# Eiropas Savienības L 235/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.235.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 235 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 4. septembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.235.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 235

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 4. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/473/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 15. decembris) par Spānijas īstenotajiem atbalsta pasākumiem lauksaimniecības nozarē, pieaugot degvielas cenai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9971) | 1 |
| | | 2010/474/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 24. marts) par valsts atbalstu C 4/03 (ex NN 102/02), ko Itālija piešķīrusi uzņēmumam WAM SpA

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1711)

   (
  1
  ) | 26 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

2010/473/ES

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 15. decembris) par Spānijas īstenotajiem atbalsta pasākumiem lauksaimniecības nozarē, pieaugot degvielas cenai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9971)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9971)

1

2010/474/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 24. marts) par valsts atbalstu C 4/03 (ex NN 102/02), ko Itālija piešķīrusi uzņēmumam WAM SpA

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1711)

   (
  1
  )

WAM SpA

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1711)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 4.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 235/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 15. decembris)

par Spānijas īstenotajiem atbalsta pasākumiem lauksaimniecības nozarē, pieaugot degvielas cenai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9971)

(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)

(2010/473/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) (1) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta 1. daļu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi LESD 108. panta 2. punkta 1. daļai, un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Spānijas iestādes atbilstīgi LESD 108. panta 3. punktam 2000. gada 29. septembra vēstulē Eiropas Komisijai paziņoja par tiem valsts atbalsta pasākumiem lauksaimniecības nozarē, kurus Spānija īstenojusi saistībā ar degvielas cenu pieaugumu. Eiropas Komisija 2000. gada 20. novembrī faksimila sūtījumā pieprasīja papildu informāciju. Šī informācija tika nosūtīta 2001. gada 9. janvāra un 2001. gada 13. marta vēstulēs. |
| --- | --- |

(1)

Spānijas iestādes atbilstīgi LESD 108. panta 3. punktam 2000. gada 29. septembra vēstulē Eiropas Komisijai paziņoja par tiem valsts atbalsta pasākumiem lauksaimniecības nozarē, kurus Spānija īstenojusi saistībā ar degvielas cenu pieaugumu. Eiropas Komisija 2000. gada 20. novembrī faksimila sūtījumā pieprasīja papildu informāciju. Šī informācija tika nosūtīta 2001. gada 9. janvāra un 2001. gada 13. marta vēstulēs.

| (2) | Liela daļa paziņojumā iekļauto pasākumu tika ierakstīta nepaziņoto atbalstu reģistrā (atbalsts NN 19/2001). Pārējā šo pasākumu daļa tika iekļauta paziņoto atbalstu reģistrā (N 681/A/2000). |
| --- | --- |

(2)

Liela daļa paziņojumā iekļauto pasākumu tika ierakstīta nepaziņoto atbalstu reģistrā (atbalsts NN 19/2001). Pārējā šo pasākumu daļa tika iekļauta paziņoto atbalstu reģistrā (N 681/A/2000).

| (3) | Komisija 2001. gada 11. aprīļa vēstulē, kas paziņota 2001. gada 25. aprīlī, darīja zināmu Spānijas iestādēm savu lēmumu attiecībā uz dažiem pasākumiem uzsākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, kā arī to, ka Komisija uzskatīja dažus citus pasākumus par neatbilstīgiem tām prasībām, kas LESD 107. pantā paredzētas, lai atbalstu uzskatītu par saderīgu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2001. gada 11. aprīļa vēstulē, kas paziņota 2001. gada 25. aprīlī, darīja zināmu Spānijas iestādēm savu lēmumu attiecībā uz dažiem pasākumiem uzsākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, kā arī to, ka Komisija uzskatīja dažus citus pasākumus par neatbilstīgiem tām prasībām, kas LESD 107. pantā paredzētas, lai atbalstu uzskatītu par saderīgu.

| (4) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par attiecīgajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par attiecīgajiem pasākumiem.

| (5) | Spānija 2001. gada 6. jūnija un 2001. gada 20. decembra vēstulēs iesniedza vairākus apsvērumus. Komisija saņēma arī ieinteresēto personu apsvērumus. Šo personu apsvērumi tika paziņoti Spānijai, kurai bija iespēja iesniegt par tiem savus komentārus. Komentāri Komisijai tika nosūtīti 2001. gada 1. oktobra un 30. oktobra vēstulēs. |
| --- | --- |

(5)

Spānija 2001. gada 6. jūnija un 2001. gada 20. decembra vēstulēs iesniedza vairākus apsvērumus. Komisija saņēma arī ieinteresēto personu apsvērumus. Šo personu apsvērumi tika paziņoti Spānijai, kurai bija iespēja iesniegt par tiem savus komentārus. Komentāri Komisijai tika nosūtīti 2001. gada 1. oktobra un 30. oktobra vēstulēs.

| (6) | Komisija 2002. gada 11. decembrī pieņēma daļēji negatīvu galīgo Lēmumu 2003/293/EK (3). |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2002. gada 11. decembrī pieņēma daļēji negatīvu galīgo Lēmumu 2003/293/EK (3).

| (7) | Pirmās instances tiesai 2003. gada 15. aprīlīAsociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid un Federación Catalana de Estaciones de Servicio
   (4) iesniedza prasību pret Eiropas Komisiju. Prasītājs pieprasīja Komisijas lēmuma daļēju atcelšanu. |
| --- | --- |

(7)

Pirmās instances tiesai 2003. gada 15. aprīlīAsociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid un Federación Catalana de Estaciones de Servicio
   (4) iesniedza prasību pret Eiropas Komisiju. Prasītājs pieprasīja Komisijas lēmuma daļēju atcelšanu.

| (8) | Pirmās instances tiesa ar 2006. gada 12. decembra spriedumu (5) atcēla Komisijas Lēmuma 2003/293/EK 1. pantu tajā daļā, kurā ir atzīts, ka 2000. gada 6. oktobra karaļa dekrētā–likumā par steidzamiem pasākumiem lauksaimniecības, zivsaimniecības un transporta nozares atbalstam (6) paredzētie pasākumi lauksaimniecības kooperatīvu labā nav atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(8)

Pirmās instances tiesa ar 2006. gada 12. decembra spriedumu (5) atcēla Komisijas Lēmuma 2003/293/EK 1. pantu tajā daļā, kurā ir atzīts, ka 2000. gada 6. oktobra karaļa dekrētā–likumā par steidzamiem pasākumiem lauksaimniecības, zivsaimniecības un transporta nozares atbalstam (6) paredzētie pasākumi lauksaimniecības kooperatīvu labā nav atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (9) | Pēc daļējas lēmuma atcelšanas Komisijai jāpieņem jauns lēmums par Pirmās instances tiesas atceltā Lēmuma 2003/293/EK 1. pantā minētajiem pasākumiem; Komisija šajā nolūkā pieņem šo lēmumu. |
| --- | --- |

(9)

Pēc daļējas lēmuma atcelšanas Komisijai jāpieņem jauns lēmums par Pirmās instances tiesas atceltā Lēmuma 2003/293/EK 1. pantā minētajiem pasākumiem; Komisija šajā nolūkā pieņem šo lēmumu.

| (10) | Uz Lēmuma 2003/293/EK 1. pantā minētajiem pasākumiem, kurus Pirmās instances tiesa (7) neatcēla un kuri ir spēkā, šis lēmums neattiecas. Tāpēc uz šiem pasākumiem turpmāk citas atsauces nebūs. |
| --- | --- |

(10)

Uz Lēmuma 2003/293/EK 1. pantā minētajiem pasākumiem, kurus Pirmās instances tiesa (7) neatcēla un kuri ir spēkā, šis lēmums neattiecas. Tāpēc uz šiem pasākumiem turpmāk citas atsauces nebūs.

| (11) | Pasākumi, kas minēti Lēmuma 2003/293/EK (8) 2. pantā, kā arī no tā izrietošais 3., 4. un 5. pants nav iekļauti šajā lēmumā, jo šie panti ir spēkā. Tāpēc turpmāk uz šiem pantiem atsauces nebūs. |
| --- | --- |

(11)

Pasākumi, kas minēti Lēmuma 2003/293/EK (8) 2. pantā, kā arī no tā izrietošais 3., 4. un 5. pants nav iekļauti šajā lēmumā, jo šie panti ir spēkā. Tāpēc turpmāk uz šiem pantiem atsauces nebūs.

II.   APRAKSTS

1.   Atbalsta pasākumi lauksaimniecības kooperatīviem

| (12) | Paziņotie atbalsta pasākumi lauksaimniecības kooperatīviem paredzēti 1. pantā karaļa dekrētā–likumā Nr. 10/2000 par steidzamiem pasākumiem lauksaimniecības, zivsaimniecības un transporta nozares atbalstam (9), ar ko ievieš dažus grozījumus 1999. gada 16. jūlija likumā Nr. 27/1999 par kooperatīviem (10), kā arī 1990. gada 19. decembra likumā Nr. 20/1990 par kooperatīvu nodokļu režīmu (11). |
| --- | --- |

(12)

Paziņotie atbalsta pasākumi lauksaimniecības kooperatīviem paredzēti 1. pantā karaļa dekrētā–likumā Nr. 10/2000 par steidzamiem pasākumiem lauksaimniecības, zivsaimniecības un transporta nozares atbalstam (9), ar ko ievieš dažus grozījumus 1999. gada 16. jūlija likumā Nr. 27/1999 par kooperatīviem (10), kā arī 1990. gada 19. decembra likumā Nr. 20/1990 par kooperatīvu nodokļu režīmu (11).

| (13) | No vienas puses, attiecībā uz lauksaimniecības kooperatīviem ir atcelta apgrozījuma maksimālā 50 % robeža, par kuru tiem jāmaksā nodoklis, veicot darījumus ar trešām personām, kuras nav kooperatīvu biedri, nezaudējot nodokļu privilēģijas, kas noteiktas likumā Nr. 20/1990 (13. panta 10. punkts), kad tie veic B kategorijas dīzeļdegvielas piegādes trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri. |
| --- | --- |

(13)

No vienas puses, attiecībā uz lauksaimniecības kooperatīviem ir atcelta apgrozījuma maksimālā 50 % robeža, par kuru tiem jāmaksā nodoklis, veicot darījumus ar trešām personām, kuras nav kooperatīvu biedri, nezaudējot nodokļu privilēģijas, kas noteiktas likumā Nr. 20/1990 (13. panta 10. punkts), kad tie veic B kategorijas dīzeļdegvielas piegādes trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri.

| (14) | No otras puses, ir grozīts 1998. gada 7. oktobra likums Nr. 34/1998 par ogļūdeņražu nozari (12), atceļot prasību kooperatīviem veidot struktūru, kas būtu atsevišķa juridiska persona, uz kuru attiecas vispārējais nodokļu režīms, kad kooperatīvi pārdod B kategorijas dīzeļdegvielu tiem, kuri nav kooperatīva biedri. |
| --- | --- |

(14)

No otras puses, ir grozīts 1998. gada 7. oktobra likums Nr. 34/1998 par ogļūdeņražu nozari (12), atceļot prasību kooperatīviem veidot struktūru, kas būtu atsevišķa juridiska persona, uz kuru attiecas vispārējais nodokļu režīms, kad kooperatīvi pārdod B kategorijas dīzeļdegvielu tiem, kuri nav kooperatīva biedri.

| (15) | Atbilstīgi Spānijas iestāžu viedoklim šo pasākumu galvenais mērķis bija neitralizēt degvielas cenu pieaugumu, kas tad, kad šie pasākumi tika pieņemti, smagi skāra lauksaimniecības nozari. Karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 paskaidrojumā norādīts, ka “lauksaimniecībā, zivsaimniecībā vai transporta nozarē izmantojamā dīzeļdegviela, tāpat kā degviela, ko izmanto citur, cieš no naftas cenas kāpuma un augstās dolāra vērtības pret euro.” Spānijas valdība, kas “reaģējot uz ārēju faktoru radīto krīzi, kopā ar visreprezentatīvākajām skarto nozaru organizācijām analizēja tautsaimniecisko ietekmi lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē, panākot plašu konsensu par pasākumu kopuma pieņemšanu, lai mazinātu naftas cenu kāpuma negatīvo ietekmi un padziļinātu nozaru liberalizāciju”. |
| --- | --- |

(15)

Atbilstīgi Spānijas iestāžu viedoklim šo pasākumu galvenais mērķis bija neitralizēt degvielas cenu pieaugumu, kas tad, kad šie pasākumi tika pieņemti, smagi skāra lauksaimniecības nozari. Karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 paskaidrojumā norādīts, ka “lauksaimniecībā, zivsaimniecībā vai transporta nozarē izmantojamā dīzeļdegviela, tāpat kā degviela, ko izmanto citur, cieš no naftas cenas kāpuma un augstās dolāra vērtības pret euro.” Spānijas valdība, kas “reaģējot uz ārēju faktoru radīto krīzi, kopā ar visreprezentatīvākajām skarto nozaru organizācijām analizēja tautsaimniecisko ietekmi lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē, panākot plašu konsensu par pasākumu kopuma pieņemšanu, lai mazinātu naftas cenu kāpuma negatīvo ietekmi un padziļinātu nozaru liberalizāciju”.

| (16) | To likumu darbības joma, kuri grozīti ar paziņoto pasākumu, jāapraksta sīkāk. |
| --- | --- |

(16)

To likumu darbības joma, kuri grozīti ar paziņoto pasākumu, jāapraksta sīkāk.

| (17) | Likums Nr. 27/1999 par kooperatīviem ir instruments, kas veido kooperatīvās darbības pamatu Spānijā. Tajā definēts kooperatīvo sabiedrību jēdziens, to klasifikācija, kā arī tas regulē to dibināšanu. Tā mērķis ir arī kooperatīvo sabiedrību sekmēšana un attīstība; tas nosaka apvienošanās veidus, atvieglojot šo apvienību veidošanu, lai stimulētu kooperatīvo kustību. Tā 93. pants veltīts lauksaimniecības kooperatīviem, jo īpaši to mērķim un darbībai. |
| --- | --- |

(17)

Likums Nr. 27/1999 par kooperatīviem ir instruments, kas veido kooperatīvās darbības pamatu Spānijā. Tajā definēts kooperatīvo sabiedrību jēdziens, to klasifikācija, kā arī tas regulē to dibināšanu. Tā mērķis ir arī kooperatīvo sabiedrību sekmēšana un attīstība; tas nosaka apvienošanās veidus, atvieglojot šo apvienību veidošanu, lai stimulētu kooperatīvo kustību. Tā 93. pants veltīts lauksaimniecības kooperatīviem, jo īpaši to mērķim un darbībai.

| (18) | Likuma Nr. 20/1990 16. panta 5. punktā, 18. panta 2. punktā, 33. un 34. pantā savukārt noteiktas nodokļu bāzes normas un Spānijas kooperatīviem piemērojamais nodokļu režīms. Likumā noteikta atšķirība starp “aizsargātiem kooperatīviem” un “īpaši aizsargātiem kooperatīviem”. Aizsargātie kooperatīvi ir kooperatīvi, kuri ievēro tos principus un noteikumus, kas izriet no vispārējā likuma par kooperatīviem vai neatkarīgiem Kopienas likumiem. “Īpaši aizsargātie kooperatīvi” ir apvienotā darba kooperatīvi, lauksaimniecības kooperatīvi, kopienas zemes apstrādāšanas kooperatīvi, ar jūrlietām saistīti kooperatīvi, kā arī patērētāju un lietotāju kooperatīvi. Atbilstīgi likumam augstāko aizsardzības līmeni patērētāju un lietotāju kooperatīviem nosaka attiecīgo nozaru raksturs, tā locekļu tautsaimnieciskā kapacitāte un to vislielākā atbilstība savstarpējās kooperēšanās principam. |
| --- | --- |

(18)

Likuma Nr. 20/1990 16. panta 5. punktā, 18. panta 2. punktā, 33. un 34. pantā savukārt noteiktas nodokļu bāzes normas un Spānijas kooperatīviem piemērojamais nodokļu režīms. Likumā noteikta atšķirība starp “aizsargātiem kooperatīviem” un “īpaši aizsargātiem kooperatīviem”. Aizsargātie kooperatīvi ir kooperatīvi, kuri ievēro tos principus un noteikumus, kas izriet no vispārējā likuma par kooperatīviem vai neatkarīgiem Kopienas likumiem. “Īpaši aizsargātie kooperatīvi” ir apvienotā darba kooperatīvi, lauksaimniecības kooperatīvi, kopienas zemes apstrādāšanas kooperatīvi, ar jūrlietām saistīti kooperatīvi, kā arī patērētāju un lietotāju kooperatīvi. Atbilstīgi likumam augstāko aizsardzības līmeni patērētāju un lietotāju kooperatīviem nosaka attiecīgo nozaru raksturs, tā locekļu tautsaimnieciskā kapacitāte un to vislielākā atbilstība savstarpējās kooperēšanās principam.

| (19) | Aprēķinot nodokļus kooperatīviem, kooperatīvu darbības rezultāti (ko veikuši tā biedri) un darbības ārpus kooperatīva (ko veikuši tie, kas nav kooperatīva biedri) tiek skatītas atsevišķi, un tās tiek atšķirīgi apliktas ar nodokļiem. Tāpēc kooperatīvam vajadzētu veikt atsevišķu grāmatvedības uzskaiti attiecībā uz diviem darbības veidiem. |
| --- | --- |

(19)

Aprēķinot nodokļus kooperatīviem, kooperatīvu darbības rezultāti (ko veikuši tā biedri) un darbības ārpus kooperatīva (ko veikuši tie, kas nav kooperatīva biedri) tiek skatītas atsevišķi, un tās tiek atšķirīgi apliktas ar nodokļiem. Tāpēc kooperatīvam vajadzētu veikt atsevišķu grāmatvedības uzskaiti attiecībā uz diviem darbības veidiem.

| (20) | Lauksaimniecības kooperatīviem, kas ir “īpaši aizsargātie kooperatīvi” piemērojamais nodokļu režīms ir identisks tam, kādu piemēro aizsargātajiem kooperatīviem, izņemot turpmāk minētos gadījumus:
  —   uzņēmumu nodoklis: ar šo nodokli apliek uzņēmumu un citu juridisko personu peļņu. Nodokļa bāzei attiecībā uz kooperatīva rezultātiem (kooperatīva biedru veiktās darbības) piemēro par 20 % zemāku likmi, turpretī nodokļa bāzei attiecībā uz darbībām, kas atbilst rezultātiem ārpus kooperatīva (darbības, ko veic tie, kas nav kooperatīva biedri, vai trešās personas), piemēro vispārēju 35 % likmi (33. panta 2. punkts). Turklāt atskaitījumiem, kas paredzēti obligātajam rezerves fondam, piemēro 50 % samazinājumu (16. panta 5. punkts) (13) un 100 % samazinājumu summām, kuras paredzētas izglītības un veicināšanas fondam (18. panta 2. punkts) (14). Tikai īpaši aizsargājamiem kooperatīviem piemēro nodokļu atvieglojumu par 50 %, kas definēts kā līdzvērtīgs to finanšu apjomu algebriskajai summai, kurus veido paredzēto nodokļa likmju piemērošana ar nodokli apliekamajai pozitīvai vai negatīvai nodokļa bāzei attiecībā uz kooperatīva un ārpus kooperatīva darbību pozitīva rezultāta gadījumā (34. panta 2. punkts). Visbeidzot, tie var brīvi amortizēt jaunu amortizējamo pamatlīdzekļu elementus, kas iegādāti pēdējos trijos gados pēc reģistrācijas kooperatīvu reģistrā,
  —   nodoklis par kapitāla pārvedumu un dokumentētām tiesiskām darbībām: ar šo tiešo nodokli apliek dažādas tiesiskas darbības, piemēram, kapitāla pārvedumus, dokumentētas tiesiskas darbības vai arī dažas uzņēmuma darbības (uzņēmuma finansēšanas darbības, piemēram, kapitāla palielināšanu). Ir paredzēts atbrīvojums no nodokļiem dibināšanas, kapitāla palielināšanas, uzņēmumu apvienošanās vai sadalīšanās gadījumos; aizdevumu piešķiršanas vai anulēšanas gadījumā, tostarp obligāciju veidā; īpašuma iegādes gadījumā un iemaksājot Izglītības un veicināšanas fondā savu mērķu īstenošanai; attiecībā tikai uz īpaši aizsargājamajiem kooperatīviem, tās īpašuma un tiesību ieguves atbrīvošana no nodokļiem, kas paredzētas sociālo un statūtiem atbilstošo mērķu sasniegšanai (33. panta 1. punkts un 34. panta 1. punkts),
  —   uzņēmējdarbības nodoklis: ar šo vietējo nodokli tiešā veidā apliek visu veidu saimniecisko uzņēmējdarbību, profesionālo vai māksliniecisko darbību, ko Spānijas teritorijā veic fiziskas vai juridiskas personas. Attiecībā uz šo nodokli paredzēta bonifikācija 95 % apjomā (33. panta 4. punkta a) apakšpunkts),
  —   nekustamā īpašuma nodoklis: tas ir vietējs nodoklis, ar kuru apliek tiesības uz īpašumu un citas faktiskās ar nekustamo īpašumu saistītās tiesības. Attiecībā uz šo vietējo nodokli ir paredzēta bonifikācija 95 % apmērā, kas atbilst lauksaimniecības kooperatīvu un kopienas saimniecību lauku īpašumam (33. panta 4. punkta b) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(20)

Lauksaimniecības kooperatīviem, kas ir “īpaši aizsargātie kooperatīvi” piemērojamais nodokļu režīms ir identisks tam, kādu piemēro aizsargātajiem kooperatīviem, izņemot turpmāk minētos gadījumus:

—   uzņēmumu nodoklis: ar šo nodokli apliek uzņēmumu un citu juridisko personu peļņu. Nodokļa bāzei attiecībā uz kooperatīva rezultātiem (kooperatīva biedru veiktās darbības) piemēro par 20 % zemāku likmi, turpretī nodokļa bāzei attiecībā uz darbībām, kas atbilst rezultātiem ārpus kooperatīva (darbības, ko veic tie, kas nav kooperatīva biedri, vai trešās personas), piemēro vispārēju 35 % likmi (33. panta 2. punkts). Turklāt atskaitījumiem, kas paredzēti obligātajam rezerves fondam, piemēro 50 % samazinājumu (16. panta 5. punkts) (13) un 100 % samazinājumu summām, kuras paredzētas izglītības un veicināšanas fondam (18. panta 2. punkts) (14). Tikai īpaši aizsargājamiem kooperatīviem piemēro nodokļu atvieglojumu par 50 %, kas definēts kā līdzvērtīgs to finanšu apjomu algebriskajai summai, kurus veido paredzēto nodokļa likmju piemērošana ar nodokli apliekamajai pozitīvai vai negatīvai nodokļa bāzei attiecībā uz kooperatīva un ārpus kooperatīva darbību pozitīva rezultāta gadījumā (34. panta 2. punkts). Visbeidzot, tie var brīvi amortizēt jaunu amortizējamo pamatlīdzekļu elementus, kas iegādāti pēdējos trijos gados pēc reģistrācijas kooperatīvu reģistrā,

—   nodoklis par kapitāla pārvedumu un dokumentētām tiesiskām darbībām: ar šo tiešo nodokli apliek dažādas tiesiskas darbības, piemēram, kapitāla pārvedumus, dokumentētas tiesiskas darbības vai arī dažas uzņēmuma darbības (uzņēmuma finansēšanas darbības, piemēram, kapitāla palielināšanu). Ir paredzēts atbrīvojums no nodokļiem dibināšanas, kapitāla palielināšanas, uzņēmumu apvienošanās vai sadalīšanās gadījumos; aizdevumu piešķiršanas vai anulēšanas gadījumā, tostarp obligāciju veidā; īpašuma iegādes gadījumā un iemaksājot Izglītības un veicināšanas fondā savu mērķu īstenošanai; attiecībā tikai uz īpaši aizsargājamajiem kooperatīviem, tās īpašuma un tiesību ieguves atbrīvošana no nodokļiem, kas paredzētas sociālo un statūtiem atbilstošo mērķu sasniegšanai (33. panta 1. punkts un 34. panta 1. punkts),

—   uzņēmējdarbības nodoklis: ar šo vietējo nodokli tiešā veidā apliek visu veidu saimniecisko uzņēmējdarbību, profesionālo vai māksliniecisko darbību, ko Spānijas teritorijā veic fiziskas vai juridiskas personas. Attiecībā uz šo nodokli paredzēta bonifikācija 95 % apjomā (33. panta 4. punkta a) apakšpunkts),

—   nekustamā īpašuma nodoklis: tas ir vietējs nodoklis, ar kuru apliek tiesības uz īpašumu un citas faktiskās ar nekustamo īpašumu saistītās tiesības. Attiecībā uz šo vietējo nodokli ir paredzēta bonifikācija 95 % apmērā, kas atbilst lauksaimniecības kooperatīvu un kopienas saimniecību lauku īpašumam (33. panta 4. punkta b) apakšpunkts).

| (21) | Visbeidzot, likuma 13. pantā noteikts, ka neatkarīgi no kooperatīva veida, lai nezaudētu fiskāli aizsargāta kooperatīva statusu, neviena kooperatīva darbības ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējās kooperatīva darbības. |
| --- | --- |

(21)

Visbeidzot, likuma 13. pantā noteikts, ka neatkarīgi no kooperatīva veida, lai nezaudētu fiskāli aizsargāta kooperatīva statusu, neviena kooperatīva darbības ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējās kooperatīva darbības.

| (22) | Lauksaimniecības kooperatīvu aizsardzības pasākumu budžets nav zināms kooperatīviem raksturīgo īpašību dēļ. To ilgums nav ierobežots. |
| --- | --- |

(22)

Lauksaimniecības kooperatīvu aizsardzības pasākumu budžets nav zināms kooperatīviem raksturīgo īpašību dēļ. To ilgums nav ierobežots.

