# Euroopa Liidu L 306/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 306 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik30. november 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 306

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik30. november 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/1869, 26. november 2018, Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, liidu nimel allkirjastamise kohta | 1 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/1870, 26. november 2018, Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, liidu nimel allkirjastamise kohta | 4 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2018/1871, 23. november 2018, millega registreeritakse määruse (EÜ) nr 110/2008 III lisas piiritusjoogi geograafiline tähis (Карнобатска гроздова ракия / Гроздова ракия от Карнобат / Karnobatska grozdova rakya / Grozdova rakya ot Karnobat (GT)) | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1872, 23. november 2018, millega kehtestatakse erand määrustest (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 969/2006 ja (EÜ) nr 1067/2008, rakendusmäärustest (EL) 2015/2081 ja (EL) 2017/2200, määrusest (EÜ) nr 1964/2006 ja rakendusmäärusest (EL) nr 480/2012 ning määrusest (EÜ) nr 1918/2006 seoses impordilitsentsitaotluste esitamise ja kõnealuste litsentside väljaandmise kuupäevadega 2019. aastal teravilja, riisi ja oliiviõli tariifikvootide raames ning kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) 2016/2080 seoses hankemenetluse pakkumuste läbivaatamise tähtajaga lõssipulbri kokkuostuks riikliku sekkumise raames 2019. aastal | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1873, 28. november 2018, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1874, 29. november 2018, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1091 (mis käsitleb integreeritud statistikat põllumajanduslike majapidamiste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1166/2008 ja (EL) nr 1337/2011) 2020. aasta kohta esitatavate andmete muutujate loendi ja kirjelduse kohta (
  1
  ) | 14 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/1875, 26. november 2018, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitees seoses ühtsete tehniliste eeskirjade (üldsätted – allsüsteemid (UTP GEN B)) ja ühtsete tehniliste eeskirjade (kaubaveo telemaatilised seadmed (UTP TAF)) teatud muudatustega | 50 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1876, 29. november 2018, millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvates väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud suure kasuteguriga 12-voldiste vahelduvvoolugeneraatorite tehnoloogia kui uudne tehniline lahendus väikeste tarbesõidukite CO2 heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (
  1
  ) | 53 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | | Üldkohus |
| | * | Tasuta õigusabi taotluse vorm | 61 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/1869, 26. november 2018, Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, liidu nimel allkirjastamise kohta

1

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/1870, 26. november 2018, Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, liidu nimel allkirjastamise kohta

4

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2018/1871, 23. november 2018, millega registreeritakse määruse (EÜ) nr 110/2008 III lisas piiritusjoogi geograafiline tähis (Карнобатска гроздова ракия / Гроздова ракия от Карнобат / Karnobatska grozdova rakya / Grozdova rakya ot Karnobat (GT))

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1872, 23. november 2018, millega kehtestatakse erand määrustest (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 969/2006 ja (EÜ) nr 1067/2008, rakendusmäärustest (EL) 2015/2081 ja (EL) 2017/2200, määrusest (EÜ) nr 1964/2006 ja rakendusmäärusest (EL) nr 480/2012 ning määrusest (EÜ) nr 1918/2006 seoses impordilitsentsitaotluste esitamise ja kõnealuste litsentside väljaandmise kuupäevadega 2019. aastal teravilja, riisi ja oliiviõli tariifikvootide raames ning kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) 2016/2080 seoses hankemenetluse pakkumuste läbivaatamise tähtajaga lõssipulbri kokkuostuks riikliku sekkumise raames 2019. aastal

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1873, 28. november 2018, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1874, 29. november 2018, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1091 (mis käsitleb integreeritud statistikat põllumajanduslike majapidamiste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1166/2008 ja (EL) nr 1337/2011) 2020. aasta kohta esitatavate andmete muutujate loendi ja kirjelduse kohta (
  1
  )

1

14

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/1875, 26. november 2018, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitees seoses ühtsete tehniliste eeskirjade (üldsätted – allsüsteemid (UTP GEN B)) ja ühtsete tehniliste eeskirjade (kaubaveo telemaatilised seadmed (UTP TAF)) teatud muudatustega

50

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1876, 29. november 2018, millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvates väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud suure kasuteguriga 12-voldiste vahelduvvoolugeneraatorite tehnoloogia kui uudne tehniline lahendus väikeste tarbesõidukite CO2 heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (
  1
  )

2

1

53

KODU- JA TÖÖKORRAD

Üldkohus

*

Tasuta õigusabi taotluse vorm

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 30.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/1869,

26. november 2018,

Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, liidu nimel allkirjastamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 610/2013 (1) tehti liidu viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 610/2013 (1) tehti liidu viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

| (2) | Liidu lühiajalise viisarežiimiga täieliku kooskõla saavutamiseks on kõnealune uus määratlus vaja inkorporeerida Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelisse lepingusse, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (2). |
| --- | --- |

(2)

Liidu lühiajalise viisarežiimiga täieliku kooskõla saavutamiseks on kõnealune uus määratlus vaja inkorporeerida Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelisse lepingusse, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (2).

| (3) | Nõukogu volitas 9. oktoobril 2014 komisjoni alustama läbirääkimisi Brasiilia Liitvabariigiga Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise leping üle, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“). Lepingut käsitlevad läbirääkimised Brasiiliaga viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega 31. oktoobril 2017. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu volitas 9. oktoobril 2014 komisjoni alustama läbirääkimisi Brasiilia Liitvabariigiga Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise leping üle, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“). Lepingut käsitlevad läbirääkimised Brasiiliaga viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega 31. oktoobril 2017.

| (4) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (3) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (3) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (5) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (6) | Leping tuleks allkirjastada ning käesolevale otsusele lisatud deklaratsioon ja lepingule lisatud ühisdeklaratsioonid liidu nimel heaks kiita, |
| --- | --- |

(6)

Leping tuleks allkirjastada ning käesolevale otsusele lisatud deklaratsioon ja lepingule lisatud ühisdeklaratsioonid liidu nimel heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, allkirjastamiseks antakse liidu nimel luba, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse (5).

Artikkel 2

Käesolevale otsusele lisatud deklaratsioon ja lepingule lisatud ühisdeklaratsioonid kiidetakse liidu nimel heaks.

Artikkel 3

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 26. november 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 610/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni, nõukogu määrusi (EÜ) nr 1683/95 ja (EÜ) nr 539/2001 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr 810/2009 (ELT L 182, 29.6.2013, lk 1).

1

(2)  
  ELT L 66, 12.3.2011, lk 2.

2

(3)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

3

acquis

(4)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

4

acquis

(5)  Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

5

---

LISA

Liidu deklaratsioon määruse (EL) 2017/2226 (millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem) jõustumise ja Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide kohta

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2226, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011, jõustus 29. detsembril 2017.

Selle tulemusel on alates määruse (EL) 2017/2226 kohaldamise kuupäevast (1) Schengeni acquis'd täielikult kohaldavad liikmesriigid Schengeni lepingu kohaldamisel need liikmesriigid, kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi välispiiridel. Maksimaalne viibimisaeg, milleks on 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, arvutatakse, võttes arvesse viibimist kõigis riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi välispiiridel rakendavates liikmesriikides.

---

(1)  Kohaldamise kuupäeva otsustab vastavalt määruse (EL) 2017/2226 artiklile 73 komisjon.

---

| 30.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/4

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/1870,

26. november 2018,

Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, liidu nimel allkirjastamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 610/2013 (1) tehti liidu viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 610/2013 (1) tehti liidu viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

| (2) | Liidu lühiajalise viisarežiimiga täieliku kooskõla saavutamiseks on kõnealune uus määratlus vaja inkorporeerida Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelisse lepingusse, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (2). |
| --- | --- |

(2)

Liidu lühiajalise viisarežiimiga täieliku kooskõla saavutamiseks on kõnealune uus määratlus vaja inkorporeerida Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelisse lepingusse, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (2).

| (3) | Nõukogu volitas 9. oktoobril 2014 komisjoni alustama läbirääkimisi Brasiilia Liitvabariigiga Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise leping üle, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“). Lepingut käsitlevad läbirääkimised Brasiiliaga viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega 31. oktoobril 2017. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu volitas 9. oktoobril 2014 komisjoni alustama läbirääkimisi Brasiilia Liitvabariigiga Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise leping üle, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (edaspidi „leping“). Lepingut käsitlevad läbirääkimised Brasiiliaga viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega 31. oktoobril 2017.

| (4) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (3) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (3) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (5) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(5)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

| (6) | Leping tuleks allkirjastada ning käesolevale otsusele lisatud deklaratsioon ja lepingule lisatud ühisdeklaratsioonid liidu nimel heaks kiita, |
| --- | --- |

(6)

Leping tuleks allkirjastada ning käesolevale otsusele lisatud deklaratsioon ja lepingule lisatud ühisdeklaratsioonid liidu nimel heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, allkirjastamiseks antakse liidu nimel luba, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse (5).

Artikkel 2

Käesolevale otsusele lisatud deklaratsioon ja lepingule lisatud ühisdeklaratsioonid kiidetakse liidu nimel heaks.

Artikkel 3

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 26. november 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 610/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni, nõukogu määrusi (EÜ) nr 1683/95 ja (EÜ) nr 539/2001 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr 810/2009 (ELT L 182, 29.6.2013, lk 1).

1

(2)  
  ELT L 255, 21.9.2012, lk 4.

2

(3)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

3

acquis

(4)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

4

acquis

(5)  Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

5

---

LISA

Liidu deklaratsioon määruse (EL) 2017/2226 (millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem) jõustumise ja Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide kohta

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2226, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011, jõustus 29. detsembril 2017.

Selle tulemusel on alates määruse (EL) 2017/2226 kohaldamise kuupäevast (1) Schengeni acquis'd täielikult kohaldavad liikmesriigid Schengeni lepingu kohaldamisel need liikmesriigid, kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi välispiiridel. Maksimaalne viibimisaeg, milleks on 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, arvutatakse, võttes arvesse viibimist kõigis riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi välispiiridel rakendavates liikmesriikides.

---

(1)  Kohaldamise kuupäeva otsustab vastavalt määruse (EL) 2017/2226 artiklile 73 komisjon.

---

MÄÄRUSED

| 30.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2018/1871,

23. november 2018,

millega registreeritakse määruse (EÜ) nr 110/2008 III lisas piiritusjoogi geograafiline tähis („Карнобатска гроздова ракия“ / „Гроздова ракия от Карнобат“ / „Karnobatska grozdova rakya“ / „Grozdova rakya ot Karnobat“ (GT))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 110/2008 artikli 17 lõikele 5 on komisjon tutvunud Bulgaaria esitatud taotlusega registreerida geograafiline tähis „Карнобатска гроздова ракия“ / „Гроздова ракия от Карнобат“ / „Karnobatska grozdova rakya“ / „Grozdova rakya ot Karnobat“. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 110/2008 artikli 17 lõikele 5 on komisjon tutvunud Bulgaaria esitatud taotlusega registreerida geograafiline tähis „Карнобатска гроздова ракия“ / „Гроздова ракия от Карнобат“ / „Karnobatska grozdova rakya“ / „Grozdova rakya ot Karnobat“.

| (2) | Olles jõudnud järeldusele, et taotlus on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 110/2008, avaldas komisjon selle Euroopa Liidu Teatajas (2) kooskõlas kõnealuse määruse artikli 17 lõikega 6. |
| --- | --- |

(2)

Olles jõudnud järeldusele, et taotlus on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 110/2008, avaldas komisjon selle Euroopa Liidu Teatajas (2) kooskõlas kõnealuse määruse artikli 17 lõikega 6.

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 110/2008 artikli 17 lõike 7 kohast vastuväidet, tuleks tähis „Карнобатска гроздова ракия“ / „Гроздова ракия от Карнобат“ / „Karnobatska grozdova rakya“ / „Grozdova rakya ot Karnobat“ registreerida kõnealuse määruse III lisas kui geograafiline tähis. |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 110/2008 artikli 17 lõike 7 kohast vastuväidet, tuleks tähis „Карнобатска гроздова ракия“ / „Гроздова ракия от Карнобат“ / „Karnobatska grozdova rakya“ / „Grozdova rakya ot Karnobat“ registreerida kõnealuse määruse III lisas kui geograafiline tähis.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas piiritusjoogituru komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas piiritusjoogituru komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 110/2008 III lisas esitatud tootekategooriasse „veinist valmistatud kange alkohoolne jook“ lisatakse järgmine kanne:

| „Veinist valmistatud kange alkohoolne jook | „Карнобатска гроздова ракия“ / „Гроздова ракия от Карнобат“ / „Karnobatska grozdova rakya“ / „Grozdova rakya ot Karnobat“ | Bulgaaria“ |
| --- | --- | --- |

„Veinist valmistatud kange alkohoolne jook

„Карнобатска гроздова ракия“ / „Гроздова ракия от Карнобат“ / „Karnobatska grozdova rakya“ / „Grozdova rakya ot Karnobat“

Bulgaaria“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. november 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 39, 13.2.2008, lk 16.

1

(2)  
  ELT C 296, 7.9.2017, lk 23.

2

---

| 30.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1872,

23. november 2018,

millega kehtestatakse erand määrustest (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 969/2006 ja (EÜ) nr 1067/2008, rakendusmäärustest (EL) 2015/2081 ja (EL) 2017/2200, määrusest (EÜ) nr 1964/2006 ja rakendusmäärusest (EL) nr 480/2012 ning määrusest (EÜ) nr 1918/2006 seoses impordilitsentsitaotluste esitamise ja kõnealuste litsentside väljaandmise kuupäevadega 2019. aastal teravilja, riisi ja oliiviõli tariifikvootide raames ning kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) 2016/2080 seoses hankemenetluse pakkumuste läbivaatamise tähtajaga lõssipulbri kokkuostuks riikliku sekkumise raames 2019. aastal

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 187 punkti e,

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärust (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas, (2) eriti selle artiklit 28,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustega (EÜ) nr 2305/2003, (3) (EÜ) nr 969/2006 (4) ja (EÜ) nr 1067/2008 (5) ning komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2015/2081 (6) ja (EL) 2017/2200 (7) on kehtestatud erisätted kvoodi 09.4126 alla kuuluva odra, kvoodi 09.4131 alla kuuluva maisi, kvootide 09.4123, 09.4124, 09.4125 ja 09.4133 alla kuuluva muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu ning kvootide 09.4306, 09.4307, 09.4308, 09.4277, 09.4278 ja 09.4279 alla kuuluvate Ukrainast pärit teatavate teraviljade impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustega (EÜ) nr 2305/2003, (3) (EÜ) nr 969/2006 (4) ja (EÜ) nr 1067/2008 (5) ning komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2015/2081 (6) ja (EL) 2017/2200 (7) on kehtestatud erisätted kvoodi 09.4126 alla kuuluva odra, kvoodi 09.4131 alla kuuluva maisi, kvootide 09.4123, 09.4124, 09.4125 ja 09.4133 alla kuuluva muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu ning kvootide 09.4306, 09.4307, 09.4308, 09.4277, 09.4278 ja 09.4279 alla kuuluvate Ukrainast pärit teatavate teraviljade impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1964/2006 (8) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 480/2012 (9) on kehtestatud erisätted kvoodi 09.4517 alla kuuluva Bangladeshist pärit riisi ja kvoodi 09.4079 alla kuuluva purustatud riisi impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1964/2006 (8) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 480/2012 (9) on kehtestatud erisätted kvoodi 09.4517 alla kuuluva Bangladeshist pärit riisi ja kvoodi 09.4079 alla kuuluva purustatud riisi impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks.

| (3) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1918/2006 (10) on kehtestatud erisätted Tuneesiast pärit oliiviõli impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks kvoodi 09.4032 raames. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1918/2006 (10) on kehtestatud erisätted Tuneesiast pärit oliiviõli impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks kvoodi 09.4032 raames.

| (4) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 (11) on kehtestatud erisätted seoses pakkumuste esitamise tähtajaga lõssipulbri ostuks avatud hankemenetluse teel. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 (11) on kehtestatud erisätted seoses pakkumuste esitamise tähtajaga lõssipulbri ostuks avatud hankemenetluse teel.

| (5) | Võttes arvesse puhkepäevi 2019. aastal, tuleks teatavate ajavahemike suhtes teha erand määrustest (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 969/2006 ja (EÜ) nr 1067/2008, rakendusmäärustest (EL) 2015/2081 ja (EL) 2017/2200, määrusest (EÜ) nr 1964/2006, rakendusmäärusest (EL) nr 480/2012 ja määrusest (EÜ) nr 1918/2006 seoses impordilitsentsitaotluste esitamise ja kõnealuste litsentside väljaandmise kuupäevadega, et tagada vastavatest kvoodimahtudest kinnipidamine. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse puhkepäevi 2019. aastal, tuleks teatavate ajavahemike suhtes teha erand määrustest (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 969/2006 ja (EÜ) nr 1067/2008, rakendusmäärustest (EL) 2015/2081 ja (EL) 2017/2200, määrusest (EÜ) nr 1964/2006, rakendusmäärusest (EL) nr 480/2012 ja määrusest (EÜ) nr 1918/2006 seoses impordilitsentsitaotluste esitamise ja kõnealuste litsentside väljaandmise kuupäevadega, et tagada vastavatest kvoodimahtudest kinnipidamine.

| (6) | Võttes arvesse puhkepäevi 2019. aastal, tuleks teatavate ajavahemike suhtes teha erand rakendusmäärusest (EL) 2016/2080 seoses pakkumuste esitamise ja nende läbivaatamise kuupäevadega. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse puhkepäevi 2019. aastal, tuleks teatavate ajavahemike suhtes teha erand rakendusmäärusest (EL) 2016/2080 seoses pakkumuste esitamise ja nende läbivaatamise kuupäevadega.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Teravili

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 2305/2003 artikli 3 lõike 1 teisest lõigust ei tohi kvoodi 09.4126 alla kuuluva odra impordilitsentsitaotlusi 2019. aastaks esitada pärast reedet, 13. detsembrit 2019 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 4 lõike 1 teisest lõigust ei tohi kvoodi 09.4131 alla kuuluva maisi impordilitsentsitaotlusi 2019. aastaks esitada pärast reedet, 13. detsembrit 2019 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

3.   Erandina määruse (EÜ) nr 1067/2008 artikli 4 lõike 1 teisest lõigust ei tohi kvootide 09.4123, 09.4124, 09.4125 ja 09.4133 alla kuuluva muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu impordilitsentsitaotlusi 2019. aastaks esitada pärast reedet, 13. detsembrit 2019 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

4.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2015/2081 artikli 2 lõike 1 teisest lõigust ei tohi kvootide 09.4306, 09.4307 ja 09.4308 alla kuuluvate Ukrainast pärit teraviljade impordilitsentsitaotlusi 2019. aastaks esitada pärast reedet, 13. detsembrit 2019 kl 13.00 Brüsseli aja järgi.

5.   Erandina rakendusmääruse (EL) 2017/2200 artikli 2 lõike 1 teisest lõigust ei tohi kvootide 09.4277, 09.4278 ja 09.4279 alla kuuluvate Ukrainast pärit teraviljade impordilitsentsitaotlusi 2019. aastaks esitada pärast reedet, 13. detsembrit 2019 kella 13.00 Brüsseli aja järgi.

Artikkel 2

Riis

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1964/2006 artikli 4 lõike 3 esimesest lõigust ei tohi kvoodi 09.4517 alla kuuluva Bangladeshist pärit riisi impordilitsentsitaotlusi 2019. aastaks esitada pärast reedet, 6. detsembrit 2019 kella 13.00 Brüsseli aja järgi.

2.   Erandina rakendusmääruse (EL) nr 480/2012 artikli 2 lõike 1 kolmandast lõigust ei tohi kvoodi 09.4079 alla kuuluva purustatud riisi impordilitsentsitaotlusi 2019. aastaks esitada pärast reedet, 6. detsembrit 2019 kella 13.00 Brüsseli aja järgi.

Artikkel 3

Oliiviõli

Erandina määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõikest 1 ei tohi Tuneesiast pärit oliiviõli impordilitsentsitaotlusi 2019. aastaks esitada pärast teisipäeva, 10. detsembrit 2019.

Artikkel 4

Pakkumused lõssipulbri müügiks hankemenetluse teel

Erandina rakendusmääruse (EL) 2016/2080 artikli 2 lõikest 2 lõpeb 2019. aasta jaanuari pakkumuste esitamine osalise pakkumismenetluse raames kuu teisel ja neljandal teisipäeval kell 11.00 (Brüsseli aja järgi).

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Selle kehtivusaeg lõpeb 1. jaanuaril 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. november 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 206, 30.7.2016, lk 71.

2

(3)  Komisjoni 29. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2305/2003, millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava odra ühenduse tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine (ELT L 342, 30.12.2003, lk 7).

3

(4)  Komisjoni 29. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 969/2006, millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava maisi ühenduse tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine (ELT L 176, 30.6.2006, lk 44).

4

(5)  Komisjoni 30. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1067/2008, millega avatakse kolmandatest riikidest pärit muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning kehtestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 290, 31.10.2008, lk 3).

5

(6)  Komisjoni 18. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2081, millega avatakse Ukrainast pärit teatavate teraviljade impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 302, 19.11.2015, lk 81).

6

(7)  Komisjoni 28. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2200, millega avatakse Ukrainast pärit teatavate teraviljade impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 313, 29.11.2017, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 22. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1964/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad Bangladeshist pärit riisi impordikvootide avamiseks ja haldamiseks vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3491/90 (ELT L 408, 30.12.2006, lk 19).

8

(9)  Komisjoni 7. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 480/2012, millega avatakse CN-koodi 1901 10 00 alla kuuluvate toiduainete tootmiseks ettenähtud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine (ELT L 148, 8.6.2012, lk 1).

9

(10)  Komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1918/2006, millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine (ELT L 365, 21.12.2006, lk 84).

10

(11)  Komisjoni 25. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2080, millega avatakse lõssipulbri müük hankemenetluse teel (ELT L 321, 29.11.2016, lk 45).

11

---

| 30.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1873,

28. november 2018,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. november 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot / 100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot / 100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 260,1 | 12 | AR |
| 222,8 | 23 | BR |
| 333,4 | 0 | CL |
| 256,7 | 13 | TH |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita tükid, külmutatud | 311,9 | 0 | BR |
| 362,7 | 0 | CL |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 269,1 | 5 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot / 100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot / 100 kg)

Päritolu (1)

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

260,1

12

AR

222,8

23

BR

333,4

0

CL

256,7

13

TH

0207 27 10

Kalkuni kondita tükid, külmutatud

311,9

0

BR

362,7

0

CL

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

269,1

5

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).

1

---

| 30.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1874,

29. november 2018,

vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1091 (mis käsitleb integreeritud statistikat põllumajanduslike majapidamiste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1166/2008 ja (EL) nr 1337/2011) 2020. aasta kohta esitatavate andmete muutujate loendi ja kirjelduse kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1091, mis käsitleb integreeritud statistikat põllumajanduslike majapidamiste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1166/2008 ja (EL) nr 1337/2011, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 4 ja artikli 8 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2018/1091 nähakse ette nii põllumajanduslike majapidamiste tasandi Euroopa statistika raamistik kui ka struktuuriteabe integreerimine teabega tootmisviiside, maaelu arengu meetmete, põllumajanduse keskkonnaaspektide ja muu kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2018/1091 nähakse ette nii põllumajanduslike majapidamiste tasandi Euroopa statistika raamistik kui ka struktuuriteabe integreerimine teabega tootmisviiside, maaelu arengu meetmete, põllumajanduse keskkonnaaspektide ja muu kohta.

| (2) | Liikmesriigid peaksid koguma andmeid, mis vastavad määruses (EL) 2018/1091 sätestatud põhiandmetele, laiendatud üldkogumi andmetele ning moodulite üld- ja detailsetele teemadele. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid peaksid koguma andmeid, mis vastavad määruses (EL) 2018/1091 sätestatud põhiandmetele, laiendatud üldkogumi andmetele ning moodulite üld- ja detailsetele teemadele.

| (3) | Kooskõlas määruse (EL) 2018/1091 artikli 8 lõikega 2 ei tohi põhiandmete ja moodulite muutujate koguarv ületada 300. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EL) 2018/1091 artikli 8 lõikega 2 ei tohi põhiandmete ja moodulite muutujate koguarv ületada 300.

| (4) | Kooskõlas määruse (EL) 2018/1091 artikli 8 lõikega 5 ei tohi põllumajanduslikele majapidamistele ja liikmesriikidele panna märkimisväärseid lisakulusid, mis põhjustaksid neile ebaproportsionaalset ja põhjendamatut koormust. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas määruse (EL) 2018/1091 artikli 8 lõikega 5 ei tohi põllumajanduslikele majapidamistele ja liikmesriikidele panna märkimisväärseid lisakulusid, mis põhjustaksid neile ebaproportsionaalset ja põhjendamatut koormust.

| (5) | Käesoleva määruse meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EL) 2018/1091 III lisas loetletud põhiliste struktuuriandmete muutujate kirjeldus on sätestatud käesoleva määruse I lisas.

2.   Iga mooduli üld- ja detailsete teemade muutujate loend on sätestatud II lisas.

3.   Nende muutujate kirjeldus, mida liikmesriigid peavad kasutama iga mooduli üld- ja detailsete teemade puhul, mis on loetletud II lisas, on sätestatud III lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 200, 7.8.2018, lk 1.

1

---

I LISA

Määruse (EL) 2018/1091 III lisas loetletud ning põhiliste struktuuriandmete ja laiendatud üldkogumi andmete puhul kasutatavate muutujate kirjeldus

| I. | ÜLDMUUTUJAD |
| --- | --- |

I.

Uuringu andmed

CGNR 001

–

Põllumajandusliku majapidamise tunnus

Põllumajandusliku majapidamise kordumatu tunnus on andmete edastamisel kasutatav numbriline identifitseerimistunnus.

Põllumajandusliku majapidamise asukoht

Põllumajandusliku majapidamise asukoht on seal, kus toimub tema põhiline põllumajanduslik tegevus.

CGNR 002

–

Geograafiline asukoht

Põllumajandusliku majapidamise asukoha INSPIRE statistiliste üksuste ruutvõrgu 1 km ruudu kood üleeuroopaliseks kasutamiseks (1). Seda koodi kasutatakse üksnes andmete edastamisel.

Andmete levitamiseks kasutatakse lisaks tavapärastele tabelikujuliste andmete aimatavuse kontrolli mehhanismidele 1 km ruutvõrku üksnes juhul, kui ruutvõrgus on rohkem kui 10 põllumajanduslikku majapidamist; kui see tingimus ei ole täidetud, kasutatakse vastavalt vajadusele pesastatud 5 km, 10 km või suuremaid ruutvõrke.

CGNR 003

–

NUTS 3 piirkond

Selle NUTS 3 (2) piirkonna kood (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1059/2003) (3), milles majapidamine asub.

CGNR 004

–

Põllumajanduslikku majapidamist mõjutavad looduslikust eripärast tingitud piirangud vastavalt määrusele (EL) nr 1305/2013

Teave looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade kohta tuleb esitada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (4) artikliga 32.

| | L – põllumajanduslik majapidamine asub piirkonnas, v. a mägipiirkonnad, mida mõjutavad olulised looduslikust eripärast tingitud piirangud |
| --- | --- |

L – põllumajanduslik majapidamine asub piirkonnas, v. a mägipiirkonnad, mida mõjutavad olulised looduslikust eripärast tingitud piirangud

| | M – põllumajanduslik majapidamine asub mägipiirkonnas |
| --- | --- |

M – põllumajanduslik majapidamine asub mägipiirkonnas

| | O – põllumajanduslik majapidamine asub muus piirkonnas, mida mõjutavad konkreetsest eripärast tingitud piirangud |
| --- | --- |

O – põllumajanduslik majapidamine asub muus piirkonnas, mida mõjutavad konkreetsest eripärast tingitud piirangud

| | N – põllumajanduslik majapidamine ei asu piirkonnas, mida mõjutavad looduslikust eripärast tingitud piirangud |
| --- | --- |

N – põllumajanduslik majapidamine ei asu piirkonnas, mida mõjutavad looduslikust eripärast tingitud piirangud

Põllumajandusliku majapidamise õiguslik vorm

Põllumajandusliku majapidamise õiguslik vorm sõltub majapidamise valdaja seisundist.

Põllumajandusliku majapidamise eest vastutab õiguslikult ja majanduslikult:

CGNR 005

–

Iseseisva põllumajandusliku majapidamise puhul füüsiline isik, kes on ainuvaldaja

Füüsiline isik, kes on sellise põllumajandusliku majapidamise valdaja, mis ei ole ühise juhtimise kaudu ega muul sellisel viisil seotud ühegi teise valdaja põllumajandusliku majapidamisega.

Põllumajanduslikke majapidamisi, mis vastavad sellele tingimusele, nimetatakse

  ainuvaldajaga põllumajanduslikeks majapidamisteks.

CGNR 006

–

–

Kui jah, siis kas valdaja on ka põllumajandusliku majapidamise juht?

CGNR 007

–

–

–

Kui ei, siis kas põllumajandusliku majapidamise juht on valdaja pereliige?

CGNR 008

–

–

–

–

Kui jah, siis kas põllumajandusliku majapidamise juht on valdaja abikaasa?

CGNR 009

–

Ühisomand

Füüsilised isikud, kes on sellise põllumajandusliku majapidamise ainuvaldajad, mis ei ole seotud ühegi teise valdaja põllumajandusliku majapidamisega, ning kes valdavad ja juhivad põllumajanduslikku majapidamist ühiselt.

