdzekļus (OV C 121, 26.4.2012., 1. lpp.), un Komisijas 2012. gada 25. janvāra Lēmumu 2012/636/ES par pasākumu C 36/07 (ex NN 25/07), ko ieviesusi Vācija attiecībā uz Deutsche Post AG (OV L 289, 19.10.2012., 1. lpp.).

24

Deutsche Post AG

(25)  Lieta C-124/10 P Komisija pret EDF, ECLI:EU:C:2012:318.

25

EDF

(26)  Tiesas 2003. gada 3. jūlija spriedums, apvienotās lietas C-83/01 P, C-93/01 P un C-94/01 P Chronopost/UFEX un citi, ECLI:EU:C2003:388.

26

Chronopost/UFEX

(27)  Tiesas 2008. gada 1. jūlija spriedums, apvienotās lietas C-341/06 un C-342/06P Chronopost un La Poste/UFEX un citi, ECLI:EU:C:2008:375.

27

Chronopost

La Poste/UFEX

(28)  Komisijas 1997. gada 1. oktobra Lēmums 98/365/EK par iespējamu valsts atbalstu, ko Francija piešķīrusi SMFI-Chronopost (OV L 164, 9.6.1998., 37. lpp.).

28

SMFI-Chronopost

(*1)  Konfidenciāla informācija.

*1

(29)  
  Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia: CNMC pieņems rezolūcijas, tiklīdz būs noteiktas universālā pasta pakalpojuma neto izmaksas un netaisnīgais slogs attiecīgajos gados.

29

Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia

CNMC

(30)  C-460/07 Sandra Puffer pret Unabhängiger Finanzsenat, Außenstelle Linz, ECLI:EU:C:2009:254.

30

Sandra Puffer

Unabhängiger Finanzsenat, Außenstelle Linz

(31)  Komisijas 2010. gada 24. februāra Lēmums 2011/3/ES par sabiedriskā transporta pakalpojumu līgumiem starp Dānijas Transporta ministriju un Danske Statsbaner (lieta C 41/08 (ex NN 35/08)) (OV L 7, 11.1.2011., 1. lpp.).

31

Danske Statsbaner

(32)  Izmaksu sadalījuma metodoloģiju veido sabiedriska pakalpojuma pienākuma (piemēram, UPP) neto izmaksu aprēķināšana kā radītās izmaksas, atņemot gūtos ienākumus sabiedriskā pakalpojuma pienākumu veikšanā. Saskaņā ar izmaksu sadalījuma metodoloģiju attiecīgajām neto izmaksām var pieskaitīt saprātīgu peļņu, lai aprēķinātu maksimālo pieļaujamās kompensācijas summu.

32

(33)  Apgrozījuma rentabilitāte ir pelnītspējas pasākums, dēvēts arī par darbības peļņas daļu. To aprēķina kā rādītāju starp neto darbības peļņu (pirms procentu un nodokļa nomaksas) un ieņēmumiem. Konkrētāk neto darbības peļņa ir atšķirība starp ieņēmumiem un izmaksām darbības līmenī.

33

(34)  Lieta T-358/94 Compagnie nationale Air France pret Eiropas Kopienu Komisiju, ECLI:EU:T:1996:194, 56. punkts.

34

Compagnie nationale Air France

(35)  Lieta 248/84 Vācijas Federatīvā Republika pret Eiropas Kopienu Komisiju, ECLI:EU:C:1987:437, 17. punkts; un apvienotās lietas T-92/00 un T-103/00 Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava (T-92/00), Ramondín, SA un Ramondín Cápsulas, SA (T-103/00) pret Eiropas Kopienu Komisiju, ECLI:EU:T:2002:61, 57. punkts.

35

Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava

Ramondín, SA

Ramondín Cápsulas, SA

(36)  Apvienotās lietas C-180/98–C-184/98 Pavel Pavlov un citi pret Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, ECLI:EU:C:2000:428, 74. punkts.

36

Pavel Pavlov

Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten

(37)  Lieta C-41/90 Höfner&Fritz Elser pret Macrotron GmbH, ECLI:EU:C:1991:161, 21. punkts, un apvienotās lietas C-180/98–C-184/98 Pavel Pavlov un citi pret Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, ECLI:EU:C:2000:428, 74. punkts.

37

Höfner&Fritz Elser

Macrotron GmbH

Pavel Pavlov

Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten

(38)  Lieta C-118/85 Eiropas Kopienu Komisija pret Itālijas Republiku, ECLI:EU:C:1987:283, 7. punkts.

38

(39)  Lieta C-82/01 P Aéroports de Paris pret Eiropas Kopienu Komisiju, ECLI:EU:C:2002:617, 74. punkts; un lieta C-49/07 Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE) pret Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2008:376, 25. punkts. Skatīt arī Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (2012/C 8/02), 9. punkts.