2.   Komisijas argumenti, uzsākot pārbaudes procedūru

| (23) | Komisija pamatoja lēmumu uzsākt procedūru ar šādiem argumentiem. |
| --- | --- |

(23)

Komisija pamatoja lēmumu uzsākt procedūru ar šādiem argumentiem.

| (24) | Atbilstīgi uzsāktajai procedūrai karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 pieņemšana padara iespējamu tādu nodokļu atvieglojumu piešķiršanu lauksaimniecības kooperatīviem, kuri nebija iespējami pirms šā dekrēta pieņemšanas. |
| --- | --- |

(24)

Atbilstīgi uzsāktajai procedūrai karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 pieņemšana padara iespējamu tādu nodokļu atvieglojumu piešķiršanu lauksaimniecības kooperatīviem, kuri nebija iespējami pirms šā dekrēta pieņemšanas.

| (25) | Pirmā priekšrocība ir tā, ka tiek atcelta prasība veidot struktūru, kura būtu atsevišķa juridiska persona un uz kuru attiecas vispārējais nodokļu režīms (proti, atvieglots nodokļu režīms) attiecībā uz B kategorijas dīzeļdegvielas piegādi trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, šīs atcelšanas rezultātā kooperatīvi par šo darbību maksā mazāk nodokļu nekā pirms tam. Proti, pirms likuma grozīšanas, lai lauksaimniecības kooperatīvi varētu izplatīt B kategorijas dīzeļdegvielu tiem, kas nav kooperatīva biedri, obligāti bija jāveido struktūra ar atsevišķas juridiskas personas statusu. Kopš likuma Nr. 27/1999 grozīšanas kooperatīviem vairs nav šāda pienākuma un attiecīgajām darbībām ir piemērots izdevīgs nodokļu režīms. |
| --- | --- |

(25)

Pirmā priekšrocība ir tā, ka tiek atcelta prasība veidot struktūru, kura būtu atsevišķa juridiska persona un uz kuru attiecas vispārējais nodokļu režīms (proti, atvieglots nodokļu režīms) attiecībā uz B kategorijas dīzeļdegvielas piegādi trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, šīs atcelšanas rezultātā kooperatīvi par šo darbību maksā mazāk nodokļu nekā pirms tam. Proti, pirms likuma grozīšanas, lai lauksaimniecības kooperatīvi varētu izplatīt B kategorijas dīzeļdegvielu tiem, kas nav kooperatīva biedri, obligāti bija jāveido struktūra ar atsevišķas juridiskas personas statusu. Kopš likuma Nr. 27/1999 grozīšanas kooperatīviem vairs nav šāda pienākuma un attiecīgajām darbībām ir piemērots izdevīgs nodokļu režīms.

| (26) | Otrā priekšrocība ir maksimālās 50 % robežas atcelšana, kas lauksaimniecības kooperatīviem bija jāievēro, lai piegādātu B kategorijas dīzeļdegvielu trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, nezaudējot fiskāli aizsargāta kooperatīva statusu. Proti, pirms likuma Nr. 27/1999 grozīšanas, ja lauksaimniecības kooperatīvi nevēlējās zaudēt nodokļu privilēģijas, tiem bija jāierobežo piegāde trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, līdz 50 % no apgrozījuma. Kopš likums ir grozīts, tie var pārsniegt šo ierobežojumu, nezaudējot fiskāli aizsargāta kooperatīva statusu. |
| --- | --- |

(26)

Otrā priekšrocība ir maksimālās 50 % robežas atcelšana, kas lauksaimniecības kooperatīviem bija jāievēro, lai piegādātu B kategorijas dīzeļdegvielu trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, nezaudējot fiskāli aizsargāta kooperatīva statusu. Proti, pirms likuma Nr. 27/1999 grozīšanas, ja lauksaimniecības kooperatīvi nevēlējās zaudēt nodokļu privilēģijas, tiem bija jāierobežo piegāde trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, līdz 50 % no apgrozījuma. Kopš likums ir grozīts, tie var pārsniegt šo ierobežojumu, nezaudējot fiskāli aizsargāta kooperatīva statusu.

| (27) | Tas būtu īpašs pasākums, kas piemērojams tikai lauksaimniecības kooperatīviem, iekļaujot nodokļu priekšrocības, kuras piešķirtas saistībā ar degvielas cenu kāpumu, piemērojot nodokli, kas zemāks par parasto nodokli, kuru maksāja pirms likuma Nr. 27/1999 grozīšanas. |
| --- | --- |

(27)

Tas būtu īpašs pasākums, kas piemērojams tikai lauksaimniecības kooperatīviem, iekļaujot nodokļu priekšrocības, kuras piešķirtas saistībā ar degvielas cenu kāpumu, piemērojot nodokli, kas zemāks par parasto nodokli, kuru maksāja pirms likuma Nr. 27/1999 grozīšanas.

| (28) | Atbilstīgi tolaik pieejamajai informācijai Komisija uzskatīja, ka šie pasākumi varētu lauksaimniecības kooperatīviem sniegt priekšrocību, samazinot maksājumus, kas parasti bija jāsedz no viņu budžeta. Nodokļu ieņēmumu zaudējums ir līdzvērtīgs valsts līdzekļu patēriņam fiskālo izdevumu formā (10. punkts Komisijas paziņojumā par atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (15). Tāpēc šis pasākums bija uzskatāms par selektīvu fiskālu pasākumu, kas ietekmēja valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(28)

Atbilstīgi tolaik pieejamajai informācijai Komisija uzskatīja, ka šie pasākumi varētu lauksaimniecības kooperatīviem sniegt priekšrocību, samazinot maksājumus, kas parasti bija jāsedz no viņu budžeta. Nodokļu ieņēmumu zaudējums ir līdzvērtīgs valsts līdzekļu patēriņam fiskālo izdevumu formā (10. punkts Komisijas paziņojumā par atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (15). Tāpēc šis pasākums bija uzskatāms par selektīvu fiskālu pasākumu, kas ietekmēja valsts līdzekļus.

| (29) | Procedūras sākuma stadijā, kā arī atbilstīgi tolaik pieejamajai informācijai Komisija uzskatīja, ka šie pasākumi ir fiskāli pasākumi, kurus sedz valsts un kuri attiecas uz valsts līdzekļiem, ka tie sniedz selektīvas priekšrocības un tos nepamato fiskālās sistēmas būtība vai vispārēji saimnieciski principi, proti, tie jāuzskata par selektīvu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(29)

Procedūras sākuma stadijā, kā arī atbilstīgi tolaik pieejamajai informācijai Komisija uzskatīja, ka šie pasākumi ir fiskāli pasākumi, kurus sedz valsts un kuri attiecas uz valsts līdzekļiem, ka tie sniedz selektīvas priekšrocības un tos nepamato fiskālās sistēmas būtība vai vispārēji saimnieciski principi, proti, tie jāuzskata par selektīvu valsts atbalstu.

| (30) | Spānijas iestāžu sniegtā informācija, atbilstīgi kurai 1999. un 2000. gadā par 47 % pieauga degvielas cenas, kas izraisīja sabiedriskās kārtības traucējumus, streikus un pārtraukumus energoapgādē, kā arī apgādē ar pārtiku, neļāva šajā procedūras posmā uzskatīt, ka runa ir par ārkārtēju notikumu LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(30)

Spānijas iestāžu sniegtā informācija, atbilstīgi kurai 1999. un 2000. gadā par 47 % pieauga degvielas cenas, kas izraisīja sabiedriskās kārtības traucējumus, streikus un pārtraukumus energoapgādē, kā arī apgādē ar pārtiku, neļāva šajā procedūras posmā uzskatīt, ka runa ir par ārkārtēju notikumu LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| (31) | Tāpat arī atbilstīgi pieejamajai informācijai atbalsta pasākumi lauksaimniecības kooperatīviem varētu tikt pielīdzināti valsts atbalstam, kas paredzēts šo kooperatīvu finanšu stāvokļa uzlabošanai, taču nekādā veidā neveicina nozares attīstību. Tāpēc šie atbalsta pasākumi bija jāuzskata par darbības atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(31)

Tāpat arī atbilstīgi pieejamajai informācijai atbalsta pasākumi lauksaimniecības kooperatīviem varētu tikt pielīdzināti valsts atbalstam, kas paredzēts šo kooperatīvu finanšu stāvokļa uzlabošanai, taču nekādā veidā neveicina nozares attīstību. Tāpēc šie atbalsta pasākumi bija jāuzskata par darbības atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (32) | Atbilstīgi šiem apsvērumiem Komisija uzskatīja, ka uz šiem pasākumiem, ciktāl tie ir valsts atbalsts, nevarētu attiecināt izņēmumus, kas noteikti LESD 107. panta 2. un 3. punktā, un tāpēc Komisija nolēma uzsākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(32)

Atbilstīgi šiem apsvērumiem Komisija uzskatīja, ka uz šiem pasākumiem, ciktāl tie ir valsts atbalsts, nevarētu attiecināt izņēmumus, kas noteikti LESD 107. panta 2. un 3. punktā, un tāpēc Komisija nolēma uzsākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

III.   IEINTERESĒTO TREŠO PERSONU IESNIEGTIE APSVĒŖUMI

1.   Degvielas uzpildes staciju vadītāju apvienības apsvērumi

| (33) | Šī apvienība uzskata, ka karaļa dekrētā–likumā Nr. 10/2000 paredzētas nodokļu priekšrocības lauksaimniecības kooperatīviem. |
| --- | --- |

(33)

Šī apvienība uzskata, ka karaļa dekrētā–likumā Nr. 10/2000 paredzētas nodokļu priekšrocības lauksaimniecības kooperatīviem.

| (34) | Pirmkārt, prasības atcelšana par tādas struktūras izveidi, kura būtu atsevišķa juridiska persona un uz kuru attiektos vispārējais nodokļu režīms, ko piemēro B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanai trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, ir nodokļu atvieglojums, saskaņā ar kuru kooperatīvi maksātu mazākus nodokļus par dīzeļdegvielas pārdošanu nekā pirms tam, jo šiem darījumiem piemēroti nodokļu atvieglojumi. |
| --- | --- |

(34)

Pirmkārt, prasības atcelšana par tādas struktūras izveidi, kura būtu atsevišķa juridiska persona un uz kuru attiektos vispārējais nodokļu režīms, ko piemēro B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanai trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, ir nodokļu atvieglojums, saskaņā ar kuru kooperatīvi maksātu mazākus nodokļus par dīzeļdegvielas pārdošanu nekā pirms tam, jo šiem darījumiem piemēroti nodokļu atvieglojumi.

| (35) | Otrkārt, tās 50 % maksimālās robežas atcelšana, kas pašlaik piemērota kooperatīviem B kategorijas dīzeļdegvielas piegādes operācijām trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, nezaudējot nodokļu privilēģijas, ir vēl viena nodokļu priekšrocība. |
| --- | --- |

(35)

Otrkārt, tās 50 % maksimālās robežas atcelšana, kas pašlaik piemērota kooperatīviem B kategorijas dīzeļdegvielas piegādes operācijām trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, nezaudējot nodokļu privilēģijas, ir vēl viena nodokļu priekšrocība.

| (36) | Atbilstīgi apvienības viedoklim karaļa dekrēts–likums Nr. 10/2000 veicina paralēla tīkla izveidi ārpus tirgus kooperatīvu labā, kas ir struktūras, kuras saņem atbalstu no publiskā sektora, kas turklāt tos atbrīvo no nepieciešamības ievērot tās likumīgās prasības, kuras jāievēro to konkurentiem. Tas viss darīts, lai kooperatīvi varētu piedāvāt zemākas cenas nekā tās, kuras veidojas atbilstīgi parastiem tirgus mehānismiem, turklāt neparedzot nekādu kompensāciju to iekārtu īpašniekiem, kas paredzētas publiskai pārdošanai (mazumtirdzniecībā), no kuriem daudzi tiks izslēgti no tirgus. |
| --- | --- |

(36)

Atbilstīgi apvienības viedoklim karaļa dekrēts–likums Nr. 10/2000 veicina paralēla tīkla izveidi ārpus tirgus kooperatīvu labā, kas ir struktūras, kuras saņem atbalstu no publiskā sektora, kas turklāt tos atbrīvo no nepieciešamības ievērot tās likumīgās prasības, kuras jāievēro to konkurentiem. Tas viss darīts, lai kooperatīvi varētu piedāvāt zemākas cenas nekā tās, kuras veidojas atbilstīgi parastiem tirgus mehānismiem, turklāt neparedzot nekādu kompensāciju to iekārtu īpašniekiem, kas paredzētas publiskai pārdošanai (mazumtirdzniecībā), no kuriem daudzi tiks izslēgti no tirgus.

2.   Madrides kopienas degvielas uzpildes staciju vadītāju apvienības, Katalonijas degvielas uzpildes staciju vadītāju konfederācijas un Spānijas degvielas uzpildes staciju vadītāju konfederācijas apsvērumi

| (37) | Šīs apvienības, kas pārstāv gandrīz visu degvielas uzpildes staciju nozari Spānijā, uzskata, ka karaļa dekrētā–likumā Nr. 10/2000 iekļauti pasākumi, lai atbrīvotu lauksaimniecības kooperatīvus no dažādiem nodokļu maksājumiem par B kategorijas degvielas pārdošanu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, pielāgojot šai darbībai īpaši aizsargājošu nodokļu režīmu. |
| --- | --- |

(37)

Šīs apvienības, kas pārstāv gandrīz visu degvielas uzpildes staciju nozari Spānijā, uzskata, ka karaļa dekrētā–likumā Nr. 10/2000 iekļauti pasākumi, lai atbrīvotu lauksaimniecības kooperatīvus no dažādiem nodokļu maksājumiem par B kategorijas degvielas pārdošanu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, pielāgojot šai darbībai īpaši aizsargājošu nodokļu režīmu.

| (38) | Atbilstīgi šo apvienību viedoklim lauksaimniecības kooperatīvi līdz ar karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 stāšanos spēkā iegūst turpmāk minētās priekšrocības B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanā, to tirgojot trešām personām. |
| --- | --- |

(38)

Atbilstīgi šo apvienību viedoklim lauksaimniecības kooperatīvi līdz ar karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 stāšanos spēkā iegūst turpmāk minētās priekšrocības B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanā, to tirgojot trešām personām.

| (39) | Kooperatīvi ir atbrīvoti no nodokļa par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem tiesiskiem aktiem, dibināšanas, kapitāla palielināšanas, apvienošanās vai sadalīšanas, aizdevumu piešķiršanas vai anulēšanas gadījumā, tostarp obligāciju veidā, iegādājoties īpašumu un veicot iemaksas Izglītības un veicināšanas fondā savu mērķu īstenošanai, kā arī veicot darījumus īpašuma un tiesību iegādei, kas paredzētas tieši sociālo un statūtiem atbilstošo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(39)

Kooperatīvi ir atbrīvoti no nodokļa par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem tiesiskiem aktiem, dibināšanas, kapitāla palielināšanas, apvienošanās vai sadalīšanas, aizdevumu piešķiršanas vai anulēšanas gadījumā, tostarp obligāciju veidā, iegādājoties īpašumu un veicot iemaksas Izglītības un veicināšanas fondā savu mērķu īstenošanai, kā arī veicot darījumus īpašuma un tiesību iegādei, kas paredzētas tieši sociālo un statūtiem atbilstošo mērķu sasniegšanai.

| (40) | Ņemot vērā, ka karaļa dekrētā–likumā Nr. 10/2000 B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošana trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, tiek uzskatīta par kooperatīva saimnieciskās darbības rezultātu, šo saimniecisko darbību apliek ar uzņēmuma nodokli 20 % apjomā, un šai darbībai nav nekādu ierobežojumu attiecībā uz jaunu amortizējamo pamatlīdzekļu elementu amortizēšanu, kas iegādāti pēdējos trijos gados pēc reģistrācijas kooperatīvu reģistrā; turklāt kooperatīviem noteikts nodokļa apjoma samazinājums par 50 %. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā, ka karaļa dekrētā–likumā Nr. 10/2000 B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošana trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, tiek uzskatīta par kooperatīva saimnieciskās darbības rezultātu, šo saimniecisko darbību apliek ar uzņēmuma nodokli 20 % apjomā, un šai darbībai nav nekādu ierobežojumu attiecībā uz jaunu amortizējamo pamatlīdzekļu elementu amortizēšanu, kas iegādāti pēdējos trijos gados pēc reģistrācijas kooperatīvu reģistrā; turklāt kooperatīviem noteikts nodokļa apjoma samazinājums par 50 %.

| (41) | Kooperatīviem piešķirts nodokļa par saimniecisko darbību atvieglojums 95 % apjomā. |
| --- | --- |

(41)

Kooperatīviem piešķirts nodokļa par saimniecisko darbību atvieglojums 95 % apjomā.

| (42) | Kooperatīviem piešķirts nekustamā īpašuma nodokļa atvieglojums 95 % apjomā. |
| --- | --- |

(42)

Kooperatīviem piešķirts nekustamā īpašuma nodokļa atvieglojums 95 % apjomā.

3.   Spānijas lauksaimniecības kooperatīvu konfederācijas apsvērumi

| (43) | Šajā konfederācijā iesaistīta lielākā daļa Spānijas lauksaimniecības kooperatīvu. |
| --- | --- |

(43)

Šajā konfederācijā iesaistīta lielākā daļa Spānijas lauksaimniecības kooperatīvu.

| (44) | Lauksaimniecības kooperatīvi uzsāka darbību naftas produktu pārdošanas jomā, sākot ar Ekonomikas un finanšu ministrijas 1986. gada 31. jūlija rīkojuma stāšanos spēkā (16), ar kuru tika grozīts regulējums attiecībā uz degvielas un šķidrā kurināmā piegādi un pārdošanu, kas ir monopols attiecībā uz naftas produktiem (17). Ar 1992. gada 22. decembra likumu Nr. 34/1992 par naftas nozares regulējumu (18) tiek izveidota jauna naftas produktu izplatīšanas sistēma. |
| --- | --- |

(44)

Lauksaimniecības kooperatīvi uzsāka darbību naftas produktu pārdošanas jomā, sākot ar Ekonomikas un finanšu ministrijas 1986. gada 31. jūlija rīkojuma stāšanos spēkā (16), ar kuru tika grozīts regulējums attiecībā uz degvielas un šķidrā kurināmā piegādi un pārdošanu, kas ir monopols attiecībā uz naftas produktiem (17). Ar 1992. gada 22. decembra likumu Nr. 34/1992 par naftas nozares regulējumu (18) tiek izveidota jauna naftas produktu izplatīšanas sistēma.

| (45) | Stāvoklis tiesiskajā regulējumā attiecībā uz lauksaimniecības kooperatīviem strauji mainījās pēc likuma Nr. 34/1998 publicēšanas un jo īpaši ar tā piecpadsmito papildu noteikumu, ar kuru aizliedz kooperatīviem izplatīt naftas produktus (gan dīzeļdegvielu, gan benzīnu) trešām personām, ja vien tie šim nolūkam nav izveidojuši struktūru, kas ir atsevišķa juridiskā persona, kura pakļauta vispārējam nodokļu režīmam. |
| --- | --- |

(45)

Stāvoklis tiesiskajā regulējumā attiecībā uz lauksaimniecības kooperatīviem strauji mainījās pēc likuma Nr. 34/1998 publicēšanas un jo īpaši ar tā piecpadsmito papildu noteikumu, ar kuru aizliedz kooperatīviem izplatīt naftas produktus (gan dīzeļdegvielu, gan benzīnu) trešām personām, ja vien tie šim nolūkam nav izveidojuši struktūru, kas ir atsevišķa juridiskā persona, kura pakļauta vispārējam nodokļu režīmam.

| (46) | Atbilstīgi šīs konfederācijas viedoklim karaļa dekrēts–likums Nr. 10/2000 tikai daļēji atcēla brīvās konkurences ierobežojumus, ko paredzēja ar likuma Nr. 34/1998 piecpadsmito papildu noteikumu ieviestais aizliegums. |
| --- | --- |

(46)

Atbilstīgi šīs konfederācijas viedoklim karaļa dekrēts–likums Nr. 10/2000 tikai daļēji atcēla brīvās konkurences ierobežojumus, ko paredzēja ar likuma Nr. 34/1998 piecpadsmito papildu noteikumu ieviestais aizliegums.

| (47) | Nodokļu atvieglojumi kooperatīviem jāskata saistībā ar tehnisko pielāgojumu standartiem un tām saistībām, kas no tiem izriet attiecībā uz kooperatīviem. |
| --- | --- |

(47)

Nodokļu atvieglojumi kooperatīviem jāskata saistībā ar tehnisko pielāgojumu standartiem un tām saistībām, kas no tiem izriet attiecībā uz kooperatīviem.

| (48) | Kooperatīviem skaidri jānošķir divu veidu darbības, lai noteiktu nodokļu bāzi uzņēmumu nodoklim, – darbības, kas veiktas ar kooperatīva biedriem un darbības ar personām, kuras nav kooperatīva biedri, vai trešām personām. Tehniskā pielāgojuma standarts, kas noteikts likuma Nr. 20/1990 16. pantā ir tas, ka nodokļa bāze jānosaka atsevišķi kooperatīvās darbības rezultātiem, kas gūti darbībās ar kooperatīva locekļiem, no vienas puses, un attiecībā uz rezultātiem, kas gūti ārpus kooperatīva no darbībām, ko kooperatīvi veikuši ar neiesaistītajām vai trešām personām, no otras puses. |
| --- | --- |

(48)

Kooperatīviem skaidri jānošķir divu veidu darbības, lai noteiktu nodokļu bāzi uzņēmumu nodoklim, – darbības, kas veiktas ar kooperatīva biedriem un darbības ar personām, kuras nav kooperatīva biedri, vai trešām personām. Tehniskā pielāgojuma standarts, kas noteikts likuma Nr. 20/1990 16. pantā ir tas, ka nodokļa bāze jānosaka atsevišķi kooperatīvās darbības rezultātiem, kas gūti darbībās ar kooperatīva locekļiem, no vienas puses, un attiecībā uz rezultātiem, kas gūti ārpus kooperatīva no darbībām, ko kooperatīvi veikuši ar neiesaistītajām vai trešām personām, no otras puses.

| (49) | Likuma Nr. 20/1990 33. pantā noteikta kooperatīvo struktūru uzņēmumu nodokļa diferencēta likme, proti, attiecībā uz kooperatīvā sasniegtajiem rezultātiem piemērota 20 % likme, savukārt uz tiem rezultātiem, kuri sasniegti ārpus kooperatīva, piemēro uzņēmumu nodokļa likmi 35 % apmērā (vispārējā likme) no nodokļa bāzes; rezultāti ārpus kooperatīva ir rezultāti, kas sasniegti darbībās ar trešām personām. Tāpēc uz peļņu, ko lauksaimniecības kooperatīvs gūst no darbībām ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, netiek attiecināti nekādi atvieglojumi. |
| --- | --- |

(49)

Likuma Nr. 20/1990 33. pantā noteikta kooperatīvo struktūru uzņēmumu nodokļa diferencēta likme, proti, attiecībā uz kooperatīvā sasniegtajiem rezultātiem piemērota 20 % likme, savukārt uz tiem rezultātiem, kuri sasniegti ārpus kooperatīva, piemēro uzņēmumu nodokļa likmi 35 % apmērā (vispārējā likme) no nodokļa bāzes; rezultāti ārpus kooperatīva ir rezultāti, kas sasniegti darbībās ar trešām personām. Tāpēc uz peļņu, ko lauksaimniecības kooperatīvs gūst no darbībām ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, netiek attiecināti nekādi atvieglojumi.

| (50) | Likuma Nr. 20/1990 23. pantā uzņēmumu nodokļa summa, kas kooperatīviem jāmaksā, ir definēta kā līdzvērtīga to finanšu apjomu algebriskajai summai, kurus veido paredzēto nodokļa likmju piemērošana ar nodokli apliekamajai pozitīvai vai negatīvai nodokļa bāzei; minētā summa tiek uzskatīta par nodokļa kopsummu (cuota íntegra) pozitīva rezultāta gadījumā. Īpaši aizsargāto kooperatīvu – lauksaimniecības kooperatīvi principā tādi ir – atbrīvojums no nodokļiem, kas paredzēts minētā likuma 34. pantā, izpaužas kā 50 % nodokļu kopsummas samazinājuma piemērošana, kas iepriekš minēta 23. pantā. |
| --- | --- |

(50)

Likuma Nr. 20/1990 23. pantā uzņēmumu nodokļa summa, kas kooperatīviem jāmaksā, ir definēta kā līdzvērtīga to finanšu apjomu algebriskajai summai, kurus veido paredzēto nodokļa likmju piemērošana ar nodokli apliekamajai pozitīvai vai negatīvai nodokļa bāzei; minētā summa tiek uzskatīta par nodokļa kopsummu (cuota íntegra) pozitīva rezultāta gadījumā. Īpaši aizsargāto kooperatīvu – lauksaimniecības kooperatīvi principā tādi ir – atbrīvojums no nodokļiem, kas paredzēts minētā likuma 34. pantā, izpaužas kā 50 % nodokļu kopsummas samazinājuma piemērošana, kas iepriekš minēta 23. pantā.

| (51) | Šo samazinājumu nevar vērtēt atsevišķi no nodokļu režīma saistībā ar nodokli fiziskām personām (turpmāk NFP), ko piemēro tīrajai peļņai, kuru sadala kooperatīva biedriem. Kooperatīvā uzņēmuma peļņa tiek sadalīta tā biedriem atbilstīgi kooperatīvā veiktajai darbībai attiecīgajā finanšu gadā, nevis atbilstīgi kapitāla ieguldījumiem; to tad arī dēvē par tīro peļņu, kura ir pavisam atšķirīga no dividendēm kapitālsabiedrību gadījumā. |
| --- | --- |