CGNR 010

–

Kaks või enam füüsilist isikut, kes on osanikud, kuna tegemist on põllumajanduslike majapidamiste ühendusega

Majapidamiste ühenduse osanikud on füüsilised isikud, kes omavad, rendivad või juhivad muul viisil ühiselt põllumajanduslikku majapidamist või kes juhivad ühiselt oma isiklikke majapidamisi, justkui oleks tegemist ühe majapidamisega. Koostöö aluseks peab olema seadus või kirjalik leping.

CGNR 011

–

Juriidiline isik

Muu õigussubjekt kui füüsiline isik, kellel on üksikisiku tavapärased õigused ja kohustused, nt õigus olla kohtuasjades hagejaks ja kostjaks (üldine iseseisev õigusvõime).

CGNR 012

–

–

Kui jah, siis kas põllumajanduslik majapidamine kuulub ettevõtete kontserni?

Ettevõtete kontsern on õiguslike ja/või finantssidemetega seotud ettevõtete ühendus, mida juhib kontserni pea.

Ettevõte on juriidiliste üksuste väikseim rühm, mis moodustab kaupu või teenuseid tootva organisatsioonilise üksuse, mis on oma otsuste tegemisel teatavas ulatuses sõltumatu, eriti käibevahendite paigutamise suhtes. Ettevõte tegutseb ühel või enamal alal ühes või mitmes kohas. Ettevõtte võib moodustada ka ainult üks juriidiline üksus.

CGNR 013

–

Põllumajanduslik majapidamine on ühismaa üksus

Andmete kogumise ja talletamise kontekstis on „ühismaa põllumajandusüksus“ üksus, mis koosneb kasutatavast põllumajandusmaast, mida kasutavad ühiste õiguste alusel muud põllumajanduslikud majapidamised.

CGNR 014

–

Valdaja saab põllumajandusliku majapidamise maale või loomadele ELi toetust, olles seetõttu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga (IACS) hõlmatud

Valdaja on aktiivne põllumajandustootja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (5) artikli 9 tähenduses, ja tema toetusetaotlus on heaks kiidetud.

CGNR 015

–

Valdaja on noor põllumajandustootja või uus osaleja põllumajanduslikus tootmises, kes on viimase kolme aasta jooksul saanud sel eesmärgil ühise põllumajanduspoliitika raames rahalist toetust

Rahaline toetus võib osutada otsetoetustele määruse (EL) nr 1307/2013 artiklite 50 ja 51 tähenduses või artikli 19 lõike 1 punkti a alapunkti i alusel maaelu arengu programmidest antavale abile – määruse (EL) nr 1305/2013 toetus põllumajanduslikku tegevust alustavatele noortele põllumajandustootjatele.

Põllumajandusliku majapidamise juht

Põllumajandusliku majapidamise

  juht

  on põllumajandusliku majapidamise rahaasjade ning tootmistöö igapäevase korraldamise eest vastutav füüsiline isik.

Põllumajandustööna

  käsitatakse igasugust majapidamises tehtud tööd, mis on seotud kas

| i) | määruse (EL) 2018/1091 artikli 2 punktis a määratletud tegevuste; |
| --- | --- |

i)

määruse (EL) 2018/1091 artikli 2 punktis a määratletud tegevuste;

| ii) | tootmisvahendite hoolduse või |
| --- | --- |

ii)

tootmisvahendite hoolduse või

| iii) | nimetatud tootmistegevustest vahetult tulenevate tegevustega. |
| --- | --- |

iii)

nimetatud tootmistegevustest vahetult tulenevate tegevustega.

Põllumajanduslikus majapidamises

  põllumajandustööle kulunud aeg

  on põllumajandustööle tegelikult kulunud aeg selles põllumajanduslikus majapidamises (siia alla ei kuulu töö valdaja või juhi kodumajapidamises).

Aasta tööühik (ATÜ)

  on täistööaja ekvivalent, st töötundide arv kokku, mis on jagatud täistööajaga töötaja aasta keskmise töötundide arvuga vastavas riigis.

Täistööaeg

  on töölepinguid reguleerivate siseriiklike normide alusel nõutav minimaalne tööaeg. Kui siseriiklikes normides pole ette nähtud töötundide arvu aasta kohta, loetakse miinimumiks 1 800 tundi (225 kaheksatunnist tööpäeva).

CGNR 016

–

Sünniaasta

Põllumajandusliku majapidamise juhi sünniaasta

CGNR 017

–

Sugu

Põllumajandusliku majapidamise juhi sugu:

| | M – mees |
| --- | --- |

M – mees

| | F – naine |
| --- | --- |

F – naine

CGNR 018

–

Põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises (v.a majapidamistööd)

Põllumajandusliku majapidamise juhi tehtava põllumajandustöö aasta tööühikute protsendirühm (6).

CGNR 019

–

Põllumajandusliku majapidamise juhina klassifitseerimise aasta

Aasta, mil põllumajandusliku majapidamise juht asus oma ülesandeid täitma.

CGNR 020

–

Põllumajandusliku majapidamise juhi põllumajanduslik väljaõpe

Juhi kõrgeim põllumajandusliku hariduse tase:

| | PRACT – üksnes praktiline põllumajanduslik kogemus, kui juht on saanud oma kogemuse praktilise tööga põllumajanduslikus majapidamises |
| --- | --- |

PRACT – üksnes praktiline põllumajanduslik kogemus, kui juht on saanud oma kogemuse praktilise tööga põllumajanduslikus majapidamises

| | BASIC – põllumajanduslik baaskoolitus, kui juht on läbinud põllumajanduskooli ja/või teatavatele valdkondadele (s.h aiandus, viinamarjakasvatus, metsamajandus, kalakasvatus, veterinaaria, põllumajandustehnoloogia jms) spetsialiseerunud koolitusasutuse; baaskoolituse alla loetakse ka põllumajandusalane õppepraktika |
| --- | --- |

BASIC – põllumajanduslik baaskoolitus, kui juht on läbinud põllumajanduskooli ja/või teatavatele valdkondadele (s.h aiandus, viinamarjakasvatus, metsamajandus, kalakasvatus, veterinaaria, põllumajandustehnoloogia jms) spetsialiseerunud koolitusasutuse; baaskoolituse alla loetakse ka põllumajandusalane õppepraktika

| | FULL – täielik põllumajanduslik koolitus, kui juht on läbinud mingi pärast kohustuslikku kooliharidust vähemalt kaheaastasele täiskoormusega koolitusele vastava väljaõppe, mis on läbitud põllumajanduskoolis, ülikoolis või muus kõrgkoolis, mis annab hariduse põllumajanduse, aianduse, viinamarjakasvatuse, metsamajanduse, kalakasvatuse, veterinaaria, põllumajandustehnoloogia vms alal |
| --- | --- |

FULL – täielik põllumajanduslik koolitus, kui juht on läbinud mingi pärast kohustuslikku kooliharidust vähemalt kaheaastasele täiskoormusega koolitusele vastava väljaõppe, mis on läbitud põllumajanduskoolis, ülikoolis või muus kõrgkoolis, mis annab hariduse põllumajanduse, aianduse, viinamarjakasvatuse, metsamajanduse, kalakasvatuse, veterinaaria, põllumajandustehnoloogia vms alal

CGNR 021

–

Põllumajandusliku majapidamise juhi kutsekoolitus viimase 12 kuu jooksul

Kui juht on läbinud kutsekoolituse, koolitaja või koolitusasutuse pakutava koolitusmeetme või -tegevuse, mille peamiseks eesmärgiks on põllumajandustegevuse või konkreetse põllumajandusliku majapidamise tegevusega otseselt seotud oskuste omandamine või olemasolevate oskuste arendamine või täiendamine.

Valduse vorm, mille alusel valdaja põllumajandusmaad kasutab

Valduse vorm sõltub olukorrast vaatlusaastasse langeval vaatluspäeval.

CGNR 022

–

Põllumajanduslik tootmine oma maal

Põllumajandusliku majapidamise poolt haritava põllumajandusmaa pindala hektarites, mis on valdaja omanduses või mida ta kasutab kasutusvaldajana või pärandatava pikaajalise rendiõigusega rentnikuna või muude sarnaste tingimuste alusel.

CGNR 023

–

Põllumajanduslik tootmine renditud maal

Põllumajandusliku majapidamise poolt haritava põllumajandusmaa pindala hektarites, mida põllumajanduslik majapidamine rendib eelnevalt kindlaksmääratud renditasu eest (sularahas, loonustasuna või muul viisil) ja mille kohta on sõlmitud (kirjalik või suuline) rendileping. Kasutatav põllumajandusmaa loetakse ainult ühe põllumajandusliku majapidamise kasutuses olevaks. Kui kasutatav põllumajandusmaa on vaatlusaastal renditud rohkem kui ühele põllumajanduslikule majapidamisele, loetakse see tavaliselt selle majapidamise kasutuses olevaks, kes kasutab seda vaatluspäeval või kes on seda vaatlusaastal kõige kauem kasutanud.

CGNR 024

–

Loonusrendisuhe või valdus muul alusel

Kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites, mida:

| a) | Kasutatakse loonusrendilepingu alusel, s.o mida maaomanik ning põllumajandusmaa loonusrentnik harivad üheskoos kirjaliku või suulise loonusrendilepingu alusel. Loonusrendilepingu alusel kasutatava maa toodang (kas majanduslik või füüsiline) jagatakse nende osapoolte vahel kokkulepitud tingimustel. |
| --- | --- |

a)

Kasutatakse loonusrendilepingu alusel, s.o mida maaomanik ning põllumajandusmaa loonusrentnik harivad üheskoos kirjaliku või suulise loonusrendilepingu alusel. Loonusrendilepingu alusel kasutatava maa toodang (kas majanduslik või füüsiline) jagatakse nende osapoolte vahel kokkulepitud tingimustel.

| b) | Kasutatakse muude valdusvormide alusel, mida ei ole märgitud muude eeltoodud kategooriate all. |
| --- | --- |

b)

Kasutatakse muude valdusvormide alusel, mida ei ole märgitud muude eeltoodud kategooriate all.

CGNR 025

–

Ühismaa

Põllumajandusliku majapidamise poolt kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites, mis ei kuulu otseselt sellele majapidamisele, st mille suhtes kehtivad ühised õigused.

CGNR 026

–

Mahepõllumajandus

Põllumajanduslik majapidamine tegeleb tootmisega, mille puhul kasutatakse tootmismeetodeid, mis on vastavad i) nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007 (7) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/848 (8) või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundust käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele.

CGNR 027

–

Põllumajandusliku majapidamise kogu kasutatav põllumajandusmaa, millel kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele

Põllumajandusliku majapidamise poolt kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites, mille puhul tootmine vastab majapidamise tasandil täielikult i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/848 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundustootmise sertifitseerimist käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud mahepõllumajandusliku tootmise põhimõtetele.

CGNR 028

–

Põllumajandusliku majapidamise kogu kasutatav põllumajandusmaa, mille puhul minnakse üle mahetootmisele, mille meetodid peavad olema sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele

Majapidamise poolt kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites, mille puhul kasutatakse üleminekuajal mittemahepõllumajanduslikult tootmiselt mahepõllumajanduslikule tootmisele kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul mahepõllumajanduslikke meetodeid, nagu on sätestatud i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või määruses (EL) 2018/848 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundustootmise sertifitseerimist käsitlevates asjakohastes siseriiklikes rakendussätetes.

CGNR 029

–

Osalemine muudes keskkonnaalastes sertifitseerimiskavades

Põllumajanduslik majapidamine osaleb riiklikes või piirkondlikes keskkonnaalastes sertifitseerimiskavades, nagu need, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1307/2013, (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad (ühise põllumajanduspoliitika keskkonnasäästlikumaks muutmise toetusele vastavad praegused sertifitseerimiskavad)) artikli 43 lõikes 2 ja lõike 3 punktis b või IX lisas, ning toetusetaotlus on heaks kiidetud.

| II.   MAA MUUTUJAD



  Põllumajandusliku majapidamise kogu maa

  koosneb kasutatavast põllumajandusmaast (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride all olev maa ja koduaiad) ja muust maast (kasutamata põllumajandusmaa, metsamaa ja mujal nimetamata muu maa).


  Kõigi liikide

  maa

  kokku nimetatakse

  põhimaaks

  ja see tähendab maatüki/maatükkide füüsilist pindala, olenemata sellest, kas viljelusaastal kasvatati seal vaid üht või mitut kultuuri. Üheaastaste kultuuride puhul vastab põhimaa külvipinnale; püsikultuuride puhul on põhimaa kogu istutusala; järjestikuliste kultuuride puhul vastab see aasta põhikultuuri pindalale maatükil; samaaegselt kasvatavate kultuuride puhul vastab see pindalale, millel kultuurid koos kasvavad. Sel moel on iga maatükk loetletud vaid üks kord.



  Põhikultuur

  on see, mille majanduslik väärtus on suurim. Kui toodangu väärtuse alusel ei ole võimalik põhikultuuri määrata, siis on põhikultuuriks see, mis kasvab maatükil pikima aja jooksul.



  Kasutatav põllumajandusmaa

  on kasutuses olev kogu maa-ala, mis hõlmab põllumajandusliku majapidamise poolt kasutatavat põllumaad, püsirohumaad ning püsikultuuride ja koduaedade all olevat maad, olenemata omandivormist.



  Külvikord

  on konkreetsel põllul kultuuride plaanijärgne asendamine igal järgneval aastal nii, et üks liik ei kasvaks samal põllul ilma teatud vaheajata. Külvikorra puhul vahetatakse kultuure tavaliselt igal aastal, kuid on võimalik ka mitmeaastaste kultuuridega külvikord.



  Avamaa

  ja

  klaasi all olevad pinnad

  tuleb teatada eraldi. |
| --- |
| CLND 001 | – | Kasutatav põllumajandusmaa (KPM)

  Kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites. |
| CLND 002 | – | – | Põllumaa

  Korrapäraselt haritava maa (küntav või viljeletav maa), tavaliselt külvikorrasüsteemiga hõlmatud maa pindala hektarites. |
| CLND 003 | – | – | – | Teravili terade (sh seemne) saamiseks

  Kuivalt koristatavate teraviljade (sõltumata kasutusalast) all oleva maa pindala hektarites. |
| CLND 004 | – | – | – | – | Pehme nisu ja speltanisu

  Maa pindala hektarites, kus kasvab Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. ja Triticum monococcum L. |
| CLND 005 | – | – | – | – | Kõva nisu

  Maa pindala hektarites, kus kasvab Triticum durum Desf. |
| CLND 006 | – | – | – | – | Rukis ja taliviljasegud (meslin)

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad rukis (Secale cereale L.), ükskõik, millal külvatud, rukki ja teiste sügisel või talvel külvatavate põllukultuuride segud (meslin). |
| CLND 007 | – | – | – | – | Oder

  Maa pindala hektarites, kus kasvab oder (Hordeum vulgare L.). |
| CLND 008 | – | – | – | – | Kaer ja suviviljasegud (segavili, v.a meslin)

  Maa pindala hektarites, kus kasvab oder (Avena sativa L.) ja muude sellised suviviljad, mida kasvatatakse seguna ja koristatakse kuivalt, sh seemneks. |
| CLND 009 | – | – | – | – | Maisiterad ja maisitõlvikusegu

  Maa pindala hektarites, kus kasvab mais (Zea
  mays L.), mida koristatakse terade, seemne või maisitõlvikusegu saamiseks. |
| CLND 010 | – | – | – | – | Tritikale

  Maa pindala hektarites, kus kasvab tritikale (x
  Triticosecale Wittmack). |
| CLND 011 | – | – | – | – | Sorgo

  Maa pindala hektarites, kus kasvab sorgo (Sorghum bicolor (L.) Conrad Moench või Sorghum sudanense (Piper) Stapf.). |
| CLND 012 | – | – | – | – | Mujal nimetamata muu teravili (tatar, hirss, kanaari paelrohi jms)

  Maa pindala hektarites, kus kasvab mujal nimetamata kuivalt koristatav teravili, näiteks hirss (Panicum
  miliaceum L.), tatar (Fagopyrum
  esculentum Mill.), kanaari paelrohi (Phalaris
  canariensis L.) ja muud mujal nimetamata teraviljad. |
| CLND 013 | – | – | – | – | Riis

  Maa pindala hektarites, kus kasvab riis (Oryza
  sativa L.). |
| CLND 014 | – | – | – | Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud)

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed terade saamiseks, sõltumata kasutusalast. |
| CLND 015 | – | – | – | – | Põldherned, oad ja maguslupiin

  Maa pindala hektarites, kus kasvab kuivalt koristatav põldhernes (Pisum
  sativum L. convar. sativum või Pisum
  sativum L. convar. arvense L. või convar. speciosum), pluss maa pindala hektarites, kus kasvavad igat liiki kuivalt koristatavad põld- või silmoad (Vicia
  faba L. (partim)), pluss maa pindala hektarites, kus kasvavad igat liiki maguslupiinid (Lupinus sp.), mida koristatakse kuivalt terade, sh seemne saamiseks, sõltumata kasutusalast. |
| CLND 016 | – | – | – | Rühvelkultuurid

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad juurte, mugulate või varre pärast kasvatatavad kultuurid. Siia ei kuulu mh sellised juur-, mugul- ja sibulviljad, nagu porgandid, peedid ja kaalikad. |
| CLND 017 | – | – | – | – | Kartul (sh seemnekartul)

  Maa pindala hektarites, kus kasvab kartul (Solanum
  tuberosum L.). |
| CLND 018 | – | – | – | – | Suhkrupeet (v.a seeme)

  Maa pindala hektarites, kus kasvab suhkrutööstusele ja alkoholi tootmiseks mõeldud suhkrupeet (Beta
  vulgaris L.). |
| CLND 019 | – | – | – | – | Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid

  Maa pindala hektarites, kus kasvab söödapeet (Beta
  vulgaris L.) ja Brassicae sugukonda kuuluvad taimed, mis on mõeldud sööda valmistamiseks, olenemata sellest, kas söödaks kasutatakse taime juuri või varsi, ning muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt nende juurte kasutamiseks söödana ja mida ei ole mujal nimetatud. |
| CLND 020 | – | – | – | Tehnilised kultuurid

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad tehnilised kultuurid, mida tavaliselt ei müüda otsetarbimiseks, kuna neid on vaja enne lõppkasutust tööstuslikult töödelda. |
| CLND 021 | – | – | – | – | Õliseemned

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad raps (Brassica
  napus L.) ja rüps (Brassica
  rapa L. var. oleifera (Lam.)), päevalilleseemned (Helianthus
  annus L.), soja (Glycine
  max (L.) Merril), linaseemned (Linum
  usitatissimum L.), sinep (Sinapis
  alba L.), unimagun (Papaver
  somniferum L.), värvisafloor (Carthamus
  tinctorius L.), seesamiseemned (Sesamum
  indicum L.), söödav lõikhein (Cyperus
  esculentus L.), maapähklid (Arachis
  hypogea L.), õli tootmiseks kasvatatav kõrvits (Cucurbita
  pepo var. styriaca) ja kanep (Cannabis
  sativa L.), mida kasvatatakse õli tootmiseks, ja mida koristatakse kuivalt, v.a puuvillaseemned (Gossypium spp.). |
| CLND 022 | – | – | – | – | – | Rapsi- ja rüpsiseemned

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad raps (Brassica napus L.) ja rüps (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), mida kasvatatakse õli tootmiseks, ja mida koristatakse kuivalt. |
| CLND 023 | – | – | – | – | – | Päevalilleseemned

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad päevalilled (Helianthus
  annuus L.), mida koristatakse kuivalt. |
| CLND 024 | – | – | – | – | – | Soja

  Maa pindala hektarites, kus kasvab soja (Glycine
  max L. Merril), mida koristatakse kuivalt nii õli kui ka proteiini saamiseks. |
| CLND 025 | – | – | – | – | – | Linaseemned (õlilina)

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad linaseemne (Linum
  usitatissimum L.)., peamiselt õli valmistamiseks kasvatatavad sordid, mida koristatakse kuivalt. |
| CLND 026 | – | – | – | – | – | Mujal nimetamata muud õliseemnekultuurid

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt õlisisalduse pärast ja koristatakse kuivalt (v.a puuvillaseemned). |
| CLND 027 | – | – | – | – | Kiutaimed

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad kiulina (Linum usitatissimum L), harilik kanep (Cannabis sativa L.), puuvill (Gossypium spp.), džuut (Corchorus capsularis L.), manillakanep (Musa textilis Née), kanephibisk (Hibiscus cannabinus L.) ja sisal (Agave sisalana Perrine). |
| CLND 028 | – | – | – | – | – | Kiulina

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad kiulina (Linum
  usitatissimum L.), peamiselt kiu tootmiseks kasvatatavad sordid. |
| CLND 029 | – | – | – | – | – | Harilik kanep

  Maa pindala hektarites, kus kasvab tavaline kanep (Cannabis
  sativa L.), mida kasvatatakse varte pärast. |
| CLND 030 | – | – | – | – | – | Puuvill

  Maa pindala hektarites, kus kasvab puuvill (Gossypium spp.), mida kasvatatakse kiu ja/või õliseemnete tootmiseks. |
| CLND 031 | – | – | – | – | – | Mujal nimetamata muud kiutaimed

  Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse peamiselt kiu saamiseks mujal nimetamata muid taimi, nagu džuut (Corchorus
  capsularis L.), manillakanep (Musa
  textilis Née), sisal (Agave
  sisalana Perrine), ja kanephibisk (Hibiscus
  cannabinus L.). |
| CLND 032 | – | – | – | – | Tubakas

  Maa pindala hektarites, kus kasvab tubakas (Cannabis
  sativa L.), mida kasvatatakse lehtede pärast. |
| CLND 033 | – | – | – | – | Humal

  Maa pindala hektarites, kus kasvab humal (Humulus
  lupulus L.), mida kasvatatakse humalakäbide pärast. |
| CLND 034 | – | – | – | – | Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed, mida kasvatatakse ravimi- ja parfüümitööstuse või inimkasutuse jaoks. |
| CLND 035 | – | – | – | – | Mujal nimetamata energiakultuurid

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata energiakultuurid, mida kasutatakse eranditult taastuvenergia tootmiseks, ja mida kasvatatakse põllumaal. |
| CLND 036 | – | – | – | – | Mujal nimetamata muud tehnilised kultuurid

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata muud tehnilised kultuurid. |
| CLND 037 | – | – | – | Põllumaalt haljalt koristatud taimed

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad põllumajanduskultuurid, mida koristatakse haljalt ja mis on mõeldud peamiselt loomasöödaks või taastuvenergia tootmiseks, eelkõige teravili, kõrrelised, liblikõielised taimed, tehnilised kultuurid ja muud põllumajanduskultuurid, mida koristatakse või kasutatakse haljalt. |
| CLND 038 | – | – | – | – | Lühiajaline rohumaa ja karjamaa

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad tavapärases külvikorrasüsteemis kasvatatavad karjatamiseks mõeldud heintaimed, hein või silo, mida kasvatatakse vähemalt üks ning tavaliselt kõige enam viis viljelusaastat ja mida külvatakse heina või heinasegudena. |
| CLND 039 | – | – | – | – | Haljalt koristatud liblikõielised taimed

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad liblikõielised taimed, mida kasvatatakse peamiselt söödaks või energia tootmiseks ja koristatakse haljalt terve taimena.
  Siia kuuluvad segud, mis koosnevad valdavalt liblikõielistest kultuuridest (tavaliselt > 80 %) ja heintaimedest ning mida koristatakse haljalt või kuiva heinana. |
| CLND 040 | – | – | – | – | Haljasmais

  Maa pindala hektarites, kus kasvab igasugune silo saamiseks kasvatatav mais (Zea
  mays L.), mida ei koristata terade saamiseks (terve maisitõlvik, terve taim või selle osa). |
| CLND 041 | – | – | – | – | Muu haljalt koristatav teravili (v.a haljasmais)

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik teraviljad (v.a mais), mida kasvatatakse peamiselt söödaks või taastuvenergia tootmiseks (biomassi tootmine) ja koristatakse haljalt terve taimena. |
| CLND 042 | – | – | – | – | Põllumaalt haljalt koristatud muud taimed, mujal nimetamata

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad muud ühe- või mitmeaastased (vähem kui viieaastased) põllukultuurid, mida kasvatatakse peamiselt loomasöödaks ja koristatakse haljalt. Siia kuuluvad ka kõik ülejäänud mujal nimetamata põllukultuurid, kui põhisaak on hävinud, kuid jääke saab siiski kasutada (söödaks või taastuvenergia tootmiseks). |
| CLND 043 | – | – | – | Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik ristõielised, leht- või varsköögiviljad, köögiviljad, mida kasvatatakse juurte, mugulate või sibula pärast, värsked kaunviljad või muud köögiviljad, mida koristatakse värskelt (mitte kuivalt), ja maasikad, mida kasvatatakse põllumaal külvikorra alusel vaheldumisi muude põllumajandus- või aiakultuuridega. |
| CLND 044 | – | – | – | – | Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude aiakultuuridega (köögiviljakasvatus)

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse viljelusmaal külvikorra alusel vaheldumisi teiste aiakultuuridega. |
| CLND 045 | – | – | – | – | Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude kui aiakultuuridega (põllul)

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse viljelusmaal külvikorra alusel vaheldumisi teiste põllumajanduskultuuridega. |
| CLND 046 | – | – | – | Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid)

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad igasugused lilled ja dekoratiivtaimed, mis on mõeldud müügiks lõikelilledena (nt roosid, nelgid, orhideed, krüsanteemid, lõikeroheline ja muud lõiketooted), potitaimede, istikute ning rõdulillede ja -taimedena (nt rododendronid, asalead, begooniad, geraaniumid, lemmalts, muud poti-, istik- ja rõdutaimed) ning sibul- ja varremugullillede ning muude dekoratiivtaimedena (tulbid, hüatsindid, orhideed, nartsissid ja muud). |
| CLND 047 | – | – | – | Seemned ja seemikud

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad juurtaimede seemned (v.a kartul ja muud taimed, mille puhul kasutatakse juuri ka seemneks), söödakultuurid, kõrrelised, tehnilised kultuurid (v.a õliseemned) ning köögiviljade ja lillede seemned ja seemikud. |
| CLND 048 | – | – | – | Mujal nimetamata muud põllumaakultuurid

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata muud põllumaakultuurid. |
| CLND 049 | – | – | – | Kesa

  Kogu külvikorrasüsteemis kasutatav või heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis (GAEC) (9) hoitav haritud või harimata põllumaa pindala hektarites, millelt ei kavatseta viljelusaasta jooksul saaki koristada. Kesa peamine tunnus on see, et maa on jäetud tavaliselt terveks viljelusaastaks puhkama. Kesa võib olla:






  i) | tühi maa, kus ei kasva mingeid põllumajanduskultuure; või |

II.   MAA MUUTUJAD

Põllumajandusliku majapidamise kogu maa

  koosneb kasutatavast põllumajandusmaast (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride all olev maa ja koduaiad) ja muust maast (kasutamata põllumajandusmaa, metsamaa ja mujal nimetamata muu maa).

Kõigi liikide

  maa

  kokku nimetatakse

  põhimaaks

  ja see tähendab maatüki/maatükkide füüsilist pindala, olenemata sellest, kas viljelusaastal kasvatati seal vaid üht või mitut kultuuri. Üheaastaste kultuuride puhul vastab põhimaa külvipinnale; püsikultuuride puhul on põhimaa kogu istutusala; järjestikuliste kultuuride puhul vastab see aasta põhikultuuri pindalale maatükil; samaaegselt kasvatavate kultuuride puhul vastab see pindalale, millel kultuurid koos kasvavad. Sel moel on iga maatükk loetletud vaid üks kord.

Põhikultuur

  on see, mille majanduslik väärtus on suurim. Kui toodangu väärtuse alusel ei ole võimalik põhikultuuri määrata, siis on põhikultuuriks see, mis kasvab maatükil pikima aja jooksul.

Kasutatav põllumajandusmaa

  on kasutuses olev kogu maa-ala, mis hõlmab põllumajandusliku majapidamise poolt kasutatavat põllumaad, püsirohumaad ning püsikultuuride ja koduaedade all olevat maad, olenemata omandivormist.

Külvikord

  on konkreetsel põllul kultuuride plaanijärgne asendamine igal järgneval aastal nii, et üks liik ei kasvaks samal põllul ilma teatud vaheajata. Külvikorra puhul vahetatakse kultuure tavaliselt igal aastal, kuid on võimalik ka mitmeaastaste kultuuridega külvikord.

Avamaa

  ja

  klaasi all olevad pinnad

  tuleb teatada eraldi.

CLND 001

–

Kasutatav põllumajandusmaa (KPM)

Kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites.

CLND 002

–

–

Põllumaa

Korrapäraselt haritava maa (küntav või viljeletav maa), tavaliselt külvikorrasüsteemiga hõlmatud maa pindala hektarites.

CLND 003

–

–

–

Teravili terade (sh seemne) saamiseks

Kuivalt koristatavate teraviljade (sõltumata kasutusalast) all oleva maa pindala hektarites.

CLND 004

–

–

–

–

Pehme nisu ja speltanisu

Maa pindala hektarites, kus kasvab Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. ja Triticum monococcum L.

CLND 005

–

–

–

–

Kõva nisu

Maa pindala hektarites, kus kasvab Triticum durum Desf.

CLND 006

–

–

–

–

Rukis ja taliviljasegud (meslin)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad rukis (Secale cereale L.), ükskõik, millal külvatud, rukki ja teiste sügisel või talvel külvatavate põllukultuuride segud (meslin).