39

Aéroports de Paris

Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID

MOTOE

Elliniko Dimosio

(40)  Lieta C-49/07 Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE) pret Elliniko Dimosio, ECLI:EU:C:2008:376, 27. punkts; un lieta C-244/94 Fédération Française des Sociétés d'Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie un Caisse d'Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs pret Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministriju, ECLI:EU:C:1995:392, 21. punkts.

40

Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID

MOTOE

Elliniko Dimosio

Fédération Française des Sociétés d'Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie

Caisse d'Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs

(41)  Lieta C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) un citi pret La Poste un citiem, ECLI:EU:C:1996:285, 60. punkts; un lieta C-342/96 Spānijas Karaliste pret Eiropas Kopienu Komisiju, ECLI:EU:C:1999:210, 41. punkts.

41

Syndicat français de l'Express international

SFEI

La Poste

(42)  Lieta C-173/73 Itālijas Republika pret Eiropas Kopienu Komisiju, ECLI:EU:C:1974:71, 13. punkts.

42

(43)  Lieta C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, ECLI:EU:C:2003:415.

43

Altmark Trans GmbH

Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(44)  Sk. 2016. gada lēmuma sākt procedūru 71.–82. punktu.

44

(45)  Sk. Lēmuma 2012/321/ES 296.–320. apsvērumu.

45

(46)  
  bpost gadījumā attiecībā uz 2004. un 2005. gadu tika piemērots saprātīgas peļņas līmenis 4,8 % apmērā un 7,4 % AR attiecībā uz 2006.–2010. gadu. Pamatojoties uz šādiem saprātīgas peļņas līmeņiem Komisija secināja, ka bpost ir saņēmis pārmērīgu kompensāciju, kā rezultātā tika atgūti 417 miljoni EUR (sk. http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-45_en.htm).

46

bpost

bpost

(47)  Tā kā Spānijas valsts un Correos komentāri ir ļoti saskanīgi, Komisija turpmāk šajā dokumentā atsauksies uz komentāriem, ko paudušas Spānijas iestādes un/vai Correos. Vairumā gadījumu abas puses ir paudušas vienādus komentārus. Dažos gadījumos komentāru ir paudusi tikai viena no tām.

47

Correos

Correos

(48)  Komisijas paziņojums: Eiropas Savienības nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (2005. gads) (OV C 297, 29.11.2005., 4. lpp.).

48

(49)  Jo īpaši sk. Lēmumu 2012/321/ES un Lēmumu 2012/636/ES.

49

(50)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi 2012. gada VTNP pamatnostādņu 21. punktā. Šī izmaksu sadalījuma metodoloģija ir aprakstīta 2012. gada VTNP nostādņu 28. punktā un turpmākajos punktos.

50

(51)  Sk. Tiesas 2008. gada 22. decembra spriedumu lietā British Aggregates pret Komisiju, C-487/06 P, ECLI:EU:C:2008:757, 111. punkts.

51

British Aggregates

(52)  Kā, piemēram, raksturots Komisijas dienestu darba dokumentā, kas papildina Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Pasta pakalpojumu direktīvas piemērošanu un jo īpaši pielikumu par pasta universālā pakalpojuma pienākuma neto izmaksu aprēķināšanu. Sīkāki norādījumi kopš 2012. gada ir sniegti Komisijas lēmumu pieņemšanas praksē saistībā ar valsts atbalstu.

52

(53)  Sk., piemēram, Komisijas 2015. gada 4. decembra lēmumu lietā SA.43243 (2015/N) – Poste Italiane SpA piešķirtās valsts kompensācijas par universālā pasta pakalpojuma veikšanu laikposmā no 2012. gada līdz 2015. gadam un no 2016. gada līdz 2019. Gadam (OV C 104, 18.3.2016., 1. lpp.), Komisijas 2014. gada 1. augusta lēmumu lietā SA.35608 (2014/C), ko Grieķija īstenoja Hellenic Post (ELTA) labā (OV C 348, 3.10.2014., 48. lpp.), Komisijas 2016. gada 5. augusta lēmumu lietā SA.38869 (2014/N) – Kompensācija Poczta Polska par UPP 2013.–2015. gada neto izmaksu kompensāciju (OV C 284, 5.8.2016., 1. lpp.).

53

Poste Italiane SpA

Hellenic Post (ELTA)

Poczta Polska

(54)  Lieta C-471/09 P Diputación Foral de Vizcaya un citi pret Komisiju, ECLI:EU:C:2011:521, 65. punkts.

54

Diputación Foral de Vizcaya

(55)  Paziņojumi presei, lēmumu publikācijas tās tīmekļa vietnē.