(51)

Šo samazinājumu nevar vērtēt atsevišķi no nodokļu režīma saistībā ar nodokli fiziskām personām (turpmāk NFP), ko piemēro tīrajai peļņai, kuru sadala kooperatīva biedriem. Kooperatīvā uzņēmuma peļņa tiek sadalīta tā biedriem atbilstīgi kooperatīvā veiktajai darbībai attiecīgajā finanšu gadā, nevis atbilstīgi kapitāla ieguldījumiem; to tad arī dēvē par tīro peļņu, kura ir pavisam atšķirīga no dividendēm kapitālsabiedrību gadījumā.

| (52) | Ņemot vērā šo specifiku, īpaši aizsargātiem kooperatīviem piemērotais uzņēmuma nodokļa samazinājums par 50 % jāaplūko saistībā ar dividenžu/peļņas dubultu aplikšanu ar nodokļiem saistībā ar uzņēmumu nodokli, no vienas puses, un saistībā ar nodokļiem fiziskām personām, no otras puses. Dubultās aplikšanas ar nodokļiem mazināšanai attiecībās kapitālsabiedrība–akcionārs (dividende) nav ekvivalenta attiecībās kooperatīvā sabiedrība–kooperatīva biedrs (tīrās peļņas sadale); attiecīgi tīrā peļņa tiek aplikta ar lielākiem nodokļiem nekā dividendes. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā šo specifiku, īpaši aizsargātiem kooperatīviem piemērotais uzņēmuma nodokļa samazinājums par 50 % jāaplūko saistībā ar dividenžu/peļņas dubultu aplikšanu ar nodokļiem saistībā ar uzņēmumu nodokli, no vienas puses, un saistībā ar nodokļiem fiziskām personām, no otras puses. Dubultās aplikšanas ar nodokļiem mazināšanai attiecībās kapitālsabiedrība–akcionārs (dividende) nav ekvivalenta attiecībās kooperatīvā sabiedrība–kooperatīva biedrs (tīrās peļņas sadale); attiecīgi tīrā peļņa tiek aplikta ar lielākiem nodokļiem nekā dividendes.

| (53) | Šī atšķirība ir atspoguļota 1998. gada 9. decembra likuma Nr. 40/1998 par nodokli fiziskām personām un citām nodokļu normām (19) 23. pantā, kurā apstiprināta dividenžu (raksturīgas kapitālsabiedrībām, kuras pakļautas vispārējam nodokļu režīmam) un tīrās peļņas (raksturīga kooperatīvām struktūrām, kuras pakļautas īpašam nodokļu režīmam) atšķirīgā aplikšana ar nodokli. |
| --- | --- |

(53)

Šī atšķirība ir atspoguļota 1998. gada 9. decembra likuma Nr. 40/1998 par nodokli fiziskām personām un citām nodokļu normām (19) 23. pantā, kurā apstiprināta dividenžu (raksturīgas kapitālsabiedrībām, kuras pakļautas vispārējam nodokļu režīmam) un tīrās peļņas (raksturīga kooperatīvām struktūrām, kuras pakļautas īpašam nodokļu režīmam) atšķirīgā aplikšana ar nodokli.

| (54) | Turklāt NFP atvieglojumi, kas paredzēti likuma Nr. 40/1998 66. pantā, atšķiras arī atkarībā no uzņēmuma veida – attiecībā uz dividendēm šajā pantā noteikts nodokļa samazinājums par 40 %; attiecībā uz tīro peļņu tiek piemērots likuma Nr. 20/1990 par kooperatīviem piemērojamo nodokļu režīmu 32. pants, kurā noteikts, ka attiecībā uz dubulto aplikšanu ar nodokļiem tiek piemērots nodokļu samazinājums par 10 % aizsargātiem kooperatīviem un par 5 % īpaši aizsargātiem kooperatīviem. |
| --- | --- |

(54)

Turklāt NFP atvieglojumi, kas paredzēti likuma Nr. 40/1998 66. pantā, atšķiras arī atkarībā no uzņēmuma veida – attiecībā uz dividendēm šajā pantā noteikts nodokļa samazinājums par 40 %; attiecībā uz tīro peļņu tiek piemērots likuma Nr. 20/1990 par kooperatīviem piemērojamo nodokļu režīmu 32. pants, kurā noteikts, ka attiecībā uz dubulto aplikšanu ar nodokļiem tiek piemērots nodokļu samazinājums par 10 % aizsargātiem kooperatīviem un par 5 % īpaši aizsargātiem kooperatīviem.

| (55) | Turklāt kooperatīviem ir īpašas saistības, no kurām atbrīvoti uzņēmumi, uz kuriem attiecas vispārējais nodokļu režīms, jo īpaši finansiālas saistības, kas noteiktas likumā Nr. 27/1999, kurā paredzēta nedalāmo fondu imobilizācija, kā obligāto sociālo fondu gadījumā. |
| --- | --- |

(55)

Turklāt kooperatīviem ir īpašas saistības, no kurām atbrīvoti uzņēmumi, uz kuriem attiecas vispārējais nodokļu režīms, jo īpaši finansiālas saistības, kas noteiktas likumā Nr. 27/1999, kurā paredzēta nedalāmo fondu imobilizācija, kā obligāto sociālo fondu gadījumā.

| (56) | Pirmais no tiem ir obligātais rezerves fonds, kurš paredzēts īpaši kooperatīvu konsolidācijai, attīstībai un garantijām un kuru nedrīkst sadalīt kooperatīva biedriem, kā minēts likuma Nr. 27/1999 55. pantā. Šis fonds ir nedalāmais uzņēmuma īpašums, un kooperatīva darbības pārtraukšanas gadījumā to nodod valsts kases rīcībā, kas to paredzētu kooperatīvu kustības attīstības fonda izveidei. Atbilstīgi likumam Nr. 27/1999 minimālos atskaitījumus minētajā rezerves fondā veido 20 % no kooperatīva darbības rezultātiem un 50 % no darbības rezultātiem, kas veikti ārpus kooperatīva (proti, to darbību rezultāti, ko kooperatīvs veic ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri), kuriem pieskaita kooperatīva biedru iemaksas un summas, kas aprēķinātas no viņu obligātajām iemaksām uzņēmuma kapitālā līguma laušanas vai iestāšanās gadījumā. No tā izriet, ka kooperatīva biedrs nekad nevar atgūt visu, ko viņš iemaksājis uzņēmumā, un ka viena daļa uzņēmuma peļņas tiek iesaldēta. |
| --- | --- |

(56)

Pirmais no tiem ir obligātais rezerves fonds, kurš paredzēts īpaši kooperatīvu konsolidācijai, attīstībai un garantijām un kuru nedrīkst sadalīt kooperatīva biedriem, kā minēts likuma Nr. 27/1999 55. pantā. Šis fonds ir nedalāmais uzņēmuma īpašums, un kooperatīva darbības pārtraukšanas gadījumā to nodod valsts kases rīcībā, kas to paredzētu kooperatīvu kustības attīstības fonda izveidei. Atbilstīgi likumam Nr. 27/1999 minimālos atskaitījumus minētajā rezerves fondā veido 20 % no kooperatīva darbības rezultātiem un 50 % no darbības rezultātiem, kas veikti ārpus kooperatīva (proti, to darbību rezultāti, ko kooperatīvs veic ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri), kuriem pieskaita kooperatīva biedru iemaksas un summas, kas aprēķinātas no viņu obligātajām iemaksām uzņēmuma kapitālā līguma laušanas vai iestāšanās gadījumā. No tā izriet, ka kooperatīva biedrs nekad nevar atgūt visu, ko viņš iemaksājis uzņēmumā, un ka viena daļa uzņēmuma peļņas tiek iesaldēta.

| (57) | Otrs ir Izglītības un veicināšanas fonds; tā darbību regulē likuma Nr. 27/1999 56. pants un ta mērķis ir kooperatīva biedru un darbinieku apmācība un izglītošana, kooperatīvo principu popularizēšana, kooperatīvu sadarbības veicināšana, kultūras veicināšana, profesionālā attīstība, kā arī palīdzība vietējai videi vai sabiedrībai vispār. Atbilstīgi likumam Nr. 27/1999 minimālie atskaitījumi fondā ir 5 % no kooperatīva darbības rezultātiem. Tāpat kā obligāto rezerves fondu šo fondu nedrīkst sadalīt kooperatīva biedriem, tostarp arī kooperatīva darbības pārtraukšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(57)

Otrs ir Izglītības un veicināšanas fonds; tā darbību regulē likuma Nr. 27/1999 56. pants un ta mērķis ir kooperatīva biedru un darbinieku apmācība un izglītošana, kooperatīvo principu popularizēšana, kooperatīvu sadarbības veicināšana, kultūras veicināšana, profesionālā attīstība, kā arī palīdzība vietējai videi vai sabiedrībai vispār. Atbilstīgi likumam Nr. 27/1999 minimālie atskaitījumi fondā ir 5 % no kooperatīva darbības rezultātiem. Tāpat kā obligāto rezerves fondu šo fondu nedrīkst sadalīt kooperatīva biedriem, tostarp arī kooperatīva darbības pārtraukšanas gadījumā.

| (58) | Tāpēc maksimālā sadalāmā peļņa ir mazāka kooperatīvos salīdzinājumā ar kapitālsabiedrību peļņu, kur peļņa ir pieejamāka, jo kapitālsabiedrībām nav fondos jāiemaksā daļa no peļņas kārtējā finanšu gadā. |
| --- | --- |

(58)

Tāpēc maksimālā sadalāmā peļņa ir mazāka kooperatīvos salīdzinājumā ar kapitālsabiedrību peļņu, kur peļņa ir pieejamāka, jo kapitālsabiedrībām nav fondos jāiemaksā daļa no peļņas kārtējā finanšu gadā.

| (59) | Nodokļu priekšrocības, ko kooperatīvs iegūt no daļējas atbrīvošanas no uzņēmuma nodokļa, mazina fizisko personu dubultā aplikšana ar nodokli saskaņā ar NFP, ko piemēro kooperatīva biedriem, kuru nodokļu slogs tāpēc pieaug. |
| --- | --- |

(59)

Nodokļu priekšrocības, ko kooperatīvs iegūt no daļējas atbrīvošanas no uzņēmuma nodokļa, mazina fizisko personu dubultā aplikšana ar nodokli saskaņā ar NFP, ko piemēro kooperatīva biedriem, kuru nodokļu slogs tāpēc pieaug.

| (60) | Vispārēju kooperatīviem piemērojamā nodokļu režīma pārskatu, kurā ņemtas vērā gan priekšrocības, gan saistības, var ilustrēt, izmantojot šādus piemērus. |
| --- | --- |

(60)

Vispārēju kooperatīviem piemērojamā nodokļu režīma pārskatu, kurā ņemtas vērā gan priekšrocības, gan saistības, var ilustrēt, izmantojot šādus piemērus.

| (61) | Pirmais piemērs attiecas uz pieejamiem līdzekļiem attiecībā uz kooperatīva biedru salīdzinājumā ar tāda uzņēmuma akcionāru, kas pakļauts Spānijas vispārējam nodokļu režīmam, par pamatu ņemot vienādus iesākuma rezultātus – 150 monetārās vienības (turpmāk m. v.).

  Hipotēze: kooperatīva rezultāti (50 %) un rezultāti ārpus kooperatīva (50 %), pamatojoties uz likumu Nr. 27/1999; kooperatīva biedram pieejamās peļņas izmaksa. NFP robežlīmenis – 48 % | Kooperatīvā sabiedrība | Kapitālsabiedrība |
| --- | --- | --- | --- |
| Rezultāti | Kooperatīva rezultāti (KR): 75 (50 %)
  Rezultāti ārpus kooperatīva (RĀK): 75 (50 %)
  Kopā: 150 | 150 |
| Atskaitījumi sociālajā fondā | Izglītības un veicināšanas fonds: 5 % KR = 3,75
  Obligātais rezerves fonds: 20 % KR = 15
  50 % RĀK = 37,5
  Kopā: 56,25 | 0 |
| Rezultāti pēc atskaitījumiem fondā | KR: 56,25
  RĀK: 37,5
  Kopā: 93,75 | 150 |
| Uzņēmumu nodoklis | KR: (75 – 11,25) × 20 % = 12,75
  RE: (75 – 18,75) × 35 % = 19,687
  Kopā: 32,437 | 150 × 35 % = 52,5 |
| Dalāmā peļņa | 93,75 – 32,437 = 61,313 | 150 – 52,5 = 97,5 |
| Nodoklis fiziskajām personām (NFP) | Nodokļa bāze: 61,313 × 100 % = 61,313
  Maksājamā summa (pilna likme):
  61,313 × 48 % = 29,430
  Atvieglojumi: 61,313 × 10 % = 6,131
  Maksājamā summa pēc nodokļu atvieglojumiem:
  9,430 – 6,131 = 23,299 | Nodokļa bāze (AP) 97,5 × 140 % = 136,5
  Maksājamā summa (pilna likme): 136,5 × 48 % = 65,52
  Atvieglojumi: 97,5 × 40 % = 39
  Maksājamā summa pēc nodokļu atvieglojumiem: 65,52 – 39 = 26,52 |
| Akcionāra tīrais ienākums | 61,313 – 23,299 = 38,014 | 97,5 – 26,52 = 70,98 |

(61)

Pirmais piemērs attiecas uz pieejamiem līdzekļiem attiecībā uz kooperatīva biedru salīdzinājumā ar tāda uzņēmuma akcionāru, kas pakļauts Spānijas vispārējam nodokļu režīmam, par pamatu ņemot vienādus iesākuma rezultātus – 150 monetārās vienības (turpmāk m. v.).

Hipotēze: kooperatīva rezultāti (50 %) un rezultāti ārpus kooperatīva (50 %), pamatojoties uz likumu Nr. 27/1999; kooperatīva biedram pieejamās peļņas izmaksa. NFP robežlīmenis – 48 %

Kooperatīvā sabiedrība

Kapitālsabiedrība

Rezultāti

Kooperatīva rezultāti (KR): 75 (50 %)

Rezultāti ārpus kooperatīva (RĀK): 75 (50 %)

Kopā: 150

150

Atskaitījumi sociālajā fondā

Izglītības un veicināšanas fonds: 5 % KR = 3,75

Obligātais rezerves fonds: 20 % KR = 15

50 % RĀK = 37,5

Kopā: 56,25

0

Rezultāti pēc atskaitījumiem fondā

KR: 56,25

RĀK: 37,5

Kopā: 93,75

150

Uzņēmumu nodoklis

KR: (75 – 11,25) × 20 % = 12,75

RE: (75 – 18,75) × 35 % = 19,687

Kopā: 32,437

150 × 35 % = 52,5

Dalāmā peļņa

93,75 – 32,437 = 61,313

150 – 52,5 = 97,5

Nodoklis fiziskajām personām (NFP)

Nodokļa bāze: 61,313 × 100 % = 61,313

Maksājamā summa (pilna likme):

61,313 × 48 % = 29,430

Atvieglojumi: 61,313 × 10 % = 6,131

Maksājamā summa pēc nodokļu atvieglojumiem:

9,430 – 6,131 = 23,299

Nodokļa bāze (AP) 97,5 × 140 % = 136,5

Maksājamā summa (pilna likme): 136,5 × 48 % = 65,52

Atvieglojumi: 97,5 × 40 % = 39

Maksājamā summa pēc nodokļu atvieglojumiem: 65,52 – 39 = 26,52

Akcionāra tīrais ienākums

61,313 – 23,299 = 38,014

97,5 – 26,52 = 70,98

| (62) | Ņemot vērā nodokļu likmes robežlīmeni, kāds noteikts fizisko personu nodoklim, varētu apgalvot, ka, lai sasniegtu vienu un to pašu iesākuma rezultātu 150 m. v., tīrais ienākums, ko saņem kooperatīva biedrs, ir 38 m. v., turpretī tāda uzņēmuma akcionāra tīrais ienākums, kurš pakļauts vispārējam nodokļu režīmam, būtu 71 m. v. Turklāt atbilstīgi iepriekšējam skaidrojumam dubultā aplikšana ar uzņēmumu nodokli un nodokli fiziskām personām atceltu to atvieglojumu iesākuma ietekmi, kas piešķirti attiecībā uz uzņēmumu nodokli. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā nodokļu likmes robežlīmeni, kāds noteikts fizisko personu nodoklim, varētu apgalvot, ka, lai sasniegtu vienu un to pašu iesākuma rezultātu 150 m. v., tīrais ienākums, ko saņem kooperatīva biedrs, ir 38 m. v., turpretī tāda uzņēmuma akcionāra tīrais ienākums, kurš pakļauts vispārējam nodokļu režīmam, būtu 71 m. v. Turklāt atbilstīgi iepriekšējam skaidrojumam dubultā aplikšana ar uzņēmumu nodokli un nodokli fiziskām personām atceltu to atvieglojumu iesākuma ietekmi, kas piešķirti attiecībā uz uzņēmumu nodokli.

| (63) | Otrajā piemērā, kurā kooperatīvu darbībām ar kooperatīva biedriem un trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, proti, kooperatīva darbības rezultātiem un darbības rezultātiem ārpus kooperatīva tiek piemērotas atšķirīgas procentu likmes, redzams, ka, pieaugot ārpus kooperatīva rezultātu īpatsvaram attiecībā pret kooperatīvā sasniegtajiem rezultātiem, tie finanšu līdzekļi, kas jāieskaita obligātajā rezerves fondā, kā arī ienākuma nodoklis proporcionāli pieaug, bet sadalāmā peļņa procentuāli samazinās; tāpēc, jo lielāki ir ārpus kooperatīva sasniegtie rezultāti, jo mazāks ir katra kooperatīva biedra tīrais ienākums.

  Dažādo hipotēžu analīze par kooperatīva rezultātu un ārpus kooperatīva rezultātu sadalījumu | Aizsargāta kooperatīva sabiedrība | Kapitālsabiedrība |
| --- | --- | --- | --- |
| Hipotēze | Kr: 75 %
  RĀK: 25 % | KR: 66,66
  RĀK: 33,3 % | KR:50 %
  RĀK: 50 % | KR:25 %
  RĀK: 75 % | |
| Rezultāti | 150 | 150 | 150 | 150 | 150 |
| Sociālā fonda atskaitījumi | 46,875 | 50 | 56,25 | 65,625 | 0 |
| Rezultāti pēc sociālā fonda atskaitījumiem | 103,125 | 100 | 93,75 | 84,375 | 150 |
| Uzņēmumu nodoklis | 28,97 | 30,125 | 32,437 | 35,906 | 52,5 |
| Dalāmā peļņa | 74,155 | 69,875 | 61,313 | 48,469 | 97,5 |
| Fizisko personu nodoklis | 28,179 | 26,55 | 23,299 | 18,418 | 26,52 |
| Iegūtais tīrais ienākums | 45,976 | 43,325 | 38,014 | 30,051 | 70,98 |

(63)

Otrajā piemērā, kurā kooperatīvu darbībām ar kooperatīva biedriem un trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, proti, kooperatīva darbības rezultātiem un darbības rezultātiem ārpus kooperatīva tiek piemērotas atšķirīgas procentu likmes, redzams, ka, pieaugot ārpus kooperatīva rezultātu īpatsvaram attiecībā pret kooperatīvā sasniegtajiem rezultātiem, tie finanšu līdzekļi, kas jāieskaita obligātajā rezerves fondā, kā arī ienākuma nodoklis proporcionāli pieaug, bet sadalāmā peļņa procentuāli samazinās; tāpēc, jo lielāki ir ārpus kooperatīva sasniegtie rezultāti, jo mazāks ir katra kooperatīva biedra tīrais ienākums.

Dažādo hipotēžu analīze par kooperatīva rezultātu un ārpus kooperatīva rezultātu sadalījumu

Aizsargāta kooperatīva sabiedrība

Kapitālsabiedrība

Hipotēze

Kr: 75 %

RĀK: 25 %

KR: 66,66

RĀK: 33,3 %

KR:50 %

RĀK: 50 %

KR:25 %

RĀK: 75 %

Rezultāti

150

150

150

150

150

Sociālā fonda atskaitījumi

46,875

50

56,25

65,625

0

Rezultāti pēc sociālā fonda atskaitījumiem

103,125

100

93,75

84,375

150

Uzņēmumu nodoklis

28,97

30,125

32,437

35,906

52,5

Dalāmā peļņa

74,155

69,875

61,313

48,469

97,5

Fizisko personu nodoklis

28,179

26,55

23,299

18,418

26,52

Iegūtais tīrais ienākums

45,976

43,325

38,014

30,051

70,98

| (64) | Noslēgumā Lauksaimniecības kooperatīvu apvienība uzskata, ka tiesību akti par Spānijas lauksaimniecības kooperatīviem piemērojamo nodokļu režīmu jāanalizē kopumā. Šis nodokļu režīms ievieš atšķirības un paredz dažas priekšrocības, bet tie saistīti ar īpašiem pienākumiem (atskaitījumi obligātajos fondos, uz kapitālu attiecināmais režīms, dubultā aplikšana). |
| --- | --- |

(64)

Noslēgumā Lauksaimniecības kooperatīvu apvienība uzskata, ka tiesību akti par Spānijas lauksaimniecības kooperatīviem piemērojamo nodokļu režīmu jāanalizē kopumā. Šis nodokļu režīms ievieš atšķirības un paredz dažas priekšrocības, bet tie saistīti ar īpašiem pienākumiem (atskaitījumi obligātajos fondos, uz kapitālu attiecināmais režīms, dubultā aplikšana).

IV.   SPĀNIJAS IESTĀŽU APSVĒRUMI

| (65) | Spānijas iestādes 2001. gada 11. jūnija vēstulē minēja šādus argumentus. |
| --- | --- |

(65)

Spānijas iestādes 2001. gada 11. jūnija vēstulē minēja šādus argumentus.

| (66) | Atbilstīgi Spānijas iestāžu viedoklim kooperatīviem paredzēto atbalsta pasākumu pielīdzināšana valsts atbalstam tāpēc, ka tie maksās zemākus nodokļus nekā pirms veiktajām izmaiņām, ir maldīga turpmāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(66)

Atbilstīgi Spānijas iestāžu viedoklim kooperatīviem paredzēto atbalsta pasākumu pielīdzināšana valsts atbalstam tāpēc, ka tie maksās zemākus nodokļus nekā pirms veiktajām izmaiņām, ir maldīga turpmāk minēto iemeslu dēļ.

| (67) | Ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 ieviesto pasākumu mērķis ir liberalizēt dīzeļdegvielas piegādes nozari, novēršot lauksaimniecības kooperatīviem uzliktos šķēršļus attiecībā uz šīs degvielas pārdošanu trešām personām, neradot šīm struktūrām atvieglotu nodokļu režīmu. |
| --- | --- |

(67)

Ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 ieviesto pasākumu mērķis ir liberalizēt dīzeļdegvielas piegādes nozari, novēršot lauksaimniecības kooperatīviem uzliktos šķēršļus attiecībā uz šīs degvielas pārdošanu trešām personām, neradot šīm struktūrām atvieglotu nodokļu režīmu.

| (68) | Atbilstīgi lauksaimniecības kooperatīviem piemērotajam nodokļu režīmam tiek nošķirtas darbības ar kooperatīva biedriem kooperatīvā un darbības ar tiem, kas nav kooperatīva biedri, šo darbību rezultāti tiek kvalificēti kā rezultāti ārpus kooperatīva. No tā izriet, ka režīms, kas piemērojams uzņēmumu nodoklim, ko piemēro šiem rezultātiem, atbilst vispārējam režīmam, ko piemēro jebkurai citai struktūrai, kas veic tādas pašas darbības. |
| --- | --- |

(68)

Atbilstīgi lauksaimniecības kooperatīviem piemērotajam nodokļu režīmam tiek nošķirtas darbības ar kooperatīva biedriem kooperatīvā un darbības ar tiem, kas nav kooperatīva biedri, šo darbību rezultāti tiek kvalificēti kā rezultāti ārpus kooperatīva. No tā izriet, ka režīms, kas piemērojams uzņēmumu nodoklim, ko piemēro šiem rezultātiem, atbilst vispārējam režīmam, ko piemēro jebkurai citai struktūrai, kas veic tādas pašas darbības.

| (69) | Kooperatīviem piemērojamo nodokļu režīmu regulē likums Nr. 20/1900, kura 21. pantā par ārpus kooperatīva gūtajiem ienākumiem tiek uzskatīti tie, ko gūst no tām darbībām, ko kooperatīvs veic ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, tādējādi atbilstīgi 27. decembra likuma Nr. 43/1995 26. panta 3. punktam par uzņēmumu nodokli šie rezultāti ārpus kooperatīva tiek aplikti ar uzņēmumu nodokli pēc vispārējās likmes (20). Turklāt 1999. gada 16. jūlija likuma Nr. 27/1999 sestajā papildnoteikumā par kooperatīviem attiecībā uz šīm struktūrām noteikts, ka jāveic atsevišķa grāmatvedības uzskaite par darbībām ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri. |
| --- | --- |

(69)

Kooperatīviem piemērojamo nodokļu režīmu regulē likums Nr. 20/1900, kura 21. pantā par ārpus kooperatīva gūtajiem ienākumiem tiek uzskatīti tie, ko gūst no tām darbībām, ko kooperatīvs veic ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, tādējādi atbilstīgi 27. decembra likuma Nr. 43/1995 26. panta 3. punktam par uzņēmumu nodokli šie rezultāti ārpus kooperatīva tiek aplikti ar uzņēmumu nodokli pēc vispārējās likmes (20). Turklāt 1999. gada 16. jūlija likuma Nr. 27/1999 sestajā papildnoteikumā par kooperatīviem attiecībā uz šīm struktūrām noteikts, ka jāveic atsevišķa grāmatvedības uzskaite par darbībām ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri.