CLND 007

–

–

–

–

Oder

Maa pindala hektarites, kus kasvab oder (Hordeum vulgare L.).

CLND 008

–

–

–

–

Kaer ja suviviljasegud (segavili, v.a meslin)

Maa pindala hektarites, kus kasvab oder (Avena sativa L.) ja muude sellised suviviljad, mida kasvatatakse seguna ja koristatakse kuivalt, sh seemneks.

CLND 009

–

–

–

–

Maisiterad ja maisitõlvikusegu

Maa pindala hektarites, kus kasvab mais (Zea
  mays L.), mida koristatakse terade, seemne või maisitõlvikusegu saamiseks.

CLND 010

–

–

–

–

Tritikale

Maa pindala hektarites, kus kasvab tritikale (x
  Triticosecale Wittmack).

CLND 011

–

–

–

–

Sorgo

Maa pindala hektarites, kus kasvab sorgo (Sorghum bicolor (L.) Conrad Moench või Sorghum sudanense (Piper) Stapf.).

CLND 012

–

–

–

–

Mujal nimetamata muu teravili (tatar, hirss, kanaari paelrohi jms)

Maa pindala hektarites, kus kasvab mujal nimetamata kuivalt koristatav teravili, näiteks hirss (Panicum
  miliaceum L.), tatar (Fagopyrum
  esculentum Mill.), kanaari paelrohi (Phalaris
  canariensis L.) ja muud mujal nimetamata teraviljad.

CLND 013

–

–

–

–

Riis

Maa pindala hektarites, kus kasvab riis (Oryza
  sativa L.).

CLND 014

–

–

–

Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed terade saamiseks, sõltumata kasutusalast.

CLND 015

–

–

–

–

Põldherned, oad ja maguslupiin

Maa pindala hektarites, kus kasvab kuivalt koristatav põldhernes (Pisum
  sativum L. convar. sativum või Pisum
  sativum L. convar. arvense L. või convar. speciosum), pluss maa pindala hektarites, kus kasvavad igat liiki kuivalt koristatavad põld- või silmoad (Vicia
  faba L. (partim)), pluss maa pindala hektarites, kus kasvavad igat liiki maguslupiinid (Lupinus sp.), mida koristatakse kuivalt terade, sh seemne saamiseks, sõltumata kasutusalast.

CLND 016

–

–

–

Rühvelkultuurid

Maa pindala hektarites, kus kasvavad juurte, mugulate või varre pärast kasvatatavad kultuurid. Siia ei kuulu mh sellised juur-, mugul- ja sibulviljad, nagu porgandid, peedid ja kaalikad.

CLND 017

–

–

–

–

Kartul (sh seemnekartul)

Maa pindala hektarites, kus kasvab kartul (Solanum
  tuberosum L.).

CLND 018

–

–

–

–

Suhkrupeet (v.a seeme)

Maa pindala hektarites, kus kasvab suhkrutööstusele ja alkoholi tootmiseks mõeldud suhkrupeet (Beta
  vulgaris L.).

CLND 019

–

–

–

–

Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid

Maa pindala hektarites, kus kasvab söödapeet (Beta
  vulgaris L.) ja Brassicae sugukonda kuuluvad taimed, mis on mõeldud sööda valmistamiseks, olenemata sellest, kas söödaks kasutatakse taime juuri või varsi, ning muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt nende juurte kasutamiseks söödana ja mida ei ole mujal nimetatud.

CLND 020

–

–

–

Tehnilised kultuurid

Maa pindala hektarites, kus kasvavad tehnilised kultuurid, mida tavaliselt ei müüda otsetarbimiseks, kuna neid on vaja enne lõppkasutust tööstuslikult töödelda.

CLND 021

–

–

–

–

Õliseemned

Maa pindala hektarites, kus kasvavad raps (Brassica
  napus L.) ja rüps (Brassica
  rapa L. var. oleifera (Lam.)), päevalilleseemned (Helianthus
  annus L.), soja (Glycine
  max (L.) Merril), linaseemned (Linum
  usitatissimum L.), sinep (Sinapis
  alba L.), unimagun (Papaver
  somniferum L.), värvisafloor (Carthamus
  tinctorius L.), seesamiseemned (Sesamum
  indicum L.), söödav lõikhein (Cyperus
  esculentus L.), maapähklid (Arachis
  hypogea L.), õli tootmiseks kasvatatav kõrvits (Cucurbita
  pepo var. styriaca) ja kanep (Cannabis
  sativa L.), mida kasvatatakse õli tootmiseks, ja mida koristatakse kuivalt, v.a puuvillaseemned (Gossypium spp.).

CLND 022

–

–

–

–

–

Rapsi- ja rüpsiseemned

Maa pindala hektarites, kus kasvavad raps (Brassica napus L.) ja rüps (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), mida kasvatatakse õli tootmiseks, ja mida koristatakse kuivalt.

CLND 023

–

–

–

–

–

Päevalilleseemned

Maa pindala hektarites, kus kasvavad päevalilled (Helianthus
  annuus L.), mida koristatakse kuivalt.

CLND 024

–

–

–

–

–

Soja

Maa pindala hektarites, kus kasvab soja (Glycine
  max L. Merril), mida koristatakse kuivalt nii õli kui ka proteiini saamiseks.

CLND 025

–

–

–

–

–

Linaseemned (õlilina)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad linaseemne (Linum
  usitatissimum L.)., peamiselt õli valmistamiseks kasvatatavad sordid, mida koristatakse kuivalt.

CLND 026

–

–

–

–

–

Mujal nimetamata muud õliseemnekultuurid

Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt õlisisalduse pärast ja koristatakse kuivalt (v.a puuvillaseemned).

CLND 027

–

–

–

–

Kiutaimed

Maa pindala hektarites, kus kasvavad kiulina (Linum usitatissimum L), harilik kanep (Cannabis sativa L.), puuvill (Gossypium spp.), džuut (Corchorus capsularis L.), manillakanep (Musa textilis Née), kanephibisk (Hibiscus cannabinus L.) ja sisal (Agave sisalana Perrine).

CLND 028

–

–

–

–

–

Kiulina

Maa pindala hektarites, kus kasvavad kiulina (Linum
  usitatissimum L.), peamiselt kiu tootmiseks kasvatatavad sordid.

CLND 029

–

–

–

–

–

Harilik kanep

Maa pindala hektarites, kus kasvab tavaline kanep (Cannabis
  sativa L.), mida kasvatatakse varte pärast.

CLND 030

–

–

–

–

–

Puuvill

Maa pindala hektarites, kus kasvab puuvill (Gossypium spp.), mida kasvatatakse kiu ja/või õliseemnete tootmiseks.

CLND 031

–

–

–

–

–

Mujal nimetamata muud kiutaimed

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse peamiselt kiu saamiseks mujal nimetamata muid taimi, nagu džuut (Corchorus
  capsularis L.), manillakanep (Musa
  textilis Née), sisal (Agave
  sisalana Perrine), ja kanephibisk (Hibiscus
  cannabinus L.).

CLND 032

–

–

–

–

Tubakas

Maa pindala hektarites, kus kasvab tubakas (Cannabis
  sativa L.), mida kasvatatakse lehtede pärast.

CLND 033

–

–

–

–

Humal

Maa pindala hektarites, kus kasvab humal (Humulus
  lupulus L.), mida kasvatatakse humalakäbide pärast.

CLND 034

–

–

–

–

Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed

Maa pindala hektarites, kus kasvavad aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed, mida kasvatatakse ravimi- ja parfüümitööstuse või inimkasutuse jaoks.

CLND 035

–

–

–

–

Mujal nimetamata energiakultuurid

Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata energiakultuurid, mida kasutatakse eranditult taastuvenergia tootmiseks, ja mida kasvatatakse põllumaal.

CLND 036

–

–

–

–

Mujal nimetamata muud tehnilised kultuurid

Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata muud tehnilised kultuurid.

CLND 037

–

–

–

Põllumaalt haljalt koristatud taimed

Maa pindala hektarites, kus kasvavad põllumajanduskultuurid, mida koristatakse haljalt ja mis on mõeldud peamiselt loomasöödaks või taastuvenergia tootmiseks, eelkõige teravili, kõrrelised, liblikõielised taimed, tehnilised kultuurid ja muud põllumajanduskultuurid, mida koristatakse või kasutatakse haljalt.

CLND 038

–

–

–

–

Lühiajaline rohumaa ja karjamaa

Maa pindala hektarites, kus kasvavad tavapärases külvikorrasüsteemis kasvatatavad karjatamiseks mõeldud heintaimed, hein või silo, mida kasvatatakse vähemalt üks ning tavaliselt kõige enam viis viljelusaastat ja mida külvatakse heina või heinasegudena.

CLND 039

–

–

–

–

Haljalt koristatud liblikõielised taimed

Maa pindala hektarites, kus kasvavad liblikõielised taimed, mida kasvatatakse peamiselt söödaks või energia tootmiseks ja koristatakse haljalt terve taimena.

Siia kuuluvad segud, mis koosnevad valdavalt liblikõielistest kultuuridest (tavaliselt > 80 %) ja heintaimedest ning mida koristatakse haljalt või kuiva heinana.

CLND 040

–

–

–

–

Haljasmais

Maa pindala hektarites, kus kasvab igasugune silo saamiseks kasvatatav mais (Zea
  mays L.), mida ei koristata terade saamiseks (terve maisitõlvik, terve taim või selle osa).

CLND 041

–

–

–

–

Muu haljalt koristatav teravili (v.a haljasmais)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik teraviljad (v.a mais), mida kasvatatakse peamiselt söödaks või taastuvenergia tootmiseks (biomassi tootmine) ja koristatakse haljalt terve taimena.

CLND 042

–

–

–

–

Põllumaalt haljalt koristatud muud taimed, mujal nimetamata

Maa pindala hektarites, kus kasvavad muud ühe- või mitmeaastased (vähem kui viieaastased) põllukultuurid, mida kasvatatakse peamiselt loomasöödaks ja koristatakse haljalt. Siia kuuluvad ka kõik ülejäänud mujal nimetamata põllukultuurid, kui põhisaak on hävinud, kuid jääke saab siiski kasutada (söödaks või taastuvenergia tootmiseks).

CLND 043

–

–

–

Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad

Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik ristõielised, leht- või varsköögiviljad, köögiviljad, mida kasvatatakse juurte, mugulate või sibula pärast, värsked kaunviljad või muud köögiviljad, mida koristatakse värskelt (mitte kuivalt), ja maasikad, mida kasvatatakse põllumaal külvikorra alusel vaheldumisi muude põllumajandus- või aiakultuuridega.

CLND 044

–

–

–

–

Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude aiakultuuridega (köögiviljakasvatus)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse viljelusmaal külvikorra alusel vaheldumisi teiste aiakultuuridega.

CLND 045

–

–

–

–

Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude kui aiakultuuridega (põllul)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse viljelusmaal külvikorra alusel vaheldumisi teiste põllumajanduskultuuridega.

CLND 046

–

–

–

Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad igasugused lilled ja dekoratiivtaimed, mis on mõeldud müügiks lõikelilledena (nt roosid, nelgid, orhideed, krüsanteemid, lõikeroheline ja muud lõiketooted), potitaimede, istikute ning rõdulillede ja -taimedena (nt rododendronid, asalead, begooniad, geraaniumid, lemmalts, muud poti-, istik- ja rõdutaimed) ning sibul- ja varremugullillede ning muude dekoratiivtaimedena (tulbid, hüatsindid, orhideed, nartsissid ja muud).

CLND 047

–

–

–

Seemned ja seemikud

Maa pindala hektarites, kus kasvavad juurtaimede seemned (v.a kartul ja muud taimed, mille puhul kasutatakse juuri ka seemneks), söödakultuurid, kõrrelised, tehnilised kultuurid (v.a õliseemned) ning köögiviljade ja lillede seemned ja seemikud.

CLND 048

–

–

–

Mujal nimetamata muud põllumaakultuurid

Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata muud põllumaakultuurid.

CLND 049

–

–

–

Kesa

Kogu külvikorrasüsteemis kasutatav või heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis (GAEC) (9) hoitav haritud või harimata põllumaa pindala hektarites, millelt ei kavatseta viljelusaasta jooksul saaki koristada. Kesa peamine tunnus on see, et maa on jäetud tavaliselt terveks viljelusaastaks puhkama. Kesa võib olla:

i)

tühi maa, kus ei kasva mingeid põllumajanduskultuure; või

| ii) | maa, kus kasvab vabalt looduslik taimestik, mida kasutatakse loomade söötmiseks või mis küntakse sisse; või |
| --- | --- |

ii)

maa, kus kasvab vabalt looduslik taimestik, mida kasutatakse loomade söötmiseks või mis küntakse sisse; või

| iii) | maa, mida kasutatakse ainult haljasväetise tootmiseks (haljaskesa). |
| --- | --- |

iii)

maa, mida kasutatakse ainult haljasväetise tootmiseks (haljaskesa).

CLND 050

–

–

Püsirohumaa

Maa pindala hektarites, mida kasutatakse püsivalt (mitu aastat järjest, tavaliselt viis aastat või kauem) kõrreliste söödataimede, sööda- või energiakultuuride kasvatamiseks harimise (külvamise) läbi või looduslikul (isekülvamise) teel ning mis ei ole hõlmatud põllumajandusliku majapidamise külvikorrasüsteemiga.

Kõnealust rohumaad võib kasutada karjamaana, silo ja heina tegemiseks või taastuvenergia tootmiseks.

CLND 051

–

–

–

Karjamaa ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa

Hea või keskmise kvaliteediga pinnasel püsikarjamaa pindala hektarites, mida saab tavaliselt kasutada intensiivseks karjatamiseks.

CLND 052

–

–

–

Hooldamata karjamaa

Tavaliselt madala kvaliteediga pinnasel väikese saagiga püsirohumaa pindala hektarites, nt mägisel maal ja suurtel kõrgustel, mille kvaliteeti ei ole tavaliselt väetamise, harimise, uuesti istutamise või kuivendamise teel parandatud. Neid alasid saab tavaliselt kasutada ainult ekstensiivseks karjatamiseks, tavaliselt neid kas ei niideta või niidetakse ekstensiivselt, sest seal ei saa loomi karjatada suure tihedusega.

CLND 053

–

–

–

Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele.

Püsirohumaade ja heinamaade pindala hektarites, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mida hoitakse karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras ilma tavapärasest erinevaid põllumajandusmeetodeid või -masinaid vajava ettevalmistava tegevuseta, nagu on ette nähtud määruses (EL) nr 1307/2013 või vajaduse korral uuemates õigusaktides, ning mis vastavad rahalise toetuse saamise kriteeriumidele.

CLND 054

–

–

Püsikultuurid (sealhulgas noored istandikud ja istandikud, mida ajutiselt tootmises ei kasutata, v.a ainult oma tarbeks tootmine)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik viljapuud, tsitrused, pähklipuud, marjad, viinapuud, oliivipuud ja kõik muud püsikultuurid inimtoiduks (nt tee, kohv või jaanikaunad) või muuks otstarbeks (nt puukoolid, jõulupuud või punumiseks või põimimiseks kasutatavad taimed, nagu rotang või bambus).

CLND 055

–

–

–

Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad)

Õunviljade, luuviljade, pähklite ning troopilise ja subtroopilise kliimavööndi puuviljade aedade pindala hektarites.

CLND 056

–

–

–

–

Õunviljad

Õunviljade, nagu õunte (Malus spp.), pirnide (Pyrus spp.), küdooniate (Cydonia oblonga Mill.) või astelpihlaka (Mespilus
  germanica, L.) aedade pindala hektarites.

CLND 057

–

–

–

–

Luuviljad

Luuviljade, nagu virsikute ja nektariinide (Prunus persica (L.) Batch), aprikooside (Prunus armeniaca L. ja muud), magus- ja hapukirsside (Prunus avium L., P. cerasus), ploomide (Prunus domestica L. ja muud) ja muude mujal nimetamata luuviljade, nagu laukapuu (Prunus
  spinosa L.) või nisperode / jaapani villpöörise viljade (Eriobotrya
  japonica (Thunb.) Lindl.) aedade pindala hektarites.

CLND 058

–

–

–

–

Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse kõiki subtroopilise ja troopilise kliimavööndi puuvilju, nagu kiivid (Actinidia
  chinensis Planch.), avokaadod (Persea
  americana Mill.) või banaanid (Musa spp.).

CLND 059

–

–

–

–

Marjad (v.a maasikad)

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse kõiki marju, nagu mustad sõstrad (Ribes
  nigrum L.), punased sõstrad (Ribes
  rubrum L.), vaarikad (Rubus idaeus L.) või mustikad (Vaccinium corymbosum L.).

CLND 060

–

–

–

–

Pähklid

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse kõiki pähklipuid: kreeka pähklid, sarapuupähklid, kastanid ja muud pähklid.

CLND 061

–

–

–

Tsitrusviljad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse tsitrusvilju (Citrus spp.): apelsinid, väikesed tsitrusviljad, sidrunid, laimid, pomelid, greibid ja muud tsitrusviljad.

CLND 062

–

–

–

Viinamarjad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarju (Vitis
  vinifera L.)

CLND 063

–

–

–

–

Veiniviinamarjad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse mahla, viinamarjavirde ja veini tootmiseks.

CLND 064

–

–

–

–

–

Kaitstud päritolunimetusega veinide viinamarjad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse tavaliselt kaitstud päritolunimetusega veinide tootmiseks, mis vastavad i) nõukogu määruses (EÜ) nr 491/2009 (10) või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuetele.

CLND 065

–

–

–

–

–

Kaitstud geograafilise tähisega veinide viinamarjad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse tavaliselt kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmiseks, mis vastavad i) nõukogu määruses (EÜ) nr 491/2009 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ja ii) asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuetele.

CLND 066

–

–

–

–

–

Mujal nimetamata muude veinide (ilma kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähiseta) viinamarjad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse muude kui PDO ja PGI veinide tootmiseks.

CLND 067

–

–

–

–

Lauaviinamarjad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse värskete viinamarjade tootmiseks.

CLND 068

–

–

–

–

Rosinaviinamarjad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse rosinate tootmiseks.

CLND 069

–

–

–

Oliivid

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse oliivipuid (Olea europea L.) oliivide tootmiseks.

CLND 070

–

–

–

Puukoolid

Puukoolide pindala hektarites, kus kasvatatakse noori puittaimi avamaal hilisema ümberistutamise jaoks.

CLND 071

–

–

–

Muud püsikultuurid, sealhulgas muud püsikultuurid inimtoiduks

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse mujal nimetamata püsikultuure ja kasutatavale põllumajandusmaale jõulupuudeks istutatud puid.

CLND 072

–

–

–

–

Jõulupuud

Maa pindala hektarites, kuhu on tulunduse eesmärgil põllumajandusmaale, s.o mitte metsamaale, istutatud jõulupuid. Jõulupuuistandused, mida enam ei hooldata, ja mus kuuluvad metsamaa alla, siia ei kuulu.

CLND 073

–

–

Koduaiad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse mh köögivilju, rühvelkultuure ja püsikultuure, mis on mõeldud põllumajandusliku majapidamise valdaja ja tema kodumajapidamise tarbeks, mis on tavaliselt ülejäänud põllumajandusmaast äratuntavalt eraldatud.

CLND 074

–

Muu põllumajandusmaa

Kasutamata põllumajandusmaa (põllumajandusmaa, mida ei harita enam majanduslikel, sotsiaalsetel vm põhjustel ning mis ei ole külvikorrasüsteemiga hõlmatud), metsamaa ja muu maa (hoonete, taluõue, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude jms all olev maa, viljatu maa) pindala hektarites.

CLND 075

–

–

Kasutamata põllumajandusmaa

Maa pindala hektarites, mida on varem kasutatud põllumajandusmaana, kuid mida vaatlusaastal enam ei harita ning mis ei ole külvikorrasüsteemiga hõlmatud, st maa, mida ei kasutata põllumajanduslikult.

Sellise maa võib uuesti harimisse võtta, kasutades selleks põllumajanduslikus majapidamises tavapäraselt olemasolevaid vahendeid.

CLND 076

–

–

Metsamaa

Puude või metsapõõsastega kaetud alade, sh metsamaadel asuvate papli- ja muude selliste puude istanduste ning väljaspool ning metsamaal põllumajandusliku majapidamise enda tarbeks kasvatatavate metsapuukoolide, samuti metsas asuvate objektide (metsateed, metsamaterjali hoidlad jne) pindala hektarites.

CLND 077

–

–

–

Lühikese raieringiga madalmetsad

Metsamaade pindala hektarites, mida kasutatakse metsapuude kasvatamiseks ning mille raiering ei ületa 20 aastat.

Raiering

  on puude külvamise/istutamise ja metsaraie vahele jääv ajavahemik; raide alla ei kuulu tavapärane hooldustegevus, nagu harvendamine.

CLND 078

–

–

Muu maa (hoonete, karjaaia, teede, tiikide jms all olev tootmiseks mittekasutatav maa)

Maa pindala hektarites, mis on osa põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvast kogu maa-alast, kuid mis ei ole ei kasutatud põllumajandusmaa, kasutamata põllumajandusmaa ega ka metsamaa, nagu hoonete (v.a juhul, kui neid kasutatakse seente kasvatamiseks), taluõue, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude all olev maa või viljatu maa.

Põllumajandusliku majapidamise eriotstarbeline maa

CLND 079

–

–

Kultuurseened

Kultuurseente kasvatamiseks kasutatav ala hektarites spetsiaalselt selleks otstarbeks ehitatud või kohandatud hoonetes ning maa-alustes ruumides, koobastes ja keldrites.

CLND 080

–

Kasutatav põllumajandusmaa klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse põllukultuure, mis on terve kasvuaja või suurema osa sellest kasvuhoones või paikse või teisaldatava kõrge katte all (klaasist või jäigast või painduvast plastist). Need alad ei tohi sisalduda eespool nimetatud muutujates.

CLND 081

–

–

Köögivili, sh melonid, arbuusid ja maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik ristõielised, leht- või varsköögiviljad, köögiviljad, mida kasvatatakse juurte, mugulate või sibula pärast, värsked kaunviljad või muud köögiviljad, mida koristatakse värskelt (mitte kuivalt), ja maasikad, mida kasvatatakse klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all.

CLND 082

–

–

Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

Maa pindala hektarites, kus klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all kasvavad igasugused lilled ja dekoratiivtaimed, mis on mõeldud müügiks lõikelilledena (nt roosid, nelgid, orhideed, krüsanteemid, lõikeroheline ja muud lõiketooted), potitaimede, istikute ning rõdulillede ja -taimedena (nt rododendronid, asalead, begooniad, geraaniumid, lemmalts või muud poti-, istik- ja rõdutaimed) ning sibul- ja varremugullillede ning muude dekoratiivtaimedena (tulbid, hüatsindid, orhideed, nartsissid ja muud).

CLND 083

–

–

Muud põllukultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

Muude põllukultuuride klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all kasvatamiseks kasutatava põllumaa pindala hektarites.

CLND 084

–

–

Püsikultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

Püsikultuuride klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all kasvatamiseks kasutatava põllumaa pindala hektarites.

CLND 085

–

–

Mujal nimetamata muu KPM klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

Muu kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites, mida kasutatakse klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all kasvatamiseks.

Mahepõllumajandus

Põllumajanduslikul majapidamisel on maad, kus kasutatakse mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid, mis on vastavad i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või määruses (EL) 2018/848 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundust käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele, sh üleminekuperioodil.

Põllumajanduskultuurid on määratletud põhijaotises „II. MAA MUUTUJAD“.

CLND 086

–

Mahepõllumajanduseks kasutatav põllumajandusmaa

CLND 087

–

–

Mahepõllumajanduseks kasutatav põllumaa

CLND 088

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatav teravili terade (sh seemne) saamiseks

CLND 089

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatav pehme nisu ja speltanisu

CLND 090

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatav kõva nisu

CLND 091

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud)

CLND 092

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad rühvelkultuurid

CLND 093

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatav kartul (sh seemnekartul)

CLND 094

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatav suhkrupeet (v.a seeme)

CLND 095

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad tehnilised kultuurid

CLND 096

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad õliseemned

CLND 097

–

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatav soja

CLND 098

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad põllumaalt haljalt koristatavad taimed

CLND 099

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega viljeldav lühiajaline rohumaa ja karjamaa

CLND 100

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad haljalt koristatavad liblikõielised taimed

CLND 101

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad

CLND 102

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad seemned ja seemikud

CLND 103

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega peetav püsirohumaa

CLND 104

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega peetav karjamaa ja heinamaa, v.a looduslikud rohumaad

CLND 105

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega peetav hooldamata karjamaa

CLND 106

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad püsikultuurid (sealhulgas noored istandikud ja istandikud, mida ajutiselt tootmises ei kasutata, v.a ainult oma tarbeks tootmine)

CLND 107

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad)

CLND 108

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad tsitrusviljad

CLND 109

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad veiniviinamarjad

CLND 110

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad oliivid

CLND 111

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatav köögivili, sh melonid, arbuusid ja maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

Niisutatav haritav avamaa

CLND 112

–

Kogu niisutatav maa

Kasutatava põllumajandusmaa maksimaalne kogupindala hektarites, mida oleks võimalik vaatlusaastal põllumajanduslikus majapidamises tavapäraselt olemasolevate seadmete ja veekogusega niisutada.

| III.   PÕLLUMAJANDUSLOOMADE MUUTUJAD


  Need loomad ei pea tingimata olema valdaja omandis. Loomad võivad viibida põllumajandusliku majapidamise territooriumil (põllumajandusliku majapidamise kasutataval põllumajandusmaal või hoonetes) või väljaspool seda (ühiskarjamaadel või rände vahepeatusel jne). |
| --- |
| | | Veised


  Liikidesse Bos taurus ja Bubalus bubalus kuuluvad koduloomad, k.a hübriidid, nagu beefalo. |
| CLVS 001 | – | – | Alla 1 aasta vanused veised

  Alla 1 aasta vanuste pullide ja lehmade arv. |
| CLVS 002 | – | – | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused veised

  Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanuste veiste arv. |
| CLVS 003 | – | – | – | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid

  Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanuste pullide arv. |
| CLVS 004 | – | – | – | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused mullikad

  Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanuste mullikate arv. |
| | | | Vähemalt kahe aasta vanused veised |
| CLVS 005 | – | – | – | Vähemalt kahe aasta vanused pullid

  Vähemalt kahe aasta vanuste pullide arv. |
| CLVS 006 | – | – | – | Vähemalt kahe aasta vanused emased veised

  Vähemalt kahe aasta vanuste lehmade arv. |
| CLVS 007 | – | – | – | – | Vähemalt kahe aasta vanused mullikad

  Vähemalt kahe aasta vanuste poegimata emaste veiste arv. |
| CLVS 008 | – | – | – | – | Lehmad

  Vähemalt kahe aasta vanuste poeginud lehmade arv. |
| CLVS 009 | – | – | – | – | – | Piimalehmad

  Poeginud lehmade arv (sh alla kahe aasta vanused), keda nende tõu või eriomaduste tõttu peetakse ainult või peamiselt piima tootmiseks, mis on mõeldud inimtoiduks ja piimatoodete valmistamiseks. |
| CLVS 010 | – | – | – | – | – | Muud kui piimalehmad

  Poeginud lehmade arv (sh alla kahe aasta vanused), keda nende tõu või eriomaduste tõttu peetakse ainult või peamiselt vasikate tootmiseks ja kelle piim ei ole mõeldud inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks. |
| CLVS 011 | – | – | – | – | – | Pühvellehmad

  Poeginud pühvellehmade (Bubalus bubalis, L.) arv (sh alla kahe aasta vanused). |
| CLVS 012 | – | Lambad (igas vanuses)

  Liiki Ovis aries L. kuuluvate koduloomade arv. |
| CLVS 013 | – | – | Uted

  Uttede ja paaritatud utetallede arv, sõltumata sellest, kas tegu on piima- või lihaloomadega. |
| CLVS 014 | – | – | Muud lambad

  Kõigi lammaste arv, v.a uted. |
| CLVS 015 | – | Kitsed (igas vanuses)

  Alamliiki Capra aegagrus hircus L. kuuluvate koduloomade arv. |
| CLVS 016 | – | – | Emakitsed

  Poeginud ja paaritatud kitsede arv. |
| CLVS 017 | – | – | Muud kitsed

  Kõigi kitsede arv, v.a emakitsed. |
| | | Sead


  Liiki Sus scrofa domesticus Erxleben kuuluvad koduloomad. |
| CLVS 018 | – | – | Põrsad eluskaaluga alla 20 kg

  Alla 20 kg eluskaaluga põrsaste arv. |
| CLVS 019 | – | – | Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg

  Järglaste saamiseks mõeldud emiste arv, kaaluga vähemalt 50 kg, olenemata sellest, kas nad on poeginud või mitte. |
| CLVS 020 | – | – | Muud sead

  Mujal nimetamata sigade arv. |
| | | Kodulinnud


  Kanad (Gallus gallus L.), kalkunid (Meleagris spp.), pardid (Anas spp. ja Cairina moschata L.), haned (Anser anser domesticus L.), jaanalinnud (Struthio camelus L.) ja muud mujal nimetamata kodulinnud, nagu vutid (Coturnix spp.), faasanid (Phasianus spp.), pärlkanad (Numida meleagris domestica L.) ja tuvid (Columbinae spp.). Siia ei kuulu aga jahipidamiseks ja mitte liha/munade tootmiseks suletud tingimustes kasvatatavad linnud. |
| CLVS 021 | – | – | Broilerid

  Liiki Gallus gallus L. kuuluvate kodulindude arv, keda peetakse liha tootmiseks. |
| CLVS 022 | – | – | Munakanad

  Liiki Gallus gallus L. kuuluvate munemisikka jõudnud kodulindude arv, keda peetakse munade tootmiseks. |
| CLVS 023 | – | Muud kodulinnud

  Broilerite ja munakanade all nimetamata kodulindude arv. Siia ei kuulu tibud. |
| CLVS 024 | – | – | Kalkunid

  Liiki Meleagris kuuluvate kodulindude arv. |
| CLVS 025 | – | – | Pardid

  Liikidesse Anas ja Cairina moschata L. kuuluvate kodulindude arv. |
| CLVS 026 | – | – | Haned

  Liiki Anser anser domesticus L. kuuluvate kodulindude arv. |
| CLVS 027 | – | – | Jaanalinnud

  Jaanalindude (Struthio camelus L.) arv. |
| CLVS 028 | – | – | Mujal nimetamata muud kodulinnud

  Mujal nimetamata muude kodulindude arv. |
| | | Küülikud


  Liiki Oryctolagus kuuluvad koduloomad. |
| CLVS 029 | – | – | Emaküülikud

  Liha tootmiseks kasvatatavate poeginud emaküülikute (Oryctolagus spp.) arv. |
| CLVS 030 | – | Mesilased

  Mee tootmiseks peetavate mesilastega (Apis mellifera L.) tarude arv. |
| CLVS 031 | – | Hirved

  Selliste liha tootmiseks kasvatatavate loomade olemasolu, nagu punahirved (Cervus elaphus L.), tähnikhirved (Cervus nippon Temminck), põhjapõdrad (Rangifer tarandus L.) või kabehirved (Dama dama L.). |
| CLVS 032 | – | Karusloomad

  Selliste karusnaha tootmiseks kasvatatavate loomade olemasolu, nagu naaritsad (Neovison vison Schreber), tuhkrud (Mustela putorius L.), rebased (Vulpes spp. ja muud), kährikud ehk kährikkoerad (Nyctereutes spp.) või tšintšiljad (Chinchilla spp.). |
| CLVS 033 | – | Mujal nimetamata põllumajandusloomad

  Käesolevas jaotises esitatakse mujal nimetamata tootmisloomade olemasolu. |
| Loomakasvatuses kasutatavad mahepõllumajanduslikud tootmismeetodid


  Põllumajanduslikul majapidamisel on loomi, kelle puhul kasutatakse põllumajanduslikke meetodeid, mis on vastavad i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või määruses (EL) 2018/848 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundust käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele, sh üleminekuperioodil.