55

(56)  Sk. 53. zemsvītras piezīmi.

56

(57)  Piem., Hellenic Post, Poste Italiane.

57

Hellenic Post

Poste Italiane

(58)  Sk. Komisijas 2012. gada 20. novembra lēmumu lietā SA.33989 (2012/NN), ko Itālija īstenoja Poste Italiane labā (OV C 77, 15.3.2013., 12. lpp.), un Komisijas lēmumu lietā SA.35608 (2014/C), ko Grieķija īstenoja Hellenic Post (ELTA) labā.

58

Poste Italiane

Hellenic Post

ELTA

(59)  Sk. Komisijas lēmuma lietā SA.33989 (2012/NN), ko Itālija īstenoja Poste Italiane labā, 50. punktu.

59

Poste Italiane

(60)  Lieta 730/79 Philip Morris Holland BV pret Eiropas Kopienu Komisiju, ECLI:EU:C:1980:209, 11. punkts; un apvienotās lietas T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 līdz 607/97, T-1/98, T-3/98 līdz T-6/98 un T-23/98 Alzetta Mauro un citi pret Eiropas Kopienu Komisiju, ECLI:EU:T:2000:151, 80. punkts.

60

Philip Morris Holland

Alzetta Mauro

(61)  Lieta 730/79 Philip Morris Holland BV pret Eiropas Kopienu Komisiju, ECLI:EU:C:1980:209, 11. un 12. punkts; un lieta T-214/95 Het Vlaamse Gewest (Flemish Region) pret Eiropas Kopienu Komisiju, ECLI:EU:T:1998:77, 48.–50. punkts.

61

Philip Morris Holland BV

Het Vlaamse Gewest

Flemish Region

(62)  Padomes 2015. gada 13. jūlija Regula (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

62

(63)  Lieta C-44/93 Namur-Les Assurances, ECLI:EU:C:1994:311, 28. un 35. punkts.

63

Namur-Les Assurances

(64)  Sk. apvienotās lietas T-195/01 un T-207/01 Gibraltāra valdība pret Komisiju, ECLI:EU:T:2002:111, 111. punkts.

64

(65)  Saskaņā ar 4. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) 2015/1589, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.), pilnībā formāla vai administratīva rakstura izmaiņas, kas nevar ietekmēt novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu, kā arī esošas atbalsta shēmas sākotnējā budžeta palielinājumu par summu līdz 20 % neuzskata par esoša atbalsta izmaiņām.

65

(66)  Piemēram, ja UPP pakalpojumi rada zaudējumus, taču kopumā uzņēmums gūst peļņu, nekāda kompensācija nebija piešķirama, savukārt pēc izmaiņām kompensāciju varētu piešķirt. Tāpat arī, ja uzņēmums kopumā strādātu ar zaudējumiem, taču UPP būtu ļoti rentabls, tas varētu saņemt kompensāciju.

66

(67)  Lēmums 2012/21/ES.

67

(68)  Kopienas nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (OV C 297, 29.11.2005., 4. lpp.).

68

(69)  Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmums 2005/842/EK par EK līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 312, 29.11.2005., 67. lpp.).

69

(70)  Sk. 2012. gada VTNP nostādņu 11. punktu.

70

(71)  Sk. 28. Apsvērumu.

71

(72)  Noteikumu varētu piemērot pasākumam, kas ir sākts iepriekš un joprojām tiek veikts. Tādā gadījumā, iespējams, varētu prasīt izmaiņas vai pat pilnvarojuma izbeigšanu.

72

(73)  Sk., piemēram, La Poste (Francija), Poste Italiane (Itālija) un ELTA (Grieķija) – visos minētajos gadījumos tie ir 15 gadi.

73

La Poste

Poste Italiane

ELTA

(74)  Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.).

74

(75)  Sk. 2012. gada VTNP nostādņu 31. punktu.

75

(76)  Sk. 2012. gada VTNP nostādņu 44. punktu.

76

(77)  Jo īpaši sk. Lēmumu 2012/321/ES un Lēmumu 2012/636/ES.

77

(78)  Sk. 31. zemsvītras piezīmi. Pat ja attiecīgajā gadījumā tiktu ņemtas vērā dividendes, Komisija lēmuma 345. punktā arī norādīja, ka “dividenžu politika nevar tikt vienādota ar atmaksas klauzulu, kas padara neiespējamu kompensācijas pielāgošanu sabiedriska pakalpojuma pienākuma izpildei un pārmērīgas kompensācijas novēršanu”.

78

(79)  Spānijas iestādes ir norādījušas savu nolūku pieprasīt fiskālu pielāgojumu atgūstamās summas aprēķināšanai.