| (70) | Pasākumi, kas ieviesti ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000, paredzēti B kategorijas dīzeļdegvielas piegādes jomas liberalizācijai, atļaujot lauksaimniecības kooperatīviem piegādāt minēto degvielu, neraugoties uz to, kāda ir šo darījumu daļa attiecībā pret visiem kooperatīva darījumiem, nezaudējot tiem piemērojamo nodokļu režīmu attiecībā uz kooperatīva darbībām. Mērķis ir ļaut kooperatīviem veikt šo darbību, bez nepieciešamības dibināt citu atšķirīgu struktūru, tā kā aplikšana ar nodokļiem abās situācijās ir identiska, lai ienākumi par B kategorijas degvielas piegādi trešām personām būtu pakļauti vispārējam uzņēmumu nodokļa režīmam. |
| --- | --- |

(70)

Pasākumi, kas ieviesti ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000, paredzēti B kategorijas dīzeļdegvielas piegādes jomas liberalizācijai, atļaujot lauksaimniecības kooperatīviem piegādāt minēto degvielu, neraugoties uz to, kāda ir šo darījumu daļa attiecībā pret visiem kooperatīva darījumiem, nezaudējot tiem piemērojamo nodokļu režīmu attiecībā uz kooperatīva darbībām. Mērķis ir ļaut kooperatīviem veikt šo darbību, bez nepieciešamības dibināt citu atšķirīgu struktūru, tā kā aplikšana ar nodokļiem abās situācijās ir identiska, lai ienākumi par B kategorijas degvielas piegādi trešām personām būtu pakļauti vispārējam uzņēmumu nodokļa režīmam.

| (71) | Nobeigumā atbilstīgi Spānijas iestāžu viedoklim ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 ieviestie pasākumi nav valsts atbalsts, ciktāl tie neiespaido konkurējošos uzņēmumus, kas veic tās pašas darbības (B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanu), ņemot vērā to, ka visi nozares uzņēmumi, tostarp lauksaimniecības kooperatīvi attiecībā uz uzņēmumu nodokli ir pakļauti vienam nodokļu režīmam. |
| --- | --- |

(71)

Nobeigumā atbilstīgi Spānijas iestāžu viedoklim ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 ieviestie pasākumi nav valsts atbalsts, ciktāl tie neiespaido konkurējošos uzņēmumus, kas veic tās pašas darbības (B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanu), ņemot vērā to, ka visi nozares uzņēmumi, tostarp lauksaimniecības kooperatīvi attiecībā uz uzņēmumu nodokli ir pakļauti vienam nodokļu režīmam.

| (72) | Spānijas iestādes papildināja tos komentārus par šo pasākumu, kuri tika nosūtīti 2001. gada 6. jūnija vēstulē, ar komentāriem par ieinteresēto personu piezīmēm, kuri tika nosūtīti 2001. gada 1. un 30. oktobra vēstulēs. 2001. gada 1. oktobra vēstulē Spānija pievienoja turpmāk izklāstītos komentārus. |
| --- | --- |

(72)

Spānijas iestādes papildināja tos komentārus par šo pasākumu, kuri tika nosūtīti 2001. gada 6. jūnija vēstulē, ar komentāriem par ieinteresēto personu piezīmēm, kuri tika nosūtīti 2001. gada 1. un 30. oktobra vēstulēs. 2001. gada 1. oktobra vēstulē Spānija pievienoja turpmāk izklāstītos komentārus.

| (73) | Gan jēlnaftas cenu pieaugums, gan euro vērtības samazināšanās attiecībā pret dolāru bija tie notikumi, kuri būtiski izmainīja parastos lauksaimnieciskās darbības veikšanas nosacījumus un izraisīja krīzi nozarē, kura skāra zemnieku saimniecības, mazināja to saimniekošanas rezultātus un, turpinoties šai tendencei, apdraudēja daudzu zemnieku saimniecību izdzīvošanu. |
| --- | --- |

(73)

Gan jēlnaftas cenu pieaugums, gan euro vērtības samazināšanās attiecībā pret dolāru bija tie notikumi, kuri būtiski izmainīja parastos lauksaimnieciskās darbības veikšanas nosacījumus un izraisīja krīzi nozarē, kura skāra zemnieku saimniecības, mazināja to saimniekošanas rezultātus un, turpinoties šai tendencei, apdraudēja daudzu zemnieku saimniecību izdzīvošanu.

| (74) | Šādā situācijā Spānijas valdība nolēma veikt gan ar konjunktūru saistītus, gan strukturālus pasākumus, piemēram, degvielas pārdošanas nozares liberalizācijas pastiprināšanu, lai zemkopības un lopkopības saimniecības varētu turpināt darbību un saglabāt nepieciešamo konkurētspējas līmeni. |
| --- | --- |

(74)

Šādā situācijā Spānijas valdība nolēma veikt gan ar konjunktūru saistītus, gan strukturālus pasākumus, piemēram, degvielas pārdošanas nozares liberalizācijas pastiprināšanu, lai zemkopības un lopkopības saimniecības varētu turpināt darbību un saglabāt nepieciešamo konkurētspējas līmeni.

| (75) | Ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 noteikti atbalsta pasākumi atbilst degvielas nozares liberalizācijas politikai. Konkrēti, šie pasākumi atceļ dažus ierobežojumus, kuri Spānijas tiesību aktos bija noteikti attiecībā uz lauksaimniecības kooperatīviem, kas neapšaubāmi iekļauj arī B kategorijas dīzeļdegvielas tirgus atvēršanu Spānijā. |
| --- | --- |

(75)

Ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 noteikti atbalsta pasākumi atbilst degvielas nozares liberalizācijas politikai. Konkrēti, šie pasākumi atceļ dažus ierobežojumus, kuri Spānijas tiesību aktos bija noteikti attiecībā uz lauksaimniecības kooperatīviem, kas neapšaubāmi iekļauj arī B kategorijas dīzeļdegvielas tirgus atvēršanu Spānijā.

| (76) | Ar to izskaidrojama kooperatīvu atbrīvošana no pienākuma B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, ierobežot līdz 50 % no kooperatīvu darbības apjoma, kā arī to, ka tiek atcelta prasība naftas produktu mazumtirdzniecībai trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, veidot struktūru ar atsevišķas juridiskās personas statusu. Šī prasība ierobežoja lauksaimniecības kooperatīvu darbības jomu un vienlaikus nonāca pretrunā ar likumu Nr. 27/1999, atbilstīgi kuram uzņēmumi, kas dibināti saskaņā ar šo likumu, varēja organizēt un īstenot jebkāda veida saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(76)

Ar to izskaidrojama kooperatīvu atbrīvošana no pienākuma B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, ierobežot līdz 50 % no kooperatīvu darbības apjoma, kā arī to, ka tiek atcelta prasība naftas produktu mazumtirdzniecībai trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, veidot struktūru ar atsevišķas juridiskās personas statusu. Šī prasība ierobežoja lauksaimniecības kooperatīvu darbības jomu un vienlaikus nonāca pretrunā ar likumu Nr. 27/1999, atbilstīgi kuram uzņēmumi, kas dibināti saskaņā ar šo likumu, varēja organizēt un īstenot jebkāda veida saimniecisko darbību.

| (77) | Izmaiņas, lai kooperatīviem saglabātu īpaši aizsargātu struktūru statusu tad, kad tie izplata B kategorijas dīzeļdegvielu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, jāsaprot kā legalizējošs pasākums, taču tam nav paredzēts īpašs izdevīgāks nodokļu režīms attiecībā uz lauksaimniecības degvielas pārdošanu trešām personām. |
| --- | --- |

(77)

Izmaiņas, lai kooperatīviem saglabātu īpaši aizsargātu struktūru statusu tad, kad tie izplata B kategorijas dīzeļdegvielu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, jāsaprot kā legalizējošs pasākums, taču tam nav paredzēts īpašs izdevīgāks nodokļu režīms attiecībā uz lauksaimniecības degvielas pārdošanu trešām personām.

| (78) | Atbilstīgi Spānijas iestāžu viedoklim nav pareizs degvielas uzpildes staciju vadītāju apvienības apgalvojums, atbilstīgi kuram tās dīzeļdegvielas pārdošanas liberalizācija, ko kooperatīvi veic saistībā ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, izpaužas to aplikšanā ar 20 % uzņēmumu nodokli. Visas kooperatīvu darbības ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, tiek pakļautas vispārējai nodokļa likmei – 35 %. |
| --- | --- |

(78)

Atbilstīgi Spānijas iestāžu viedoklim nav pareizs degvielas uzpildes staciju vadītāju apvienības apgalvojums, atbilstīgi kuram tās dīzeļdegvielas pārdošanas liberalizācija, ko kooperatīvi veic saistībā ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, izpaužas to aplikšanā ar 20 % uzņēmumu nodokli. Visas kooperatīvu darbības ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, tiek pakļautas vispārējai nodokļa likmei – 35 %.

| (79) | 2001. gada 30. oktobra vēstulē, ar ko papildina 2001. gada 1. oktobra vēstulē nosūtītos Spānijas iestāžu komentārus par ieinteresēto personu apsvērumiem, Spānija pievienoja šādus Finanšu ministrijas komentārus. |
| --- | --- |

(79)

2001. gada 30. oktobra vēstulē, ar ko papildina 2001. gada 1. oktobra vēstulē nosūtītos Spānijas iestāžu komentārus par ieinteresēto personu apsvērumiem, Spānija pievienoja šādus Finanšu ministrijas komentārus.

| (80) | Savos apsvērumos Degvielas uzpildes staciju īpašnieku apvienības pamatojas uz kļūdainu karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 ietekmes interpretāciju attiecībā uz aizsargātajiem kooperatīviem piemēroto nodokļu režīmu. Rezultāti, kas sasniegti ārpus kooperatīva, tiek aplikti ar vispārēju nodokli 35 % apmērā, tostarp arī peļņa no B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanas trešām personām, kas nav kooperatīva biedri. |
| --- | --- |

(80)

Savos apsvērumos Degvielas uzpildes staciju īpašnieku apvienības pamatojas uz kļūdainu karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 ietekmes interpretāciju attiecībā uz aizsargātajiem kooperatīviem piemēroto nodokļu režīmu. Rezultāti, kas sasniegti ārpus kooperatīva, tiek aplikti ar vispārēju nodokli 35 % apmērā, tostarp arī peļņa no B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanas trešām personām, kas nav kooperatīva biedri.

| (81) | Ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 ieviesto grozījumu mērķis ir tikai liberalizēt B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanu, ļaujot lauksaimniecības kooperatīviem piegādāt šo degvielu, neatkarīgi no šo operāciju daļas attiecībā pret visām kooperatīva operācijām, nezaudējot nodokļu režīmu, kas piemērojams kooperatīva darbībām. |
| --- | --- |

(81)

Ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 ieviesto grozījumu mērķis ir tikai liberalizēt B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanu, ļaujot lauksaimniecības kooperatīviem piegādāt šo degvielu, neatkarīgi no šo operāciju daļas attiecībā pret visām kooperatīva operācijām, nezaudējot nodokļu režīmu, kas piemērojams kooperatīva darbībām.

| (82) | Jebkurā gadījumā nav izdarīti nekādi grozījumi tajā nodokļu režīmā, kas piemērojams B kategorijas degvielas pārdošanai, ko veic kooperatīvi, tāpēc ir pamatoti secināt, ka nav pasākuma, kuru varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(82)

Jebkurā gadījumā nav izdarīti nekādi grozījumi tajā nodokļu režīmā, kas piemērojams B kategorijas degvielas pārdošanai, ko veic kooperatīvi, tāpēc ir pamatoti secināt, ka nav pasākuma, kuru varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta nozīmē.

| (83) | Attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem tiesiskajiem aktiem, no degvielas uzpildes staciju īpašnieku apvienību apsvērumiem izriet, ka priekšrocības attiecas uz periodu pirms karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000, tāpēc kooperatīvi tās neiegūst pēc minētā dekrēta stāšanās spēkā. Šo priekšrocību mērķis ir stiprināt šāda veida sabiedrības, kā arī kooperatīvu kustību Spānijā. |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem tiesiskajiem aktiem, no degvielas uzpildes staciju īpašnieku apvienību apsvērumiem izriet, ka priekšrocības attiecas uz periodu pirms karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000, tāpēc kooperatīvi tās neiegūst pēc minētā dekrēta stāšanās spēkā. Šo priekšrocību mērķis ir stiprināt šāda veida sabiedrības, kā arī kooperatīvu kustību Spānijā.

| (84) | Visbeidzot, attiecībā uz vietējiem nodokļiem degvielas uzpildes staciju īpašnieku asociācijas kritika nav vērsta tik daudz uz spēkā esošajiem piemērojamajiem nodokļu atvieglojumiem kā tādiem, cik uz grozījumiem, kas ieviesti ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 par lauksaimniecības kooperatīviem izvirzītajām prasībām, lai tie varētu izmantot īpaši aizsargātu kooperatīvu statusu, konkrēti, uz atļauju kooperatīviem bez ierobežojumiem izplatīt B kategorijas dīzeļdegvielu trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri. |
| --- | --- |

(84)

Visbeidzot, attiecībā uz vietējiem nodokļiem degvielas uzpildes staciju īpašnieku asociācijas kritika nav vērsta tik daudz uz spēkā esošajiem piemērojamajiem nodokļu atvieglojumiem kā tādiem, cik uz grozījumiem, kas ieviesti ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 par lauksaimniecības kooperatīviem izvirzītajām prasībām, lai tie varētu izmantot īpaši aizsargātu kooperatīvu statusu, konkrēti, uz atļauju kooperatīviem bez ierobežojumiem izplatīt B kategorijas dīzeļdegvielu trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri.

| (85) | Spānijas iestādes uzskata, ka neviens no šiem pasākumiem, ko Spānijas valdība pieņēmusi lauksaimniecības nozares labā, nav valsts atbalsts, jo šie pasākumi pilnībā atbilst LESD 107. panta 1. punktā minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(85)

Spānijas iestādes uzskata, ka neviens no šiem pasākumiem, ko Spānijas valdība pieņēmusi lauksaimniecības nozares labā, nav valsts atbalsts, jo šie pasākumi pilnībā atbilst LESD 107. panta 1. punktā minētajiem noteikumiem.

V.   LĒMUMS NR. 2003/293/EK

| (86) | Komisija Lēmumā Nr. 2003/293/EK nonākusi pie šādiem secinājumiem. |
| --- | --- |

(86)

Komisija Lēmumā Nr. 2003/293/EK nonākusi pie šādiem secinājumiem.

| (87) | Grozījumi likumā Nr. 27/1999 un likumā Nr. 20/1999, kas ieviesti ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000, tikai atjauno to tiesisko regulējumu, kurš bija spēkā pirms likuma Nr. 34/1998 pieņemšanas attiecībā uz naftas produktu tirdzniecību, ko lauksaimniecības kooperatīvi veica pirms likuma Nr. 34/1998 pieņemšanas. |
| --- | --- |

(87)

Grozījumi likumā Nr. 27/1999 un likumā Nr. 20/1999, kas ieviesti ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000, tikai atjauno to tiesisko regulējumu, kurš bija spēkā pirms likuma Nr. 34/1998 pieņemšanas attiecībā uz naftas produktu tirdzniecību, ko lauksaimniecības kooperatīvi veica pirms likuma Nr. 34/1998 pieņemšanas.

| (88) | Spānijas iestādes izskaidroja, ka atbilstīgi likumam Nr. 20/1990 peļņa, ko lauksaimniecības kooperatīvi iegūst no darbībām, kas veiktas ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, ir pakļauta vispārējai uzņēmumu nodokļa likmei, tāpēc uz šīm darbībām netiek attiecināti nekādi nodokļu atvieglojumi, un ka ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 ieviestie grozījumi nerada nekādas izmaiņas piemērojamajā nodokļu režīmā attiecībā uz kooperatīvu B kategorijas dīzeļdegvielas piegādēm trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri. |
| --- | --- |

(88)

Spānijas iestādes izskaidroja, ka atbilstīgi likumam Nr. 20/1990 peļņa, ko lauksaimniecības kooperatīvi iegūst no darbībām, kas veiktas ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, ir pakļauta vispārējai uzņēmumu nodokļa likmei, tāpēc uz šīm darbībām netiek attiecināti nekādi nodokļu atvieglojumi, un ka ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 ieviestie grozījumi nerada nekādas izmaiņas piemērojamajā nodokļu režīmā attiecībā uz kooperatīvu B kategorijas dīzeļdegvielas piegādēm trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri.

| (89) | Ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 ieviesto izmaiņu rezultātā lauksaimniecības kooperatīvi var veikt šo darbību, obligāti neveidojot jaunu juridisku struktūru B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanai trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, un kooperatīvi var pārsniegt 50 % apgrozījuma robežu attiecībā uz piegādes darbībām trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, nezaudējot savas nodokļu privilēģijas. |
| --- | --- |

(89)

Ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 ieviesto izmaiņu rezultātā lauksaimniecības kooperatīvi var veikt šo darbību, obligāti neveidojot jaunu juridisku struktūru B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanai trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, un kooperatīvi var pārsniegt 50 % apgrozījuma robežu attiecībā uz piegādes darbībām trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, nezaudējot savas nodokļu privilēģijas.

| (90) | Ir skaidrs, ka attiecībā uz ienākumiem no darbībām ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, lauksaimniecības kooperatīviem tāpat kā citām sabiedrībām tiek piemērota vispārējā uzņēmumu nodokļa likme, taču ir skaidrs arī, ka turpmāk atbilstīgi minētajiem grozījumiem kooperatīvi, nekādā veidā neierobežojot apgrozījumu, kā arī bez pienākuma dibināt jaunu juridisku struktūru var izplatīt B kategorijas dīzeļdegvielu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, vienlaikus gūstot labumu no kooperatīviem piemērotā diferencēto nodokļu režīmā. |
| --- | --- |

(90)

Ir skaidrs, ka attiecībā uz ienākumiem no darbībām ar trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, lauksaimniecības kooperatīviem tāpat kā citām sabiedrībām tiek piemērota vispārējā uzņēmumu nodokļa likme, taču ir skaidrs arī, ka turpmāk atbilstīgi minētajiem grozījumiem kooperatīvi, nekādā veidā neierobežojot apgrozījumu, kā arī bez pienākuma dibināt jaunu juridisku struktūru var izplatīt B kategorijas dīzeļdegvielu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, vienlaikus gūstot labumu no kooperatīviem piemērotā diferencēto nodokļu režīmā.

| (91) | Attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem nodokļiem par saimniecisko darbību, nekustamā īpašuma nodokli un uzņēmumu nodokli kooperatīvi izmantoja nodokļu priekšrocības jau pirms karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 stāšanās spēkā. Attiecībā uz uzņēmumu nodokli darbības, kas veiktas ar kooperatīva biedriem, pakļautas zemākai nodokļu likmei, un īpaši aizsargātie kooperatīvi, kādi principā ir lauksaimniecības kooperatīvi, izmanto 50 % atlaidi attiecībā uz uzņēmuma nodokli. |
| --- | --- |

(91)

Attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem nodokļiem par saimniecisko darbību, nekustamā īpašuma nodokli un uzņēmumu nodokli kooperatīvi izmantoja nodokļu priekšrocības jau pirms karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 stāšanās spēkā. Attiecībā uz uzņēmumu nodokli darbības, kas veiktas ar kooperatīva biedriem, pakļautas zemākai nodokļu likmei, un īpaši aizsargātie kooperatīvi, kādi principā ir lauksaimniecības kooperatīvi, izmanto 50 % atlaidi attiecībā uz uzņēmuma nodokli.

| (92) | Tomēr Komisija uzskatīja par atbilstošu pārbaudīt nodokļu priekšrocības, kuras izmanto kooperatīvās sabiedrības saistībā ar tiem pienākumiem, kas kooperatīviem jāpilda attiecībā uz tehniskā pielāgojuma normām. Komisija lēmumā norāda, ka atbilstīgi Spānijas Lauksaimniecības kooperatīvu konfederācijas piezīmēs iekļautajiem norādījumiem šis nodokļu atvieglojums nevar tikt skatīts atrauti no nodokļu režīma, ko saskaņā ar nodokli fiziskajām personām [NFP] piemēro kooperatīva biedra tīrajai peļņai, kas pēc raksturīgajām īpašībām ir pilnīgi atšķirīga no dividendēm kapitālsabiedrībās. Dubultās aplikšanas ar nodokļiem mīkstināšana attiecībās kapitālsabiedrība–akcionārs (dividendes) nav ekvivalenta attiecībās kooperatīvā sabiedrība–kooperatīva biedrs (tīrās peļņas sadale), jo tīrā peļņa ir aplikta ar lielākiem nodokļiem nekā dividendes. Priekšrocības, ko kooperatīvs var gūt no uzņēmumu nodokļa samazināšanas, tiek mazinātas ar fizisko personu dubulto aplikšanu ar nodokļiem, kas jāmaksā kooperatīva biedram, tātad – ar nodokļa sloga palielinājumu. |
| --- | --- |

(92)

Tomēr Komisija uzskatīja par atbilstošu pārbaudīt nodokļu priekšrocības, kuras izmanto kooperatīvās sabiedrības saistībā ar tiem pienākumiem, kas kooperatīviem jāpilda attiecībā uz tehniskā pielāgojuma normām. Komisija lēmumā norāda, ka atbilstīgi Spānijas Lauksaimniecības kooperatīvu konfederācijas piezīmēs iekļautajiem norādījumiem šis nodokļu atvieglojums nevar tikt skatīts atrauti no nodokļu režīma, ko saskaņā ar nodokli fiziskajām personām [NFP] piemēro kooperatīva biedra tīrajai peļņai, kas pēc raksturīgajām īpašībām ir pilnīgi atšķirīga no dividendēm kapitālsabiedrībās. Dubultās aplikšanas ar nodokļiem mīkstināšana attiecībās kapitālsabiedrība–akcionārs (dividendes) nav ekvivalenta attiecībās kooperatīvā sabiedrība–kooperatīva biedrs (tīrās peļņas sadale), jo tīrā peļņa ir aplikta ar lielākiem nodokļiem nekā dividendes. Priekšrocības, ko kooperatīvs var gūt no uzņēmumu nodokļa samazināšanas, tiek mazinātas ar fizisko personu dubulto aplikšanu ar nodokļiem, kas jāmaksā kooperatīva biedram, tātad – ar nodokļa sloga palielinājumu.

| (93) | Komisija lēmumā pauda viedokli, ka lauksaimniecības kooperatīviem Spānijā piemērojamais nodokļu režīms jāanalizē kopumā. Šajā nodokļu režīmā ieviesta diferenciācija attiecībā uz tā struktūru, un tajā ir priekšrocības, kuras izlīdzina īpaši pienākumi (atskaitījumi obligātajos fondos, kapitāla nodokļi, dubultā aplikšana ar nodokļiem). |
| --- | --- |

(93)

Komisija lēmumā pauda viedokli, ka lauksaimniecības kooperatīviem Spānijā piemērojamais nodokļu režīms jāanalizē kopumā. Šajā nodokļu režīmā ieviesta diferenciācija attiecībā uz tā struktūru, un tajā ir priekšrocības, kuras izlīdzina īpaši pienākumi (atskaitījumi obligātajos fondos, kapitāla nodokļi, dubultā aplikšana ar nodokļiem).

| (94) | Tāpēc, ņemot vērā Spānijas iestāžu un Spānijas Lauksaimniecības kooperatīvu konfederācijas iesniegto informāciju, Komisija uzskatīja, ka grozījumi, kas tiesību aktos par lauksaimniecības kooperatīviem izdarīti ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000, nav priekšrocība nodokļu atvieglojuma veidā, kas jāsedz no to budžeta un nav selektīvs fiskāls pasākums, kas skar valsts finanšu līdzekļus. |
| --- | --- |

(94)

Tāpēc, ņemot vērā Spānijas iestāžu un Spānijas Lauksaimniecības kooperatīvu konfederācijas iesniegto informāciju, Komisija uzskatīja, ka grozījumi, kas tiesību aktos par lauksaimniecības kooperatīviem izdarīti ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000, nav priekšrocība nodokļu atvieglojuma veidā, kas jāsedz no to budžeta un nav selektīvs fiskāls pasākums, kas skar valsts finanšu līdzekļus.

| (95) | Komisija lēmumā secina, ka, pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegto informāciju, atbalsta pasākumi lauksaimniecības kooperatīviem jāuzskata par fiskāliem pasākumiem, kurus pamato nodokļu sistēmas modelis vai struktūra un uz kuriem neattiecas LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas kritēriji, tāpēc šie pasākumi nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(95)

Komisija lēmumā secina, ka, pamatojoties uz Spānijas iestāžu sniegto informāciju, atbalsta pasākumi lauksaimniecības kooperatīviem jāuzskata par fiskāliem pasākumiem, kurus pamato nodokļu sistēmas modelis vai struktūra un uz kuriem neattiecas LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas kritēriji, tāpēc šie pasākumi nav valsts atbalsts.