  Loomad on määratletud põhijaotises „III. PÕLLUMAJANDUSLOOMADE MUUTUJAD“. |
| CLVS 034 | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad veised

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate veiste arv. |
| CLVS 035 | – | – | – | – | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad piimalehmad

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate piimalehmade arv. |
| CLVS 036 | – | – | – | – | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad muud kui piimalehmad

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate muude kui piimalehmade arv. |
| CLVS 037 | – | – | – | – | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad pühvellehmad

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate pühvellehmade arv. |
| CLVS 038 | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad lambad (igas vanuses)

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate lammaste arv. |
| CLVS 039 | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad kitsed (igas vanuses)

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate kitsede arv. |
| CLVS 040 | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad sead

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate sigade arv. |
| CLVS 041 | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad kodulinnud

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate kodulindude arv. |
| CLVS 042 | – | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad broilerid

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate broilerite arv. |
| CLVS 043 | – | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad munakanad

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate munakanade arv. |

III.   PÕLLUMAJANDUSLOOMADE MUUTUJAD

Need loomad ei pea tingimata olema valdaja omandis. Loomad võivad viibida põllumajandusliku majapidamise territooriumil (põllumajandusliku majapidamise kasutataval põllumajandusmaal või hoonetes) või väljaspool seda (ühiskarjamaadel või rände vahepeatusel jne).

Veised

Liikidesse Bos taurus ja Bubalus bubalus kuuluvad koduloomad, k.a hübriidid, nagu beefalo.

CLVS 001

–

–

Alla 1 aasta vanused veised

Alla 1 aasta vanuste pullide ja lehmade arv.

CLVS 002

–

–

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused veised

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanuste veiste arv.

CLVS 003

–

–

–

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanuste pullide arv.

CLVS 004

–

–

–

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused mullikad

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanuste mullikate arv.

Vähemalt kahe aasta vanused veised

CLVS 005

–

–

–

Vähemalt kahe aasta vanused pullid

Vähemalt kahe aasta vanuste pullide arv.

CLVS 006

–

–

–

Vähemalt kahe aasta vanused emased veised

Vähemalt kahe aasta vanuste lehmade arv.

CLVS 007

–

–

–

–

Vähemalt kahe aasta vanused mullikad

Vähemalt kahe aasta vanuste poegimata emaste veiste arv.

CLVS 008

–

–

–

–

Lehmad

Vähemalt kahe aasta vanuste poeginud lehmade arv.

CLVS 009

–

–

–

–

–

Piimalehmad

Poeginud lehmade arv (sh alla kahe aasta vanused), keda nende tõu või eriomaduste tõttu peetakse ainult või peamiselt piima tootmiseks, mis on mõeldud inimtoiduks ja piimatoodete valmistamiseks.

CLVS 010

–

–

–

–

–

Muud kui piimalehmad

Poeginud lehmade arv (sh alla kahe aasta vanused), keda nende tõu või eriomaduste tõttu peetakse ainult või peamiselt vasikate tootmiseks ja kelle piim ei ole mõeldud inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks.

CLVS 011

–

–

–

–

–

Pühvellehmad

Poeginud pühvellehmade (Bubalus bubalis, L.) arv (sh alla kahe aasta vanused).

CLVS 012

–

Lambad (igas vanuses)

Liiki Ovis aries L. kuuluvate koduloomade arv.

CLVS 013

–

–

Uted

Uttede ja paaritatud utetallede arv, sõltumata sellest, kas tegu on piima- või lihaloomadega.

CLVS 014

–

–

Muud lambad

Kõigi lammaste arv, v.a uted.

CLVS 015

–

Kitsed (igas vanuses)

Alamliiki Capra aegagrus hircus L. kuuluvate koduloomade arv.

CLVS 016

–

–

Emakitsed

Poeginud ja paaritatud kitsede arv.

CLVS 017

–

–

Muud kitsed

Kõigi kitsede arv, v.a emakitsed.

Sead

Liiki Sus scrofa domesticus Erxleben kuuluvad koduloomad.

CLVS 018

–

–

Põrsad eluskaaluga alla 20 kg

Alla 20 kg eluskaaluga põrsaste arv.

CLVS 019

–

–

Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg

Järglaste saamiseks mõeldud emiste arv, kaaluga vähemalt 50 kg, olenemata sellest, kas nad on poeginud või mitte.

CLVS 020

–

–

Muud sead

Mujal nimetamata sigade arv.

Kodulinnud

Kanad (Gallus gallus L.), kalkunid (Meleagris spp.), pardid (Anas spp. ja Cairina moschata L.), haned (Anser anser domesticus L.), jaanalinnud (Struthio camelus L.) ja muud mujal nimetamata kodulinnud, nagu vutid (Coturnix spp.), faasanid (Phasianus spp.), pärlkanad (Numida meleagris domestica L.) ja tuvid (Columbinae spp.). Siia ei kuulu aga jahipidamiseks ja mitte liha/munade tootmiseks suletud tingimustes kasvatatavad linnud.

CLVS 021

–

–

Broilerid

Liiki Gallus gallus L. kuuluvate kodulindude arv, keda peetakse liha tootmiseks.

CLVS 022

–

–

Munakanad

Liiki Gallus gallus L. kuuluvate munemisikka jõudnud kodulindude arv, keda peetakse munade tootmiseks.

CLVS 023

–

Muud kodulinnud

Broilerite ja munakanade all nimetamata kodulindude arv. Siia ei kuulu tibud.

CLVS 024

–

–

Kalkunid

Liiki Meleagris kuuluvate kodulindude arv.

CLVS 025

–

–

Pardid

Liikidesse Anas ja Cairina moschata L. kuuluvate kodulindude arv.

CLVS 026

–

–

Haned

Liiki Anser anser domesticus L. kuuluvate kodulindude arv.

CLVS 027

–

–

Jaanalinnud

Jaanalindude (Struthio camelus L.) arv.

CLVS 028

–

–

Mujal nimetamata muud kodulinnud

Mujal nimetamata muude kodulindude arv.

Küülikud

Liiki Oryctolagus kuuluvad koduloomad.

CLVS 029

–

–

Emaküülikud

Liha tootmiseks kasvatatavate poeginud emaküülikute (Oryctolagus spp.) arv.

CLVS 030

–

Mesilased

Mee tootmiseks peetavate mesilastega (Apis mellifera L.) tarude arv.

CLVS 031

–

Hirved

Selliste liha tootmiseks kasvatatavate loomade olemasolu, nagu punahirved (Cervus elaphus L.), tähnikhirved (Cervus nippon Temminck), põhjapõdrad (Rangifer tarandus L.) või kabehirved (Dama dama L.).

CLVS 032

–

Karusloomad

Selliste karusnaha tootmiseks kasvatatavate loomade olemasolu, nagu naaritsad (Neovison vison Schreber), tuhkrud (Mustela putorius L.), rebased (Vulpes spp. ja muud), kährikud ehk kährikkoerad (Nyctereutes spp.) või tšintšiljad (Chinchilla spp.).

CLVS 033

–

Mujal nimetamata põllumajandusloomad

Käesolevas jaotises esitatakse mujal nimetamata tootmisloomade olemasolu.

Loomakasvatuses kasutatavad mahepõllumajanduslikud tootmismeetodid

Põllumajanduslikul majapidamisel on loomi, kelle puhul kasutatakse põllumajanduslikke meetodeid, mis on vastavad i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või määruses (EL) 2018/848 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundust käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele, sh üleminekuperioodil.

Loomad on määratletud põhijaotises „III. PÕLLUMAJANDUSLOOMADE MUUTUJAD“.

CLVS 034

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad veised

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate veiste arv.

CLVS 035

–

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad piimalehmad

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate piimalehmade arv.

CLVS 036

–

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad muud kui piimalehmad

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate muude kui piimalehmade arv.

CLVS 037

–

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad pühvellehmad

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate pühvellehmade arv.

CLVS 038

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad lambad (igas vanuses)

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate lammaste arv.

CLVS 039

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad kitsed (igas vanuses)

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate kitsede arv.

CLVS 040

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad sead

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate sigade arv.

CLVS 041

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad kodulinnud

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate kodulindude arv.

CLVS 042

–

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad broilerid

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate broilerite arv.

CLVS 043

–

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad munakanad

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate munakanade arv.

---

(1)  Komisjoni 23. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1089/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavusega (ELT L 323, 8.12.2010, lk 11).

(2)  NUTS: ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, 26. mai 2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

(6)  Aasta tööühiku (ATÜ) 2. protsendirühm: (> 0 – < 25), (≥ 25 – < 50), (≥ 50 – < 75), (≥ 75 – < 100), (100).

(7)  Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007 (ELT L 150, 14.6.2018, lk 1).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

(10)  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 491/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 154, 17.6.2009, lk 1).

---

II LISA

Muutujate loend moodulite kaupa

MOODUL 1. TÖÖJÕUD JA MUU TULUTOOV TEGEVUS

| Muutujad | Ühik/liik |
| --- | --- |
| Üldteema: põllumajandusliku majapidamise juhtimine | |
| | Detailsed teemad: valdaja ja sooline tasakaal | |
| MLFO 001 | – | Valdaja sugu | mees/naine |
| MLFO 002 | – | Sünniaasta | Aasta |
| | Detailne teema: tööjõusisend | |
| MLFO 003 | – | Valdaja põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises | ATÜ 1. rühm (1) |
| | Detailne teema: ohutusmeetmed, sh põllumajandusliku majapidamise ohutuskava | |
| MLFO 004 | – | Põllumajandusliku majapidamise ohutuskava | jah/ei |
| Üldteema: peretööjõud | |
| | Detailsed teemad: tööjõusisend, töös osalejate arv ja sooline tasakaal | |
| MLFO 005 | – | Põllumajandustööd tegevad meessoost pereliikmed | ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv |
| MLFO 006 | – | Põllumajandustööd tegevad naissoost pereliikmed | ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv |
| Üldteema: pereväline tööjõud | |
| | Detailsed teemad: tööjõusisend, palgatud töötajate arv ja sooline tasakaal | |
| | | Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised isikud | |
| MLFO 007 | – | – | Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised meessoost isikud | ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv |
| MLFO 008 | – | – | Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised naissoost isikud | ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv |
| | Detailne teema: põllumajandusliku majapidamise ajutised töötajad | |
| MLFO 009 | – | Ajutised perevälised töötajad: mehed ja naised | Täistööpäevad |
| | Detailne teema: lepinguliste töötajate tööjõusisend | |
| MLFO 010 | – | Isikud, kes ei tööta otseselt põllumajanduslikus majapidamises, ja kes ei sisaldu eelnimetatud kategooriates. | Täistööpäevad |
| Üldteema: muu tulutoov tegevus, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega | |
| | Detailne teema: tegevuse liigid | |
| MLFO 011 | – | Tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuste osutamine | jah/ei |
| MLFO 012 | – | Turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused | jah/ei |
| MLFO 013 | – | Käsitöö | jah/ei |
| MLFO 014 | – | Põllumajandussaaduste töötlemine | jah/ei |
| MLFO 015 | – | Taastuvenergia tootmine | jah/ei |
| MLFO 016 | – | Puidu töötlemine | jah/ei |
| MLFO 017 | – | Vesiviljelus | jah/ei |
| | | Lepinguline töö (kasutades põllumajandusliku majapidamise tootmisseadmeid) | |
| MLFO 018 | – | – | Põllumajanduslik lepinguline töö | jah/ei |
| MLFO 019 | – | – | Mittepõllumajanduslik lepinguline töö | jah/ei |
| MLFO 020 | – | Metsandus | jah/ei |
| MLFO 021 | – | Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud mujal nimetamata muu tulutoov tegevus | jah/ei |
| | Detailne teema: tähtsus põllumajanduslikule majapidamisele | |
| MLFO 022 | – | Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osatähtsus põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangus. | Protsendivahemikud (3) |
| | Detailne teema: tööjõusisend | |
| MLFO 023 | – | Kas valdaja tegeleb muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. | M/S/N (4) |
| MLFO 024 | – | Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. | Isikute arv |
| MLFO 025 | – | Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. | Isikute arv |
| MLFO 026 | – | Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. | Isikute arv |
| MLFO 027 | – | Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. | Isikute arv |
| Üldteema: muu tulutoov tegevus, mis ei ole otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega | |
| | Detailne teema: tööjõusisend | |
| MLFO 028 | – | Ainuvaldaja, kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud. | M/S/N (4) |
| MLFO 029 | – | Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud. | Isikute arv |
| MLFO 030 | – | Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud. | Isikute arv |

Muutujad

Ühik/liik

Üldteema: põllumajandusliku majapidamise juhtimine

Detailsed teemad: valdaja ja sooline tasakaal

MLFO 001

–

Valdaja sugu

mees/naine

MLFO 002

–

Sünniaasta

Aasta

Detailne teema: tööjõusisend

MLFO 003

–

Valdaja põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises

ATÜ 1. rühm (1)

Detailne teema: ohutusmeetmed, sh põllumajandusliku majapidamise ohutuskava

MLFO 004

–

Põllumajandusliku majapidamise ohutuskava

jah/ei

Üldteema: peretööjõud

Detailsed teemad: tööjõusisend, töös osalejate arv ja sooline tasakaal

MLFO 005

–

Põllumajandustööd tegevad meessoost pereliikmed

ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv

MLFO 006

–

Põllumajandustööd tegevad naissoost pereliikmed

ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv

Üldteema: pereväline tööjõud

Detailsed teemad: tööjõusisend, palgatud töötajate arv ja sooline tasakaal

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised isikud

MLFO 007

–

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised meessoost isikud

ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv

MLFO 008

–

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised naissoost isikud

ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv

Detailne teema: põllumajandusliku majapidamise ajutised töötajad

MLFO 009

–

Ajutised perevälised töötajad: mehed ja naised

Täistööpäevad

Detailne teema: lepinguliste töötajate tööjõusisend

MLFO 010

–

Isikud, kes ei tööta otseselt põllumajanduslikus majapidamises, ja kes ei sisaldu eelnimetatud kategooriates.

Täistööpäevad

Üldteema: muu tulutoov tegevus, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega

Detailne teema: tegevuse liigid

MLFO 011

–

Tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuste osutamine

jah/ei

MLFO 012

–

Turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused

jah/ei

MLFO 013

–

Käsitöö

jah/ei

MLFO 014

–

Põllumajandussaaduste töötlemine

jah/ei

MLFO 015

–

Taastuvenergia tootmine

jah/ei

MLFO 016

–

Puidu töötlemine

jah/ei

MLFO 017

–

Vesiviljelus

jah/ei

Lepinguline töö (kasutades põllumajandusliku majapidamise tootmisseadmeid)

MLFO 018

–

–

Põllumajanduslik lepinguline töö

jah/ei

MLFO 019

–

–

Mittepõllumajanduslik lepinguline töö

jah/ei

MLFO 020

–

Metsandus

jah/ei

MLFO 021

–

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud mujal nimetamata muu tulutoov tegevus

jah/ei

Detailne teema: tähtsus põllumajanduslikule majapidamisele

MLFO 022

–

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osatähtsus põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangus.

Protsendivahemikud (3)

Detailne teema: tööjõusisend

MLFO 023

–

Kas valdaja tegeleb muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud.

M/S/N (4)

MLFO 024

–

Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Isikute arv

MLFO 025

–

Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Isikute arv

MLFO 026

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Isikute arv

MLFO 027

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Isikute arv

Üldteema: muu tulutoov tegevus, mis ei ole otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega

Detailne teema: tööjõusisend

MLFO 028

–

Ainuvaldaja, kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud.

M/S/N (4)

MLFO 029

–

Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Isikute arv

MLFO 030

–

Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Isikute arv

MOODUL 2. MAAELU ARENG

| Muutujad | Ühik/liik |
| --- | --- |
| Üldteema: maaelu arengu meetmetest toetust saavad põllumajanduslikud majapidamised | |
| MRDV 001 | – | Nõustamisteenused, põllumajandusliku majapidamise juhtimis- ja asendusteenused | jah/ei |
| MRDV 002 | – | Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad | jah/ei |
| MRDV 003 | – | Investeeringud materiaalsesse varasse | jah/ei |
| MRDV 004 | – | Loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine | jah/ei |
| | | Põllumajandusliku majapidamise ja äritegevuse arendamine | |
| MRDV 005 | – | – | Äriettevõtte asutamise toetus noortele põllumajandustootjatele | jah/ei |
| MRDV 006 | – | – | Äriettevõtte asutamise toetus väikeste põllumajanduslike majapidamiste arendamiseks | jah/ei |
| MRDV 007 | – | – | Täiendavad riiklikud otsetoetused Horvaatias | jah/ei |
| MRDV 008 | – | Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse | jah/ei |
| | | Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused | |
| MRDV 009 | – | – | Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede | jah/ei |
| MRDV 010 | – | – | Metsakeskkonna- ja kliimateenused ning metsakaitse | jah/ei |
| MRDV 011 | – | Mahepõllumajandus | jah/ei |
| MRDV 012 | – | Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused | jah/ei |
| MRDV 013 | – | Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele | jah/ei |
| MRDV 014 | – | Loomade heaolu | jah/ei |
| MRDV 015 | – | Riskijuhtimine | jah/ei |

Muutujad

Ühik/liik

Üldteema: maaelu arengu meetmetest toetust saavad põllumajanduslikud majapidamised

MRDV 001

–

Nõustamisteenused, põllumajandusliku majapidamise juhtimis- ja asendusteenused

jah/ei

MRDV 002

–

Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad

jah/ei

MRDV 003

–

Investeeringud materiaalsesse varasse

jah/ei

MRDV 004

–

Loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine

jah/ei

Põllumajandusliku majapidamise ja äritegevuse arendamine

MRDV 005

–

–

Äriettevõtte asutamise toetus noortele põllumajandustootjatele

jah/ei

MRDV 006

–

–

Äriettevõtte asutamise toetus väikeste põllumajanduslike majapidamiste arendamiseks

jah/ei

MRDV 007

–

–

Täiendavad riiklikud otsetoetused Horvaatias

jah/ei

MRDV 008

–

Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse

jah/ei

Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused

MRDV 009

–

–

Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede

jah/ei

MRDV 010

–

–

Metsakeskkonna- ja kliimateenused ning metsakaitse

jah/ei

MRDV 011

–

Mahepõllumajandus

jah/ei

MRDV 012

–

Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused

jah/ei

MRDV 013

–

Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele

jah/ei

MRDV 014

–

Loomade heaolu

jah/ei

MRDV 015

–

Riskijuhtimine

jah/ei

MOODUL 3. LOOMAPIDAMISHOONED JA SÕNNIKUKÄITLUS

| Muutujad | Ühik/liik |
| --- | --- |
| Üldteema: loomapidamishooned | |
| | Detailne teema: veiselaudad | |
| MAHM 001 | – | Piimalehmad | Keskmine arv |
| MAHM 002 | – | – | Piimalehmad lõas (läga) | Kohti |
| MAHM 003 | – | – | Piimalehmad lõas (tahesõnnik) | Kohti |
| MAHM 004 | – | – | Piimalehmad vabapidamisel/sulgudes (läga) | Kohti |
| MAHM 005 | – | – | Piimalehmad vabapidamisel/sulgudes (tahesõnnik) | Kohti |
| MAHM 006 | – | – | Piimalehmad muud liiki lautades (läga) | Kohti |
| MAHM 007 | – | – | Piimalehmad muud liiki lautades (tahesõnnik) | Kohti |
| MAHM 008 | – | – | Kogu aeg vabas õhus peetavad piimalehmad | Kohti |
| MAHM 009 | – | – | Osa ajast vabas õhus (karjamaal) peetavad piimalehmad | Kuud |
| MAHM 010 | – | – | Piimalehmad, kellel on juurdepääs välialale | jah/ei |
| MAHM 011 | – | muud veised; | Keskmine arv |
| MAHM 012 | – | – | Muud veised lõas (läga) | Kohti |
| MAHM 013 | – | – | Muud veised lõas (tahesõnnik) | Kohti |
| MAHM 014 | – | – | Muud veised vabapidamisel/sulgudes (läga) | Kohti |
| MAHM 015 | – | – | Muud veised vabapidamisel/sulgudes (tahesõnnik) | Kohti |
| MAHM 016 | – | – | Muud veised muud liiki lautades (läga) | Kohti |
| MAHM 017 | – | – | Muud veised muud liiki lautades (tahesõnnik) | Kohti |
| MAHM 018 | – | – | Kogu aeg vabas õhus peetavad muud veised | Kohti |
| MAHM 019 | – | – | Osa ajast vabas õhus (karjamaal) peetavad muud veised | Kuud |
| MAHM 020 | – | – | Muud veised, kellel on juurdepääs välialale | jah/ei |
| | Detailne teema: sealaudad | |
| MAHM 021 | – | Suguemised | Keskmine arv |
| MAHM 022 | – | – | Suguemised täisrestpõrandal | Kohti |
| MAHM 023 | – | – | Suguemised osalisel restpõrandal | Kohti |
| MAHM 024 | – | – | Suguemised kõva põrandaga laudas (v.a sügav allapanu) | Kohti |
| MAHM 025 | – | – | Suguemised pinnal, mis koosneb täielikult sügavast allapanust | Kohti |
| MAHM 026 | – | – | Suguemised muud liiki lautades | Kohti |
| MAHM 027 | – | – | Suguemised vabas õhus (vabapidamisel) | Kohti |
| MAHM 028 | – | – | Suguemised vabas õhus (vabapidamisel) | Kuud |
| MAHM 029 | – | Muud sead | Keskmine arv |
| MAHM 030 | – | – | Muud sead täisrestpõrandal | Kohti |
| MAHM 031 | – | – | Muud sead osalisel restpõrandal | Kohti |
| MAHM 032 | – | – | Muud sead kõva põrandaga laudas (v.a sügav allapanu) | Kohti |
| MAHM 033 | – | – | Muud sead pinnal, mis koosneb täielikult sügavast allapanust | Kohti |
| MAHM 034 | – | – | Muud sead muud liiki lautades | Kohti |
| MAHM 035 | – | – | Muud sead vabas õhus (vabapidamisel) | Kohti |
| MAHM 036 | – | – | Muud sead, kellel on juurdepääs välialale | jah/ei |
| | Detailne teema: munakanade kanalad | |
| MAHM 037 | – | Munakanad | Keskmine arv |
| MAHM 038 | – | – | Munakanad sügava allapanuga lindlas | Kohti |
| MAHM 039 | – | – | Munakanad õrrekanade lindlas (ilma allapanuta) | Kohti |
| MAHM 040 | – | – | Munakanad sõnnikutransportööridega puurides | Kohti |
| MAHM 041 | – | – | Munakanad sügava lägakaevuga puurides | Kohti |
| MAHM 042 | – | – | Munakanad ventileeritud sõnnikuhoidlaga puurides | Kohti |
| MAHM 043 | – | – | Munakanad muud liiki lindlates | Kohti |
| MAHM 044 | – | – | Munakanad vabas õhus (vabapidamisel) | Kohti |
| Üldteema: toitainete kasutamine ja sõnnik põllumajanduslikus majapidamises | |
| | Detailne teema: väetatav KPM | |
| MAHM 045 | – | Kogu mineraalväetistega väetatav KPM | ha |
| MAHM 046 | – | Kogu sõnnikuga väetatav KPM | ha |
| | Detailne teema: põllumajanduslikust majapidamisest välja ja sinna sisse veetud sõnnik | |
| | | Sõnniku puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest | |
| MAHM 047 | – | – | Läga/virtsa puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest | m3 |
| MAHM 048 | – | – | Tahesõnniku puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest | tonnid |
| | Detailne teema: orgaaniline ja jäätmetest (v.a sõnnik) saadud väetis | |
| MAHM 049 | – | Põllumajanduslikus majapidamises kasutatud orgaaniline ja jäätmetest (v.a sõnnik) saadud väetis | tonnid |
| Üldteema: sõnnikulaotamise meetodid | |
| | Detailne teema: sissekünni aeg laotamise laadi järgi | |
| | | Paisklaotus | |
| MAHM 050 | – | – | Maassekündmine 4 tunni jooksul | %-rühm (5) |
| MAHM 051 | – | – | Maassekündmine hiljem kui 4 tunni pärast | %-rühm (5) |
| MAHM 052 | – | – | Mullaga segamata | %-rühm (5) |
| | | Lohislaotus | |
| MAHM 053 | – | – | Lohisvoolik | %-rühm (5) |
| MAHM 054 | – | – | Lohisking | %-rühm (5) |
| | | Sisestuslaotus | |
| MAHM 055 | – | – | Madal-/avalõhedega | %-rühm (5) |
| MAHM 056 | – | – | Sügav-/sulglõhedega | %-rühm (5) |
| Üldteema: sõnnikurajatised | |
| | Detailne teema: sõnnikuhoidlad ja maht | |
| MAHM 057 | – | Kuhjades säilitatav tahesõnnik | % |
| MAHM 058 | – | Kompostihunnikutes säilitatav sõnnik | % |
| MAHM 059 | – | Loomapidamishoonete all olevates süvendites säilitatav sõnnik | % |
| MAHM 060 | – | Sügava allapanu süsteemides säilitatav sõnnik | % |
| MAHM 061 | – | Kaaneta säilitatav virts/läga | % |
| MAHM 062 | – | Läbilaskva kaanega säilitatav virts/läga | % |
| MAHM 063 | – | Läbitungimatu kaanega säilitatav virts/läga | % |
| MAHM 064 | – | Mujal nimetamata mahutites säilitatav sõnnik | % |
| MAHM 065 | – | Igapäevane laotamine | % |
| MAHM 066 | – | Sõnniku säilitamine kompostihunnikutes | Kuud |
| MAHM 067 | – | Sõnniku säilitamine loomapidamishoonete all olevates süvendites | Kuud |
| MAHM 068 | – | Sõnniku säilitamine sügava allapanu süsteemides | Kuud |
| MAHM 069 | – | Virtsa/läga säilitamine | Kuud |
| MAHM 070 | – | Sõnniku säilitamine mujal nimetamata mahutites | Kuud |

Muutujad

Ühik/liik

Üldteema: loomapidamishooned

Detailne teema: veiselaudad

MAHM 001

–

Piimalehmad

Keskmine arv

MAHM 002

–

–

Piimalehmad lõas (läga)

Kohti

MAHM 003

–

–

Piimalehmad lõas (tahesõnnik)

Kohti

MAHM 004

–

–

Piimalehmad vabapidamisel/sulgudes (läga)

Kohti

MAHM 005

–

–

Piimalehmad vabapidamisel/sulgudes (tahesõnnik)

Kohti

MAHM 006

–

–

Piimalehmad muud liiki lautades (läga)

Kohti

MAHM 007

–

–

Piimalehmad muud liiki lautades (tahesõnnik)

Kohti

MAHM 008

–

–

Kogu aeg vabas õhus peetavad piimalehmad

Kohti

MAHM 009

–

–

Osa ajast vabas õhus (karjamaal) peetavad piimalehmad

Kuud

MAHM 010

–

–

Piimalehmad, kellel on juurdepääs välialale

jah/ei

MAHM 011

–

muud veised;