79

(80)  Komisijas paziņojums – Ceļā uz Komisijas lēmumu efektīvu izpildi, kuros dalībvalstīm tiek uzdots atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu (OV C 272, 15.11.2007., 4. lpp.).

80

(81)  Lieta C-387/92 Banco Exterior de España, ECLI:EU:C:1994:100, 14. punkts.

81

Banco Exterior de España

(82)  Vispārējās tiesas 1996. gada 12. decembra spriedums lietā Air France pret Komisiju, T-358/94, ECLI:EU:T:1996:194, 62. punkts.

82

Air France

(83)  Lieta C-280/00 Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415, 84. punkts.

83

Altmark Trans

(84)  Lieta 30/59 De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg pret Eiropas Ogļu un tērauda kopienas Augsto iestādi, ECLI:EU:C:1961:2, 19. lpp.; un lieta C-143/99 Adria-Wien Pipeline, ECLI:EU:C:2001:598, 38. punkts.

84

De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg

Adria-Wien Pipeline

(85)  Apvienotās lietas C-78/08–C-80/08 Paint Graphos un citi, ECLI:EU:C:2011:550, 49. punkts un turpmākie.

85

Paint Graphos

(86)  Sk. lietu C-143/99 Adria-Wien Pipeline, ECLI:EU:C:2001:598.

86

Adria-Wien Pipeline

(87)  Lietas T-211/04 un T-215/04 Komisija un Spānija pret Gibraltāra valdību un Apvienoto Karalisti, ECLI:EU:T:2008:595, 80. punkts.

87

(88)  Administratīvs atvieglojums par pašu īpašumu vai par sabiedriskajiem pakalpojumiem, kuriem īpašums tiek izmantots, tiesības in rem uz nomāšanu, tiesības in rem uz lietojumu un īpašuma tiesības.

88

in rem

in rem

(89)  Cita starpā sk. lietu C-88/03 Portugāle pret Komisiju, ECLI:EU:C:2006:511, 56. punkts; apvienotās lietas C-78/08 līdz C-80/08 Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, 49. punkts.

89

Paint Graphos

(90)  Cita starpā sk. lietu C-88/03 Portugāle pret Komisiju, ECLI:EU:C:2006:511, 56. punkts; apvienotās lietas C-78/08 līdz C-80/08 Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, 49. punkts.

90

Paint Graphos

(91)  Līguma 107. panta 2. punktā paredzētie izņēmumi attiecas uz: a) sociāla rakstura atbalstu, kas piešķirts individuāliem patērētājiem; b) atbalstu, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi; un c) atbalstu, kas piešķirts noteiktiem Vācijas Federatīvās Republikas apgabaliem.

91

(92)  Līguma 107. panta 3. punktā paredzētie izņēmumi attiecas uz: a) atbalstu attīstības veicināšanai noteiktos apgabalos; b) atbalstu noteiktiem svarīgiem projektiem visas Eiropas interesēs vai nolūkā mazināt ievērojamus traucējumus dalībvalsts ekonomikā; c) atbalstu noteiktu saimniecisko darbību vai jomu attīstībai; d) atbalstu kultūras un kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas veicināšanai; un e) atbalstu, kas noteikts ar Padomes lēmumu.

92

(93)  Lieta 118/85 Komisija pret Itāliju, ECLI:EU:C:1987:283, 7. un 8. punkts.

93

(94)  Lieta C-30/87 Bodson, ECLI:EU:C:1988:225, 18. punkts.

94

Bodson

(95)  Sk. jo īpaši lietu C-364/92 SAT, ECLI:EU:C:1994:7, 30. punkts, un lietu C-343/95 Calì & Figli, ECLI:EU:C:1997:160, 22.–23. punkts.

95

SAT

Calì & Figli

(96)  Sk. Komisijas lēmumu lietā SA.33989 (2012/NN), ko Itālija īstenoja Poste Italiane labā.

96

Poste Italiane

(97)  Kā minēts Komisijas VTNP paziņojuma 13. punktā: “iestādes lēmums neļaut trešajām personām sniegt konkrētu pakalpojumu (piemēram, jo tā vēlas sniegt pakalpojumu, izmantojot iekšējos resursus) neizslēdz to, ka runa ir par saimniecisku darbību”.

97

(98)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma ar Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

98

(99)  Sk. lietu C-70/72 Komisija pret Vāciju (1973), 813. krājums, 13. punkts.

99

(100)  Sk. apvienotās lietas C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija pret Komisiju (1994), Krājums I-4103, 75. punkts.

100

(101)  Sk. lietu C-75/97 Beļģija pret Komisiju (1999), Krājums I-030671, 64. un 65. punkts.

101

---