VI.   PIRMĀS INSTANCES TIESAS SPRIEDUMS LIETĀ T-146/03

| (96) | Pret Komisijas Lēmumu 2003/293/EK iesniegtajā prasībā Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid un Federación Catalana de Estaciones de Servicio pēc būtības apgalvoja, ka Komisija ir pārkāpusi LESD 107. panta 1. punktu, jo lēmumā, kas ir prasības priekšmets, tā apgalvo, ka apstrīdētie pasākumi nav valsts atbalsts, jo ar tiem netiek piešķirtas privilēģijas lauksaimniecības kooperatīviem, un tie atbilst kooperatīviem piemērojamā nodokļu režīma modelim un struktūrai. |
| --- | --- |

(96)

Pret Komisijas Lēmumu 2003/293/EK iesniegtajā prasībā Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid un Federación Catalana de Estaciones de Servicio pēc būtības apgalvoja, ka Komisija ir pārkāpusi LESD 107. panta 1. punktu, jo lēmumā, kas ir prasības priekšmets, tā apgalvo, ka apstrīdētie pasākumi nav valsts atbalsts, jo ar tiem netiek piešķirtas privilēģijas lauksaimniecības kooperatīviem, un tie atbilst kooperatīviem piemērojamā nodokļu režīma modelim un struktūrai.

| (97) | Izskatot lietu, Pirmās instances tiesa norāda, ka attiecībā uz pirmo prasības pamatu prasītājs izvirza prasību par to, ka Spānijas nodokļu režīma nepareizas novērtēšanas rezultātā Komisija nepamatoti izdarījusi secinājumu par to, ka priekšrocību nav. Attiecībā uz otro prasības pamatu prasītājs uzsver, ka tāpēc, ka ir nepareizi novērtēta apstrīdēto pasākumu atbilstība Spānijas nodokļu sistēmas modelim un struktūrai, Komisija izdarījusi nepareizu secinājumu par to, ka apstrīdētie pasākumi nav selektīvi. |
| --- | --- |

(97)

Izskatot lietu, Pirmās instances tiesa norāda, ka attiecībā uz pirmo prasības pamatu prasītājs izvirza prasību par to, ka Spānijas nodokļu režīma nepareizas novērtēšanas rezultātā Komisija nepamatoti izdarījusi secinājumu par to, ka priekšrocību nav. Attiecībā uz otro prasības pamatu prasītājs uzsver, ka tāpēc, ka ir nepareizi novērtēta apstrīdēto pasākumu atbilstība Spānijas nodokļu sistēmas modelim un struktūrai, Komisija izdarījusi nepareizu secinājumu par to, ka apstrīdētie pasākumi nav selektīvi.

1.   Pirmais prasības pamats – kļūda Spānijas nodokļu sistēmas novērtējumā, kas liek apšaubīt novērtējumu, atbilstīgi kuram apstrīdētie pasākumi nesniedz priekšrocības lauksaimniecības kooperatīviem.

| (98) | Prasītājs uzsver, ka attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli Komisija nav ņēmusi vērā lauksaimniecības kooperatīviem labvēlīgo nodokļu režīmu. |
| --- | --- |

(98)

Prasītājs uzsver, ka attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli Komisija nav ņēmusi vērā lauksaimniecības kooperatīviem labvēlīgo nodokļu režīmu.

| (99) | Pirmās instances tiesa uzskata, ka nevar pārbaudīt attiecībā uz šo punktu apstrīdētā lēmuma pamatotību. Atbilstīgi Pirmās instances tiesas viedoklim apstrīdētajā lēmumā nav skaidri un nepārprotami norādīti iemesli, kāpēc lauksaimniecības kooperatīviem piemērojamais nodokļu režīms attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumu, dokumentētiem juridiskiem aktiem, saimniecisko darbību, kā arī nekustamā īpašuma nodokli nav priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. No vienas puses, apstrīdētā lēmuma 145. apsvērumā skaidri norādīts, ka kooperatīviem piešķirti nodokļu atvieglojumi attiecībā uz uzņēmumu nodokli, nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli. No otras puses, apstrīdētā lēmuma 148. apsvērumā norādīts, ka apstrīdētie pasākumi nav priekšrocība un tātad valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(99)

Pirmās instances tiesa uzskata, ka nevar pārbaudīt attiecībā uz šo punktu apstrīdētā lēmuma pamatotību. Atbilstīgi Pirmās instances tiesas viedoklim apstrīdētajā lēmumā nav skaidri un nepārprotami norādīti iemesli, kāpēc lauksaimniecības kooperatīviem piemērojamais nodokļu režīms attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumu, dokumentētiem juridiskiem aktiem, saimniecisko darbību, kā arī nekustamā īpašuma nodokli nav priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. No vienas puses, apstrīdētā lēmuma 145. apsvērumā skaidri norādīts, ka kooperatīviem piešķirti nodokļu atvieglojumi attiecībā uz uzņēmumu nodokli, nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli. No otras puses, apstrīdētā lēmuma 148. apsvērumā norādīts, ka apstrīdētie pasākumi nav priekšrocība un tātad valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (100) | Kaut arī Komisija tiesas sēdē uzsvēra, ka apstrīdētā lēmuma 146. un 147. apsvērumā paustais attiecas ne tikai uz uzņēmumu nodokli, bet arī uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli, Pirmās instances tiesa uzskata, ka šie argumenti nav saprotami. |
| --- | --- |

(100)

Kaut arī Komisija tiesas sēdē uzsvēra, ka apstrīdētā lēmuma 146. un 147. apsvērumā paustais attiecas ne tikai uz uzņēmumu nodokli, bet arī uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli, Pirmās instances tiesa uzskata, ka šie argumenti nav saprotami.

| (101) | Pirmkārt, Pirmās instances tiesa apgalvo, ka 146. apsvērumā norādīts, ka priekšrocību, ko kooperatīvs var iegūt no uzņēmumu nodokļa samazinājuma par 50 %, mazina dubultā aplikšana ar iedzīvotāju ienākuma nodokli. Tā kā atbilstīgi Pirmās instances tiesas viedoklim Komisija nebija izvirzījusi nekādus argumentus, kas pamatotu, ka priekšrocības, ko gūst attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli arī mazinātu dubultā aplikšana ar iedzīvotāju ienākuma nodokli, 146. apsvērums var tikt saprasts tikai kā tāds, kurā ir atsauce uz izmaiņām uzņēmumu nodokļa samazinājumā par 50 %. |
| --- | --- |

(101)

Pirmkārt, Pirmās instances tiesa apgalvo, ka 146. apsvērumā norādīts, ka priekšrocību, ko kooperatīvs var iegūt no uzņēmumu nodokļa samazinājuma par 50 %, mazina dubultā aplikšana ar iedzīvotāju ienākuma nodokli. Tā kā atbilstīgi Pirmās instances tiesas viedoklim Komisija nebija izvirzījusi nekādus argumentus, kas pamatotu, ka priekšrocības, ko gūst attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli arī mazinātu dubultā aplikšana ar iedzīvotāju ienākuma nodokli, 146. apsvērums var tikt saprasts tikai kā tāds, kurā ir atsauce uz izmaiņām uzņēmumu nodokļa samazinājumā par 50 %.

| (102) | Otrkārt, Pirmās instances tiesa uzskata, ka 147. apsvērumā tikai minēts, ka lauksaimniecības kooperatīviem piemērojamā nodokļu režīmā, aplūkojot kopumā, ievieš diferenciāciju attiecībā uz šā režīma struktūru, un tajā iekļautas dažas priekšrocības, ko līdzsvaro īpašās saistības (atskaitījumi obligātajos fondos, kapitālam piemērotais režīms, dubultā aplikšana ar nodokli). Šajā apsvērumā nekas nav minēts par argumentiem, atbilstīgi kuriem īpašās saistības, kas tajā minētas, bez uzņēmumu nodokļa samazināšanas par 50 % līdzsvaro arī tās priekšrocības, kuras attiecas uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli. Atbilstīgi Pirmās instances tiesai šādu argumentu īpaši trūkst šajā gadījumā, kad īpašās saistības, kas skaidri minētas apstrīdētajā lēmumā, jāsaprot kā attiecināmas uz uzņēmumu nodokli. Līdzās to minēšanai 147. apsvērumā tās minētas arī apstrīdētā lēmuma 83.–95. apsvērumā, kuros runa ir tikai par uzņēmumu nodokli. |
| --- | --- |

(102)

Otrkārt, Pirmās instances tiesa uzskata, ka 147. apsvērumā tikai minēts, ka lauksaimniecības kooperatīviem piemērojamā nodokļu režīmā, aplūkojot kopumā, ievieš diferenciāciju attiecībā uz šā režīma struktūru, un tajā iekļautas dažas priekšrocības, ko līdzsvaro īpašās saistības (atskaitījumi obligātajos fondos, kapitālam piemērotais režīms, dubultā aplikšana ar nodokli). Šajā apsvērumā nekas nav minēts par argumentiem, atbilstīgi kuriem īpašās saistības, kas tajā minētas, bez uzņēmumu nodokļa samazināšanas par 50 % līdzsvaro arī tās priekšrocības, kuras attiecas uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli. Atbilstīgi Pirmās instances tiesai šādu argumentu īpaši trūkst šajā gadījumā, kad īpašās saistības, kas skaidri minētas apstrīdētajā lēmumā, jāsaprot kā attiecināmas uz uzņēmumu nodokli. Līdzās to minēšanai 147. apsvērumā tās minētas arī apstrīdētā lēmuma 83.–95. apsvērumā, kuros runa ir tikai par uzņēmumu nodokli.

| (103) | Vispirms attiecībā uz argumentu par to, ka ar dekrētu–likumu netika grozīti pasākumi, kas saistīti ar nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli, un tāpēc principā apstrīdētājā lēmumā šie aspekti netiek vērtēti, Pirmās instances tiesa uzskata, ka šis arguments neatbilst faktiem tāpēc, ka 145. pantā apstiprināts tas, ka Komisija ņem vērā, ka šie nodokļi ir nodokļu atvieglojums kooperatīviem. |
| --- | --- |

(103)

Vispirms attiecībā uz argumentu par to, ka ar dekrētu–likumu netika grozīti pasākumi, kas saistīti ar nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli, un tāpēc principā apstrīdētājā lēmumā šie aspekti netiek vērtēti, Pirmās instances tiesa uzskata, ka šis arguments neatbilst faktiem tāpēc, ka 145. pantā apstiprināts tas, ka Komisija ņem vērā, ka šie nodokļi ir nodokļu atvieglojums kooperatīviem.

| (104) | Turklāt Pirmās instances tiesa uzskata, ka pretstatā tam, ko apgalvo Komisija, ar apstrīdētajiem pasākumiem tika grozīta kooperatīvu situācija attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli. Patiešām, pirms šo pasākumu pieņemšanas kooperatīvu nodokļu režīms netika piemērots degvielas pārdošanai tāpēc, ka šī darbība bija jāveic atsevišķai juridiskai struktūrai, uz kuru neattiecas nodokļu atvieglojumi. Kopš apstrīdēto pasākumu stāšanās spēkā nodokļu atvieglojumi tika attiecināti arī uz degvielas pārdošanu, tāpēc Pirmās instances tiesa uzskata, ka apstrīdētie pasākumi grozīja lauksaimniecības kooperatīviem piemēroto nodokļu režīmu. |
| --- | --- |

(104)

Turklāt Pirmās instances tiesa uzskata, ka pretstatā tam, ko apgalvo Komisija, ar apstrīdētajiem pasākumiem tika grozīta kooperatīvu situācija attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli. Patiešām, pirms šo pasākumu pieņemšanas kooperatīvu nodokļu režīms netika piemērots degvielas pārdošanai tāpēc, ka šī darbība bija jāveic atsevišķai juridiskai struktūrai, uz kuru neattiecas nodokļu atvieglojumi. Kopš apstrīdēto pasākumu stāšanās spēkā nodokļu atvieglojumi tika attiecināti arī uz degvielas pārdošanu, tāpēc Pirmās instances tiesa uzskata, ka apstrīdētie pasākumi grozīja lauksaimniecības kooperatīviem piemēroto nodokļu režīmu.

| (105) | Attiecībā uz argumentu par to, ka nodokļu režīms, ko piemēro nodoklim par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodoklim par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodoklim, varētu būt atbalsts, ciktāl šis režīms nav grozīts kopš Spānijas Karalistes pievienošanās, Pirmās instances tiesa atzīmē, ka tas neievieš nekādu skaidrību, kas ļautu saprast iemeslus, kāpēc Komisija apstrīdētā lēmuma 148. apsvērumā izdara secinājumu par to, ka nodokļa priekšrocību nav. Patiešām, ciktāl Komisija apgalvo, ka priviliģēts nodokļu režīms ir atbalsts, tā noteikti pieļauj, ka šis režīms ir atbalsts un tātad rada priekšrocības LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(105)

Attiecībā uz argumentu par to, ka nodokļu režīms, ko piemēro nodoklim par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodoklim par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodoklim, varētu būt atbalsts, ciktāl šis režīms nav grozīts kopš Spānijas Karalistes pievienošanās, Pirmās instances tiesa atzīmē, ka tas neievieš nekādu skaidrību, kas ļautu saprast iemeslus, kāpēc Komisija apstrīdētā lēmuma 148. apsvērumā izdara secinājumu par to, ka nodokļa priekšrocību nav. Patiešām, ciktāl Komisija apgalvo, ka priviliģēts nodokļu režīms ir atbalsts, tā noteikti pieļauj, ka šis režīms ir atbalsts un tātad rada priekšrocības LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (106) | Visbeidzot, attiecībā uz argumentu, atbilstīgi kuram priekšrocības saistībā ar nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli ir nenozīmīgas salīdzinājumā ar uzņēmumu nodokli, Pirmās instances tiesa atzīmē, ka šis arguments arī neievieš skaidrību attiecībā uz apstrīdēto lēmumu. Patiešām, Pirmās instances tiesa pauž viedokli, atbilstīgi kuram apgalvojums, ka kādai priekšrocībai nav lielas nozīmes, noteikti nozīmē šīs priekšrocības atzīšanu. Turklāt Pirmās instances tiesa atgādina, ka Komisija tiesas sēdes laikā norādīja, ka ar šo argumentu tā tikai vēlējās paust viedokli, ka priekšrocības, ko rada nodoklis par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodoklis par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodoklis, nepārsniedz noteikuma de minimis maksimālo summu. Tāpēc izvirzītais arguments neļauj Pirmās instances tiesai izprast tos motīvus, kāpēc uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli attiecināmais nodokļu režīms nav priekšrocība. |
| --- | --- |

(106)

Visbeidzot, attiecībā uz argumentu, atbilstīgi kuram priekšrocības saistībā ar nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli ir nenozīmīgas salīdzinājumā ar uzņēmumu nodokli, Pirmās instances tiesa atzīmē, ka šis arguments arī neievieš skaidrību attiecībā uz apstrīdēto lēmumu. Patiešām, Pirmās instances tiesa pauž viedokli, atbilstīgi kuram apgalvojums, ka kādai priekšrocībai nav lielas nozīmes, noteikti nozīmē šīs priekšrocības atzīšanu. Turklāt Pirmās instances tiesa atgādina, ka Komisija tiesas sēdes laikā norādīja, ka ar šo argumentu tā tikai vēlējās paust viedokli, ka priekšrocības, ko rada nodoklis par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodoklis par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodoklis, nepārsniedz noteikuma de minimis maksimālo summu. Tāpēc izvirzītais arguments neļauj Pirmās instances tiesai izprast tos motīvus, kāpēc uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli attiecināmais nodokļu režīms nav priekšrocība.

| (107) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Pirmās instances tiesa secina, ka apstrīdētajā lēmumā ir nepilnības pamatojumā, kas neļauj tiesai pārbaudīt Komisijas vērtējuma pamatotību, atbilstīgi kuram nodokļu režīms, kas kooperatīviem tiek piemērots attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli, nerada nekādas priekšrocības. |
| --- | --- |

(107)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Pirmās instances tiesa secina, ka apstrīdētajā lēmumā ir nepilnības pamatojumā, kas neļauj tiesai pārbaudīt Komisijas vērtējuma pamatotību, atbilstīgi kuram nodokļu režīms, kas kooperatīviem tiek piemērots attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodokli, nerada nekādas priekšrocības.

| (108) | Tomēr Pirmās instances tiesa atgādina, ka šādas pamatojuma nepilnības var būt par iemeslu apstrīdētā lēmuma anulēšanai tikai tad, ja tajā nav pietiekama pamatojuma tā punkta aizstāvēšanai, atbilstīgi kuram apstrīdētie pasākumi nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Šajā sakarībā Pirmās instances tiesa norāda, ka apstrīdētajā lēmumā Komisija, no vienas puses, apgalvo, ka apstrīdētie pasākumi nav priekšrocība, no otras puses, – ja šie pasākumi ir priekšrocība, tā nav selektīva priekšrocība tāpēc, ka tā atbilst sistēmas būtībai un vispārējiem saimnieciskajiem principiem. |
| --- | --- |

(108)

Tomēr Pirmās instances tiesa atgādina, ka šādas pamatojuma nepilnības var būt par iemeslu apstrīdētā lēmuma anulēšanai tikai tad, ja tajā nav pietiekama pamatojuma tā punkta aizstāvēšanai, atbilstīgi kuram apstrīdētie pasākumi nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Šajā sakarībā Pirmās instances tiesa norāda, ka apstrīdētajā lēmumā Komisija, no vienas puses, apgalvo, ka apstrīdētie pasākumi nav priekšrocība, no otras puses, – ja šie pasākumi ir priekšrocība, tā nav selektīva priekšrocība tāpēc, ka tā atbilst sistēmas būtībai un vispārējiem saimnieciskajiem principiem.

2.   Otrais prasības pamats – kļūda novērtējumā par apstrīdēto pasākumu atbilstību Spānijas nodokļu sistēmas būtībai un vispārējiem saimnieciskajiem principiem, kas mazina tā novērtējuma nozīmi, atbilstīgi kuram šie pasākumi nav selektīvi.

| (109) | Atbilstīgi Pirmās instances tiesas viedoklim apstrīdētajā lēmumā nav minēts nekas, kas ļautu izprast Komisijas argumentus, lai secinātu, ka apstrīdētie pasākumi nav selektīvi (148. apsvērums), jo tos pamato sistēmas būtība un vispārējie saimnieciskie principi (167. apsvērums). |
| --- | --- |

(109)

Atbilstīgi Pirmās instances tiesas viedoklim apstrīdētajā lēmumā nav minēts nekas, kas ļautu izprast Komisijas argumentus, lai secinātu, ka apstrīdētie pasākumi nav selektīvi (148. apsvērums), jo tos pamato sistēmas būtība un vispārējie saimnieciskie principi (167. apsvērums).

| (110) | Protams, uzsver Pirmās instances tiesa, apstrīdētā lēmuma 148. apsvērumā norādīts, ka Komisija apstrīdētos pasākumus neuzskata par selektīviem, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Spānijas Karalistes iestādes un Spānijas Lauksaimniecības kooperatīvu konfederācija. |
| --- | --- |

(110)

Protams, uzsver Pirmās instances tiesa, apstrīdētā lēmuma 148. apsvērumā norādīts, ka Komisija apstrīdētos pasākumus neuzskata par selektīviem, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Spānijas Karalistes iestādes un Spānijas Lauksaimniecības kooperatīvu konfederācija.

| (111) | Tāpēc Pirmās instances tiesa saistībā vispirms ar Spānijas Lauksaimniecības kooperatīvu apvienības iesniegto informāciju, kāda tā atspoguļota apstrīdētājā lēmumā, pauž viedokli, ka jākonstatē, ka šī informācija attiecas uz to, ka priekšrocību nav, nevis uz to, ka tās nav selektīvas. Tādējādi šajā informācijā nav argumentu, ar kuriem pamatot argumentāciju par to, ka priekšrocība, kas izriet no apstrīdētājiem pasākumiem, nav selektīva. Attiecībā uz informāciju, ko sniedza Spānijas Karalistes iestādes, jākonstatē, ka tās informācijas galvenais mērķis, kas atspoguļota apstrīdētā lēmuma 103.–120. apsvērumā, ir pamatot apstrīdētos pasākumus, atsaucoties uz degvielas tirdzniecības nozares liberalizācijas politiku. Tomēr šāds skaidrojums neļauj saprast iemeslus, kāpēc apstrīdētos pasākumus varētu attaisnot ar nodokļu sistēmas modeli vai struktūru. Pirmās instances tiesa norāda, ka, ja vien netiek sniegti detalizēti paskaidrojumi, kuru šajā konkrētajā gadījumā trūkst, apsvērumi, kas balstīti uz degvielas tirgus liberalizācijas politiku, ko īsteno Spānijas Karaliste, neattiecas uz Spānijas nodokļu sistēmas būtību vai vispārējiem saimnieciskajiem principiem. |
| --- | --- |

(111)

Tāpēc Pirmās instances tiesa saistībā vispirms ar Spānijas Lauksaimniecības kooperatīvu apvienības iesniegto informāciju, kāda tā atspoguļota apstrīdētājā lēmumā, pauž viedokli, ka jākonstatē, ka šī informācija attiecas uz to, ka priekšrocību nav, nevis uz to, ka tās nav selektīvas. Tādējādi šajā informācijā nav argumentu, ar kuriem pamatot argumentāciju par to, ka priekšrocība, kas izriet no apstrīdētājiem pasākumiem, nav selektīva. Attiecībā uz informāciju, ko sniedza Spānijas Karalistes iestādes, jākonstatē, ka tās informācijas galvenais mērķis, kas atspoguļota apstrīdētā lēmuma 103.–120. apsvērumā, ir pamatot apstrīdētos pasākumus, atsaucoties uz degvielas tirdzniecības nozares liberalizācijas politiku. Tomēr šāds skaidrojums neļauj saprast iemeslus, kāpēc apstrīdētos pasākumus varētu attaisnot ar nodokļu sistēmas modeli vai struktūru. Pirmās instances tiesa norāda, ka, ja vien netiek sniegti detalizēti paskaidrojumi, kuru šajā konkrētajā gadījumā trūkst, apsvērumi, kas balstīti uz degvielas tirgus liberalizācijas politiku, ko īsteno Spānijas Karaliste, neattiecas uz Spānijas nodokļu sistēmas būtību vai vispārējiem saimnieciskajiem principiem.

| (112) | Turklāt Pirmās instances tiesa norāda, ka apstrīdētā lēmuma 119. apsvērumā norādītais apstāklis, atbilstīgi kuram priekšrocības attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumiem un dokumentētiem tiesiskajiem aktiem ieviestas pirms apstrīdētajiem pasākumiem un to mērķis ir stiprināt kooperatīvās sabiedrības un kooperatīvu kustību Spānijā, arī neattiecas uz nodokļu sistēmas būtību un vispārējiem saimnieciskajiem principiem. |
| --- | --- |

(112)

Turklāt Pirmās instances tiesa norāda, ka apstrīdētā lēmuma 119. apsvērumā norādītais apstāklis, atbilstīgi kuram priekšrocības attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumiem un dokumentētiem tiesiskajiem aktiem ieviestas pirms apstrīdētajiem pasākumiem un to mērķis ir stiprināt kooperatīvās sabiedrības un kooperatīvu kustību Spānijā, arī neattiecas uz nodokļu sistēmas būtību un vispārējiem saimnieciskajiem principiem.

| (113) | Jebkurā gadījumā, turpina Pirmās instances tiesa, pat ja pieņem, ka, neraugoties uz to, ka nav nekāda detalizēta skaidrojuma par šo apstrīdētā lēmuma punktu, Komisija uzskata kooperatīvu kustības veicināšanu par atbilstīgu Spānijas nodokļu sistēmas būtībai un vispārējiem saimnieciskajiem principiem, tomēr jākonstatē, ka apstrīdētā lēmuma 119. apsvērumā šis pamatojums minēts tikai attiecībā uz priekšrocībām saistībā ar nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, un nekas nav minēts attiecībā uz priekšrocībām saistībā ar nodokļu sistēmu attiecībā uz nekustamā īpašuma nodokli un saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(113)

Jebkurā gadījumā, turpina Pirmās instances tiesa, pat ja pieņem, ka, neraugoties uz to, ka nav nekāda detalizēta skaidrojuma par šo apstrīdētā lēmuma punktu, Komisija uzskata kooperatīvu kustības veicināšanu par atbilstīgu Spānijas nodokļu sistēmas būtībai un vispārējiem saimnieciskajiem principiem, tomēr jākonstatē, ka apstrīdētā lēmuma 119. apsvērumā šis pamatojums minēts tikai attiecībā uz priekšrocībām saistībā ar nodokli par kapitāla pārvedumu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, un nekas nav minēts attiecībā uz priekšrocībām saistībā ar nodokļu sistēmu attiecībā uz nekustamā īpašuma nodokli un saimniecisko darbību.

| (114) | Atbilstīgi Pirmās instances tiesai no iepriekš minētā izriet, ka apstrīdētajā lēmumā ir vāja pamatojuma daļa, un tāpēc tā nevar pārbaudīt Komisijas novērtējuma pamatotību, atbilstīgi kurai, ja pieņem, ka apstrīdētie pasākumi ir priekšrocība, šī priekšrocība nav selektīva, jo to pamato sistēmas būtība un vispārējie saimnieciskie principi. |
| --- | --- |

(114)

Atbilstīgi Pirmās instances tiesai no iepriekš minētā izriet, ka apstrīdētajā lēmumā ir vāja pamatojuma daļa, un tāpēc tā nevar pārbaudīt Komisijas novērtējuma pamatotību, atbilstīgi kurai, ja pieņem, ka apstrīdētie pasākumi ir priekšrocība, šī priekšrocība nav selektīva, jo to pamato sistēmas būtība un vispārējie saimnieciskie principi.

| (115) | Tāpēc Pirmās instances tiesa uzskata, ka no 90. punktā minētā konstatējuma un iepriekšējā punkta konstatējuma izriet, ka apstrīdētais lēmums nav pietiekami pamatots attiecībā uz novērtējumu, ka strīdīgie pasākumi nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(115)

Tāpēc Pirmās instances tiesa uzskata, ka no 90. punktā minētā konstatējuma un iepriekšējā punkta konstatējuma izriet, ka apstrīdētais lēmums nav pietiekami pamatots attiecībā uz novērtējumu, ka strīdīgie pasākumi nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (116) | Pirmās instances tiesa secina, ka jāanulē apstrīdētais lēmums tajā daļā, kurā Komisija nav izpildījusi pienākumu pamatot, kas noteikts LESD 296. pantā. Pirmās instances tiesa paziņo un nospriež, ka Komisijas Lēmuma 2003/293/EK 1. pants tiek anulēts tajā daļā, kurā ir atzīts, ka karaļa dekrētā–likumā Nr. 10/2000 par steidzamiem pasākumiem lauksaimniecības, zivsaimniecības un transporta nozares atbalstam paredzētie pasākumi lauksaimniecības kooperatīvu labā nav atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(116)

Pirmās instances tiesa secina, ka jāanulē apstrīdētais lēmums tajā daļā, kurā Komisija nav izpildījusi pienākumu pamatot, kas noteikts LESD 296. pantā. Pirmās instances tiesa paziņo un nospriež, ka Komisijas Lēmuma 2003/293/EK 1. pants tiek anulēts tajā daļā, kurā ir atzīts, ka karaļa dekrētā–likumā Nr. 10/2000 par steidzamiem pasākumiem lauksaimniecības, zivsaimniecības un transporta nozares atbalstam paredzētie pasākumi lauksaimniecības kooperatīvu labā nav atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

VII.   NOVĒRTĒJUMS

| (117) | LESD 107. un 108. pants attiecas uz visiem tā I pielikumā minētajiem lauksaimniecības produktiem, kuri pakļauti kopējai tirgus organizācijai (visi lauksaimniecības produkti, izņemot zirga gaļu, medu, kafiju, no lauksaimniecības produktiem iegūtu spirtu, spirta etiķi un korķi) atbilstīgi dažādām regulām, ar ko regulē attiecīgās kopējās tirgus organizācijas. |
| --- | --- |

(117)

LESD 107. un 108. pants attiecas uz visiem tā I pielikumā minētajiem lauksaimniecības produktiem, kuri pakļauti kopējai tirgus organizācijai (visi lauksaimniecības produkti, izņemot zirga gaļu, medu, kafiju, no lauksaimniecības produktiem iegūtu spirtu, spirta etiķi un korķi) atbilstīgi dažādām regulām, ar ko regulē attiecīgās kopējās tirgus organizācijas.