Keskmine arv

MAHM 012

–

–

Muud veised lõas (läga)

Kohti

MAHM 013

–

–

Muud veised lõas (tahesõnnik)

Kohti

MAHM 014

–

–

Muud veised vabapidamisel/sulgudes (läga)

Kohti

MAHM 015

–

–

Muud veised vabapidamisel/sulgudes (tahesõnnik)

Kohti

MAHM 016

–

–

Muud veised muud liiki lautades (läga)

Kohti

MAHM 017

–

–

Muud veised muud liiki lautades (tahesõnnik)

Kohti

MAHM 018

–

–

Kogu aeg vabas õhus peetavad muud veised

Kohti

MAHM 019

–

–

Osa ajast vabas õhus (karjamaal) peetavad muud veised

Kuud

MAHM 020

–

–

Muud veised, kellel on juurdepääs välialale

jah/ei

Detailne teema: sealaudad

MAHM 021

–

Suguemised

Keskmine arv

MAHM 022

–

–

Suguemised täisrestpõrandal

Kohti

MAHM 023

–

–

Suguemised osalisel restpõrandal

Kohti

MAHM 024

–

–

Suguemised kõva põrandaga laudas (v.a sügav allapanu)

Kohti

MAHM 025

–

–

Suguemised pinnal, mis koosneb täielikult sügavast allapanust

Kohti

MAHM 026

–

–

Suguemised muud liiki lautades

Kohti

MAHM 027

–

–

Suguemised vabas õhus (vabapidamisel)

Kohti

MAHM 028

–

–

Suguemised vabas õhus (vabapidamisel)

Kuud

MAHM 029

–

Muud sead

Keskmine arv

MAHM 030

–

–

Muud sead täisrestpõrandal

Kohti

MAHM 031

–

–

Muud sead osalisel restpõrandal

Kohti

MAHM 032

–

–

Muud sead kõva põrandaga laudas (v.a sügav allapanu)

Kohti

MAHM 033

–

–

Muud sead pinnal, mis koosneb täielikult sügavast allapanust

Kohti

MAHM 034

–

–

Muud sead muud liiki lautades

Kohti

MAHM 035

–

–

Muud sead vabas õhus (vabapidamisel)

Kohti

MAHM 036

–

–

Muud sead, kellel on juurdepääs välialale

jah/ei

Detailne teema: munakanade kanalad

MAHM 037

–

Munakanad

Keskmine arv

MAHM 038

–

–

Munakanad sügava allapanuga lindlas

Kohti

MAHM 039

–

–

Munakanad õrrekanade lindlas (ilma allapanuta)

Kohti

MAHM 040

–

–

Munakanad sõnnikutransportööridega puurides

Kohti

MAHM 041

–

–

Munakanad sügava lägakaevuga puurides

Kohti

MAHM 042

–

–

Munakanad ventileeritud sõnnikuhoidlaga puurides

Kohti

MAHM 043

–

–

Munakanad muud liiki lindlates

Kohti

MAHM 044

–

–

Munakanad vabas õhus (vabapidamisel)

Kohti

Üldteema: toitainete kasutamine ja sõnnik põllumajanduslikus majapidamises

Detailne teema: väetatav KPM

MAHM 045

–

Kogu mineraalväetistega väetatav KPM

ha

MAHM 046

–

Kogu sõnnikuga väetatav KPM

ha

Detailne teema: põllumajanduslikust majapidamisest välja ja sinna sisse veetud sõnnik

Sõnniku puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest

MAHM 047

–

–

Läga/virtsa puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest

m3

MAHM 048

–

–

Tahesõnniku puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest

tonnid

Detailne teema: orgaaniline ja jäätmetest (v.a sõnnik) saadud väetis

MAHM 049

–

Põllumajanduslikus majapidamises kasutatud orgaaniline ja jäätmetest (v.a sõnnik) saadud väetis

tonnid

Üldteema: sõnnikulaotamise meetodid

Detailne teema: sissekünni aeg laotamise laadi järgi

Paisklaotus

MAHM 050

–

–

Maassekündmine 4 tunni jooksul

%-rühm (5)

MAHM 051

–

–

Maassekündmine hiljem kui 4 tunni pärast

%-rühm (5)

MAHM 052

–

–

Mullaga segamata

%-rühm (5)

Lohislaotus

MAHM 053

–

–

Lohisvoolik

%-rühm (5)

MAHM 054

–

–

Lohisking

%-rühm (5)

Sisestuslaotus

MAHM 055

–

–

Madal-/avalõhedega

%-rühm (5)

MAHM 056

–

–

Sügav-/sulglõhedega

%-rühm (5)

Üldteema: sõnnikurajatised

Detailne teema: sõnnikuhoidlad ja maht

MAHM 057

–

Kuhjades säilitatav tahesõnnik

%

MAHM 058

–

Kompostihunnikutes säilitatav sõnnik

%

MAHM 059

–

Loomapidamishoonete all olevates süvendites säilitatav sõnnik

%

MAHM 060

–

Sügava allapanu süsteemides säilitatav sõnnik

%

MAHM 061

–

Kaaneta säilitatav virts/läga

%

MAHM 062

–

Läbilaskva kaanega säilitatav virts/läga

%

MAHM 063

–

Läbitungimatu kaanega säilitatav virts/läga

%

MAHM 064

–

Mujal nimetamata mahutites säilitatav sõnnik

%

MAHM 065

–

Igapäevane laotamine

%

MAHM 066

–

Sõnniku säilitamine kompostihunnikutes

Kuud

MAHM 067

–

Sõnniku säilitamine loomapidamishoonete all olevates süvendites

Kuud

MAHM 068

–

Sõnniku säilitamine sügava allapanu süsteemides

Kuud

MAHM 069

–

Virtsa/läga säilitamine

Kuud

MAHM 070

–

Sõnniku säilitamine mujal nimetamata mahutites

Kuud

---

(1)  Aasta tööühiku (ATÜ) 1. protsendirühm: (0), (> 0 – < 25), (≥ 25 – < 50), (≥ 50 – < 75), (≥ 75 – < 100), (100).

(2)  Aasta tööühiku (ATÜ) 2. protsendirühm: (> 0 – < 25), (≥ 25 – < 50), (≥ 50 – < 75), (≥ 75 – < 100), (100).

(3)  Põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangu protsendivahemikud: (≥ 0 – ≤ 10), (> 10 – ≤ 50), (> 50 – < 100).

(4)  M – põhitegevus, S – kõrvaltegevus, N – ei ole kaasatud

(5)  Protsent sõnniku koguhulgast, mida laotatakse vastavat laotamismeetodit kasutades: (0), (0 – < 25), (≥ 25 – < 50), (≥ 50 – < 75), (≥ 75 – < 100), (100).

---

III LISA

Käesoleva rakendusmääruse II lisas loetletud põllumajandusliku majapidamise andmemoodulite puhul kasutatavate muutujate kirjeldus

MOODUL 1. TÖÖJÕUD JA MUU TULUTOOV TEGEVUS

| TÖÖJÕUMUUTUJATE KIRJELDUS |
| --- |
| Valdaja



  Valdaja

  on füüsiline isik (või majapidamiste ühenduse korral valitud füüsiline isik), kelle kasuks ja nimel majapidamine tegutseb ning kes on majapidamise eest juriidiliselt ja majanduslikult vastutav. Kui valdaja on juriidiline isik, siis tema kohta andmeid ei koguta.



  Põllumajandustööd

  on määratletud I lisas „ÜLDMUUTUJAD“ |
| Üldteema: põllumajandusliku majapidamise juhtimine |
| | Detailsed teemad: valdaja ja sooline tasakaal |
| MLFO 001 | – | Valdaja sugu

  Valdaja sugu | M – mees |

TÖÖJÕUMUUTUJATE KIRJELDUS

Valdaja

Valdaja

  on füüsiline isik (või majapidamiste ühenduse korral valitud füüsiline isik), kelle kasuks ja nimel majapidamine tegutseb ning kes on majapidamise eest juriidiliselt ja majanduslikult vastutav. Kui valdaja on juriidiline isik, siis tema kohta andmeid ei koguta.

Põllumajandustööd

  on määratletud I lisas „ÜLDMUUTUJAD“

Üldteema: põllumajandusliku majapidamise juhtimine

Detailsed teemad: valdaja ja sooline tasakaal

MLFO 001

–

Valdaja sugu

Valdaja sugu

M – mees

| | F – naine |
| --- | --- |

F – naine

MLFO 002

–

Sünniaasta

Valdaja sünniaasta

Detailne teema: tööjõusisend

MLFO 003

–

Valdaja põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises

Põllumajandustöö aasta tööühikute protsendirühm, mida valdaja teeb põllumajanduslikus majapidamises (v.a majapidamistööd).

Detailne teema: ohutusmeetmed, sh põllumajandusliku majapidamise ohutuskava

MLFO 004

–

Põllumajandusliku majapidamise ohutuskava

Põllumajanduslik majapidamine on viinud tööga seotud ohtude vähendamiseks läbi töökoha riskihindamise, mille tulemuseks on kirjalik dokument (nt „põllumajandusliku majapidamise ohutuskava“).

Üldteema: peretööjõud

Detailsed teemad: tööjõusisend, töös osalejate arv ja sooline tasakaal

Põllumajandustööd tegevad pereliikmed

Selles jaotises arvestatakse üksnes ainuvaldajaga majapidamisi, sest majapidamiste ühendusi ja juriidilisi isikuid ei loeta peretööjõudu omavaks.

Põllumajandustööd (v.a majapidamistööd) tegevate

  pereliikmete

  hulka kuuluvad valdaja abikaasa, üleneva või alaneva liini sugulased ning valdaja ja tema abikaasa vennad ja õed. Kui see on asjakohane, siis kuulub siia ka põllumajandusliku majapidamise juht, kes on valdaja pereliige.

MLFO 005

–

Põllumajandustööd tegevad meessoost pereliikmed

Meessoost pereliikmete arv aasta tööühikute protsendirühma kohta

MLFO 006

–

Põllumajandustööd tegevad naissoost pereliikmed

Naissoost pereliikmete arv aasta tööühikute protsendirühma kohta

Üldteema: pereväline tööjõud

Detailsed teemad: tööjõusisend, palgatud töötajate arv ja sooline tasakaal

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised isikud

Alaliselt hõivatud tööjõud

  on need isikud, peale valdaja ja tema pereliikmete, kes tegid põllumajanduslikus majapidamises põllumajandustöid iga nädal vaatluspäevale eelneva 12 kuu jooksul, sõltumata töönädala kestusest ja sellest, kas nad said mingit töötasu (töötasu, kasumiosa või muid maksed, v.a loonustasu). See hõlmab ka neid isikuid, kes ei saanud järgmistel põhjustel töötada kogu perioodi vältel:

| i) | spetsialiseerunud põllumajandusliku majapidamiste eriliste tootmistingimuste tõttu või |
| --- | --- |

i)

spetsialiseerunud põllumajandusliku majapidamiste eriliste tootmistingimuste tõttu või

| ii) | töölt puudumine puhkuse, sõjaväeteenistuse, haiguse, õnnetusjuhtumi või surma tõttu või |
| --- | --- |

ii)

töölt puudumine puhkuse, sõjaväeteenistuse, haiguse, õnnetusjuhtumi või surma tõttu või

| iii) | põllumajanduslikus majapidamises töö alustamise või lõpetamise tõttu või |
| --- | --- |

iii)

põllumajanduslikus majapidamises töö alustamise või lõpetamise tõttu või

| iv) | kogu põllumajandusliku majapidamise töö seiskumise tõttu õnnetuse (üleujutus, tulekahju jms) tagajärjel. |
| --- | --- |

iv)

kogu põllumajandusliku majapidamise töö seiskumise tõttu õnnetuse (üleujutus, tulekahju jms) tagajärjel.

MLFO 007

–

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised meessoost isikud

Meessoost perevälise tööjõu arv aasta tööühikute protsendirühma kohta.

MLFO 008

–

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised naissoost isikud

Naissoost perevälise tööjõu arv aasta tööühikute protsendirühma kohta.

Detailne teema: põllumajandusliku majapidamise ajutised töötajad

Ajutiselt kasutatav pereväline tööjõud

  on töötajad, kes ei töötanud vaatluspäevale eelneva 12 kuu jooksul igal nädalal põllumajanduslikus majapidamises muul põhjustel kui neil, mis on loetletud eelmise jaotise „alaline pereväline tööjõud“ all.

Perevälise ajutise tööjõu tööpäevade

  hulka arvestatakse iga päev, mil töötajale maksti palka või tasu (töötasu, kasumit või muid väljamakseid, sh loonustasu) täistööpäeva eest ning mille jooksul tehti tööd, mida tavaliselt teeb täiskohaga põllumajandustöötaja. Tööpäevade hulka ei loeta puhkuse- ja haiguspäevi.

MLFO 009

–

Ajutised töötajad väljastpoolt perekonda: mees- ja naissoost

Põllumajandusliku majapidamise ajutiste töötajate täistööpäevad kokku.

Detailne teema: lepinguliste töötajate tööjõusisend

MLFO 010

–

Isikud, kes ei tööta otseselt põllumajanduslikus majapidamises, ja kes ei sisaldu eelnimetatud kategooriates

Täistööpäevad kokku, mille tegid põllumajanduslikus majapidamises isikud, kes ei tööta otseselt põllumajanduslikus majapidamises (nt kolmandate isikute teenistuses olevad alltöövõtjad).

Üldteema: muu tulutoov tegevus, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega

Andmed

  muu tulutoova tegevuse

  kohta märgitakse:

| i) | ainuvaldajaga majapidamiste valdajate ja majapidamiste ühenduste puhul; |
| --- | --- |

i)

ainuvaldajaga majapidamiste valdajate ja majapidamiste ühenduste puhul;

| ii) | ainuvaldajaga majapidamiste valdajate pereliikmete puhul

  ning põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse puhul, samuti |
| --- | --- |

ii)

ainuvaldajaga majapidamiste valdajate pereliikmete puhul

| iii) | põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötava perevälise tööjõu puhul. |
| --- | --- |

iii)

põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötava perevälise tööjõu puhul.

Muu tulutoova tegevuse kohta ei koguta teavet juriidiliste isikute puhul.

Põllumajandusliku majapidamisega

  otseselt seotud muu tulutoov tegevus

  on muu tulutoov tegevus:

| a) | põllumajanduslikus majapidamises või |
| --- | --- |

a)

põllumajanduslikus majapidamises või

| b) | väljaspool põllumajanduslikku majapidamist. |
| --- | --- |

b)

väljaspool põllumajanduslikku majapidamist.

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus

  tähendab tegevust, mille käigus kasutatakse põllumajandusliku majapidamise vahendeid (maa, hooned, seadmed vms) või tooteid. Sellesse kategooriasse kuuluvad mittepõllumajanduslik töö ja põllumajandustöö teiste põllumajanduslike majapidamiste heaks. Siia ei kuulu finantsinvesteeringud. Siia ei kuulu ka maa rentimine mitmesugusteks tegevusteks, milles ise ei osaleta.

Detailne teema: tegevuse liigid

MLFO 011

–

Tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuste osutamine

Mis tahes tegevuste olemasolu, mis on seotud tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuste osutamisega ja/või sotsiaalvaldkonnaga seotud äritegevusega, kus kasutatakse põllumajandusliku majapidamise vahendeid või esmatooteid.

MLFO 012

–

Turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused

Mis tahes turismi, majutusteenuste, turistidele või teistele rühmadele majapidamise tutvustamise, spordi ja puhketegevusega jne seotud tegevuste olemasolu, mille käigus kasutatakse põllumajandusliku majapidamise maad, hooneid vm ressursse.

MLFO 013

–

Käsitöö

Käsitöötoodete olemasolu, mis on valmistatud põllumajanduslikus majapidamises kas valdaja või tema pereliikmete või perevälise tööjõu poolt, sõltumata sellest, kuidas neid tooteid müüakse.

MLFO 014

–

Põllumajandussaaduste töötlemise sektor

Põllumajanduslike esmatoodete töötlemise olemasolu kõrvaltoodeteks põllumajanduslikus majapidamises, sõltumata sellest, kas toormaterjal on kohapeal toodetud või mujalt ostetud.

MLFO 015

–

Taastuvenergia tootmine

Turustamise eesmärgil taastuvenergia (k.a biogaasi, biokütuse või elektrienergia) tootmise olemasolu tuuleturbiinide või muude seadmete abil või põllumajanduslikust toorainest. Siia ei kuulu põllumajandusliku majapidamise oma tarbeks toodetud taastuvenergia.

MLFO 016

–

Puidu töötlemine

Toorpuidu töötlemise olemasolu põllumajanduslikus majapidamises turustamise eesmärgil (puidu saagimine jms).

MLFO 017

–

Vesiviljelus

Kalade, vähkide jms tootmise olemasolu põllumajanduslikus majapidamises. Siia ei kuulu üksnes kalapüügiga seotud tegevused.

Lepinguline töö (kasutades põllumajandusliku majapidamise tootmisseadmeid)

Majapidamise seadmeid kasutades tehtud lepinguline töö, mille puhul eristatakse tegevusi põllumajandussektoris ja väljaspool seda.

MLFO 018

–

–

Põllumajanduslik lepinguline töö

Põllumajandussektorisse kuuluva allhanketöö olemasolu.

MLFO 019

–

–

Mittepõllumajanduslik lepinguline töö

Põllumajandussektori välise töö olemasolu (nt lumekoristus, transporditööd, maastikuhooldus, põllumajandus- ja keskkonnateenused jms).

MLFO 020

–

Metsandus

Metsatöö olemasolu, milleks kasutatakse põllumajandusliku majapidamise tööjõudu, masinaid ja seadmeid, mida tavaliselt rakendatakse põllumajanduses.

MLFO 021

–

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud mujal nimetamata muu tulutoov tegevus

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud mujal nimetamata muu tulutoova tegevuse olemasolu.

Detailne teema: tähtsus põllumajanduslikule majapidamisele

MLFO 022

–

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osatähtsus põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangus

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse protsendirühm põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangus. Majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osakaal põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangust arvutatakse põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse käibe osana põllumajandusliku majapidamise kogukäibest ja määruse (EL) nr 1307/2013 või uuemate õigusaktide kohastest põllumajandusliku majapidamise otsetoetustest.

Formula

Detailne teema: tööjõusisend

Käesolevat jaotist kohaldatakse:

| i) | ainuvaldajaga majapidamiste valdajate ja majapidamiste ühenduste puhul; |
| --- | --- |

i)

ainuvaldajaga majapidamiste valdajate ja majapidamiste ühenduste puhul;

| ii) | ainuvaldajaga majapidamiste valdajate pereliikmete puhul ning |
| --- | --- |

ii)

ainuvaldajaga majapidamiste valdajate pereliikmete puhul ning

| iii) | põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavate pereväliste isikute puhul. |
| --- | --- |

iii)

põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavate pereväliste isikute puhul.

Juriidiliste isikute puhul teavet ei koguta.

MLFO 023

–

Kas valdaja tegeleb muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud

Ainuvaldajaga majapidamiste või majapidamiste ühenduste valdajal on muid põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud tulutoovaid tegevusi:

| | M – põhitegevus |
| --- | --- |

M – põhitegevus

| | S – kõrvaltegevus |
| --- | --- |

S – kõrvaltegevus

| | N – ei ole kaasatud |
| --- | --- |

N – ei ole kaasatud

Nende tegevustega võidakse tegeleda kas põllumajanduslikus majapidamises (mittepõllumajanduslik töö põllumajanduslikus majapidamises) või väljaspool seda.

MLFO 024

–

Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud

Pereliikmete arv, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega.

MLFO 025

–

Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud

Pereliikmete arv, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega.

MLFO 026

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Ainuvaldajaga majapidamistes või majapidamiste ühendustes töötavate pereväliste isikute arv, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega.

MLFO 027

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Ainuvaldajaga majapidamistes või majapidamiste ühendustes töötavate pereväliste isikute arv, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega.

Üldteema: muu tulutoov tegevus, mis ei ole otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega

See tähendab mittepõllumajanduslikku tööd põllumajanduslikus majapidamises ja väljaspool seda. Siia kuuluvad kõik tegevused, mida tehakse tasu eest (töötasu, kasum või muu väljamakse, sh loonustasu, sõltuvalt osutatud teenusest), peale:

| i) | põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises ning |
| --- | --- |

i)

põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises ning

| ii) | valdaja muu tulutoov tegevus, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega. |
| --- | --- |

ii)

valdaja muu tulutoov tegevus, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega.

Muu tulutoov tegevus, mis ei ole seotud

  põllumajandusliku majapidamisega, on muu tulutoov tegevus:

| a) | põllumajanduslikus majapidamises (mittepõllumajanduslik töö põllumajanduslikus majapidamises) või |
| --- | --- |

a)

põllumajanduslikus majapidamises (mittepõllumajanduslik töö põllumajanduslikus majapidamises) või

| b) | väljaspool põllumajanduslikku majapidamist. |
| --- | --- |

b)

väljaspool põllumajanduslikku majapidamist.

Detailne teema: tööjõusisend

MLFO 028

–

Ainuvaldaja, kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud

Valdaja tegeleb muu tulutoova tegevusega, mis ei ole otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega:

| | M – põhitegevus |
| --- | --- |

M – põhitegevus

| | S – kõrvaltegevus |
| --- | --- |

S – kõrvaltegevus

| | N – ei ole kaasatud |
| --- | --- |

N – ei ole kaasatud

Nende tegevustega võidakse tegeleda kas põllumajanduslikus majapidamises (mittepõllumajanduslik töö põllumajanduslikus majapidamises) või väljaspool seda.

MLFO 029

–

Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud

Pereliikmete arv, kes tegelevad põhitegevusena tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud.

MLFO 030

–

Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Pereliikmete arv, kes tegelevad kõrvaltegevusena tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud.

MOODUL 2. MAAELU ARENG

| MAAELU ARENGU MUUTUJATE KIRJELDUS |
| --- |
| Üldteema: maaelu arengu meetmetest toetust saavad põllumajanduslikud majapidamised


  Põllumajanduslik majapidamine on saanud vastavalt uuemates õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele viimase 3 aasta jooksul toetust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1305/2013 III jaotise 1. peatükis sätestatud maaelu arengu meetmetest, sõltumata sellest, kas makse on tehtud vaatlusperioodil või mitte, kui seoses sellise meetmega on tehtud positiivne otsus (nt toetuse saamise taotlus on heaks kiidetud). |
| MRDV 001 | – | Nõustamisteenused, põllumajandusliku majapidamise juhtimis- ja asendusteenused

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 15. |
| MRDV 002 | – | Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 16. |
| MRDV 003 | – | Investeeringud materiaalsesse varasse

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 17. |
| MRDV 004 | – | Loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 18. |
| | | Põllumajandusliku majapidamise ja äritegevuse arendamine


  Maaelu arengu meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 19 ja Horvaatia puhul ka vastavalt nimetatud määruse artiklile 40. |
| MRDV 005 | – | – | Ettevõtluse alustamise toetus noortele põllumajandustootjatele

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 punkti a alapunktile i. |
| MRDV 006 | – | – | Ettevõtluse alustamise toetus väikeste põllumajanduslike majapidamiste arendamiseks

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 punkti a alapunktile iii. |
| MRDV 007 | – | – | Täiendavad riiklikud otsetoetused Horvaatias

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 40. |
| MRDV 008 | – | Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 21. |
| | | Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused |
| MRDV 009 | – | – | Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 28. |
| MRDV 010 | – | – | Metsakeskkonna- ja kliimateenused ja metsakaitse

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 34. |
| MRDV 011 | – | Mahepõllumajandus

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 29. |
| MRDV 012 | – | Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 30. |
| MRDV 013 | – | Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 31. |
| MRDV 014 | – | Loomade heaolu

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 33. |
| MRDV 015 | – | Riskijuhtimine

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 36. |

MAAELU ARENGU MUUTUJATE KIRJELDUS

Üldteema: maaelu arengu meetmetest toetust saavad põllumajanduslikud majapidamised

Põllumajanduslik majapidamine on saanud vastavalt uuemates õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele viimase 3 aasta jooksul toetust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1305/2013 III jaotise 1. peatükis sätestatud maaelu arengu meetmetest, sõltumata sellest, kas makse on tehtud vaatlusperioodil või mitte, kui seoses sellise meetmega on tehtud positiivne otsus (nt toetuse saamise taotlus on heaks kiidetud).

MRDV 001

–

Nõustamisteenused, põllumajandusliku majapidamise juhtimis- ja asendusteenused

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 15.

MRDV 002

–

Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 16.

MRDV 003

–

Investeeringud materiaalsesse varasse

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 17.

MRDV 004

–

Loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 18.

Põllumajandusliku majapidamise ja äritegevuse arendamine

Maaelu arengu meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 19 ja Horvaatia puhul ka vastavalt nimetatud määruse artiklile 40.

MRDV 005

–

–

Ettevõtluse alustamise toetus noortele põllumajandustootjatele

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 punkti a alapunktile i.

MRDV 006

–

–

Ettevõtluse alustamise toetus väikeste põllumajanduslike majapidamiste arendamiseks

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 punkti a alapunktile iii.

MRDV 007

–

–

Täiendavad riiklikud otsetoetused Horvaatias

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 40.

MRDV 008

–

Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 21.

Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused

MRDV 009

–

–

Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 28.

MRDV 010

–

–

Metsakeskkonna- ja kliimateenused ja metsakaitse

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 34.

MRDV 011

–

Mahepõllumajandus

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 29.

MRDV 012

–

Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 30.

MRDV 013

–

Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 31.

MRDV 014

–

Loomade heaolu

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 33.

MRDV 015

–

Riskijuhtimine

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 36.

MOODUL 3. LOOMAPIDAMISHOONED JA SÕNNIKUKÄITLUS

| LOOMAPIDAMISHOONETE JA SÕNNIKUKÄITLUSE MUUTUJATE KIRJELDUS |
| --- |
| Üldteema: loomapidamishooned


  Kohtade arv veise- ja sealautades ning lindlates. Termin

  „kohad“

  tähendab tavapärast loomade arvu loomapidamishoonetes vaatlusaasta jooksul. See tähendab, et kui tingimused ei ole normaalsed (ülekoormatus, alakoormatus, sanitaarpuhastus, tootmise erikavad jms), tuleb loomade arvu vaatluspäeval korrigeerida. Märkida tuleb üksnes vaatlusperioodil kasutuses olevad loomapidamishooned. Märkida tuleb ka ajutiselt tühjade kohtade arv loomapidamishoonetes vaatlusperioodi jooksul.


  Loomad on määratletud põhijaotises „III. PÕLLUMAJANDUSLOOMADE MUUTUJAD“. |
| | Detailne teema: veiselaudad |
| MAHM 001 | – | Piimalehmad

  Keskmine piimalehmade arv vaatlusaastal. |
| MAHM 002 | – | – | Piimalehmad lõas (läga)

  Piimalehmade kohtade arv lägakäitlusega lõas. |
| MAHM 003 | – | – | Piimalehmad lõas (tahesõnnik)

  Piimalehmade kohtade arv tahesõnnikukäitlusega lõas. |
| MAHM 004 | – | – | Piimalehmad vabapidamisel/sulgudes (läga)

  Piimalehmade kohtade arv vabapidamisel/lägakäitlusega sulgudes. |
| MAHM 005 | – | – | Piimalehmad vabapidamisel/sulgudes (tahesõnnik)

  Piimalehmade kohtade arv vabapidamisel/tahesõnnikukäitlusega sulgudes. |
| MAHM 006 | – | – | Piimalehmad muud liiki lautades (läga)

  Piimalehmade kohtade arv mujal nimetamata muud liiki lägakäitlusega lautades. |
| MAHM 007 | – | – | Piimalehmad muud liiki lautades (tahesõnnik)

  Piimalehmade kohtade arv mujal nimetamata muud liiki tahesõnnikukäitlusega lautades. |
| MAHM 008 | – | – | Kogu aeg vabas õhus peetavad piimalehmad

  Kogu aeg vabas õhus peetavate piimalehmade kohtade arv. |
| MAHM 009 | – | – | Osa ajast vabas õhus (karjamaal) peetavad piimalehmad

  Kuude arv aastas, mil piimalehmi karjatakse vabas õhus. |
| MAHM 010 | – | – | Piimalehmad, kellel on juurdepääs välialale

  Piimalehmade välialade olemasolu. |
| MAHM 011 | – | muud veised;

  Keskmine muude veiste arv vaatlusaastal. |
| MAHM 012 | – | – | Muud veised lõas (läga)

  Muude veiste kohtade arv lägakäitlusega lõas. |
| MAHM 013 | – | – | Muud veised lõas (tahesõnnik)

  Muude veiste kohtade arv tahesõnnikukäitlusega lõas. |
| MAHM 014 | – | – | Muud veised vabapidamisel/sulgudes (läga)

  Muude veiste kohtade arv vabapidamisel/lägakäitlusega sulgudes. |
| MAHM 015 | – | – | Muud veised vabapidamisel/sulgudes (tahesõnnik)

  Muude veiste kohtade arv vabapidamisel/tahesõnnikukäitlusega sulgudes. |
| MAHM 016 | – | – | Muud veised muud liiki lautades (läga)

  Muude veiste kohtade arv mujal nimetamata muud liiki lägakäitlusega lautades. |
| MAHM 017 | – | – | Muud veised muud liiki lautades (tahesõnnik)

  Muude veiste kohtade arv mujal nimetamata muud liiki tahesõnnikukäitlusega lautades. |
| MAHM 018 | – | – | Kogu aeg vabas õhus peetavad muud veised

  Kogu aeg vabas õhus peetavate muude veiste kohtade arv. |
| MAHM 019 | – | – | Osa ajast vabas õhus (karjamaal) peetavad muud veised

  Kuude arv aastas, mil muid veiseid karjatakse vabas õhus. |
| MAHM 020 | – | – | Muud veised, kellel on juurdepääs välialale

  Muude veiste välialade olemasolu. |
| | Detailne teema: sealaudad |
| MAHM 021 | – | Suguemised

  Keskmine suguemiste arv vaatlusaastal. |
| MAHM 022 | – | – | Suguemised täisrestpõrandal

  Suguemiste kohtade arv täisrestpõrandaga lautades. |
| MAHM 023 | – | – | Suguemised osalisel restpõrandal

  Suguemiste kohtade arv osalise restpõrandaga lautades. |
| MAHM 024 | – | – | Suguemised kõva põrandaga laudas (v.a sügav allapanu)

  Suguemiste kohtade arv kõva põrandaga lautades (v.a sügav allapanu). |
| MAHM 025 | – | – | Suguemised pinnal, mis koosneb täielikult sügavast allapanust

  Suguemiste kohtade arv sügava allapanuga lautades. |
| MAHM 026 | – | – | Suguemised muud liiki lautades

  Suguemiste kohtade arv muud liiki lautades. |
| MAHM 027 | – | – | Suguemised vabas õhus (vabapidamisel)

  Suguemiste kohtade arv vabapidamissüsteemides. |
| MAHM 028 | – | – | Suguemised vabas õhus (vabapidamisel)

  Kuude arv, mis suguemised veedavad vabas õhus vabapidamisel. |
| MAHM 029 | – | Muud sead

  Keskmine muude sigade arv vaatlusaastal. |
| MAHM 030 | – | – | Muud sead täisrestpõrandal

  Muude sigade kohtade arv täisrestpõrandaga lautades. |
| MAHM 031 | – | – | Muud sead osalisel restpõrandal

  Muude sigade kohtade arv osalise restpõrandaga lautades. |
| MAHM 032 | – | – | Muud sead kõva põrandaga laudas (v.a sügav allapanu)

  Muude sigade kohtade arv kõva põrandaga lautades (v.a sügav allapanu). |
| MAHM 033 | – | – | Muud sead pinnal, mis koosneb täielikult sügavast allapanust

  Muude sigade kohtade arv sügava allapanuga lautades. |
| MAHM 034 | – | – | Muud sead muud liiki lautades

  Muude sigade kohtade arv muud liiki lautades. |
| MAHM 035 | – | – | Muud sead vabas õhus (vabapidamisel)

  Muude sigade kohtade arv sügava allapanuga vabapidamissüsteemides. |
| MAHM 036 | – | – | Muud sead, kellel on juurdepääs välialale

  Muude sigade välialade olemasolu (v.a vabapidamine). |
| | Detailne teema: munakanade kanalad |
| MAHM 037 | – | Munakanad

  Keskmine munakanade arv vaatlusaastal. |
| MAHM 038 | – | – | Munakanad sügava allapanuga lindlas

  Munakanade kohtade arv sügava allapanuga lindlates. |
| MAHM 039 | – | – | Munakanad õrrekanade lindlas (ilma allapanuta)

  Munakanade kohtade arv lindlates. |
| MAHM 040 | – | – | Munakanad sõnnikutransportööridega puurides

  Munakanade kohtade arv sõnnikutransportööridega puurides. |
| MAHM 041 | – | – | Munakanad sügava lägakaevuga puurides

  Munakanade kohtade arv sügava lägakaevuga puurides. |
| MAHM 042 | – | – | Munakanad ventileeritud sõnnikuhoidlaga puurides

  Munakanade kohtade arv ventileeritud sõnnikuhoidlaga puurides. |
| MAHM 043 | – | – | Munakanad muud liiki lindlates

  Munakanade kohtade arv muud liiki lindlates. |
| MAHM 044 | – | – | Munakanad vabas õhus (vabapidamisel)

  Munakanade kohtade arv vabapidamissüsteemides. |
| Üldteema: toitainete kasutamine ja sõnnik põllumajanduslikus majapidamises |
| | Detailne teema: Väetatav KPM |
| MAHM 045 | – | Kogu mineraalväetistega väetatav KPM

  Mineraalväetistega väetatava kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites. |
| MAHM 046 | – | Kogu sõnnikuga väetatav KPM

  Laudasõnnikuga väetatava kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites. |
| | Detailne teema: põllumajanduslikust majapidamisest välja ja sinna sisse veetud sõnnik


  Põllumajanduslikust majapidamisest välja ja sinna sisse veetud laudasõnniku netokogus. |
| | | Sõnniku puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest


  Põllumajanduslikust majapidamisest välja või sinna sisse veetud laudasõnniku netokogus. |
| MAHM 047 | – | – | Läga/virtsa puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest

  Põllumajanduslikku majapidamisse sisse või sealt välja veetud läga/virtsa kogus kuupmeetrites, mis on mõeldud otseseks kasutamiseks väetisena või tööstuslikuks töötlemiseks, sõltumata sellest, kas seda müüakse, ostetakse või vahetatakse tasuta. See hõlmab ka läga/virtsa, mis kasutati energiatootmiseks, ja mida hiljem kasutatakse uuesti põllumajanduslikult. |
| MAHM 048 | – | – | Tahesõnniku puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest

  Põllumajanduslikku majapidamisse sisse või sealt välja veetud tahesõnniku kogus tonnides, mis on mõeldud otseseks kasutamiseks väetisena või tööstuslikuks töötlemiseks, sõltumata sellest, kas seda müüakse, ostetakse või vahetatakse tasuta. See hõlmab ka tahesõnnikut, mis kasutati energiatootmiseks, ja mida hiljem kasutatakse uuesti põllumajanduslikult. |
| | Detailne teema: orgaaniline ja jäätmetest (v.a sõnnik) saadud väetis |
| MAHM 049 | – | Põllumajanduslikus majapidamises kasutatud orgaaniline ja jäätmetest (v.a sõnnik) saadud väetis

  Põllumajanduslikus majapidamises kasutatud orgaaniline ja jäätmetest (v.a laudasõnnik) saadud väetise kogus tonnides. |
| Üldteema: sõnnikulaotamise meetodid


  Sõnnikulaotamise meetodid |
| | Detailne teema: sissekünni aeg laotamise laadi järgi |
| | | Paisklaotus


  Sõnnik laotatakse maa- või põllumajanduskultuuride pinnale lohis- või sisestuslaotuse tehnikat kasutamata. |
| MAHM 050 | – | – | Mullaga segamine 4 tunni jooksul pärast laotamist

  Kogu laotatud sõnniku protsendirühm, mis segatakse mehhaaniliselt mullaga 4 tunni jooksul pärast paisklaotamist. |
| MAHM 051 | – | – | Mullaga segamine hiljem kui 4 tundi pärast laotamist

  Kogu laotatud sõnniku protsendirühm, mis segatakse mehhaaniliselt mullaga 4–24 tundi pärast laotamist. |
| MAHM 052 | – | – | Mullaga segamata

  Kogu laotatud sõnniku protsendirühm, mille puhul seda ei segatud mullaga, või kui seda ei tehtud 24 tunni jooksul pärast paisklaotamist. |
| | | Lohislaotus


  Virts või läga laotatakse maapinnale paralleelsete ridadena, jättes vahepealse rea sõnnikust vabaks, kasutades virtsa või läga maapinnale laotamiseks paakauto või traktori taha kinnitatud seadet (vedelsõnniku laoturit). |
| MAHM 053 | – | – | Lohisvoolik

  Lohisvoolikuga laoturi abil laotatud virtsa või läga protsendirühm. |
| MAHM 054 | – | – | Lohisking

  Lohiskingaga laoturi abil laotatud virtsa või läga protsendirühm. |
| | | Sisestuslaotus


  Virtsa või läga laotamine, sisestades selle mullapinda lõigatud erineva sügavusega lõhedesse, sõltuvalt sisesti tüübist. |
| MAHM 055 | – | – | Madal-/avalõhedega

  Madalatesse (tavaliselt umbes 50 mm sügavused) lõhedesse laotatud virtsa või läga protsendirühm, hoolimata sellest, kas lõhed jäetakse pärast laotamist lahti või aetakse kinni. |
| MAHM 056 | – | – | Sügav-/sulglõhedega

  sügavatesse (tavaliselt umbes 150 mm sügavused), pärast laotamist kinni aetavatesse lõhedesse laotatud virtsa või läga protsendirühm. |
| Üldteema: sõnnikurajatised |
| | Detailne teema: sõnnikuhoidlad ja maht


  Sõnnikuhoidlad



  Sõnnikuhoidlate maht

  on määratletud ajana kuudes, mille jooksul põllumajanduslikus majapidamises toodetava sõnniku suudavad hoidlad ilma ülevooluohuta ja ilma tühjendamata mahutada. |
| MAHM 057 | – | Kuhjades säilitatav tahesõnnik

  Tavaliselt mitme kuu jooksul piireteta kuhjades või avatud hoidlates säilitatava sõnniku protsendirühm. |
| MAHM 058 | – | Sõnniku säilitamine kompostihunnikutes

  Piiretega ja õhustatavates ja/või segistatavates kompostihunnikutes säilitatava sõnniku protsendirühm. |
| MAHM 059 | – | Loomapidamishoonete all olevates süvendites säilitatav sõnnik

  Tavaliselt alla 1 aasta loomapidamishoonete restpõranda all olevates süvendites vähese lisatud veega või ilma lisatud veeta säilitatav sõnniku protsendirühm. |
| MAHM 060 | – | Sügava allapanu süsteemides säilitatav sõnnik

  Tootmistsükli (6 või 12 kuud) jooksul kogunenud sõnniku protsendirühm. |
| MAHM 061 | – | Kaaneta säilitatav virts/läga

  Katmata paakides või tiikides, tavaliselt alla 1 aasta säilitatava sõnniku protsendimäär. |
| MAHM 062 | – | Läbilaskva kaanega säilitatav virts/läga

  Läbilaskva (nt savist, õlgedest või loomulikust koorikust) kaane all paakides või tiikides, tavaliselt alla 1 aasta säilitatava sõnniku protsendimäär. |
| MAHM 063 | – | Läbitungimatu kaanega säilitatav virts/läga

  Läbitungimatu (nt suure tihedusega polüetüleenist või negatiivse rõhuga) kaane all paakides või tiikides, tavaliselt alla 1 aasta säilitatava sõnniku protsendimäär. |
| MAHM 064 | – | Sõnniku säilitamine mujal nimetamata mahutites

  Muudes mujal nimetamata hoidlates säilitatava sõnniku (kas tahesõnniku või virtsa/läga) protsendirühm. |
| MAHM 065 | – | Igapäevane laotamine

  Kinnisest rajatisest korrapäraselt, 24 tunni jooksul pärast tekkimist eemaldatav ja põllumaale või karjamaale laotatava sõnniku protsendirühm. |
| MAHM 066 | – | Sõnniku säilitamine kompostihunnikutes

  Kuude arv, mille tahesõnnikutoodangut on võimalik piiretega kompostihunnikutes säilitada. |
| MAHM 067 | – | Sõnniku säilitamine loomapidamishoonete all olevates süvendites

  Kuude arv, mille sõnnikutoodangut võimaldavad põllumajandusliku majapidamise lägahoidlad säilitada. |
| MAHM 068 | – | Sõnniku säilitamine sügava allapanu süsteemides

  Kuude arv, mille sõnnikutoodangut on võimalik sügava allapanu süsteemides säilitada. |
| MAHM 069 | – | Virtsa/läga säilitamine

  Kuude arv, mille sõnnikutoodangut on võimalik virtsa-/lägahoidlates säilitada, kaetult või mitte. |
| MAHM 070 | – | Sõnniku säilitamine mujal nimetamata mahutites

  Kuude arv, mille sõnnikutoodangut (kas tahesõnniku või virtsa/läga) on võimalik muudes mujal nimetamata hoidlates säilitada. |

LOOMAPIDAMISHOONETE JA SÕNNIKUKÄITLUSE MUUTUJATE KIRJELDUS

Üldteema: loomapidamishooned

Kohtade arv veise- ja sealautades ning lindlates. Termin

  „kohad“

  tähendab tavapärast loomade arvu loomapidamishoonetes vaatlusaasta jooksul. See tähendab, et kui tingimused ei ole normaalsed (ülekoormatus, alakoormatus, sanitaarpuhastus, tootmise erikavad jms), tuleb loomade arvu vaatluspäeval korrigeerida. Märkida tuleb üksnes vaatlusperioodil kasutuses olevad loomapidamishooned. Märkida tuleb ka ajutiselt tühjade kohtade arv loomapidamishoonetes vaatlusperioodi jooksul.

Loomad on määratletud põhijaotises „III. PÕLLUMAJANDUSLOOMADE MUUTUJAD“.

Detailne teema: veiselaudad

MAHM 001

–

Piimalehmad

Keskmine piimalehmade arv vaatlusaastal.

MAHM 002

–

–

Piimalehmad lõas (läga)

Piimalehmade kohtade arv lägakäitlusega lõas.

MAHM 003

–

–

Piimalehmad lõas (tahesõnnik)

Piimalehmade kohtade arv tahesõnnikukäitlusega lõas.

MAHM 004

–

–

Piimalehmad vabapidamisel/sulgudes (läga)

Piimalehmade kohtade arv vabapidamisel/lägakäitlusega sulgudes.

MAHM 005

–

–

Piimalehmad vabapidamisel/sulgudes (tahesõnnik)

Piimalehmade kohtade arv vabapidamisel/tahesõnnikukäitlusega sulgudes.

MAHM 006

–

–

Piimalehmad muud liiki lautades (läga)

Piimalehmade kohtade arv mujal nimetamata muud liiki lägakäitlusega lautades.

MAHM 007

–

–

Piimalehmad muud liiki lautades (tahesõnnik)

Piimalehmade kohtade arv mujal nimetamata muud liiki tahesõnnikukäitlusega lautades.

MAHM 008

–

–

Kogu aeg vabas õhus peetavad piimalehmad

Kogu aeg vabas õhus peetavate piimalehmade kohtade arv.

MAHM 009

–

–

Osa ajast vabas õhus (karjamaal) peetavad piimalehmad

Kuude arv aastas, mil piimalehmi karjatakse vabas õhus.

MAHM 010

–

–

Piimalehmad, kellel on juurdepääs välialale

Piimalehmade välialade olemasolu.

MAHM 011

–

muud veised;

Keskmine muude veiste arv vaatlusaastal.

MAHM 012

–

–

Muud veised lõas (läga)

Muude veiste kohtade arv lägakäitlusega lõas.

MAHM 013

–

–

Muud veised lõas (tahesõnnik)

Muude veiste kohtade arv tahesõnnikukäitlusega lõas.

MAHM 014

–

–

Muud veised vabapidamisel/sulgudes (läga)

Muude veiste kohtade arv vabapidamisel/lägakäitlusega sulgudes.

MAHM 015

–

–

Muud veised vabapidamisel/sulgudes (tahesõnnik)

Muude veiste kohtade arv vabapidamisel/tahesõnnikukäitlusega sulgudes.

MAHM 016

–

–

Muud veised muud liiki lautades (läga)

Muude veiste kohtade arv mujal nimetamata muud liiki lägakäitlusega lautades.

MAHM 017

–

–

Muud veised muud liiki lautades (tahesõnnik)

Muude veiste kohtade arv mujal nimetamata muud liiki tahesõnnikukäitlusega lautades.

MAHM 018

–

–

Kogu aeg vabas õhus peetavad muud veised

Kogu aeg vabas õhus peetavate muude veiste kohtade arv.

MAHM 019

–

–

Osa ajast vabas õhus (karjamaal) peetavad muud veised

Kuude arv aastas, mil muid veiseid karjatakse vabas õhus.

MAHM 020

–

–

Muud veised, kellel on juurdepääs välialale

Muude veiste välialade olemasolu.

Detailne teema: sealaudad

MAHM 021

–

Suguemised

Keskmine suguemiste arv vaatlusaastal.

MAHM 022

–

–

Suguemised täisrestpõrandal

Suguemiste kohtade arv täisrestpõrandaga lautades.

MAHM 023

–

–

Suguemised osalisel restpõrandal

Suguemiste kohtade arv osalise restpõrandaga lautades.

MAHM 024

–

–

Suguemised kõva põrandaga laudas (v.a sügav allapanu)

Suguemiste kohtade arv kõva põrandaga lautades (v.a sügav allapanu).

MAHM 025

–

–

Suguemised pinnal, mis koosneb täielikult sügavast allapanust

Suguemiste kohtade arv sügava allapanuga lautades.

MAHM 026

–

–

Suguemised muud liiki lautades

Suguemiste kohtade arv muud liiki lautades.

MAHM 027

–

–

Suguemised vabas õhus (vabapidamisel)

Suguemiste kohtade arv vabapidamissüsteemides.

MAHM 028

–

–

Suguemised vabas õhus (vabapidamisel)

Kuude arv, mis suguemised veedavad vabas õhus vabapidamisel.

MAHM 029

–

Muud sead

Keskmine muude sigade arv vaatlusaastal.

MAHM 030

–

–

Muud sead täisrestpõrandal

Muude sigade kohtade arv täisrestpõrandaga lautades.

MAHM 031

–

–

Muud sead osalisel restpõrandal

Muude sigade kohtade arv osalise restpõrandaga lautades.

MAHM 032

–

–

Muud sead kõva põrandaga laudas (v.a sügav allapanu)

Muude sigade kohtade arv kõva põrandaga lautades (v.a sügav allapanu).

MAHM 033

–

–

Muud sead pinnal, mis koosneb täielikult sügavast allapanust

Muude sigade kohtade arv sügava allapanuga lautades.

MAHM 034

–

–

Muud sead muud liiki lautades

Muude sigade kohtade arv muud liiki lautades.

MAHM 035

–

–

Muud sead vabas õhus (vabapidamisel)

Muude sigade kohtade arv sügava allapanuga vabapidamissüsteemides.

MAHM 036

–

–

Muud sead, kellel on juurdepääs välialale

Muude sigade välialade olemasolu (v.a vabapidamine).

Detailne teema: munakanade kanalad

MAHM 037

–

Munakanad

Keskmine munakanade arv vaatlusaastal.

MAHM 038

–

–

Munakanad sügava allapanuga lindlas

Munakanade kohtade arv sügava allapanuga lindlates.

MAHM 039

–

–

Munakanad õrrekanade lindlas (ilma allapanuta)

Munakanade kohtade arv lindlates.

MAHM 040

–

–

Munakanad sõnnikutransportööridega puurides

Munakanade kohtade arv sõnnikutransportööridega puurides.

MAHM 041

–

–

Munakanad sügava lägakaevuga puurides

Munakanade kohtade arv sügava lägakaevuga puurides.

MAHM 042

–

–

Munakanad ventileeritud sõnnikuhoidlaga puurides

Munakanade kohtade arv ventileeritud sõnnikuhoidlaga puurides.

MAHM 043

–

–

Munakanad muud liiki lindlates

Munakanade kohtade arv muud liiki lindlates.

MAHM 044

–

–

Munakanad vabas õhus (vabapidamisel)

Munakanade kohtade arv vabapidamissüsteemides.

Üldteema: toitainete kasutamine ja sõnnik põllumajanduslikus majapidamises

Detailne teema: Väetatav KPM

MAHM 045

–

Kogu mineraalväetistega väetatav KPM

Mineraalväetistega väetatava kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites.

MAHM 046

–

Kogu sõnnikuga väetatav KPM

Laudasõnnikuga väetatava kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites.

Detailne teema: põllumajanduslikust majapidamisest välja ja sinna sisse veetud sõnnik

Põllumajanduslikust majapidamisest välja ja sinna sisse veetud laudasõnniku netokogus.

Sõnniku puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest

Põllumajanduslikust majapidamisest välja või sinna sisse veetud laudasõnniku netokogus.

MAHM 047

–

–

Läga/virtsa puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest

Põllumajanduslikku majapidamisse sisse või sealt välja veetud läga/virtsa kogus kuupmeetrites, mis on mõeldud otseseks kasutamiseks väetisena või tööstuslikuks töötlemiseks, sõltumata sellest, kas seda müüakse, ostetakse või vahetatakse tasuta. See hõlmab ka läga/virtsa, mis kasutati energiatootmiseks, ja mida hiljem kasutatakse uuesti põllumajanduslikult.

MAHM 048

–

–

Tahesõnniku puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest

Põllumajanduslikku majapidamisse sisse või sealt välja veetud tahesõnniku kogus tonnides, mis on mõeldud otseseks kasutamiseks väetisena või tööstuslikuks töötlemiseks, sõltumata sellest, kas seda müüakse, ostetakse või vahetatakse tasuta. See hõlmab ka tahesõnnikut, mis kasutati energiatootmiseks, ja mida hiljem kasutatakse uuesti põllumajanduslikult.

Detailne teema: orgaaniline ja jäätmetest (v.a sõnnik) saadud väetis

MAHM 049

–

Põllumajanduslikus majapidamises kasutatud orgaaniline ja jäätmetest (v.a sõnnik) saadud väetis

Põllumajanduslikus majapidamises kasutatud orgaaniline ja jäätmetest (v.a laudasõnnik) saadud väetise kogus tonnides.

Üldteema: sõnnikulaotamise meetodid

Sõnnikulaotamise meetodid

Detailne teema: sissekünni aeg laotamise laadi järgi

Paisklaotus

Sõnnik laotatakse maa- või põllumajanduskultuuride pinnale lohis- või sisestuslaotuse tehnikat kasutamata.

MAHM 050

–

–

Mullaga segamine 4 tunni jooksul pärast laotamist

Kogu laotatud sõnniku protsendirühm, mis segatakse mehhaaniliselt mullaga 4 tunni jooksul pärast paisklaotamist.

MAHM 051

–

–

Mullaga segamine hiljem kui 4 tundi pärast laotamist

Kogu laotatud sõnniku protsendirühm, mis segatakse mehhaaniliselt mullaga 4–24 tundi pärast laotamist.

MAHM 052

–

–

Mullaga segamata

Kogu laotatud sõnniku protsendirühm, mille puhul seda ei segatud mullaga, või kui seda ei tehtud 24 tunni jooksul pärast paisklaotamist.

Lohislaotus

Virts või läga laotatakse maapinnale paralleelsete ridadena, jättes vahepealse rea sõnnikust vabaks, kasutades virtsa või läga maapinnale laotamiseks paakauto või traktori taha kinnitatud seadet (vedelsõnniku laoturit).

MAHM 053

–

–

Lohisvoolik

Lohisvoolikuga laoturi abil laotatud virtsa või läga protsendirühm.

MAHM 054

–

–

Lohisking

Lohiskingaga laoturi abil laotatud virtsa või läga protsendirühm.

Sisestuslaotus

Virtsa või läga laotamine, sisestades selle mullapinda lõigatud erineva sügavusega lõhedesse, sõltuvalt sisesti tüübist.

MAHM 055

–

–

Madal-/avalõhedega

Madalatesse (tavaliselt umbes 50 mm sügavused) lõhedesse laotatud virtsa või läga protsendirühm, hoolimata sellest, kas lõhed jäetakse pärast laotamist lahti või aetakse kinni.

MAHM 056

–

–

Sügav-/sulglõhedega

sügavatesse (tavaliselt umbes 150 mm sügavused), pärast laotamist kinni aetavatesse lõhedesse laotatud virtsa või läga protsendirühm.

Üldteema: sõnnikurajatised

Detailne teema: sõnnikuhoidlad ja maht

Sõnnikuhoidlad

Sõnnikuhoidlate maht

  on määratletud ajana kuudes, mille jooksul põllumajanduslikus majapidamises toodetava sõnniku suudavad hoidlad ilma ülevooluohuta ja ilma tühjendamata mahutada.

MAHM 057

–

Kuhjades säilitatav tahesõnnik

Tavaliselt mitme kuu jooksul piireteta kuhjades või avatud hoidlates säilitatava sõnniku protsendirühm.

MAHM 058

–

Sõnniku säilitamine kompostihunnikutes

Piiretega ja õhustatavates ja/või segistatavates kompostihunnikutes säilitatava sõnniku protsendirühm.

MAHM 059

–

Loomapidamishoonete all olevates süvendites säilitatav sõnnik

Tavaliselt alla 1 aasta loomapidamishoonete restpõranda all olevates süvendites vähese lisatud veega või ilma lisatud veeta säilitatav sõnniku protsendirühm.

MAHM 060

–

Sügava allapanu süsteemides säilitatav sõnnik

Tootmistsükli (6 või 12 kuud) jooksul kogunenud sõnniku protsendirühm.

MAHM 061

–

Kaaneta säilitatav virts/läga

Katmata paakides või tiikides, tavaliselt alla 1 aasta säilitatava sõnniku protsendimäär.

MAHM 062

–

Läbilaskva kaanega säilitatav virts/läga

Läbilaskva (nt savist, õlgedest või loomulikust koorikust) kaane all paakides või tiikides, tavaliselt alla 1 aasta säilitatava sõnniku protsendimäär.

MAHM 063

–

Läbitungimatu kaanega säilitatav virts/läga

Läbitungimatu (nt suure tihedusega polüetüleenist või negatiivse rõhuga) kaane all paakides või tiikides, tavaliselt alla 1 aasta säilitatava sõnniku protsendimäär.

MAHM 064

–

Sõnniku säilitamine mujal nimetamata mahutites

Muudes mujal nimetamata hoidlates säilitatava sõnniku (kas tahesõnniku või virtsa/läga) protsendirühm.

MAHM 065

–

Igapäevane laotamine

Kinnisest rajatisest korrapäraselt, 24 tunni jooksul pärast tekkimist eemaldatav ja põllumaale või karjamaale laotatava sõnniku protsendirühm.

MAHM 066

–

Sõnniku säilitamine kompostihunnikutes

Kuude arv, mille tahesõnnikutoodangut on võimalik piiretega kompostihunnikutes säilitada.

MAHM 067

–

Sõnniku säilitamine loomapidamishoonete all olevates süvendites

Kuude arv, mille sõnnikutoodangut võimaldavad põllumajandusliku majapidamise lägahoidlad säilitada.

MAHM 068

–

Sõnniku säilitamine sügava allapanu süsteemides

Kuude arv, mille sõnnikutoodangut on võimalik sügava allapanu süsteemides säilitada.

MAHM 069

–

Virtsa/läga säilitamine

Kuude arv, mille sõnnikutoodangut on võimalik virtsa-/lägahoidlates säilitada, kaetult või mitte.

MAHM 070

–

Sõnniku säilitamine mujal nimetamata mahutites

Kuude arv, mille sõnnikutoodangut (kas tahesõnniku või virtsa/läga) on võimalik muudes mujal nimetamata hoidlates säilitada.

---

OTSUSED

| 30.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/50

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/1875,

26. november 2018,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) tehniliste ekspertide komitees seoses ühtsete tehniliste eeskirjade (üldsätted – allsüsteemid (UTP GEN B)) ja ühtsete tehniliste eeskirjade (kaubaveo telemaatilised seadmed (UTP TAF)) teatud muudatustega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit ühines 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (edaspidi „COTIFi konventsioon“), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga, kooskõlas nõukogu otsusega 2013/103/EL (1). |
| --- | --- |

(1)

Liit ühines 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (edaspidi „COTIFi konventsioon“), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga, kooskõlas nõukogu otsusega 2013/103/EL (1).

| (2) | Kõik liikmesriigid, välja arvatud Küpros ja Malta, on COTIFi konventsiooni osalised ja kohaldavad seda. |
| --- | --- |

(2)

Kõik liikmesriigid, välja arvatud Küpros ja Malta, on COTIFi konventsiooni osalised ja kohaldavad seda.

| (3) | Vastavalt COTIFi konventsiooni artiklile 8 loodi Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni tehniliste ekspertide komitee (edaspidi „CTE“). Vastavalt COTIFi konventsiooni artikli 20 lõike 1 punktile b ning COTIFi konventsiooni lisa F (APTU) artiklitele 6 ja 8a on CTE pädev tegema otsuseid ühtsete tehniliste eeskirjade (edaspidi „UTPd“) või COTIFi konventsiooni lisal F ja lisal G (ATFM) põhineva UTP muutmise sätte vastuvõtmise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt COTIFi konventsiooni artiklile 8 loodi Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni tehniliste ekspertide komitee (edaspidi „CTE“). Vastavalt COTIFi konventsiooni artikli 20 lõike 1 punktile b ning COTIFi konventsiooni lisa F (APTU) artiklitele 6 ja 8a on CTE pädev tegema otsuseid ühtsete tehniliste eeskirjade (edaspidi „UTPd“) või COTIFi konventsiooni lisal F ja lisal G (ATFM) põhineva UTP muutmise sätte vastuvõtmise kohta.

| (4) | Pärast 12.–13. juunil 2018 toimunud 11. istungjärku otsustas CTE võtta kirjaliku menetluse teel vastu allsüsteeme käsitlevate UTPde (UTP GEN-B) punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 muudatused, et lisada taristu allsüsteemi määratlusse raudteeületuskohad ja muud insener-tehnilised rajatised, nagu sillad, vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

(4)

Pärast 12.–13. juunil 2018 toimunud 11. istungjärku otsustas CTE võtta kirjaliku menetluse teel vastu allsüsteeme käsitlevate UTPde (UTP GEN-B) punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 muudatused, et lisada taristu allsüsteemi määratlusse raudteeületuskohad ja muud insener-tehnilised rajatised, nagu sillad, vastavalt käesoleva otsuse lisale.

| (5) | Kõnealuste muudatuste eesmärk on viia COTIFi UTP GEN-B allsüsteemide määratlus kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 (2) II lisas esitatud liidu vastava määratlusega, lisades taristu allsüsteemi määratlusse raudteeületuskohad ja muud insener-tehnilised rajatised, nagu sillad. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste muudatuste eesmärk on viia COTIFi UTP GEN-B allsüsteemide määratlus kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 (2) II lisas esitatud liidu vastava määratlusega, lisades taristu allsüsteemi määratlusse raudteeületuskohad ja muud insener-tehnilised rajatised, nagu sillad.

| (6) | Muudatusettepanekud on kooskõlas liidu õiguse ja strateegiliste eesmärkidega, aidates viia OTIFi õigusaktid kooskõlla liidu vastava õigusega, ning seepärast peaks liit neid toetama. |
| --- | --- |

(6)

Muudatusettepanekud on kooskõlas liidu õiguse ja strateegiliste eesmärkidega, aidates viia OTIFi õigusaktid kooskõlla liidu vastava õigusega, ning seepärast peaks liit neid toetama.

| (7) | On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel CTEs võetav seisukoht, kuna COTIFi lisal F (APTU) põhineva UTP GEN-B punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 muudatused on liidule siduvad. Lisaks on asjakohane toetada UTP TAFi kogu kooskõlastamist ELi koostalitluse tehniliste kirjeldustega (TAF TSI), |
| --- | --- |

(7)

On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel CTEs võetav seisukoht, kuna COTIFi lisal F (APTU) põhineva UTP GEN-B punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 muudatused on liidule siduvad. Lisaks on asjakohane toetada UTP TAFi kogu kooskõlastamist ELi koostalitluse tehniliste kirjeldustega (TAF TSI),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni alusel loodud tehniliste ekspertide komitees seoses ühtsete tehniliste eeskirjade (üldsätted – allsüsteemid (UTP GEN B)) punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 muudatuste ning ühtsete tehniliste eeskirjade (kaubaveo telemaatilised seadmed (UTP TAF)) kohta, on sätestatud käesolev otsuse lisas.