1.   LESD 107. panta 1. punkts

| (118) | Atbilstīgi LESD 107. panta 1. punkta noteikumiem ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(118)

Atbilstīgi LESD 107. panta 1. punkta noteikumiem ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (119) | Pasākumi šajā konkrētajā gadījumā izpaužas kā diferencēta aplikšana ar nodokļiem, dodot priekšroku lauksaimniecības kooperatīviem. |
| --- | --- |

(119)

Pasākumi šajā konkrētajā gadījumā izpaužas kā diferencēta aplikšana ar nodokļiem, dodot priekšroku lauksaimniecības kooperatīviem.

| (120) | Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas attiecas uz tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (21), noteikts, ka 107. panta noteikumi attiecas uz valsts atbalstu saistībā ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai, ja:






  — | atbalstu piešķir dalībvalsts vai to piešķir no dalībvalsts līdzekļiem, |
| --- | --- | --- |

(120)

Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas attiecas uz tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (21), noteikts, ka 107. panta noteikumi attiecas uz valsts atbalstu saistībā ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai, ja:

—

atbalstu piešķir dalībvalsts vai to piešķir no dalībvalsts līdzekļiem,

| — | pasākums rada konkurences un tirdzniecības izkropļojumus starp dalībvalstīm, |
| --- | --- |

—

pasākums rada konkurences un tirdzniecības izkropļojumus starp dalībvalstīm,

| — | pasākums ir īpašs vai selektīvs un dod priekšroku konkrētam uzņēmumam vai konkrētu preču ražošanai, proti, tas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, |
| --- | --- |

—

pasākums ir īpašs vai selektīvs un dod priekšroku konkrētam uzņēmumam vai konkrētu preču ražošanai, proti, tas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus,

| — | pasākums rada tā saņēmējiem priekšrocības, kuras atvieglo nodokļu slogu, kas parasti tiem jāsedz no sava budžeta. |
| --- | --- |

—

pasākums rada tā saņēmējiem priekšrocības, kuras atvieglo nodokļu slogu, kas parasti tiem jāsedz no sava budžeta.

| (121) | Vispirms jāatzīmē, ka atbilstīgi 3.2.7. punktam Komisijas paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par kooperatīvo sabiedrību darbības sekmēšanu Eiropā (22) kooperatīvi, kuri veic saimniecisko darbību, tostarp lauksaimniecības kooperatīvi, uzskatāmi par uzņēmumiem LESD nozīmē, un tāpēc to darbību, tostarp dažādus atbrīvojumus, maksimālās summas un de minimis noteikumus reglamentē Eiropas noteikumi konkurences un valsts atbalsta jomā. |
| --- | --- |

(121)

Vispirms jāatzīmē, ka atbilstīgi 3.2.7. punktam Komisijas paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par kooperatīvo sabiedrību darbības sekmēšanu Eiropā (22) kooperatīvi, kuri veic saimniecisko darbību, tostarp lauksaimniecības kooperatīvi, uzskatāmi par uzņēmumiem LESD nozīmē, un tāpēc to darbību, tostarp dažādus atbrīvojumus, maksimālās summas un de minimis noteikumus reglamentē Eiropas noteikumi konkurences un valsts atbalsta jomā.

| (122) | Konkrētajam novērtējumam jāattiecas uz īpašajiem paziņotajiem pasākumiem lauksaimniecības kooperatīvu labā, kas pieņemti sakarā ar degvielas cenu pieaugumu (karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pants), vispirms saistībā ar četriem turpmāk izklāstītajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(122)

Konkrētajam novērtējumam jāattiecas uz īpašajiem paziņotajiem pasākumiem lauksaimniecības kooperatīvu labā, kas pieņemti sakarā ar degvielas cenu pieaugumu (karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pants), vispirms saistībā ar četriem turpmāk izklāstītajiem kritērijiem.

| (123) | Tā kā paziņoto pasākumu rezultāts ir kooperatīvu priviliģētā nodokļu režīma darbības jomas paplašināšana, to attiecinot uz degvielas pārdošanu tiem, kas nav kooperatīva biedri, šis nodokļu režīms ir jākvalificē atbilstīgi LESD 107. pantam. |
| --- | --- |

(123)

Tā kā paziņoto pasākumu rezultāts ir kooperatīvu priviliģētā nodokļu režīma darbības jomas paplašināšana, to attiecinot uz degvielas pārdošanu tiem, kas nav kooperatīva biedri, šis nodokļu režīms ir jākvalificē atbilstīgi LESD 107. pantam.

1.1.   “Valsts līdzekļu” kritērijs

| (124) | Atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai, lai kādu priekšrocību varētu kvalificēt kā valsts atbalstu, pirmkārt, tai tieši vai netieši jābūt piešķirtai no valsts līdzekļiem, otrkārt, to piešķir valsts (23). |
| --- | --- |

(124)

Atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai, lai kādu priekšrocību varētu kvalificēt kā valsts atbalstu, pirmkārt, tai tieši vai netieši jābūt piešķirtai no valsts līdzekļiem, otrkārt, to piešķir valsts (23).

| (125) | Komisijas paziņojuma par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas attiecas uz tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai 10. punktā paskaidrots, ka nodokļu ieņēmumu zaudējums ir līdzvērtīgs valsts līdzekļu patēriņam nodokļu izmaksu veidā. Turklāt valsts intervence var notikt, izmantojot tiesiskus, normatīvus vai administratīvus noteikumus attiecībā uz nodokļiem, kā arī nodokļu administrēšanas praksi. |
| --- | --- |

(125)

Komisijas paziņojuma par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas attiecas uz tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai 10. punktā paskaidrots, ka nodokļu ieņēmumu zaudējums ir līdzvērtīgs valsts līdzekļu patēriņam nodokļu izmaksu veidā. Turklāt valsts intervence var notikt, izmantojot tiesiskus, normatīvus vai administratīvus noteikumus attiecībā uz nodokļiem, kā arī nodokļu administrēšanas praksi.

| (126) | Ar karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pantu Spānijas valsts ieviesa dažus grozījumus likumā Nr. 27/1999 par kooperatīviem, kā arī likumā Nr. 20/1990 par kooperatīviem piemērojamo nodokļu režīmu. No vienas puses, attiecībā uz B kategorijas dīzeļdegvielas piegādi trešām personām ir atcelta apgrozījuma maksimālā 50 % robeža, kas jāievēro lauksaimniecības kooperatīviem, īstenojot darbības ar trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, nezaudējot nodokļu priekšrocības, kas noteiktas ar likumu Nr. 20/1990. No otras puses, attiecībā uz B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanu, ko veic lauksaimniecības kooperatīvs, trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, ir grozīts likums Nr. 34/1998 par ogļūdeņražu nozari, atceļot prasību dibināt struktūru ar atsevišķas juridiskās personas statusu, uz kuru attiecas vispārējais nodokļu režīms. |
| --- | --- |

(126)

Ar karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pantu Spānijas valsts ieviesa dažus grozījumus likumā Nr. 27/1999 par kooperatīviem, kā arī likumā Nr. 20/1990 par kooperatīviem piemērojamo nodokļu režīmu. No vienas puses, attiecībā uz B kategorijas dīzeļdegvielas piegādi trešām personām ir atcelta apgrozījuma maksimālā 50 % robeža, kas jāievēro lauksaimniecības kooperatīviem, īstenojot darbības ar trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, nezaudējot nodokļu priekšrocības, kas noteiktas ar likumu Nr. 20/1990. No otras puses, attiecībā uz B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanu, ko veic lauksaimniecības kooperatīvs, trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, ir grozīts likums Nr. 34/1998 par ogļūdeņražu nozari, atceļot prasību dibināt struktūru ar atsevišķas juridiskās personas statusu, uz kuru attiecas vispārējais nodokļu režīms.

| (127) | Jāatzīmē, ka atbilstīgi tam, kas aprakstīts šā lēmuma 20. punktā, lauksaimniecības kooperatīviem ir piešķirtas vairākas nodokļu privilēģijas. Spānijas valsts, attiecībā uz lauksaimniecības kooperatīviem palielinot B kategorijas dīzeļdegvielas piegāžu apjomu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, virs likumā atļautajiem 50 %, nezaudējot nodokļu priekšrocības, atsakās no nodokļu ieņēmumiem un tāpēc patērē valsts līdzekļus nodokļu zaudējumu veidā. Turklāt attiecībā uz B kategorijas dīzeļdegvielas piegādi tiem, kas nav kooperatīva biedri, atceļot prasību dibināt struktūru, kas ir atsevišķa juridiskā perona, uz kuru attiecas vispārējais nodokļu režīms, Spānijas valsts atsakās no jebkādiem iespējamiem nodokļu ieņēmumiem, kas saistīti ar minēto statusu un tātad patērē valsts līdzekļus nodokļu zaudējumu veidā. |
| --- | --- |

(127)

Jāatzīmē, ka atbilstīgi tam, kas aprakstīts šā lēmuma 20. punktā, lauksaimniecības kooperatīviem ir piešķirtas vairākas nodokļu privilēģijas. Spānijas valsts, attiecībā uz lauksaimniecības kooperatīviem palielinot B kategorijas dīzeļdegvielas piegāžu apjomu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, virs likumā atļautajiem 50 %, nezaudējot nodokļu priekšrocības, atsakās no nodokļu ieņēmumiem un tāpēc patērē valsts līdzekļus nodokļu zaudējumu veidā. Turklāt attiecībā uz B kategorijas dīzeļdegvielas piegādi tiem, kas nav kooperatīva biedri, atceļot prasību dibināt struktūru, kas ir atsevišķa juridiskā perona, uz kuru attiecas vispārējais nodokļu režīms, Spānijas valsts atsakās no jebkādiem iespējamiem nodokļu ieņēmumiem, kas saistīti ar minēto statusu un tātad patērē valsts līdzekļus nodokļu zaudējumu veidā.

| (128) | Pirmās instances tiesa 1998. gada 27. janvāra spriedumā izteica pieļāvumu, ka valsts resursu izmantošana var notikt negatīvā veidā, piemēram, nodokļu atbrīvojumu veidā, kā šajā konkrētajā gadījumā, ja intervences rezultātā rodas to līdzekļu zaudējumi, kurus varētu iemaksāt valsts budžetā (24). |
| --- | --- |

(128)

Pirmās instances tiesa 1998. gada 27. janvāra spriedumā izteica pieļāvumu, ka valsts resursu izmantošana var notikt negatīvā veidā, piemēram, nodokļu atbrīvojumu veidā, kā šajā konkrētajā gadījumā, ja intervences rezultātā rodas to līdzekļu zaudējumi, kurus varētu iemaksāt valsts budžetā (24).

| (129) | Tāpēc pasākumi šajā konkrētajā gadījumā ir valsts radītas priekšrocības un tās piešķirtas tieši no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(129)

Tāpēc pasākumi šajā konkrētajā gadījumā ir valsts radītas priekšrocības un tās piešķirtas tieši no valsts līdzekļiem.

1.2.   Dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības ietekmēšanas kritērijs

| (130) | LESD 107. panta 1. punktu attiecina uz tādu atbalstu, kas turklāt iespaido konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Atbilstīgi šim kritērijam pieņem, ka atbalsta saņēmēji veic saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(130)

LESD 107. panta 1. punktu attiecina uz tādu atbalstu, kas turklāt iespaido konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Atbilstīgi šim kritērijam pieņem, ka atbalsta saņēmēji veic saimniecisko darbību.

| (131) | Atbilstīgi pastāvīgajai judikatūrai šajā jautājumā tirdzniecību uzskata par iespaidotu, ja uzņēmums, kam piešķirts atbalsts, veic saimniecisko darbību, kas ietver tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tiesa uzskata, ka pasākums atbilst tirdzniecības traucējumu kritērijam, ja valsts piešķirtais atbalsts stiprina kāda uzņēmuma pozīcijas salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas ir konkurenti Kopienas iekšējā tirdzniecībā, šie uzņēmumi jāuzskata par tādiem, kurus ietekmējusi šī priekšrocība (25). |
| --- | --- |

(131)

Atbilstīgi pastāvīgajai judikatūrai šajā jautājumā tirdzniecību uzskata par iespaidotu, ja uzņēmums, kam piešķirts atbalsts, veic saimniecisko darbību, kas ietver tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tiesa uzskata, ka pasākums atbilst tirdzniecības traucējumu kritērijam, ja valsts piešķirtais atbalsts stiprina kāda uzņēmuma pozīcijas salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas ir konkurenti Kopienas iekšējā tirdzniecībā, šie uzņēmumi jāuzskata par tādiem, kurus ietekmējusi šī priekšrocība (25).

| (132) | Konkrētajā gadījumā lauksaimniecības kooperatīvi veic saimniecisku darbību, kas ietver tirdzniecību starp dalībvalstīm. Lauksaimniecības produktu tirdzniecība starp Eiropas Savienību un Spāniju ir ļoti nozīmīga. Piemēram, 1999. gadā Spānija uz Eiropas Kopienu eksportējusi lauksaimniecības produktus par aptuveni 11,33 miljardiem euro un importējusi šāda veida produktus par aptuveni 7,38 miljardiem euro. 2007. gadā lauksaimniecības produktu eksporta apjoms uz Eiropas Savienības valstīm sasniedza aptuveni 33,12 miljardus euro, bet importa apjoms – aptuveni 27,14 miljardus euro (26). |
| --- | --- |

(132)

Konkrētajā gadījumā lauksaimniecības kooperatīvi veic saimniecisku darbību, kas ietver tirdzniecību starp dalībvalstīm. Lauksaimniecības produktu tirdzniecība starp Eiropas Savienību un Spāniju ir ļoti nozīmīga. Piemēram, 1999. gadā Spānija uz Eiropas Kopienu eksportējusi lauksaimniecības produktus par aptuveni 11,33 miljardiem euro un importējusi šāda veida produktus par aptuveni 7,38 miljardiem euro. 2007. gadā lauksaimniecības produktu eksporta apjoms uz Eiropas Savienības valstīm sasniedza aptuveni 33,12 miljardus euro, bet importa apjoms – aptuveni 27,14 miljardus euro (26).

| (133) | Jo īpaši šajā konkrētajā gadījumā uzņēmumi, kas ir atbalsta saņēmēji, darbojas konkurencei pakļautā nozarē, proti, degvielas tirdzniecības nozarē. Jāatzīmē, ka pastāv ļoti sīva konkurence starp tiem ražotājiem dalībvalstīs, kuru produkcija tiek tirgota Kopienā. Spānijas ražotāji pilnā mērā piedalās šajā konkurencē. Turklāt lielais pasākuma adresātu skaits palielinās to ietekmi uz tirdzniecību. |
| --- | --- |

(133)

Jo īpaši šajā konkrētajā gadījumā uzņēmumi, kas ir atbalsta saņēmēji, darbojas konkurencei pakļautā nozarē, proti, degvielas tirdzniecības nozarē. Jāatzīmē, ka pastāv ļoti sīva konkurence starp tiem ražotājiem dalībvalstīs, kuru produkcija tiek tirgota Kopienā. Spānijas ražotāji pilnā mērā piedalās šajā konkurencē. Turklāt lielais pasākuma adresātu skaits palielinās to ietekmi uz tirdzniecību.

| (134) | Tāpēc ir skaidrs, ka pastāv risks, ka šie pasākumi iespaido šo produktu tirdzniecību starp dalībvalstīm, tas notiek tad, kad dalībvalstis atbalsta uzņēmējus, kuri darbojas kādā dalībvalstī, kaitējot citām dalībvalstīm. Abi novērtējamie pasākumi tieši un tūlīt ietekmē konkrēto produktu ražošanas izmaksas Spānijā. Tāpēc šie pasākumi ietekmē konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(134)

Tāpēc ir skaidrs, ka pastāv risks, ka šie pasākumi iespaido šo produktu tirdzniecību starp dalībvalstīm, tas notiek tad, kad dalībvalstis atbalsta uzņēmējus, kuri darbojas kādā dalībvalstī, kaitējot citām dalībvalstīm. Abi novērtējamie pasākumi tieši un tūlīt ietekmē konkrēto produktu ražošanas izmaksas Spānijā. Tāpēc šie pasākumi ietekmē konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

1.3.   Priekšrocību kritērijs

| (135) | Atbilstīgi pastāvīgajai judikatūrai atbalsta jēdziens ir plašāks nekā subsīdiju jēdziens, jo tas ietver ne vien pozitīvu palīdzību, piemēram, subsīdijas kā tādas, bet arī valsts pasākumus, kuri dažādos veidos mazina nodokļu slogu, kas parasti jāsedz no uzņēmuma budžeta, un kuri, kaut gan tie nav subsīdijas šā vārda šaurākajā nozīmē, ir tām identiski pēc rakstura un rada tādas pašas sekas (27). |
| --- | --- |

(135)

Atbilstīgi pastāvīgajai judikatūrai atbalsta jēdziens ir plašāks nekā subsīdiju jēdziens, jo tas ietver ne vien pozitīvu palīdzību, piemēram, subsīdijas kā tādas, bet arī valsts pasākumus, kuri dažādos veidos mazina nodokļu slogu, kas parasti jāsedz no uzņēmuma budžeta, un kuri, kaut gan tie nav subsīdijas šā vārda šaurākajā nozīmē, ir tām identiski pēc rakstura un rada tādas pašas sekas (27).

| (136) | Atbilstīgi Tiesas viedoklim no tā izriet, ka pasākums, ar kuru valsts iestādes konkrētiem uzņēmumiem piešķir atbrīvojumus no nodokļa, kas, kaut arī neietver valsts līdzekļu pārvedumu, rada šā pasākuma adresātiem labvēlīgāku finanšu situāciju nekā pārējiem nodokļu maksātājiem un ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(136)

Atbilstīgi Tiesas viedoklim no tā izriet, ka pasākums, ar kuru valsts iestādes konkrētiem uzņēmumiem piešķir atbrīvojumus no nodokļa, kas, kaut arī neietver valsts līdzekļu pārvedumu, rada šā pasākuma adresātiem labvēlīgāku finanšu situāciju nekā pārējiem nodokļu maksātājiem un ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (137) | Atbilstīgi paziņojumam par tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai šādas priekšrocības rada nodokļu sloga samazinājumu uzņēmumiem dažādos veidos, jo īpaši nodokļu bāzes samazināšanas veidā (īpaši atskaitījumi, īpašs vai paātrināts amortizācijas režīms, rezervju iegrāmatojums bilancē u. c.), pilnīga vai daļēja nodokļa summas samazināšana vai nodokļu samazināšana (atbrīvojums no nodokļa vai nodokļa atlaide u. c.), nodokļu parāda atlikšana, dzēšana vai pat īpaša atmaksas grafika pārskatīšana. |
| --- | --- |

(137)

Atbilstīgi paziņojumam par tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai šādas priekšrocības rada nodokļu sloga samazinājumu uzņēmumiem dažādos veidos, jo īpaši nodokļu bāzes samazināšanas veidā (īpaši atskaitījumi, īpašs vai paātrināts amortizācijas režīms, rezervju iegrāmatojums bilancē u. c.), pilnīga vai daļēja nodokļa summas samazināšana vai nodokļu samazināšana (atbrīvojums no nodokļa vai nodokļa atlaide u. c.), nodokļu parāda atlikšana, dzēšana vai pat īpaša atmaksas grafika pārskatīšana.

| (138) | Kooperatīvo sabiedrību nodokļu režīms Spānijā salīdzinājumā ar nodokļu režīmu sabiedrībām, kuras nav kooperatīvas sabiedrības, ir aprakstīts šā lēmuma 20. punktā. Runa ir par priekšrocībām, kuras piešķir visiem aizsargātajiem kooperatīviem, tostarp lauksaimniecības kooperatīviem, un kuras parasti nepiešķir sabiedrībām, kas nav kooperatīvās sabiedrības. Tāpat arī jāprecizē, ka saistībā ar šo vērtējumu uz nodokļu priekšrocībām šiem kooperatīviem neattiecas nodokļu bāzei piemērotais 20 % samazinājums kooperatīva rezultātiem. |
| --- | --- |

(138)

Kooperatīvo sabiedrību nodokļu režīms Spānijā salīdzinājumā ar nodokļu režīmu sabiedrībām, kuras nav kooperatīvas sabiedrības, ir aprakstīts šā lēmuma 20. punktā. Runa ir par priekšrocībām, kuras piešķir visiem aizsargātajiem kooperatīviem, tostarp lauksaimniecības kooperatīviem, un kuras parasti nepiešķir sabiedrībām, kas nav kooperatīvās sabiedrības. Tāpat arī jāprecizē, ka saistībā ar šo vērtējumu uz nodokļu priekšrocībām šiem kooperatīviem neattiecas nodokļu bāzei piemērotais 20 % samazinājums kooperatīva rezultātiem.

| (139) | Ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 ieviestie grozījumi ir tādi, kas ļauj lauksaimniecības kooperatīviem lielākoties vai pat pilnībā nodarboties ar B kategorijas dīzeļdegvielas tirdzniecību, nepiemērojot tiem tādu nodokļu režīmu, kādu piemēro uzņēmumiem, kuri nav kooperatīvās sabiedrības. |
| --- | --- |

(139)

Ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000 ieviestie grozījumi ir tādi, kas ļauj lauksaimniecības kooperatīviem lielākoties vai pat pilnībā nodarboties ar B kategorijas dīzeļdegvielas tirdzniecību, nepiemērojot tiem tādu nodokļu režīmu, kādu piemēro uzņēmumiem, kuri nav kooperatīvās sabiedrības.

| (140) | Atbilstīgi tam, ko Pirmās instances tiesa norāda Lietā T-146/03 (28), pirms šo pasākumu pieņemšanas kooperatīvu nodokļu statuss netika piemērots tirdzniecībai ar degvielu, jo šīs darbības veikšanai bija jādibina struktūra ar atšķirīgas juridiskās personas statusu, kurai netika piemērots labvēlīgs nodokļu režīms. Ar apstrīdēto pasākumu stāšanos spēkā tika paplašināta labvēlīgā nodokļu režīma statusa darbības joma, attiecinot to uz degvielas pārdošanu. Pirmās instances tiesa uzskata arī, ka apstrīdētie pasākumi izmainīja situāciju nodokļu jomā attiecībā uz lauksaimniecības kooperatīviem saistībā ar degvielas pārdošanu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri. |
| --- | --- |

(140)

Atbilstīgi tam, ko Pirmās instances tiesa norāda Lietā T-146/03 (28), pirms šo pasākumu pieņemšanas kooperatīvu nodokļu statuss netika piemērots tirdzniecībai ar degvielu, jo šīs darbības veikšanai bija jādibina struktūra ar atšķirīgas juridiskās personas statusu, kurai netika piemērots labvēlīgs nodokļu režīms. Ar apstrīdēto pasākumu stāšanos spēkā tika paplašināta labvēlīgā nodokļu režīma statusa darbības joma, attiecinot to uz degvielas pārdošanu. Pirmās instances tiesa uzskata arī, ka apstrīdētie pasākumi izmainīja situāciju nodokļu jomā attiecībā uz lauksaimniecības kooperatīviem saistībā ar degvielas pārdošanu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri.

| (141) | Komisija konstatē, ka, pateicoties šiem pasākumiem, lauksaimniecības kooperatīvi, kuri turpmāk var neierobežoti tirgoties ar trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, saglabājot tādu juridisko statusu, kas atšķiras no to uzņēmumu statusa, kuri nav kooperatīvās sabiedrības, pat no to kooperatīvu statusa, kuri nav lauksaimniecības kooperatīvi un kuri darbojas B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanas jomā, attiecībā uz B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kuri nav kooperatīvās sabiedrības, atrodas labvēlīgākā situācijā, jo šie uzņēmumi saglabā tiem piemērojamo nodokļu režīmu. |
| --- | --- |

(141)