Artikkel 2

CTE otsused avaldatakse pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas, märkides ära nende jõustumise kuupäeva.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 26. november 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  Nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsus 2013/103/EL Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 51, 23.2.2013, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

2

---

LISA

OTIFi tehniliste ekspertide komitee algatatud kirjaliku menetluse teel vastu võetavad kavandatud muudatused

| 1. | Nõustuda ühtsete tehniliste eeskirjade UTP GEN-B punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 muudatustega, mille pakkus välja CTE ning mis on esitatud CTE töödokumendis TECH-18010-CTE11-5 ja välja toodud allpool:
  „2.1.   Taristu
  COTIF hõlmab taristut [...] veeremi liidestega seotud määral. [...]
  2.2.   Energeetika
  COTIF hõlmab energiasüsteeme üksnes veeremi liidestega seotud määral. Seepärast hõlmab energia allsüsteem üksnes õhuliine (kontaktõhuliin) ja elektrivarustuse kvaliteeti.
  2.3.   Raudteeäärne kontroll ja signaalimine
  COTIF hõlmab raudteeäärset kontrolli ja signaalimist [...] veeremi liidestega seotud määral.“ |
| --- | --- |

1.

„2.1.   Taristu

COTIF hõlmab taristut [...] veeremi liidestega seotud määral. [...]

2.2.   Energeetika

COTIF hõlmab energiasüsteeme üksnes veeremi liidestega seotud määral. Seepärast hõlmab energia allsüsteem üksnes õhuliine (kontaktõhuliin) ja elektrivarustuse kvaliteeti.

2.3.   Raudteeäärne kontroll ja signaalimine

COTIF hõlmab raudteeäärset kontrolli ja signaalimist [...] veeremi liidestega seotud määral.“

| 2. | Nõustuda CTE poolt välja pakutud UTP TAFi muudatustega, mis on seotud UTP TAFi tehniliste dokumentide loetelu ajakohastamisega vastavalt TAF KTK uuele läbivaadatud loetelule (I liide). |
| --- | --- |

2.

---

| 30.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/53

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1876,

29. november 2018,

millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvates väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud suure kasuteguriga 12-voldiste vahelduvvoolugeneraatorite tehnoloogia kui uudne tehniline lahendus väikeste tarbesõidukite CO2 heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrust (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2 heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tarnija Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), keda liidus esindab äriühing MELCO Electric Automotive Europe B.V., esitas 22. detsembril 2017 taotluse N1-kategooria sõidukitele ette nähtud MELCO GXi seeria vahelduvvoolugeneraatori heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina. Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EL) nr 510/2011 artikliga 12 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 427/2014 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tarnija Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), keda liidus esindab äriühing MELCO Electric Automotive Europe B.V., esitas 22. detsembril 2017 taotluse N1-kategooria sõidukitele ette nähtud MELCO GXi seeria vahelduvvoolugeneraatori heakskiitmiseks ökoinnovatsioonina. Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EL) nr 510/2011 artikliga 12 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 427/2014 (2).

| (2) | Taotluses esitatud teabest selgub, et määruse (EL) nr 510/2011 artiklis 12 ja rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artiklites 2 ja 4 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud. Sellest tulenevalt tuleks taotluses esitatud N1-kategooria sõidukitele ette nähtud MELCO GXi seeria vahelduvvoolugeneraator ökoinnovatsioonina heaks kiita. |
| --- | --- |

(2)

Taotluses esitatud teabest selgub, et määruse (EL) nr 510/2011 artiklis 12 ja rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artiklites 2 ja 4 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud. Sellest tulenevalt tuleks taotluses esitatud N1-kategooria sõidukitele ette nähtud MELCO GXi seeria vahelduvvoolugeneraator ökoinnovatsioonina heaks kiita.

| (3) | Rakendusotsustega 2013/341/EL, (3) 2014/465/EL, (4) (EL) 2015/158, (5) (EL) 2015/295, (6) (EL) 2015/2280 (7) ja (EL) 2016/588 (8) on komisjon heaks kiitnud kuus taotlust, mis käsitlevad M1-kategooria sõidukitele ette nähtud vahelduvvoolugeneraatorite kasuteguri suurendamisele kaasa aitavaid tehnoloogilisi lahendusi. Tuginedes kogemustele, mis saadi kõnealuste taotluste hindamisel, ning MELCO Electric Automotive Europe B.V. käesoleva otsuse ajendiks olnud taotluses sisalduvale teabele, on rahuldavalt ja veenvalt tõendatud, et N1-kategooria sõidukitele ette nähtud MELCO GXi seeria 12-voldine (12 V) vahelduvvoolugeneraator, mille kasutegur on sõltuvalt jõuseadmest vähemalt 73,4–74,2 %, vastab määruse (EL) nr 510/2011 artiklis 12 ja rakendusmääruses (EL) nr 427/2014 sätestatud sobilikkuse kriteeriumitele ning võimaldab vähendada CO2 heidet vähemalt 1 g CO2/km võrreldes võrdlusgeneraatoriga, mille kasutegur on 67 %. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusotsustega 2013/341/EL, (3) 2014/465/EL, (4) (EL) 2015/158, (5) (EL) 2015/295, (6) (EL) 2015/2280 (7) ja (EL) 2016/588 (8) on komisjon heaks kiitnud kuus taotlust, mis käsitlevad M1-kategooria sõidukitele ette nähtud vahelduvvoolugeneraatorite kasuteguri suurendamisele kaasa aitavaid tehnoloogilisi lahendusi. Tuginedes kogemustele, mis saadi kõnealuste taotluste hindamisel, ning MELCO Electric Automotive Europe B.V. käesoleva otsuse ajendiks olnud taotluses sisalduvale teabele, on rahuldavalt ja veenvalt tõendatud, et N1-kategooria sõidukitele ette nähtud MELCO GXi seeria 12-voldine (12 V) vahelduvvoolugeneraator, mille kasutegur on sõltuvalt jõuseadmest vähemalt 73,4–74,2 %, vastab määruse (EL) nr 510/2011 artiklis 12 ja rakendusmääruses (EL) nr 427/2014 sätestatud sobilikkuse kriteeriumitele ning võimaldab vähendada CO2 heidet vähemalt 1 g CO2/km võrreldes võrdlusgeneraatoriga, mille kasutegur on 67 %.

| (4) | Seepärast on asjakohane anda tootjatele võimalus esitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (9) tähenduses heakskiitu andvale asutusele taotlus kõnealustele tingimustele vastavaid suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatoreid kasutavate sõidukite CO2 heite vähenemise sertifitseerimiseks. Selleks et tagada üksnes kõnealustele tingimustele vastavaid vahelduvvoolugeneraatoreid kasutavate sõidukite CO2 heite vähenemise sertifitseerimine, tuleks tootjatelt nõuda, et nad esitaksid tüübikinnitusasutusele koos sertifitseerimistaotlusega ka sõltumatu kontrolliasutuse kontrolliaruande, mis kinnitab generaatori vastavust kõnealustele tingimustele. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on asjakohane anda tootjatele võimalus esitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (9) tähenduses heakskiitu andvale asutusele taotlus kõnealustele tingimustele vastavaid suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatoreid kasutavate sõidukite CO2 heite vähenemise sertifitseerimiseks. Selleks et tagada üksnes kõnealustele tingimustele vastavaid vahelduvvoolugeneraatoreid kasutavate sõidukite CO2 heite vähenemise sertifitseerimine, tuleks tootjatelt nõuda, et nad esitaksid tüübikinnitusasutusele koos sertifitseerimistaotlusega ka sõltumatu kontrolliasutuse kontrolliaruande, mis kinnitab generaatori vastavust kõnealustele tingimustele.

| (5) | Kui tüübikinnitusasutus leiab, et 12 V vahelduvvoolugeneraator ei vasta käesolevas otsuses sätestatud tingimustele, tuleks heite vähenemise sertifitseerimistaotlus tagasi lükata. |
| --- | --- |

(5)

Kui tüübikinnitusasutus leiab, et 12 V vahelduvvoolugeneraator ei vasta käesolevas otsuses sätestatud tingimustele, tuleks heite vähenemise sertifitseerimistaotlus tagasi lükata.

| (6) | On asjakohane kiita heaks katsemetoodika, millega tehakse kindlaks CO2 heite vähenemine suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatorite kasutamise tulemusena. |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane kiita heaks katsemetoodika, millega tehakse kindlaks CO2 heite vähenemine suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatorite kasutamise tulemusena.

| (7) | Selleks, et teha kindlaks suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatorit kasutava sõiduki CO2 heite vähenemine, on vaja määrata kindlaks võrdlustehnoloogia, mille alusel vahelduvvoolugeneraatori kasutegurit tuleks hinnata. Saadud kogemustele tuginedes on asjakohane kasutada võrdlustehnoloogiana 12 V vahelduvvoolugeneraatorit, mille kasutegur on 67 %. |
| --- | --- |

(7)

Selleks, et teha kindlaks suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatorit kasutava sõiduki CO2 heite vähenemine, on vaja määrata kindlaks võrdlustehnoloogia, mille alusel vahelduvvoolugeneraatori kasutegurit tuleks hinnata. Saadud kogemustele tuginedes on asjakohane kasutada võrdlustehnoloogiana 12 V vahelduvvoolugeneraatorit, mille kasutegur on 67 %.

| (8) | Suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatorit kasutava sõiduki CO2 heite vähenemist võib osaliselt tõendada komisjoni määruse (EÜ) nr 692/2008 (10) XII lisas osutatud katse abil. Seetõttu tuleb tagada, et kõnealust osalist tõendatavust võetaks arvesse metoodikas, millega katsetatakse suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatorit kasutava sõiduki CO2 heite vähenemist. |
| --- | --- |

(8)

Suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatorit kasutava sõiduki CO2 heite vähenemist võib osaliselt tõendada komisjoni määruse (EÜ) nr 692/2008 (10) XII lisas osutatud katse abil. Seetõttu tuleb tagada, et kõnealust osalist tõendatavust võetaks arvesse metoodikas, millega katsetatakse suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatorit kasutava sõiduki CO2 heite vähenemist.

| (9) | Selleks et hõlbustada suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatorite laialdasemat kasutuselevõttu, peaks tootjal olema ka võimalus taotleda ühe sertifitseerimistaotlusega mitut suure kasuteguriga 12 V generaatorit kasutava sõiduki CO2 heite vähendamise määra sertifitseerimist. Siiski on asjakohane tagada, et selle võimaluse kasutamisel kohaldatakse mehhanismi, mis soodustab ainult kõige suurema kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorite kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et hõlbustada suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatorite laialdasemat kasutuselevõttu, peaks tootjal olema ka võimalus taotleda ühe sertifitseerimistaotlusega mitut suure kasuteguriga 12 V generaatorit kasutava sõiduki CO2 heite vähendamise määra sertifitseerimist. Siiski on asjakohane tagada, et selle võimaluse kasutamisel kohaldatakse mehhanismi, mis soodustab ainult kõige suurema kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorite kasutuselevõttu.

| (10) | Selleks et määrata ökoinnovatsiooni üldkood, mida kasutatakse direktiivi 2007/46/EÜ I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleks kõnealuse uuendusliku tehnoloogia tähistamiseks määrata individuaalne kood. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et määrata ökoinnovatsiooni üldkood, mida kasutatakse direktiivi 2007/46/EÜ I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleks kõnealuse uuendusliku tehnoloogia tähistamiseks määrata individuaalne kood.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Heakskiitmine

N1-kategooria sõidukites kasutamiseks ette nähtud MELCO GXi seeria vahelduvvoolugeneraatoris kasutatav tehnoloogia kiidetakse heaks uuendusliku tehnoloogiana määruse (EL) nr 510/2011 artikli 12 tähenduses.

1

Artikkel 2

Taotlus CO2 heite vähenemise sertifitseerimiseks

1.   Tootja võib esitada taotluse ühe või mitme suure kasuteguriga ja N1-kategooria sõidukil kasutamiseks ette nähtud 12 V vahelduvvoolugeneraatoriga saadud CO2 heite vähendamise sertifitseerimiseks, tingimusel et iga vahelduvvoolugeneraator on komponent, mida kasutatakse üksnes sõiduki aku laadimiseks ja sõiduki elektrisüsteemi vooluga varustamiseks sel ajal, kui sisepõlemismootor töötab, ning see vastab järgmistele tingimustele:

| a) | kui suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatori mass ei ületa võrdlusgeneraatori massi (7 kg), on vahelduvvoolugeneraatori kasutegur, mis määratakse vastavalt lisale, vähemalt:






  i) | 73,8 % bensiinimootoriga sõidukite puhul; |
| --- | --- | --- |

a)

kui suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatori mass ei ületa võrdlusgeneraatori massi (7 kg), on vahelduvvoolugeneraatori kasutegur, mis määratakse vastavalt lisale, vähemalt:

i)

73,8 % bensiinimootoriga sõidukite puhul;

| ii) | 73,4 % turbo-bensiinimootoriga sõidukite puhul; |
| --- | --- |

ii)

73,4 % turbo-bensiinimootoriga sõidukite puhul;

| iii) | 74,2 % diiselmootoriga sõidukite puhul; |
| --- | --- |

iii)

74,2 % diiselmootoriga sõidukite puhul;

| b) | kui suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatori mass ületab võrdlusgeneraatori massi (7 kg), peab kõnealust generaatorit kasutav sõiduk vastama rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis a sätestatud vähenemise miinimummäärale 1 g CO2/km. selline vähenemine määratakse, võttes arvesse lisamassi vastavalt käesoleva otsuse lisas esitatud valemile 10. Lisamassi tuleb kontrollida ja see kinnitatakse kontrolliaruandes, mis esitatakse tüübikinnitusasutusele koos sertifitseerimistaotlusega. |
| --- | --- |

b)

kui suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatori mass ületab võrdlusgeneraatori massi (7 kg), peab kõnealust generaatorit kasutav sõiduk vastama rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis a sätestatud vähenemise miinimummäärale 1 g CO2/km. selline vähenemine määratakse, võttes arvesse lisamassi vastavalt käesoleva otsuse lisas esitatud valemile 10. Lisamassi tuleb kontrollida ja see kinnitatakse kontrolliaruandes, mis esitatakse tüübikinnitusasutusele koos sertifitseerimistaotlusega.

2.   Ühe või mitme suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori CO2 heidet vähendava mõju sertifitseerimise taotlust toetab sõltumatu kontrolliaruanne, mis tõendab, et vahelduvvoolugeneraator(id) vastab (vastavad) lõikes 1 sätestatud tingimustele, ning milles kontrollitakse vahelduvvoolugeneraatori massi ja kinnitatakse see.

3.   Tüübikinnitusasutus lükkab sertifitseerimistaotluse tagasi, kui ta leiab, et vahelduvvoolugeneraator(id) ei vasta lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

CO2 heite vähenemise sertifitseerimine

1.   CO2 heite vähenemine, mis saavutatakse tänu artikli 2 lõikes 1 osutatud suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori kasutamisele, tehakse kindlaks lisas sätestatud metoodika alusel.

2.   Kui tootja taotleb CO2 heite vähendamise sertifitseerimist sõidukil, millele on paigaldatud rohkem kui üks artikli 2 lõikes 1 osutatud suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraator, teeb tüübikinnitusasutus kindlaks, milline katsetatud vahelduvvoolugeneraatoritest vähendab CO2 heidet kõige vähem, ning kannab väikseima heite vähendamise vastavasse tüübikinnitusdokumenti. Kõnealune vähenemine märgitakse ka vastavussertifikaati kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 11 lõikega 2.

Artikkel 4

Ökoinnovatsiooni kood

Tüübikinnitusdokumentidesse, milles viidatakse käesolevale otsusele vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 11 lõikele 1, märgitakse ökoinnovatsiooni kood „24“.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 29. november 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 145, 31.5.2011, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 427/2014, millega kehtestatakse väikeste tarbesõidukite vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (ELT L 125, 26.4.2014, lk 57).

2

2

(3)  Komisjoni 27. juuni 2013. aasta rakendusotsus 2013/341/EL, millega lubatakse kasutada tehnoloogial Valeo Efficient Generation põhinevat vahelduvvoolugeneraatorit kui uuenduslikku tehnikat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 179, 29.6.2013, lk 98).

3

2

(4)  Komisjoni 16. juuli 2014. aasta rakendusotsus 2014/465/EL, millega kiidetakse heaks DENSO tõhus vahelduvvoolugeneraator kui uuenduslik tehnoloogia sõiduautode CO2 -heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 ning muudetakse komisjoni rakendusotsust 2013/341/EL (ELT L 210, 17.7.2014, lk 17).

4

2

(5)  Komisjoni 30. jaanuari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/158, millega lubatakse kasutada kahte Robert Bosch GmbH uudse tehnilise lahendusega suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorit sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 26, 31.1.2015, lk 31).

5

2

(6)  Komisjoni 24. veebruari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/295, millega lubatakse kasutada MELCO GXi tõhusat vahelduvvoolugeneraatorit kui uuenduslikku tehnoloogiat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 53, 25.2.2015, lk 11).

6

2

(7)  Komisjoni 7. detsembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/2280, millega lubatakse kasutada DENSO tõhusat vahelduvvoolugeneraatorit kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 322, 8.12.2015, lk 64).

7

2

(8)  Komisjoni 14. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/588, millega kiidetakse heaks suure kasuteguriga 12 V vahelduvvoolugeneraatorites kasutatav tehnoloogia kui uuenduslik tehnoloogia sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 101, 16.4.2016, lk 25).

8

2

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

9

(10)  Komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 28.7.2008, lk 1).

10

---

LISA

TAVAPÄRASE SISEPÕLEMISMOOTORI JÕUL LIIKUVATES N1-KATEGOORIA SÕIDUKITES SUURE KASUTEGURIGA 12 V VAHELDUVVOOLUGENERAATORITE KASUTAMISEGA SAAVUTATUD CO2 HEITE VÄHENEMISE MÄÄRAMISMEETOD

1.   Sissejuhatus

Selleks et teha kindlaks, kui palju CO2 heide väheneb seoses suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori kasutamisega N1-kategooria sõidukis, tuleb täpsustada järgmist:

| 1) | katsetingimused; |
| --- | --- |

1)

katsetingimused;

| 2) | katseseadmed; |
| --- | --- |

2)

katseseadmed;

| 3) | suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori ja võrdlusgeneraatori kasuteguri kindlakstegemine; |
| --- | --- |

3)

suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori ja võrdlusgeneraatori kasuteguri kindlakstegemine;

| 4) | CO2 heite vähenemise arvutamine; |
| --- | --- |

4)

CO2 heite vähenemise arvutamine;

| 5) | statistilise vea arvutamine. |
| --- | --- |

5)

statistilise vea arvutamine.

Sümbolid, näitajad ja ühikud

Ladina tähtedega

| | – | CO2 heite vähenemine [g CO2/km] |
| --- | --- | --- |
| CO2 | – | süsinikdioksiid |
| CF | – | teisendustegur (l/100 km) → (g CO2/km) [gCO2/l] tabelist 3 |
| h | – | sagedus tabelist 1 |
| I | – | voolutugevus mõõtmisel [A] |
| m | – | mõõtmiste arv valimi kohta |
| M | – | pöördemoment [Nm] |
| n | – | pöörlemissagedus [min– 1] tabelist 1 |
| P | – | võimsus [W] |
| | – | ökoinnovatsiooni kriteeriumitele vastava vahelduvvoolugeneraatori kasuteguri standardhälve [%] |
| | – | ökoinnovatsiooni kriteeriumitele vastava vahelduvvoolugeneraatori kasuteguri keskväärtuse standardhälve [%] |
| | – | CO2 heite koguvähenemise standardhälve [g CO2/km] |
| U | – | pinge mõõtmisel [V] |
| v | – | keskmine sõidukiirus uues Euroopa sõidutsüklis (NEDC) [km/h] |
| VPe | – | kütuse erikulu [l/kWh] tabelist 2 |
| | – | mõju, mida avaldab CO2 heite arvutatud vähenemisele ökoinnovatsiooni kriteeriumitele vastava vahelduvvoolugeneraatori kasutegur |

Formula

–

CO2 heite vähenemine [g CO2/km]

CO2

–

süsinikdioksiid

CF

–

teisendustegur (l/100 km) → (g CO2/km) [gCO2/l] tabelist 3

h

–

sagedus tabelist 1

I

–

voolutugevus mõõtmisel [A]

m

–

mõõtmiste arv valimi kohta

M

–

pöördemoment [Nm]

n

–

pöörlemissagedus [min– 1] tabelist 1

P

–

võimsus [W]

Formula

–

ökoinnovatsiooni kriteeriumitele vastava vahelduvvoolugeneraatori kasuteguri standardhälve [%]

Formula

–

ökoinnovatsiooni kriteeriumitele vastava vahelduvvoolugeneraatori kasuteguri keskväärtuse standardhälve [%]

Formula

–

CO2 heite koguvähenemise standardhälve [g CO2/km]

U

–

pinge mõõtmisel [V]

v

–

keskmine sõidukiirus uues Euroopa sõidutsüklis (NEDC) [km/h]

VPe

–

kütuse erikulu [l/kWh] tabelist 2

Formula

–

mõju, mida avaldab CO2 heite arvutatud vähenemisele ökoinnovatsiooni kriteeriumitele vastava vahelduvvoolugeneraatori kasutegur

Kreeka sümbolid

| Δ | – | vahe |
| --- | --- | --- |
| η | – | võrdlusgeneraatori kasutegur [%] |
| ηEI | – | suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori kasutegur [%] |
| | – | ökoinnovatsiooni kriteeriumitele vastava vahelduvvoolugeneraatori keskmine kasutegur tööpunktis i [%] |

Δ

–

vahe

η

–

võrdlusgeneraatori kasutegur [%]

ηEI

–

suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori kasutegur [%]

Formula

–

ökoinnovatsiooni kriteeriumitele vastava vahelduvvoolugeneraatori keskmine kasutegur tööpunktis i [%]

Allindeksid

Indeks (i) osutab tööpunktile

Indeks (j) osutab mõõtmisele valimis

| EI | – | ökoinnovatsiooni kriteeriumitele vastav |
| --- | --- | --- |
| m | – | mehaaniline |
| RW | – | tegelikes sõidutingimustes |
| TA | – | tüübikinnitustingimustes |
| B | – | võrdlustase |

EI

–

ökoinnovatsiooni kriteeriumitele vastav

m

–

mehaaniline

RW

–

tegelikes sõidutingimustes

TA

–

tüübikinnitustingimustes

B

–

võrdlustase

2.   Katsetingimused ja -seadmed

Katsetingimused peavad vastama standardi ISO 8854:2012 nõuetele (1).

Katseseadmed peavad olema kooskõlas standardis ISO 8854:2012 esitatud kirjeldusega.

3.   Mõõtmised ja kasuteguri määramine

Suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori kasutegur, välja arvatud käesolevas lõigus sätestatud elemendid, määratakse vastavalt ISO standardile 8854:2012.

Mõõtmine toimub erinevates tööpunktides i, mis on märgitud tabelisse 1. Vahelduvvoolugeneraatori voolutugevuseks loetakse pool kõigi tööpunktide nimivoolust. Igal kiirusel hoitakse vahelduvvoolugeneraatori pinge ja väljundvool konstantsena (pinge 14,3 V).

Tabel 1

Tööpunktid

| Tööpunkt
  i | Kestus
  [s] | Pöörlemissagedus
  ni [min– 1] | Sagedus
  hi |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 200 | 1 800 | 0,25 |
| 2 | 1 200 | 3 000 | 0,40 |
| 3 | 600 | 6 000 | 0,25 |
| 4 | 300 | 10 000 | 0,10 |

Tööpunkt

i

Kestus

[s]

Pöörlemissagedus

ni [min– 1]

Sagedus

hi

1

1 200

1 800

0,25

2

1 200

3 000

0,40

3

600

6 000

0,25

4

300

10 000

0,10

Kasutegur arvutatakse valemi 1 kohaselt.

Valem 1

Formula

Igas tööpunktis tehakse vähemalt viis (5) mõõtmist järjest. Igas tööpunktis i arvutatakse mõõtmiste keskmine
  Formula
  .

Suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori kasutegur (ηEI) arvutatakse valemi 2 kohaselt.

Valem 2

Formula

Suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraator aitab säästa mehaanilist võimsust tegelikes sõidutingimustes (ΔPmRW) ja tüübikinnitustingimustes (ΔPmTA) vastavalt valemile 3.

Valem 3

Formula

Mehaanilise võimsuse sääst tegelikes sõidutingimustes (ΔPmRW) arvutatakse vastavalt valemile 4 ja mehaanilise võimsuse sääst tüübikinnitustingimustes (ΔPmTA) vastavalt valemile 5.

Valem 4

Formula

Valem 5

Formula

Siin

PRW
  : võimsustarve tegelikes sõidutingimustes [W], mis võetakse võrdseks 750 W

PTA
  : võimsustarve tüübikinnitustingimustes [W], mis võetakse võrdseks 350 W

ηB
  : võrdlusgeneraatori kasutegur [%], mis võetakse võrdseks 67 %

4.   CO2 heite vähenemise arvutamine

CO2 heite vähenemine suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori mõjul arvutatakse järgmise valemi abil.

Valem 6

Formula

Siin

v: NEDC-põhine keskmine sõidukiirus [km/h], mis on 33,58 km/h

VPe
  : alljärgnevas tabelis 2 täpsustatud kütuse erikulu

Tabel 2

Kütuse erikulu

| Mootoriliik | Kütuse erikulu (VPe)
  [l/kWh] |
| --- | --- |
| Bensiin | 0,264 |
| Turbo-bensiinimootor | 0,280 |
| Diislikütus | 0,220 |

Mootoriliik

Kütuse erikulu (VPe)

[l/kWh]

Bensiin

0,264

Turbo-bensiinimootor

0,280

Diislikütus

0,220

CF: alljärgnevas tabelis 3 täpsustatud tegur

Tabel 3

Kütuse teisendustegur

| Kütuseliik | Teisendustegur (l/100 km) → (g CO2/km) (CF)
  [gCO2/l] |
| --- | --- |
| Bensiin | 2 330 |
| Diislikütus | 2 640 |

Kütuseliik

Teisendustegur (l/100 km) → (g CO2/km) (CF)

[gCO2/l]

Bensiin

2 330

Diislikütus

2 640

5.   Statistilise vea arvutamine

Mõõtmisest tingitud statistilised vead katsetulemustes arvutatakse välja. Iga tööpunkti kohta arvutatakse standardhälve, milleks kasutatakse järgmist valemit.

Valem 7

Formula

Suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori (
  Formula
  ) kasuteguri standardhälve arvutatakse vastavalt valemile 8.

Valem 8

Formula

Vahelduvvoolugeneraatori kasuteguri standardhälve (
  Formula
  ) põhjustab vea CO2 heite vähenemises (
  Formula
  ). Kõnealune viga arvutatakse vastavalt valemile 9.

Valem 9

Formula

Statistiline olulisus

Suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatoriga varustatud igat tüüpi, varianti ja versiooni sõiduki puhul tuleb tõendada, et valemi 9 kohaselt arvutatud CO2 heite vähenemise viga ei ole suurem kui CO2 heite koguvähenemise ja määruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõikes 1 määratletud vähenemise miinimummäära vahe (vt valem 10).

Valem 10

Formula

Siin:

MT: miinimummäär [g CO2/km]

Formula

  : CO2 heite koguvähenemine [g CO2/km]

Formula

  : CO2 heite koguvähenemise standardhälve [g CO2/km]

Formula

  : CO2 heite parandustegur suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori ja võrdlusgeneraatori massi positiivse vahe tõttu
  Formula
  arvutatakse vastavalt tabelile 4.

Tabel 4

| Lisamassist tingitud parandustegur CO2 heite vähenemise arvutamisel |
| --- |
| Bensiin (



  ) [g CO2/km kg] | 0,0277 · Δm |
| Diislikütus (



  ) [g CO2/km kg] | 0,0383 · Δm |

Lisamassist tingitud parandustegur CO2 heite vähenemise arvutamisel

Formula

0,0277 · Δm

Formula

0,0383 · Δm

Δm tabelis 4 on suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori paigaldamisest tulenev lisamass. See on suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori ja võrdlusgeneraatori massi positiivne vahe. Võrdlusgeneraatori mass on 7 kg. Lisamassi hindamisel peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele kontrollitud dokumendid.

Katse- ja hindamisaruanne

Aruanne sisaldab järgmist:

| — | katsetatud vahelduvvoolugeneraatorite mudel ja mass; |
| --- | --- |

—

katsetatud vahelduvvoolugeneraatorite mudel ja mass;

| — | katsestendi kirjeldus; |
| --- | --- |

—

katsestendi kirjeldus;

| — | katsetulemused (mõõtmistulemused); |
| --- | --- |

—

katsetulemused (mõõtmistulemused);

| — | arvutustulemused ja vastavad valemid. |
| --- | --- |

—

arvutustulemused ja vastavad valemid.

Sõidukitesse paigaldatav suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraator

Tüübikinnitusasutus peab tõendama CO2 heite vähenemist suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori ja võrdlusgeneraatori mõõtmiste põhjal, kasutades käesolevas lisas määratletud katsemetoodikat. Kui CO2 heite vähenemine on väiksem kui artikli 9 lõikes 1 määratletud miinimummäär, kohaldatakse määruse (EL) nr 427/2014 artikli 11 lõike 2 teist lõiku.

---

(1)  ISO 8854:2012 „Road vehicles – Alternators with regulators – Test methods and general requirements“ (Maanteesõidukid. Regulaatoritega vahelduvvoolugeneraatorid. Katsemetoodika ja üldnõuded).

Viitenumber ISO 8854:2012, avaldatud 1. juunil 2012.

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

Üldkohus

| 30.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 306/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 306/61

---

TASUTA ÕIGUSABI TAOTLUSE VORM

Igal füüsilisel või juriidilisel isikul – olenemata sellest, kas teda esindab advokaat –, kes soovib taotleda tasuta õigusabi Üldkohtusse hagi esitamiseks või seoses kohtuasjaga, milles ta on pool, palutakse enne taotlusevormi täitmist tutvuda allpool esitatud teabega

1.   Õiguslik raamistik

Õiguslik raamistik

Tasuta õigusabi käsitlevad sätted sisalduvad Üldkohtu kodukorras (artiklid 146–150) ja Üldkohtu kodukorra praktilistes rakendussätetes (punktid 1, 17–19, 33, 51, 57, 120, 121 ja 198–207) (edaspidi „praktilised rakendussätted“).

Üldkohtu kodukord ja praktilised rakendussätted on kättesaadavad Euroopa Liidu Kohtu veebisaidil (http://curia.europa.eu) rubriigis Üldkohus/Menetlus.

2.   Reeglid esindamise kohta Üldkohtus

Reeglid esindamise kohta Üldkohtus

Hagiavalduse esitamiseks Üldkohtule peab füüsilist või juriidilist isikut esindama advokaat, kellel on õigus esineda liikmesriigi või muu Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigi kohtus (kodukorra artikkel 51). See säte näeb ette põhimõtte, et hageja esindatus advokaadi poolt on kohustuslik.

Kui isik ei suuda oma majandusliku olukorra tõttu kohtukulusid täielikult või osaliselt tasuda, on tal kodukorra kohaselt õigus saada tasuta õigusabi (kodukorra artikli 146 lõige 1). Erinevalt hagiavaldusest, mille peab esitama hagejat esindav advokaat, võib tasuta õigusabi taotluse esitada ka ilma advokaadi abita.

3.   Üldkohtu pädevus ja vastuvõetavuse tingimused

Üldkohtu pädevus ja vastuvõetavuse tingimused

Üldkohus ei saa tasuta õigusabi anda, kui Üldkohus ei ole ilmselgelt pädev läbi vaatama hagi, millega seoses tasuta õigusabi taotletakse (kodukorra artikli 146 lõige 2).

Vastavalt aluslepingutele ja protokollile Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta on Üldkohus pädev lahendama:

| — | eraõiguslike isikute ja liikmesriikide (1) hagisid liidu institutsioonide, organite ja asutuste aktide tühistamiseks, nende õigusvastase tegevusetuse tuvastamiseks või tekitatud kahju hüvitamiseks ning vahekohtuklauslil põhinevaid hagisid; |
| --- | --- |

—

eraõiguslike isikute ja liikmesriikide (1) hagisid liidu institutsioonide, organite ja asutuste aktide tühistamiseks, nende õigusvastase tegevusetuse tuvastamiseks või tekitatud kahju hüvitamiseks ning vahekohtuklauslil põhinevaid hagisid;

1

| — | hagisid Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) ja Ühenduse Sordiameti (CPVO) apellatsioonikodade otsuste tühistamiseks. |
| --- | --- |

—

hagisid Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) ja Ühenduse Sordiameti (CPVO) apellatsioonikodade otsuste tühistamiseks.

Sellest järeldub, et tasuta õigusabi taotlus jäetakse rahuldamata Üldkohtu pädevuse puudumise tõttu hagi lahendada, kui hagi esitatakse:

| — | riigisiseste (haldus- või kohtu-) asutuste otsuse vaidlustamiseks; |
| --- | --- |

—

riigisiseste (haldus- või kohtu-) asutuste otsuse vaidlustamiseks;

| — | Euroopa Liidu institutsioonilisse süsteemi mittekuuluva rahvusvahelise organi (näiteks Euroopa Inimõiguste Kohtu) otsuse vaidlustamiseks. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu institutsioonilisse süsteemi mittekuuluva rahvusvahelise organi (näiteks Euroopa Inimõiguste Kohtu) otsuse vaidlustamiseks.

Tasuta õigusabi ei saa anda ka siis, kui hagi, millega seoses tasuta õigusabi taotletakse, on ilmselgelt vastuvõetamatu või ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu (kodukorra artikli 146 lõige 2).

Rahuldamata jäetakse seetõttu ka tasuta õigusabi taotlus, mis on esitatud enne hagi esitamist, kuid pärast selle esitamiseks ettenähtud tähtaja möödumist, kuna see hagi jäetakse aegumisest tingitud vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

4.   Tasuta õigusabi taotluse kohustuslik vorm

Tasuta õigusabi taotluse kohustuslik vorm

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud tasuta õigusabi taotluse vorm on kättesaadav Euroopa Liidu Kohtu veebisaidil rubriigis Üldkohus/Menetlus.

Euroopa Liidu Teatajas

Vormi kasutamine tasuta õigusabi taotlemisel on kohustuslik nii enne hagiavalduse esitamist kui ka menetluse käigus. Tasuta õigusabi taotlust, mille esitamiseks ei ole kasutatud vormi, ei võeta arvesse (kodukorra artikkel 147 ja praktiliste rakendussätete punkt 198).

Arvesse ei võeta tasuta õigusabi taotlust, mis on esitatud pärast seda, kui Üldkohus on taotlusega seotud hagi juba lahendanud.

5.   Tasuta õigusabi taotluse sisu ja tõendavad dokumendid

Tasuta õigusabi taotluse sisu ja tõendavad dokumendid

Tasuta õigusabi taotluse vormi eesmärk on teha Üldkohtule vastavalt kodukorra artikli 147 lõigetele 3 ja 4 kättesaadavaks teave, mis on vajalik tasuta õigusabi taotluse lahendamiseks. See teave on järgmine:

| — | andmed taotleja majandusliku olukorra kohta ning |
| --- | --- |

—

andmed taotleja majandusliku olukorra kohta ning

| — | kui hagiavaldust ei ole veel esitatud, siis andmed hagi eseme, faktiliste asjaolude ja esitatava argumentatsiooni kohta (praktiliste rakendussätete punkt 201). |
| --- | --- |

—

kui hagiavaldust ei ole veel esitatud, siis andmed hagi eseme, faktiliste asjaolude ja esitatava argumentatsiooni kohta (praktiliste rakendussätete punkt 201).

a)   Taotleja majanduslik olukord

Taotleja majanduslik olukord

Tasuta õigusabi taotlusele tuleb lisada kõik taotleja majanduslikku olukorda hinnata võimaldavad andmed ja tõendavad dokumendid, näiteks pädeva riigisisese asutuse tõend tema majandusliku olukorra kohta (kodukorra artikli 147 lõige 3).

Taotleja maksevõimet hinnatakse tema abivajadust tõendavate asjaolude põhjal:

| — | füüsiline isik ei või seega piirduda sellega, et ta esitab Üldkohtule vaid andmed oma sissetuleku kohta, vaid ta peab esitama näiteks ka maksudeklaratsioonid, palgatõendid, tõendid sotsiaalabiasutuselt või töötukassalt, pangakinnitused või kontoväljavõtted ning andmed, mis võimaldavad hinnata tema varalist seisu (vallas- või kinnisvara väärtus); |
| --- | --- |

—

füüsiline isik ei või seega piirduda sellega, et ta esitab Üldkohtule vaid andmed oma sissetuleku kohta, vaid ta peab esitama näiteks ka maksudeklaratsioonid, palgatõendid, tõendid sotsiaalabiasutuselt või töötukassalt, pangakinnitused või kontoväljavõtted ning andmed, mis võimaldavad hinnata tema varalist seisu (vallas- või kinnisvara väärtus);

| — | juriidiline isik ei või piirduda sellega, et ta väidab end olevat maksevõimetu, vaid ta peab esitama andmed, mis puudutavad tema ettevõtlusvormi, tegutsemist tulunduslikul või mittetulunduslikul eesmärgil, tema osanike või aktsionäride maksevõimet, esitades näiteks raamatupidamisaruande või muu oma finantsolukorda tõendava dokumendi ning tõendid, mis kinnitavad tema väiteid, et ta on maksejõuetu, tema suhtes on algatatud pankrotimenetlus, kuulutatud välja pankrot või ta on likvideerimisel. |
| --- | --- |

—

juriidiline isik ei või piirduda sellega, et ta väidab end olevat maksevõimetu, vaid ta peab esitama andmed, mis puudutavad tema ettevõtlusvormi, tegutsemist tulunduslikul või mittetulunduslikul eesmärgil, tema osanike või aktsionäride maksevõimet, esitades näiteks raamatupidamisaruande või muu oma finantsolukorda tõendava dokumendi ning tõendid, mis kinnitavad tema väiteid, et ta on maksejõuetu, tema suhtes on algatatud pankrotimenetlus, kuulutatud välja pankrot või ta on likvideerimisel.

Teabe õigsuse kinnitusi, mida annab ja allkirjastab taotleja ise, ei loeta piisavaks tõendiks abivajaduse kohta.

Taotluse vormil taotleja majandusliku olukorra kohta esitatud andmed ning nende kinnitamiseks taotlusele lisatud tõendavad dokumendid peavad andma taotleja majanduslikust olukorrast tervikliku pildi.

Taotlus, milles ei ole taotleja menetluskulude kandmise võimetust õiguslikult piisavalt põhjendatud, jäetakse rahuldamata.

b)   Kavandatava hagi ese

Kavandatava hagi ese

Kui tasuta õigusabi taotlus esitatakse enne selles viidatud hagi esitamist, peab taotleja kirjeldama lühidalt hagi eset, faktilisi asjaolusid ja hagi põhjendamiseks esitatavat argumentatsiooni. Taotluse vormil on selle kirjelduse esitamiseks ette nähtud eraldi rubriik.

Taotlusele tuleb lisada ärakiri kõigist asjakohastest tõendavatest dokumentidest, et võimaldada kohtul hinnata hiljem esitatava hagiavalduse vastuvõetavust ja põhjendatust. Nendeks dokumentideks võivad olla näiteks kirjavahetus tulevase kostjaga või tühistamishagi korral otsus, mille õiguspärasus vaidlustatakse.

Nõuetekohaselt täidetud tasuta õigusabi taotuse vorm ja sellele lisatud tõendavad dokumendid peavad olema iseenesest arusaadavad.

c)   Täiendamine

Täiendamine

Tasuta õigusabi taotlust ei ole lubatud täiendada hiljem esitatavate lisadega. Kui Üldkohus neid lisasid esitada ei ole palunud, keeldutakse nende vastuvõtmisest. Seega on väga oluline esitada kogu vajalik teave taotluse vormil ja lisada sellele vormile kõik tõendid, mis taotluses esitatud teabe õigsust tõendavad.

Erandjuhtudel võib kohus siiski võtta hiljem vastu tõendavaid dokumente, mis näitavad abi vajalikkust taotlejale, kui koos tõenditega esitatakse selgitus nende hilise esitamise kohta (praktiliste rakendussätete punkt 205).

6.   Taotluse esitamine

Taotluse esitamine

a)   Taotleja enda poolt

Taotleja enda poolt

Tasuta õigusabi taotleja, keda ei esinda advokaat, peab nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud taotlusevormi paberversiooni ning kõik taotluses mainitud tõendavad dokumendid saatma või esitama Üldkohtu kantseleisse järgmisel aadressil:

| Greffe du Tribunal de l'Union européenne |
| --- |
| Rue du Fort Niedergrünewald |
| L-2925 Luxembourg |

Greffe du Tribunal de l'Union européenne

Rue du Fort Niedergrünewald

L-2925 Luxembourg

Taotlusevormile peab taotleja olema omakäeliselt alla kirjutanud (kodukorra artikli 147 lõige 6 ja praktiliste rakendussätete punkt 199). Omakäelise allkirja puudumisel jäetakse taotlus käiguta.

b)   Taotleja advokaadi poolt

Taotleja advokaadi poolt

Kui tasuta õigusabi taotluse esitamisel esindab õigusabi taotlejat advokaat, esitab viimane taotlusevormi rakenduse e-Curia kaudu, järgides juhist „e-Curia rakenduse kasutustingimused“ (praktiliste rakendussätete punkt 200).

7.   Hagi esitamise tähtaja kulgemise peatumine ja jätkumine

Hagi esitamise tähtaja kulgemise peatumine ja jätkumine

Tasuta õigusabi taotluse esitamisega peatub taotluse esitaja jaoks hagi esitamise tähtaeg kuni selle taotluse üle otsustava määruse kättetoimetamiseni või kui selles määruses ei ole nimetatud advokaati õigusabi taotlejat esindama, siis kuni taotlejat esindava advokaadi nimetamise määruse kättetoimetamiseni (kodukorra artikli 147 lõige 7).

Ajal, mil Üldkohus tasuta õigusabi taotlust läbi vaatab, on hagi esitamise tähtaja kulgemine seega peatunud.

Pärast tasuta õigusabi taotluse üle otsustava määruse kättetoimetamist või kui selles määruses ei ole nimetatud advokaati õigusabi taotlejat esindama, siis pärast taotlejat esindava advokaadi nimetamise määruse kättetoimetamist võib hagi esitamiseks jäänud tähtaeg olla väga lühike. Seetõttu on soovitatav, et tasuta õigusabi saaja, keda esindab nõuetekohaselt advokaat, pööraks selle tähtaja järgimisele erilist tähelepanu (praktiliste rakendussätete punkt 207).

8.   Lisatäpsustus

Lisatäpsustus

Lisatud tõendite originaale ei tagastata. Seetõttu on soovitatav edastada tõendavate dokumentide koopiad.

---

(1)  Välja arvatud hagid, mis on Euroopa Liidu Kohtu põhikirjaga jäetud Euroopa Kohtu pädevusse.

1

---

TASUTA ÕIGUSABI TAOTLUS

TASUTA ÕIGUSABI TAOTLEJA

FÜÜSILINE ISIK

FÜÜSILINE ISIK

| Proua | Härra |
| --- | --- |
| Perekonnanimi: ... |
| Eesnimi/eesnimed: ... |
| Aadress: ... |
| Sihtnumber: ... | Vald: ... |
| Riik: ... |
| Telefon (fakultatiivne): ... |
| E-post (fakultatiivne ... |
| Töökoht või praegune olukord: ... |

Proua

Härra

Perekonnanimi: ...

Eesnimi/eesnimed: ...

Aadress: ...

Sihtnumber: ...

Vald: ...

Riik: ...

Telefon (fakultatiivne): ...

E-post (fakultatiivne ...

Töökoht või praegune olukord: ...

JURIIDILINE ISIK
   (1)

JURIIDILINE ISIK

1

| Nimi:... |
| --- |
| Õiguslik vorm:... |
| Tulundusliku eesmärgiga: | ☐ Jah | ☐ Ei |
| Aadress:... |
| Sihtnumber:... | Vald:... |
| Riik:... |
| Telefon (fakultatiivne):... |
| E-post (fakultatiivne):... |

Nimi:...

Õiguslik vorm:...

Tulundusliku eesmärgiga:

☐ Jah

☐ Ei

Aadress:...

Sihtnumber:...

Vald:...

Riik:...

Telefon (fakultatiivne):...

E-post (fakultatiivne):...

ISIK, KELLE VASTU TE KAVATSETE HAGI ESITADA (2)

2

Taotleja tähelepanu juhitakse asjaolule, et Üldkohus on pädev lahendama vaidlusi, mille füüsilised või juriidilised isikud on esitanud liidu institutsioonide, organite või asutuste vastu. Üldkohus ei ole pädev kontrollima selliste otsuste õiguspärasust, mille on vastu võtnud:

| — | rahvusvahelised organid, mis ei kuulu Euroopa Liidu institutsioonilisse süsteemi – näiteks Euroopa Inimõiguste Kohus, |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised organid, mis ei kuulu Euroopa Liidu institutsioonilisse süsteemi – näiteks Euroopa Inimõiguste Kohus,

| — | liikmesriigi asutused, |
| --- | --- |

—

liikmesriigi asutused,

| — | riigisisesed kohtud. |
| --- | --- |

—

riigisisesed kohtud.

Isik(ud), kelle vastu kavatsetakse hagi esitada:

Isik(ud), kelle vastu kavatsetakse hagi esitada:

| KOSTJA(D) | AADRESS |
| --- | --- |
| ... | |
| ... | |
| Kui ei ole piisavalt ruumi, esitage nimekiri eraldi valgel lehel ja lisage see taotlusele. |

KOSTJA(D)

AADRESS

...

...

Kui ei ole piisavalt ruumi, esitage nimekiri eraldi valgel lehel ja lisage see taotlusele.

HAGI ESE (3)

3

Kui tasuta õigusabi taotlus esitatakse enne hagi esitamist, peab taotleja lühidalt kirjeldama kavandatava hagi eset, faktilisi asjaolusid ja hagi toetuseks esitatavat argumentatsiooni. Taotlusele tuleb lisada tõendavad dokumendid (kodukorra artikli 147 lõige 4).

Palun kirjeldage kavandatava hagi eset, faktilisi asjaolusid ja hagi toetuseks esitatavat argumentatsiooni:

Käesolevale vormile tuleb lisada kõik tõendavad dokumendid, mis aitavad hinnata kavandatava hagiavalduse vastuvõetavust ja põhjendatust, ning esitatud dokumentide kohta tuleb koostada tõendavate dokumentide nimekiri.

Käesolevale vormile tuleb lisada kõik tõendavad dokumendid, mis aitavad hinnata kavandatava hagiavalduse vastuvõetavust ja põhjendatust, ning esitatud dokumentide kohta tuleb koostada tõendavate dokumentide nimekiri.

Tõendavate dokumentide originaale ei tagastata.

Tõendavate dokumentide originaale ei tagastata.

TAOTLEJA MAJANDUSLIK OLUKORD

FÜÜSILINE ISIK

FÜÜSILINE ISIK

VARALINE SEIS

Tasuta õigusabi taotlusele tuleb lisada kõik taotleja majanduslikku olukorda hinnata võimaldavad andmed ja seda tõendavad dokumendid, näiteks pädeva riigisisese asutuse tõend majandusliku olukorra kohta (kodukorra artikli 147 lõige 3).

| — | Kui taotluse esitamise hetkel ei ole Teie varaline seis võrreldes eelmise aastaga muutunud, võetakse arvesse riigisisestele ametiasutustele deklareeritud varaline seis perioodil eelmise aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. |
| --- | --- |

—

Kui taotluse esitamise hetkel ei ole Teie varaline seis võrreldes eelmise aastaga muutunud, võetakse arvesse riigisisestele ametiasutustele deklareeritud varaline seis perioodil eelmise aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.

Kui taotluse esitamise hetkel ei ole Teie varaline seis võrreldes eelmise aastaga muutunud, võetakse arvesse riigisisestele ametiasutustele deklareeritud varaline seis perioodil eelmise aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.

| — | Kui Teie rahaline olukord on muutunud, võetakse arvesse praegune varaline seis, see tähendab periood alates käesoleva aasta 1. jaanuarist kuni õigusabitaotluse esitamise kuupäevani. |
| --- | --- |

—

Kui Teie rahaline olukord on muutunud, võetakse arvesse praegune varaline seis, see tähendab periood alates käesoleva aasta 1. jaanuarist kuni õigusabitaotluse esitamise kuupäevani.

Kui Teie rahaline olukord on muutunud, võetakse arvesse praegune varaline seis, see tähendab periood alates käesoleva aasta 1. jaanuarist kuni õigusabitaotluse esitamise kuupäevani.

| | Teie tulud | Teie abikaasa või elukaaslase tulud | Mõne teise Teiega samas majapidamises alaliselt elava isiku tulud (laps või ülalpeetav). Täpsustage:
  ... |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sissetulek puudub | (*1) | | |
| b. | Maksustatav netopalgatulu (nagu märgitud palgalehel) | | | |
| c. | Palgatulust erinev tulu (sissetulek põllumajandus-, tööstus- või äritegevusest või mitteärilisest tegevusest) | | | |
| d. | Peretoetused | | | |
| e. | Töötu abiraha | | | |
| f. | Päevade kaupa arvutatavad hüvitised (nt haiguse, raseduse ja sünnituse, kutsehaiguse või tööõnnetuse korral) | | | |
| g. | Pension ja eelpension | | | |
| h. | Elatis (summa, mis Teile tegelikult maksti) | | | |
| i. | Muu tulu (nt Teile makstud üüri- või renditulu, dividendid, muu vallasvara väärtuselt teenitud tulu ...) | | | |
| Kui ei ole piisavalt ruumi, esitage nimekiri eraldi valgel lehel ja lisage see taotlusele. |

Teie tulud

Teie abikaasa või elukaaslase tulud

Mõne teise Teiega samas majapidamises alaliselt elava isiku tulud (laps või ülalpeetav). Täpsustage:

...

a.

a.

Sissetulek puudub

(*1)

*1

b.

b.

Maksustatav netopalgatulu (nagu märgitud palgalehel)

Maksustatav netopalgatulu

c.

c.

Palgatulust erinev tulu (sissetulek põllumajandus-, tööstus- või äritegevusest või mitteärilisest tegevusest)

Palgatulust erinev tulu

d.

d.

Peretoetused

e.

e.

Töötu abiraha

f.

f.

Päevade kaupa arvutatavad hüvitised (nt haiguse, raseduse ja sünnituse, kutsehaiguse või tööõnnetuse korral)

Päevade kaupa arvutatavad hüvitised

g.

g.

Pension ja eelpension

h.

h.

Elatis (summa, mis Teile tegelikult maksti)

Elatis

i.

i.

Muu tulu (nt Teile makstud üüri- või renditulu, dividendid, muu vallasvara väärtuselt teenitud tulu ...)

Muu tulu

Kui ei ole piisavalt ruumi, esitage nimekiri eraldi valgel lehel ja lisage see taotlusele.

Palun märkige Teie vallasvara liik ja väärtus (aktsiad, võlakirjad, muu osalus kapitalis ...) ja Teie kinnisvara aadress ja väärtus (hoonestatud või hoonestamata kinnistu ...), isegi kui see ei teeni tulu:

KULUD

Märkige ära lapsed ja isikud, kes on Teie ülalpidamisel või elavad Teiega alaliselt koos:

| Perekonnanimi/perekonnanimed ja eesnimi/eesnimed | Sugulusside
  (nt poeg, õepoeg, ema) | Sünnikuupäev
  (pp/kk/aaaa) |
| --- | --- | --- |
| ... | ... | .../.../... |
| ... | ... | .../.../... |
| ... | ... | .../.../... |
| ... | ... | .../.../... |
| Kui ei ole piisavalt ruumi, esitage nimekiri eraldi valgel lehel ja lisage see taotlusele. |

Perekonnanimi/perekonnanimed ja eesnimi/eesnimed

Sugulusside

(nt poeg, õepoeg, ema)

Sünnikuupäev

(pp/kk/aaaa)

...

...

.../.../...

...

...

.../.../...

...

...

.../.../...

...

...

.../.../...

Kui ei ole piisavalt ruumi, esitage nimekiri eraldi valgel lehel ja lisage see taotlusele.

Elatis, mida Te maksate kolmandatele isikutele:

Soovi korral võite esitada täiendavat teavet oma varalise seisu või kulude kohta:

Eespool esitatud andmed peavad põhinema tõendavatel dokumentidel, mis võimaldavad hinnata taotleja majanduslikku olukorda (kodukorra artikli 147 lõige 3).

Eespool esitatud andmed peavad põhinema tõendavatel dokumentidel, mis võimaldavad hinnata taotleja majanduslikku olukorda (kodukorra artikli 147 lõige 3).

Käesolevale vormile tuleb lisada tõendavate dokumentide nimekiri ning võimalusel pädeva riigisisese asutuse tõend, mis kinnitab seda majanduslikku olukorda.

Käesolevale vormile tuleb lisada tõendavate dokumentide nimekiri ning võimalusel pädeva riigisisese asutuse tõend, mis kinnitab seda majanduslikku olukorda.

Tõendavate dokumentide originaale ei tagastata.

Tõendavate dokumentide originaale ei tagastata.

JURIIDILINE ISIK

JURIIDILINE ISIK

Kui tasuta õigusabi taotleb juriidiline isik, lisage palun taotlusele juriidilise isiku olemasolu tõendav hiljutine dokument (väljavõte äriregistrist või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist või muu ametlik dokument) (kodukorra artikli 147 lõige 5 koostoimes artikli 78 lõikega 4).

Palun kirjeldage taotleja ning vajaduse korral tema osaniku/osanike või aktsionäride majanduslikku olukorda:

Eespool esitatud andmed peavad põhinema tõendavatel dokumentidel, mis võimaldavad hinnata taotleja ning vajaduse korral tema osaniku/osanike või aktsionäride majanduslikku olukorda (kodukorra artikli 147 lõige 3).

Eespool esitatud andmed peavad põhinema tõendavatel dokumentidel, mis võimaldavad hinnata taotleja ning vajaduse korral tema osaniku/osanike või aktsionäride majanduslikku olukorda (kodukorra artikli 147 lõige 3).

Käesolevale vormile tuleb lisada tõendavate dokumentide nimekiri ning võimalusel pädeva riigisisese asutuse tõend, mis kinnitab seda majanduslikku olukorda.

Käesolevale vormile tuleb lisada tõendavate dokumentide nimekiri ning võimalusel pädeva riigisisese asutuse tõend, mis kinnitab seda majanduslikku olukorda.

Tõendavate dokumentide originaale ei tagastata.

Tõendavate dokumentide originaale ei tagastata.

ADVOKAADI NIMETAMISE ETTEPANEK

Kui Te olete valinud advokaadi, kellel on õigus esineda liikmesriigi või muu EMP lepingu osalisriigi kohtus, tuleb esitada järgmised andmed:

| Advokaadi nimi: ... |
| --- |
| Aadress: ... |
| Sihtnumber: ... | Vald: ... |
| Riik: ... |
| Telefon: ... |
| E-post (fakultatiivne): ... |

Advokaadi nimi: ...

Aadress: ...

Sihtnumber: ...

Vald: ...

Riik: ...

Telefon: ...

E-post (fakultatiivne): ...

TEABE ÕIGSUSE KINNITUS

Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolevas tasuta õigusabi taotluses esitatud teave on õige.

| Kuupäev: .../.../... | Taotleja või advokaadi allkiri: |
| --- | --- |

Kuupäev: .../.../...

Taotleja või advokaadi allkiri:

TÕENDITE NIMEKIRI

Tõendid, mis võimaldavad hinnata Teie majanduslikku olukorda:

Tõendid, mis võimaldavad hinnata Teie majanduslikku olukorda:

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Kui hagiavaldust ei ole veel esitatud, siis tõend(id), mis võimaldab (võimaldavad) hinnata kavandatava hagi vastuvõetavust ja põhjendatust:

Kui hagiavaldust ei ole veel esitatud, siis tõend(id), mis võimaldab (võimaldavad) hinnata kavandatava hagi vastuvõetavust ja põhjendatust:

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

---

(1)  Palun lisage taotlusele juriidilise isiku olemasolu tõendav hiljutine dokument (väljavõte äriregistrist või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist või muu ametlik dokument).

1

(2)  Kui tasuta õigusabi taotlus esitatakse koos hagiavaldusega või pärast hagiavalduse esitamist, ei ole rubriiki „Isik, kelle vastu te kavatsete hagi esitada“ vaja täita.

2

(3)  Kui tasuta õigusabi taotlus esitatakse koos hagiavaldusega või pärast hagiavalduse esitamist, ei ole rubriiki „Hagi ese“ vaja täita.

3

(*1)  Kui täidetakse see lahter, peab taotleja selgitama, millest ta elab.

*1

---