Komisija konstatē, ka, pateicoties šiem pasākumiem, lauksaimniecības kooperatīvi, kuri turpmāk var neierobežoti tirgoties ar trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, saglabājot tādu juridisko statusu, kas atšķiras no to uzņēmumu statusa, kuri nav kooperatīvās sabiedrības, pat no to kooperatīvu statusa, kuri nav lauksaimniecības kooperatīvi un kuri darbojas B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanas jomā, attiecībā uz B kategorijas dīzeļdegvielas pārdošanu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kuri nav kooperatīvās sabiedrības, atrodas labvēlīgākā situācijā, jo šie uzņēmumi saglabā tiem piemērojamo nodokļu režīmu.

| (142) | Jāatgādina, ka attiecībā uz kooperatīvu nodokļu bāzes noteikšanu kooperatīva darbības rezultāti (sasniegti ar kooperatīva biedriem) un rezultāti ārpus kooperatīva (sasniegti ar tiem, kas nav kooperatīva biedri) tiek skatīti atsevišķi un tiem tiek piemēroti atšķirīgi nodokļi. Tomēr, lai arī grāmatvedības uzskaite ir atsevišķa, lauksaimniecības kooperatīvs, kas ir vienota struktūra, turpinās saņemt citas nodokļu priekšrocības, kas nav tieši saistītas ar peļņas aplikšanu ar zemāku nodokli, piemēram, citas priekšrocības attiecībā uz uzņēmumu nodokli, nodokli kapitāla pārvedumiem un dokumentētiem juridiskiem aktiem, saimnieciskās darbības nodokli (kura apmērs nekādā veidā nav atkarīgs no uzņēmuma rezultātiem), kā arī nekustamā īpašuma nodokli. Tādējādi kooperatīvi saglabā savu īpašo nodokļu režīmu pat tad, kad tie palielina B kategorijas dīzeļdegvielas piegāžu apjomu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, pārsniedzot 50 % robežu, radot izņēmumu valsts likumā par kooperatīviem, bez pienākuma dibināt struktūru, kas ir atšķirīga juridiskā persona, uz kuru attiecas vispārējais nodokļu režīms. |
| --- | --- |

(142)

Jāatgādina, ka attiecībā uz kooperatīvu nodokļu bāzes noteikšanu kooperatīva darbības rezultāti (sasniegti ar kooperatīva biedriem) un rezultāti ārpus kooperatīva (sasniegti ar tiem, kas nav kooperatīva biedri) tiek skatīti atsevišķi un tiem tiek piemēroti atšķirīgi nodokļi. Tomēr, lai arī grāmatvedības uzskaite ir atsevišķa, lauksaimniecības kooperatīvs, kas ir vienota struktūra, turpinās saņemt citas nodokļu priekšrocības, kas nav tieši saistītas ar peļņas aplikšanu ar zemāku nodokli, piemēram, citas priekšrocības attiecībā uz uzņēmumu nodokli, nodokli kapitāla pārvedumiem un dokumentētiem juridiskiem aktiem, saimnieciskās darbības nodokli (kura apmērs nekādā veidā nav atkarīgs no uzņēmuma rezultātiem), kā arī nekustamā īpašuma nodokli. Tādējādi kooperatīvi saglabā savu īpašo nodokļu režīmu pat tad, kad tie palielina B kategorijas dīzeļdegvielas piegāžu apjomu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, pārsniedzot 50 % robežu, radot izņēmumu valsts likumā par kooperatīviem, bez pienākuma dibināt struktūru, kas ir atšķirīga juridiskā persona, uz kuru attiecas vispārējais nodokļu režīms.

| (143) | Tāpēc lauksaimniecības kooperatīvi ir labvēlīgākā finanšu situācijā nekā pārējie nodokļu maksātāji, jo viena daļa priekšrocību (29), jo īpaši attiecībā uz uzņēmumu nodokli, kā arī attiecībā uz citiem nodokļiem, ir saglabātas. |
| --- | --- |

(143)

Tāpēc lauksaimniecības kooperatīvi ir labvēlīgākā finanšu situācijā nekā pārējie nodokļu maksātāji, jo viena daļa priekšrocību (29), jo īpaši attiecībā uz uzņēmumu nodokli, kā arī attiecībā uz citiem nodokļiem, ir saglabātas.

| (144) | Attiecībā uz argumentiem, kurus izvirzīja Spānijas Lauksaimniecības kooperatīvu konfederācija, un kuri jo īpaši attiecas uz uzņēmumu nodokli, Komisija atgādina, kā jau tā norādīja Lēmumā 2003/239/EK, īpaši aizsargātiem kooperatīviem, kādi ir lauksaimniecības kooperatīvi, piešķirts 50 % uzņēmumu nodokļa samazinājums. Turklāt paredzēts 50 % samazinājums attiecībā uz atskaitījumiem obligātajā rezerves fondā, kā arī 100 % samazinājums attiecībā uz summām, kas paredzētas Izglītības un veicināšanas fondam. Visbeidzot, tie var brīvi amortizēt jaunu amortizējamo pamatlīdzekļu elementus, kas iegādāti pēdējos trijos gados pēc reģistrācijas kooperatīvu reģistrā. |
| --- | --- |

(144)

Attiecībā uz argumentiem, kurus izvirzīja Spānijas Lauksaimniecības kooperatīvu konfederācija, un kuri jo īpaši attiecas uz uzņēmumu nodokli, Komisija atgādina, kā jau tā norādīja Lēmumā 2003/239/EK, īpaši aizsargātiem kooperatīviem, kādi ir lauksaimniecības kooperatīvi, piešķirts 50 % uzņēmumu nodokļa samazinājums. Turklāt paredzēts 50 % samazinājums attiecībā uz atskaitījumiem obligātajā rezerves fondā, kā arī 100 % samazinājums attiecībā uz summām, kas paredzētas Izglītības un veicināšanas fondam. Visbeidzot, tie var brīvi amortizēt jaunu amortizējamo pamatlīdzekļu elementus, kas iegādāti pēdējos trijos gados pēc reģistrācijas kooperatīvu reģistrā.

| (145) | Komisija pieļauj, ka kooperatīvajām sabiedrībām piešķirtās nodokļu priekšrocības jāvērtē to nodokļu saistību kontekstā, kas tām jāpilda salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kuri nav kooperatīvās sabiedrības. |
| --- | --- |

(145)

Komisija pieļauj, ka kooperatīvajām sabiedrībām piešķirtās nodokļu priekšrocības jāvērtē to nodokļu saistību kontekstā, kas tām jāpilda salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kuri nav kooperatīvās sabiedrības.

| (146) | Atbilstīgi Spānijas Lauksaimniecības kooperatīvu konfederācijai šo nodokļu priekšrocību nevar vērtēt atsevišķi no nodokļiem, kas kooperatīva biedram jāmaksā par tīro peļņu, kura ir atšķirīga no dividendēm kapitālsabiedrībās. Dubultās aplikšanas ar nodokļiem mazināšanai attiecībās kapitālsabiedrība – akcionārs (dividende) nav ekvivalenta attiecībās kooperatīvā sabiedrība – kooperatīva biedrs (tīrās peļņas sadale), attiecīgi tīrā peļņa tiktu aplikta ar lielākiem nodokļiem nekā dividendes. Priekšrocības, ko kooperatīvs varētu gūt no nodokļu atvieglojumiem attiecībā uz uzņēmumu nodokli, samazinātu kooperatīva biedra dubultā aplikšana ar nodokli attiecībā uz iedzīvotāju ienākuma nodokli, bet kooperatīvu – attiecībā uz uzņēmumu nodokli, tātad tiktu palielināts nodokļu slogs. |
| --- | --- |

(146)

Atbilstīgi Spānijas Lauksaimniecības kooperatīvu konfederācijai šo nodokļu priekšrocību nevar vērtēt atsevišķi no nodokļiem, kas kooperatīva biedram jāmaksā par tīro peļņu, kura ir atšķirīga no dividendēm kapitālsabiedrībās. Dubultās aplikšanas ar nodokļiem mazināšanai attiecībās kapitālsabiedrība – akcionārs (dividende) nav ekvivalenta attiecībās kooperatīvā sabiedrība – kooperatīva biedrs (tīrās peļņas sadale), attiecīgi tīrā peļņa tiktu aplikta ar lielākiem nodokļiem nekā dividendes. Priekšrocības, ko kooperatīvs varētu gūt no nodokļu atvieglojumiem attiecībā uz uzņēmumu nodokli, samazinātu kooperatīva biedra dubultā aplikšana ar nodokli attiecībā uz iedzīvotāju ienākuma nodokli, bet kooperatīvu – attiecībā uz uzņēmumu nodokli, tātad tiktu palielināts nodokļu slogs.

| (147) | Tādējādi šis arguments, kā minēts Pirmās instances tiesas spriedumā, jāsaprot kā tāds, kas attiecas tikai uz uzņēmumu nodokļa izmaiņām, proti, uz šā nodokļa samazinājumu par 50 %. Komisija apstiprina, ka tas arguments, ko izvirzīja Spānijas Lauksaimnieku konfederācija, galvenokārt attiecas uz šo pasākumu. |
| --- | --- |

(147)

Tādējādi šis arguments, kā minēts Pirmās instances tiesas spriedumā, jāsaprot kā tāds, kas attiecas tikai uz uzņēmumu nodokļa izmaiņām, proti, uz šā nodokļa samazinājumu par 50 %. Komisija apstiprina, ka tas arguments, ko izvirzīja Spānijas Lauksaimnieku konfederācija, galvenokārt attiecas uz šo pasākumu.

| (148) | Komisija uzskata, ka lietderīgi priekšrocību analizēt kooperatīva, nevis tā biedru līmenī, tā kā šajā analizē relevantais subjekts ir kooperatīvs. Tāpēc skaitļi par uzņēmumu nodokļa likmi, kurus norādījusi Spānijas Lauksaimnieku kooperatīvu konfederācija, nav pārliecinoši. Tie turklāt attiecas tikai uz līdzekļu neto pieejamību kooperatīva biedriem pēc nodokļu piemērošanas. Piemēram, Komisija uzskata, ka kooperatīva saimnieciskā situācija netiek vājināta, iemaksājot līdzekļus obligātajos fondos, jo tos kooperatīvi saglabā un izlieto skaidri noteiktos gadījumos. |
| --- | --- |

(148)

Komisija uzskata, ka lietderīgi priekšrocību analizēt kooperatīva, nevis tā biedru līmenī, tā kā šajā analizē relevantais subjekts ir kooperatīvs. Tāpēc skaitļi par uzņēmumu nodokļa likmi, kurus norādījusi Spānijas Lauksaimnieku kooperatīvu konfederācija, nav pārliecinoši. Tie turklāt attiecas tikai uz līdzekļu neto pieejamību kooperatīva biedriem pēc nodokļu piemērošanas. Piemēram, Komisija uzskata, ka kooperatīva saimnieciskā situācija netiek vājināta, iemaksājot līdzekļus obligātajos fondos, jo tos kooperatīvi saglabā un izlieto skaidri noteiktos gadījumos.

| (149) | Komisija atbilstīgi sniegtajiem skaidrojumiem uzskata, ka lauksaimnieku kooperatīviem Spānijā piemērojamajā nodokļu režīmā attiecībā uz uzņēmumu nodokli ir diezgan daudz priekšrocību. Turklāt atšķirīgajam nodokļu režīmam minētā nodokļa līmenī nav loģiska pamatojuma attiecībā uz dažām obligātajām prasībām, kas saistītas ar kooperatīva darbību, jo īpaši ar dubulto aplikšanu ar nodokļiem. Kad kooperatīvs veic darbības ar trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, tas tirgū darbojas tāpat kā jebkurš cits uzņēmums, un nav pamata pret kooperatīvu izturēties citādi kā pret citiem uzņēmumiem. Tāpēc kooperatīvu ienākumi, ko tie gūst no darbībām ar trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, ir apliekami ar tādiem pašiem nodokļiem kā tad, ja šīs darbības veiktu kapitālsabiedrība, un biedriem sadalītās summas – tāpat kā dividendes, ko saņem kapitālsabiedrības akcionāri. |
| --- | --- |

(149)

Komisija atbilstīgi sniegtajiem skaidrojumiem uzskata, ka lauksaimnieku kooperatīviem Spānijā piemērojamajā nodokļu režīmā attiecībā uz uzņēmumu nodokli ir diezgan daudz priekšrocību. Turklāt atšķirīgajam nodokļu režīmam minētā nodokļa līmenī nav loģiska pamatojuma attiecībā uz dažām obligātajām prasībām, kas saistītas ar kooperatīva darbību, jo īpaši ar dubulto aplikšanu ar nodokļiem. Kad kooperatīvs veic darbības ar trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, tas tirgū darbojas tāpat kā jebkurš cits uzņēmums, un nav pamata pret kooperatīvu izturēties citādi kā pret citiem uzņēmumiem. Tāpēc kooperatīvu ienākumi, ko tie gūst no darbībām ar trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, ir apliekami ar tādiem pašiem nodokļiem kā tad, ja šīs darbības veiktu kapitālsabiedrība, un biedriem sadalītās summas – tāpat kā dividendes, ko saņem kapitālsabiedrības akcionāri.

| (150) | Visbeidzot, Komisija konstatē, ka nav izvirzīts neviens arguments par brīvību amortizēt jaunu amortizējamo pamatlīdzekļu elementus, kas iegādāti pēdējos trijos gados pēc reģistrācijas kooperatīvu reģistrā, vai par citām priekšrocībām attiecībā uz uzņēmumu nodokli. |
| --- | --- |

(150)

Visbeidzot, Komisija konstatē, ka nav izvirzīts neviens arguments par brīvību amortizēt jaunu amortizējamo pamatlīdzekļu elementus, kas iegādāti pēdējos trijos gados pēc reģistrācijas kooperatīvu reģistrā, vai par citām priekšrocībām attiecībā uz uzņēmumu nodokli.

| (151) | Komisija atgādina arī, ka priekšrocību nerada tikai uzņēmumu nodoklis, bet arī citi nodokļi, kas aprakstīti šā lēmuma 20. punktā (nodoklis par kapitāla pārvešanu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodoklis par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodoklis). Attiecībā uz šiem nodokļiem nevarētu runāt par to, ka dubultā aplikšana ar nodokļiem to kaut kādā veidā kompensē. |
| --- | --- |

(151)

Komisija atgādina arī, ka priekšrocību nerada tikai uzņēmumu nodoklis, bet arī citi nodokļi, kas aprakstīti šā lēmuma 20. punktā (nodoklis par kapitāla pārvešanu un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodoklis par saimniecisko darbību un nekustamā īpašuma nodoklis). Attiecībā uz šiem nodokļiem nevarētu runāt par to, ka dubultā aplikšana ar nodokļiem to kaut kādā veidā kompensē.

| (152) | Tādējādi kooperatīvi saglabā savas nodokļu priekšrocības pat tad, kad tie palielina B kategorijas dīzeļdegvielas piegāžu apjomu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, pārsniedzot 50 % robežu, bez pienākuma veidot struktūru, kas būtu atsevišķa juridiskā persona, uz kuru attiecas vispārējais nodokļu režīms, tādā veidā radot izņēmumu valsts likumā par kooperatīviem. |
| --- | --- |

(152)

Tādējādi kooperatīvi saglabā savas nodokļu priekšrocības pat tad, kad tie palielina B kategorijas dīzeļdegvielas piegāžu apjomu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, pārsniedzot 50 % robežu, bez pienākuma veidot struktūru, kas būtu atsevišķa juridiskā persona, uz kuru attiecas vispārējais nodokļu režīms, tādā veidā radot izņēmumu valsts likumā par kooperatīviem.

| (153) | Atbilstīgi Spānijas iestāžu viedoklim pasākumi, kas ieviesti ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000, nav valsts atbalsts, ciktāl šie pasākumi neietekmē konkurējošos uzņēmumus, kas veic tādas pašas darbības, jo visi nozares uzņēmumi, tostarp lauksaimniecības kooperatīvi, maksā vienādu uzņēmumu nodokli (35 %). Tomēr, kā minēts iepriekš, ar karaļa likumu–dekrētu Nr. 10/2000 izdarītie grozījumi ļauj lauksaimniecības kooperatīviem lielāko daļu savas darbības vai pat visu darbību veltīt B kategorijas dīzeļdegvielas tirdzniecībai, nemaksājot tādus pašus nodokļus kā uzņēmumi, kuri nav kooperatīvās sabiedrības, jo lauksaimniecības kooperatīvi nezaudē nodokļu priekšrocības attiecībā uz uzņēmumu nodokli, nodokli par kapitāla pārvedumiem un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību (kura apmērs nekādā mērā nav atkarīgs no sabiedrības rezultātiem) un nekustamā īpašuma nodokli. |
| --- | --- |

(153)

Atbilstīgi Spānijas iestāžu viedoklim pasākumi, kas ieviesti ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000, nav valsts atbalsts, ciktāl šie pasākumi neietekmē konkurējošos uzņēmumus, kas veic tādas pašas darbības, jo visi nozares uzņēmumi, tostarp lauksaimniecības kooperatīvi, maksā vienādu uzņēmumu nodokli (35 %). Tomēr, kā minēts iepriekš, ar karaļa likumu–dekrētu Nr. 10/2000 izdarītie grozījumi ļauj lauksaimniecības kooperatīviem lielāko daļu savas darbības vai pat visu darbību veltīt B kategorijas dīzeļdegvielas tirdzniecībai, nemaksājot tādus pašus nodokļus kā uzņēmumi, kuri nav kooperatīvās sabiedrības, jo lauksaimniecības kooperatīvi nezaudē nodokļu priekšrocības attiecībā uz uzņēmumu nodokli, nodokli par kapitāla pārvedumiem un dokumentētiem juridiskiem aktiem, nodokli par saimniecisko darbību (kura apmērs nekādā mērā nav atkarīgs no sabiedrības rezultātiem) un nekustamā īpašuma nodokli.

| (154) | Komisija tāpēc uzskata, ka pasākumi, kas pieņemti ar karaļa likuma–dekrēta Nr. 10/2000 1. pantu, atbilst priekšrocību kritērijam. |
| --- | --- |

(154)

Komisija tāpēc uzskata, ka pasākumi, kas pieņemti ar karaļa likuma–dekrēta Nr. 10/2000 1. pantu, atbilst priekšrocību kritērijam.

1.4.   Selektivitātes kritērijs

| (155) | Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tam jābūt tādam, kas selektīvi piešķir priekšrocības, no kurām konkrēti uzņēmumi vai konkrētas darbības nozare gūst īpašu labumu. Šis pants attiecas uz atbalstu, kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, “dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai” (30). |
| --- | --- |

(155)

Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tam jābūt tādam, kas selektīvi piešķir priekšrocības, no kurām konkrēti uzņēmumi vai konkrētas darbības nozare gūst īpašu labumu. Šis pants attiecas uz atbalstu, kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, “dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai” (30).

| (156) | Pārbaudot kāda pasākuma selektivitāti, Komisijai jānoskaidro, vai uzņēmumu diferenciāciju, kas ieviesta ar attiecīgo pasākumu attiecībā uz priekšrocībām vai maksājumiem, var skaidrot ar sistēmas būtību vai vispārējiem saimnieciskiem principiem. Atbilstīgi judikatūrai īpašam fiskālam pasākumam, ko var pamatot ar fiskālās sistēmas iekšējo loģiku, LESD 107. panta 1. punktu nepiemēro. (31) Ja šī diferenciācija pamatota ar mērķiem, kuri atšķiras no vispārējās sistēmas, konkrētais pasākums principā tiek uzskatīts par tādu, uz kuru attiecas LESD 107. panta 1. punktā noteiktais selektivitātes princips. |
| --- | --- |

(156)

Pārbaudot kāda pasākuma selektivitāti, Komisijai jānoskaidro, vai uzņēmumu diferenciāciju, kas ieviesta ar attiecīgo pasākumu attiecībā uz priekšrocībām vai maksājumiem, var skaidrot ar sistēmas būtību vai vispārējiem saimnieciskiem principiem. Atbilstīgi judikatūrai īpašam fiskālam pasākumam, ko var pamatot ar fiskālās sistēmas iekšējo loģiku, LESD 107. panta 1. punktu nepiemēro. (31) Ja šī diferenciācija pamatota ar mērķiem, kuri atšķiras no vispārējās sistēmas, konkrētais pasākums principā tiek uzskatīts par tādu, uz kuru attiecas LESD 107. panta 1. punktā noteiktais selektivitātes princips.

| (157) | Attiecībā uz diferencētiem nodokļu pasākumiem 20. punktā Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai, minēts, ka nodokļu priekšrocības dažkārt piešķir tikai konkrētu veidu uzņēmumiem, konkrētām to darbībām vai konkrētu preču ražošanai. Ja šīs priekšrocības rada labvēlīgus apstākļus dažiem uzņēmumiem vai dažām precēm, tas var būt valsts atbalsts, kā noteikts LESD 107. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(157)

Attiecībā uz diferencētiem nodokļu pasākumiem 20. punktā Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai, minēts, ka nodokļu priekšrocības dažkārt piešķir tikai konkrētu veidu uzņēmumiem, konkrētām to darbībām vai konkrētu preču ražošanai. Ja šīs priekšrocības rada labvēlīgus apstākļus dažiem uzņēmumiem vai dažām precēm, tas var būt valsts atbalsts, kā noteikts LESD 107. panta 1. punktā.

1.4.1.   Vai pasākumi rada labvēlīgus apstākļus konkrētiem uzņēmumiem un konkrētu preču ražošanai?

| (158) | Ir jānosaka, vai atbilstīgi Spānijas tiesiskajai sistēmai konkrētais pasākums rada labvēlīgus apstākļus konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai salīdzinājumā ar citiem, kuri attiecībā uz šās sistēmas mērķi būtu līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā (32). |
| --- | --- |

(158)

Ir jānosaka, vai atbilstīgi Spānijas tiesiskajai sistēmai konkrētais pasākums rada labvēlīgus apstākļus konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai salīdzinājumā ar citiem, kuri attiecībā uz šās sistēmas mērķi būtu līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā (32).

| (159) | Komisijas paziņojumā par kooperatīvo sabiedrību darbības sekmēšanu Eiropā atzīts, ka kooperatīvi darbojas savu biedru interesēs, kas vienlaikus ir arī lietotāji, un tie netiek pārvaldīti ārējo ieguldītāju interesēs. Peļņu biedri saņem atbilstīgi viņu darījumiem ar kooperatīvu, bet rezerves un aktīvi ir kopīgi, tie ir nedalāmi un tos izmanto biedru kopīgajās interesēs. Tā kā principā biedru personiskās saites ir ciešas, jaunu biedru uzņemšana jāapstiprina kooperatīva biedriem, turpretī balsstiesības ne vienmēr ir proporcionālas ieguldītajām kapitāla daļām. Ja kāds biedrs izstājas no kooperatīva, viņam ir tiesības saņemt atlīdzību, kas samazina kapitālu. |
| --- | --- |

(159)

Komisijas paziņojumā par kooperatīvo sabiedrību darbības sekmēšanu Eiropā atzīts, ka kooperatīvi darbojas savu biedru interesēs, kas vienlaikus ir arī lietotāji, un tie netiek pārvaldīti ārējo ieguldītāju interesēs. Peļņu biedri saņem atbilstīgi viņu darījumiem ar kooperatīvu, bet rezerves un aktīvi ir kopīgi, tie ir nedalāmi un tos izmanto biedru kopīgajās interesēs. Tā kā principā biedru personiskās saites ir ciešas, jaunu biedru uzņemšana jāapstiprina kooperatīva biedriem, turpretī balsstiesības ne vienmēr ir proporcionālas ieguldītajām kapitāla daļām. Ja kāds biedrs izstājas no kooperatīva, viņam ir tiesības saņemt atlīdzību, kas samazina kapitālu.

| (160) | Tas rada nepieciešamību definēt tīru savstarpējās kooperācijas kooperatīvu modeli, kuru var izmantot, lai noteiktu, vai kooperatīvi attiecībā uz Spānijas nodokļu sistēmu atrodas tādā pašā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā kapitālsabiedrības. |
| --- | --- |

(160)

Tas rada nepieciešamību definēt tīru savstarpējās kooperācijas kooperatīvu modeli, kuru var izmantot, lai noteiktu, vai kooperatīvi attiecībā uz Spānijas nodokļu sistēmu atrodas tādā pašā faktiskajā un juridiskajā situācijā kā kapitālsabiedrības.

| (161) | Pirmkārt, tīru savstarpējās kooperācijas kooperatīvu modeli raksturo īpašas tā biedru savstarpējās attiecības. Katrs biedrs ir partneris ar vienu balsi kooperatīva administrācijā, kur katram biedram ir viena balss, kur lēmumi tiek pieņemti ar balsu vairākumu un ievēlētā direkcija ir atbildīga kooperatīva biedru priekšā. Ir vairāki kooperatīva un tā biedru sadarbības veidi, kas ir vairāk nekā tikai komerciālas attiecības. |
| --- | --- |

(161)

Pirmkārt, tīru savstarpējās kooperācijas kooperatīvu modeli raksturo īpašas tā biedru savstarpējās attiecības. Katrs biedrs ir partneris ar vienu balsi kooperatīva administrācijā, kur katram biedram ir viena balss, kur lēmumi tiek pieņemti ar balsu vairākumu un ievēlētā direkcija ir atbildīga kooperatīva biedru priekšā. Ir vairāki kooperatīva un tā biedru sadarbības veidi, kas ir vairāk nekā tikai komerciālas attiecības.

| (162) | Otrkārt, tīras savstarpējās kooperācijas kooperatīvu gadījumā tiek prasīta saimnieciskās darbības rezultātu godīga un taisnīga sadale, un visai peļņai galu galā jānonāk biedru rīcībā. Tas atbilst savstarpējības principam, kas ļauj kooperatīviem darboties biedru labā. Tirdzniecības vai patēriņa kooperatīva biedri finanšu gada beigās gūst saimnieciska rakstura priekšrocības uz to darbību kopējās vērtības pamata, kas veiktas ar kooperatīvu (personalizēta peļņa vai atlaides). Tomēr viņi var lemt ļaut kooperatīvam paturēt daļu atlaižu vai peļņas par labu dažādām rezervēm. Tāpēc tīros savstarpējās kooperācijas kooperatīvus var definēt kā tādus, kuri darījumus veic tikai ar saviem biedriem. |
| --- | --- |

(162)

Otrkārt, tīras savstarpējās kooperācijas kooperatīvu gadījumā tiek prasīta saimnieciskās darbības rezultātu godīga un taisnīga sadale, un visai peļņai galu galā jānonāk biedru rīcībā. Tas atbilst savstarpējības principam, kas ļauj kooperatīviem darboties biedru labā. Tirdzniecības vai patēriņa kooperatīva biedri finanšu gada beigās gūst saimnieciska rakstura priekšrocības uz to darbību kopējās vērtības pamata, kas veiktas ar kooperatīvu (personalizēta peļņa vai atlaides). Tomēr viņi var lemt ļaut kooperatīvam paturēt daļu atlaižu vai peļņas par labu dažādām rezervēm. Tāpēc tīros savstarpējās kooperācijas kooperatīvus var definēt kā tādus, kuri darījumus veic tikai ar saviem biedriem.

| (163) | Tādējādi attiecībā uz uzņēmumu nodokli tīro savstarpējās kooperācijas kooperatīvu gadījumā kooperatīvam nav peļņas, jo tas darbojas tikai savu biedru labā. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecībā uz peļņas nodokli tīrie savstarpējās kooperācijas kooperatīvi un pelnoši uzņēmumi nav līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā. Šādā gadījumā nodokļu bāzes samazināšana tīriem savstarpējās kooperācijas kooperatīviem nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(163)

Tādējādi attiecībā uz uzņēmumu nodokli tīro savstarpējās kooperācijas kooperatīvu gadījumā kooperatīvam nav peļņas, jo tas darbojas tikai savu biedru labā. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecībā uz peļņas nodokli tīrie savstarpējās kooperācijas kooperatīvi un pelnoši uzņēmumi nav līdzīgā faktiskajā un juridiskajā situācijā. Šādā gadījumā nodokļu bāzes samazināšana tīriem savstarpējās kooperācijas kooperatīviem nav valsts atbalsts.

| (164) | Ņemot to vērā, Komisija atzīst arī, ka karaļa dekrētā–likumā Nr. 10/2000 minēti faktori, kas izjauc tīro savstarpējās kooperācijas modeli, jo īpaši, iespējams, atceļot maksimālo 50 % robežu, kas lauksaimniecības kooperatīviem jāievēro, lai piegādātu B kategorijas dīzeļdegvielu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, nezaudējot fiskāli aizsargāta kooperatīva statusu, proti, nemainot ekskluzivitātes principu lauksaimniecības kooperatīvu labā. Tikai tas, ka kooperatīvi drīkst pārsniegt 50 % robežu, negatīvi ietekmē to tīrās kooperācijas raksturu tāpēc, ka turklāt nozīmīgu daļu kooperatīvu apgrozījuma varēs veidot darbības ar trešām personām, kas nav kooperatīva biedri. Lauksaimniecības kooperatīva darbība, dzenoties pēc peļņas, piedzīvos dziļas izmaiņas, un jājautā, vai principi, kas raksturīgi tīriem savstarpējās kooperācijas kooperatīviem (piemēram, aktīva kooperatīva biedru līdzdalība pārvaldē, lēmumu pieņemšanā, vadībā, ekskluzivitātes, altruisma un demokrātijas principi) var vēl tikt saglabāti, ja kooperatīva pakalpojumi neierobežoti pieejami trešām personām, kas nav kooperatīva biedri. Turklāt jāņem vērā, ka ieņēmumu struktūras maiņa attiecībā uz trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, tos attālinās no kooperatīvā gara. |
| --- | --- |

(164)

Ņemot to vērā, Komisija atzīst arī, ka karaļa dekrētā–likumā Nr. 10/2000 minēti faktori, kas izjauc tīro savstarpējās kooperācijas modeli, jo īpaši, iespējams, atceļot maksimālo 50 % robežu, kas lauksaimniecības kooperatīviem jāievēro, lai piegādātu B kategorijas dīzeļdegvielu trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, nezaudējot fiskāli aizsargāta kooperatīva statusu, proti, nemainot ekskluzivitātes principu lauksaimniecības kooperatīvu labā. Tikai tas, ka kooperatīvi drīkst pārsniegt 50 % robežu, negatīvi ietekmē to tīrās kooperācijas raksturu tāpēc, ka turklāt nozīmīgu daļu kooperatīvu apgrozījuma varēs veidot darbības ar trešām personām, kas nav kooperatīva biedri. Lauksaimniecības kooperatīva darbība, dzenoties pēc peļņas, piedzīvos dziļas izmaiņas, un jājautā, vai principi, kas raksturīgi tīriem savstarpējās kooperācijas kooperatīviem (piemēram, aktīva kooperatīva biedru līdzdalība pārvaldē, lēmumu pieņemšanā, vadībā, ekskluzivitātes, altruisma un demokrātijas principi) var vēl tikt saglabāti, ja kooperatīva pakalpojumi neierobežoti pieejami trešām personām, kas nav kooperatīva biedri. Turklāt jāņem vērā, ka ieņēmumu struktūras maiņa attiecībā uz trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, tos attālinās no kooperatīvā gara.

| (165) | Tāpēc šajā gadījumā ir skaidrs, ka karaļa dekrētā–likumā Nr. 10/2000 tiek pārskatītas to lauksaimniecības nozares kooperatīvu tīrās savstarpējās kooperācijas iezīmes, kurus skar šis pasākums. Šo iemeslu dēļ un atbilstīgi Spānijā spēkā esošajiem tiesību aktiem Komisija nevar neapstrīdamā veidā konstatēt, ka attiecīgie Spānijas lauksaimniecības kooperatīvi ir tīrās savstarpējās kooperācijas kooperatīvi. Šie kooperatīvi, kā arī to ienākumi tāpēc jāanalizē nevis salīdzinājumā ar tīrās kooperācijas kooperatīvajām sabiedrībām, bet salīdzinājumā ar kapitālsabiedrībām. |
| --- | --- |

(165)

Tāpēc šajā gadījumā ir skaidrs, ka karaļa dekrētā–likumā Nr. 10/2000 tiek pārskatītas to lauksaimniecības nozares kooperatīvu tīrās savstarpējās kooperācijas iezīmes, kurus skar šis pasākums. Šo iemeslu dēļ un atbilstīgi Spānijā spēkā esošajiem tiesību aktiem Komisija nevar neapstrīdamā veidā konstatēt, ka attiecīgie Spānijas lauksaimniecības kooperatīvi ir tīrās savstarpējās kooperācijas kooperatīvi. Šie kooperatīvi, kā arī to ienākumi tāpēc jāanalizē nevis salīdzinājumā ar tīrās kooperācijas kooperatīvajām sabiedrībām, bet salīdzinājumā ar kapitālsabiedrībām.

| (166) | Tomēr ir pamats noteikt to juridisko režīmu, atbilstīgi kuram jāvērtē pasākumi, proti, atsauces pamats. Šajā sakarībā jānorāda, ka to nodokļu priekšrocību gadījumā, kas paredzētas Spānijas lauksaimniecības kooperatīviem, attiecīgie pasākumi ir īpašas atkāpes, kas paredzētas likumā Nr. 20/1900 par kooperatīvu nodokļu režīmu. Likuma 16. panta 5. punktā, 18. panta 2. punktā, 33. panta 1., 2., 3. un 4. punktā, 34. panta 1. un 2. punktā paredzēti vairāki īpaši aizsargātiem kooperatīviem, tostarp lauksaimniecības kooperatīviem, labvēlīgi pasākumi attiecībā uz uzņēmumu nodokli, nodokli par kapitāla pārvedumiem, par dokumentētiem juridiskiem aktiem, saimnieciskās darbības nodokli un nekustamā īpašuma nodokli (sīkāk par priekšrocībām skatīt iepriekš 20. punktu). |
| --- | --- |

(166)

Tomēr ir pamats noteikt to juridisko režīmu, atbilstīgi kuram jāvērtē pasākumi, proti, atsauces pamats. Šajā sakarībā jānorāda, ka to nodokļu priekšrocību gadījumā, kas paredzētas Spānijas lauksaimniecības kooperatīviem, attiecīgie pasākumi ir īpašas atkāpes, kas paredzētas likumā Nr. 20/1900 par kooperatīvu nodokļu režīmu. Likuma 16. panta 5. punktā, 18. panta 2. punktā, 33. panta 1., 2., 3. un 4. punktā, 34. panta 1. un 2. punktā paredzēti vairāki īpaši aizsargātiem kooperatīviem, tostarp lauksaimniecības kooperatīviem, labvēlīgi pasākumi attiecībā uz uzņēmumu nodokli, nodokli par kapitāla pārvedumiem, par dokumentētiem juridiskiem aktiem, saimnieciskās darbības nodokli un nekustamā īpašuma nodokli (sīkāk par priekšrocībām skatīt iepriekš 20. punktu).

| (167) | Pēc tam jānosaka, kāds mērķis ir katram no četriem minētajiem nodokļiem. Šajā sakarībā ir pamats uzskatīt, ka uzņēmumu nodokļa mērķis ir uzņēmumu peļņas aplikšana ar nodokli. Pārējo nodokļu mērķis attiecīgi ir kapitāla pārvedumu, dokumentēta juridiska akta veikšanas, saimnieciskās darbības un nekustamā īpašuma tiesību aplikšana ar nodokli. |
| --- | --- |

(167)

Pēc tam jānosaka, kāds mērķis ir katram no četriem minētajiem nodokļiem. Šajā sakarībā ir pamats uzskatīt, ka uzņēmumu nodokļa mērķis ir uzņēmumu peļņas aplikšana ar nodokli. Pārējo nodokļu mērķis attiecīgi ir kapitāla pārvedumu, dokumentēta juridiska akta veikšanas, saimnieciskās darbības un nekustamā īpašuma tiesību aplikšana ar nodokli.

| (168) | Visbeidzot, kā iepriekš minēts, jānosaka, vai kooperatīvu un kapitālsabiedrību faktiskā un juridiskā situācija ir līdzvērtīga attiecībā uz šo četru nodokļu mērķiem. |
| --- | --- |

(168)

Visbeidzot, kā iepriekš minēts, jānosaka, vai kooperatīvu un kapitālsabiedrību faktiskā un juridiskā situācija ir līdzvērtīga attiecībā uz šo četru nodokļu mērķiem.

| (169) | Tā kā attiecībā uz uzņēmumu nodokli Komisija nevar konstatēt, ka attiecīgie Spānijas lauksaimniecības kooperatīvi ir tīras sadarbības kooperācijas kooperatīvi, kas pēc definīcijas nerada peļņu, tā nevar arī izslēgt, ka kooperatīvi un kapitālsabiedrības attiecībā uz nodokļu priekšrocībām atrodas līdzvērtīgā faktiskā un juridiskā situācijā. |
| --- | --- |

(169)

Tā kā attiecībā uz uzņēmumu nodokli Komisija nevar konstatēt, ka attiecīgie Spānijas lauksaimniecības kooperatīvi ir tīras sadarbības kooperācijas kooperatīvi, kas pēc definīcijas nerada peļņu, tā nevar arī izslēgt, ka kooperatīvi un kapitālsabiedrības attiecībā uz nodokļu priekšrocībām atrodas līdzvērtīgā faktiskā un juridiskā situācijā.

| (170) | Kad kooperatīvs veic darbības ar trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, tas tirgū darbojas tāpat kā jebkurš cits uzņēmums un tāpēc attiecībā uz uzņēmuma nodokļa mērķi atrodas līdzvērtīgā faktiskā un juridiskā situācijā. Turklāt attiecībā uz fiskālajiem pasākumiem saistībā ar kooperatīvu nedalāmajām rezervēm Komisija uzskata, ka no uzņēmumu nodokļa piemērošanas viedokļa tās ir līdzvērtīgas kapitālsabiedrību rezervēm. Tik tiešām no kooperatīvu skata punkta priekšrocību piešķiršana nedalāmajām rezervēm galvenokārt būtu salīdzināma ar gadījumiem, kad kapitālsabiedrības saglabā peļņu, jo kooperatīva darbības gaitā nedalāmās rezerves tiek izmantotas līdzīgi kā peļņa, ko kapitālsabiedrības ieskaita rezervē. Salīdzinājums jāizdara no uzņēmuma skata punkta, nevis no akcionāru vai kooperatīvu skata punkta. Pat kooperatīvu obligāto rezervju obligātums nevar izmainīt to, ka pasākums ir atbalsts, jo kapitālsabiedrībām arī ir likumīgas obligātās rezerves, kuras tomēr tiek apliktas ar nodokli. Tāpēc Komisija uzskata, ka nedalāmās rezerves saimnieciskās darbības aspektā ir līdzvērtīgas jebkuram citam rezervju veidam, kas paredzētas citiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(170)

Kad kooperatīvs veic darbības ar trešām personām, kas nav kooperatīva biedri, tas tirgū darbojas tāpat kā jebkurš cits uzņēmums un tāpēc attiecībā uz uzņēmuma nodokļa mērķi atrodas līdzvērtīgā faktiskā un juridiskā situācijā. Turklāt attiecībā uz fiskālajiem pasākumiem saistībā ar kooperatīvu nedalāmajām rezervēm Komisija uzskata, ka no uzņēmumu nodokļa piemērošanas viedokļa tās ir līdzvērtīgas kapitālsabiedrību rezervēm. Tik tiešām no kooperatīvu skata punkta priekšrocību piešķiršana nedalāmajām rezervēm galvenokārt būtu salīdzināma ar gadījumiem, kad kapitālsabiedrības saglabā peļņu, jo kooperatīva darbības gaitā nedalāmās rezerves tiek izmantotas līdzīgi kā peļņa, ko kapitālsabiedrības ieskaita rezervē. Salīdzinājums jāizdara no uzņēmuma skata punkta, nevis no akcionāru vai kooperatīvu skata punkta. Pat kooperatīvu obligāto rezervju obligātums nevar izmainīt to, ka pasākums ir atbalsts, jo kapitālsabiedrībām arī ir likumīgas obligātās rezerves, kuras tomēr tiek apliktas ar nodokli. Tāpēc Komisija uzskata, ka nedalāmās rezerves saimnieciskās darbības aspektā ir līdzvērtīgas jebkuram citam rezervju veidam, kas paredzētas citiem uzņēmumiem.

| (171) | Jebkurš pasākums saistībā ar uzņēmumu nodokli, kura mērķis ir diferencēts un labvēlīgāks režīms attiecībā uz peļņu vispār un attiecībā uz peļņu, kas paredzēta nedalāmajām rezervēm, jo īpaši par labu kooperatīviem, var sniegt priekšrocības, kas labvēlīgas kooperatīvu saimnieciskajai darbībai salīdzinājumā ar kapitālsabiedrībām, kuras nevarētu tās izmantot pat tad, kad tās atrodas līdzvērtīgā situācijā. |
| --- | --- |

(171)

Jebkurš pasākums saistībā ar uzņēmumu nodokli, kura mērķis ir diferencēts un labvēlīgāks režīms attiecībā uz peļņu vispār un attiecībā uz peļņu, kas paredzēta nedalāmajām rezervēm, jo īpaši par labu kooperatīviem, var sniegt priekšrocības, kas labvēlīgas kooperatīvu saimnieciskajai darbībai salīdzinājumā ar kapitālsabiedrībām, kuras nevarētu tās izmantot pat tad, kad tās atrodas līdzvērtīgā situācijā.

| (172) | Komisija uzskata, ka attiecībā uz priekšrocībām saistībā ar uzņēmumu nodokli no šiem apsvērumiem izriet, ka kapitālsabiedrības atrodas vienādā situācijā ar kooperatīvajām sabiedrībām un ka tādēļ var apgalvot, ka kooperatīvajām sabiedrībām salīdzinājumā ar kapitālsabiedrībām ir priekšrocības. |
| --- | --- |

(172)

Komisija uzskata, ka attiecībā uz priekšrocībām saistībā ar uzņēmumu nodokli no šiem apsvērumiem izriet, ka kapitālsabiedrības atrodas vienādā situācijā ar kooperatīvajām sabiedrībām un ka tādēļ var apgalvot, ka kooperatīvajām sabiedrībām salīdzinājumā ar kapitālsabiedrībām ir priekšrocības.

| (173) | Attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumiem un dokumentētiem juridiskiem aktiem jāatgādina, ka ar šo netiešo nodokli apliek dažādus juridiskus aktus, piemēram, apjomīgus kapitāla pārvedumus, dokumentētus juridiskus aktus vai arī dažas biedru darbības (piemēram, sabiedrības finansēšana kapitāla pieauguma veidā). Kapitālsabiedrībai par šiem aktiem tiks piemēroti nodokļi. Turpretī, kā izklāstīts šā lēmuma 20. punktā, kooperatīvajām sabiedrībām piemērots izņēmums par šīm ar nodokli apliekamajām darbībām (dibināšana, kapitāla palielināšana, aizdevumu piešķiršana vai anulēšana u. c. (33). Tāpēc kooperatīvajām sabiedrībām ir priekšrocības salīdzinājumā ar kapitālsabiedrībām. |
| --- | --- |

(173)

Attiecībā uz nodokli par kapitāla pārvedumiem un dokumentētiem juridiskiem aktiem jāatgādina, ka ar šo netiešo nodokli apliek dažādus juridiskus aktus, piemēram, apjomīgus kapitāla pārvedumus, dokumentētus juridiskus aktus vai arī dažas biedru darbības (piemēram, sabiedrības finansēšana kapitāla pieauguma veidā). Kapitālsabiedrībai par šiem aktiem tiks piemēroti nodokļi. Turpretī, kā izklāstīts šā lēmuma 20. punktā, kooperatīvajām sabiedrībām piemērots izņēmums par šīm ar nodokli apliekamajām darbībām (dibināšana, kapitāla palielināšana, aizdevumu piešķiršana vai anulēšana u. c. (33). Tāpēc kooperatīvajām sabiedrībām ir priekšrocības salīdzinājumā ar kapitālsabiedrībām.

| (174) | Nodokļa par saimniecisko darbību mērķis ir tieši aplikt ar nodokli visa veida saimniecisko uzņēmējdarbību, profesionālo vai māksliniecisko darbību, ko Spānijas teritorijā veic fiziskas vai juridiskas personas (34). Kapitālsabiedrībai, kuras apgrozījums lielāks par vienu (1) miljonu euro, tiks piemērots šis nodoklis atbilstīgi tai saimnieciskajai darbībai, kuru tā veic. Kā minēts šā lēmuma 20. punktā, kooperatīvajām sabiedrībām šim nodoklim piemērots 95 % samazinājums (35). Tātad kooperatīvajām sabiedrībām ir priekšrocība salīdzinājumā ar iepriekšminētajām kapitālsabiedrībām, kuras pilnībā tiek apliktas ar šo nodokli. |
| --- | --- |

(174)

Nodokļa par saimniecisko darbību mērķis ir tieši aplikt ar nodokli visa veida saimniecisko uzņēmējdarbību, profesionālo vai māksliniecisko darbību, ko Spānijas teritorijā veic fiziskas vai juridiskas personas (34). Kapitālsabiedrībai, kuras apgrozījums lielāks par vienu (1) miljonu euro, tiks piemērots šis nodoklis atbilstīgi tai saimnieciskajai darbībai, kuru tā veic. Kā minēts šā lēmuma 20. punktā, kooperatīvajām sabiedrībām šim nodoklim piemērots 95 % samazinājums (35). Tātad kooperatīvajām sabiedrībām ir priekšrocība salīdzinājumā ar iepriekšminētajām kapitālsabiedrībām, kuras pilnībā tiek apliktas ar šo nodokli.

| (175) | Visbeidzot, attiecībā uz nekustamā īpašuma nodokli jāatgādina, ka tas ir vietējs nodoklis, ar kuru apliek īpašuma tiesības un citas tiesības, kas saistītas ar nekustamu mantu. Kapitālsabiedrības atšķirībā no kooperatīvajām sabiedrībām, kā norādīts šā lēmuma 20. punktā, šo nodokli maksā pilnā apjomā. Tik tiešām, kooperatīvajām sabiedrībām piešķirts šā nodokļa samazinājums par 95 %, kas atbilst kooperatīvo sabiedrību lauku īpašumam un kopienas zemkopības saimniecībām (36). Tāpēc attiecībā uz ārpilsētas teritorijām kooperatīvajām sabiedrībām ir priekšrocības salīdzinājumā ar kapitālsabiedrībām, kuras šo nodokli maksā pilnā apjomā. |
| --- | --- |

(175)

Visbeidzot, attiecībā uz nekustamā īpašuma nodokli jāatgādina, ka tas ir vietējs nodoklis, ar kuru apliek īpašuma tiesības un citas tiesības, kas saistītas ar nekustamu mantu. Kapitālsabiedrības atšķirībā no kooperatīvajām sabiedrībām, kā norādīts šā lēmuma 20. punktā, šo nodokli maksā pilnā apjomā. Tik tiešām, kooperatīvajām sabiedrībām piešķirts šā nodokļa samazinājums par 95 %, kas atbilst kooperatīvo sabiedrību lauku īpašumam un kopienas zemkopības saimniecībām (36). Tāpēc attiecībā uz ārpilsētas teritorijām kooperatīvajām sabiedrībām ir priekšrocības salīdzinājumā ar kapitālsabiedrībām, kuras šo nodokli maksā pilnā apjomā.

| (176) | Komisijai pēc tam, kad tā konstatējusi, ka kapitālsabiedrības un kooperatīvās sabiedrības atrodas līdzvērtīgā situācijā, ir iespējams apgalvot, ka uz tām netiek attiecinātas minētās priekšrocības (37) un tātad šīs priekšrocības ir selektīvas, jo attiecas tikai uz kooperatīvajām sabiedrībām. |
| --- | --- |

(176)

Komisijai pēc tam, kad tā konstatējusi, ka kapitālsabiedrības un kooperatīvās sabiedrības atrodas līdzvērtīgā situācijā, ir iespējams apgalvot, ka uz tām netiek attiecinātas minētās priekšrocības (37) un tātad šīs priekšrocības ir selektīvas, jo attiecas tikai uz kooperatīvajām sabiedrībām.

| (177) | Komisija tāpēc konstatē, ka ar karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pantu ieviestie pasākumi lauksaimniecības kooperatīviem piešķir selektīvas priekšrocības (38). |
| --- | --- |

(177)

Komisija tāpēc konstatē, ka ar karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pantu ieviestie pasākumi lauksaimniecības kooperatīviem piešķir selektīvas priekšrocības (38).

1.4.2.   Vai pasākumi atbilst sistēmas būtībai vai vispārējiem saimnieciskiem principiem?

| (178) | Turpmāk jānoskaidro, vai apspriežamie fiskālie pasākumi atbilst sistēmas būtībai, vai vispārējiem saimnieciskiem principiem, kas jāpierāda attiecīgajai dalībvalstij. Pasākumam, kas rada izņēmumu vispārējās fiskālās sistēmas piemērošanā, pamatojums var būt fiskālās sistēmas būtība, ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka šis pasākums tieši izriet no šīs valsts fiskālās sistēmas pamatprincipiem vai galvenajiem principiem (39). |
| --- | --- |

(178)

Turpmāk jānoskaidro, vai apspriežamie fiskālie pasākumi atbilst sistēmas būtībai, vai vispārējiem saimnieciskiem principiem, kas jāpierāda attiecīgajai dalībvalstij. Pasākumam, kas rada izņēmumu vispārējās fiskālās sistēmas piemērošanā, pamatojums var būt fiskālās sistēmas būtība, ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka šis pasākums tieši izriet no šīs valsts fiskālās sistēmas pamatprincipiem vai galvenajiem principiem (39).

| (179) | Pamatojums, kas balstīts uz attiecīgās fiskālās sistēmas būtību vai vispārējiem saimnieciskiem principiem, ir izņēmums attiecībā uz valsts atbalsta aizlieguma principu, un tāpēc tas jāinterpretē ļoti precīzi (40). Dalībvalstij jāpierāda, ka attiecīgā atkāpe pamatojama ar sistēmas būtību vai vispārējiem saimnieciskiem principiem un tāpēc tā nav valsts atbalsts LESD 107. panta nozīmē. Šajā sakarībā jānošķir īpaša nodokļu režīma ārējie mērķi un nodokļu sistēmai raksturīgi mehānismi, kas nepieciešami šo mērķu īstenošanai (41). |
| --- | --- |

(179)

Pamatojums, kas balstīts uz attiecīgās fiskālās sistēmas būtību vai vispārējiem saimnieciskiem principiem, ir izņēmums attiecībā uz valsts atbalsta aizlieguma principu, un tāpēc tas jāinterpretē ļoti precīzi (40). Dalībvalstij jāpierāda, ka attiecīgā atkāpe pamatojama ar sistēmas būtību vai vispārējiem saimnieciskiem principiem un tāpēc tā nav valsts atbalsts LESD 107. panta nozīmē. Šajā sakarībā jānošķir īpaša nodokļu režīma ārējie mērķi un nodokļu sistēmai raksturīgi mehānismi, kas nepieciešami šo mērķu īstenošanai (41).

| (180) | Konkrētajā gadījumā Spānijas Lauksaimniecības kooperatīvu asociācija uzskata, ka pasākumi, kas noteikti ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000, jo īpaši saistībā ar to ietekmi uz uzņēmumu nodokli, paredzēti, lai kompensētu peļņas dubulto aplikšanu ar nodokļiem uzņēmumu nodokļa un iedzīvotāju ienākuma nodokļa veidā. Komisija, pamatojoties uz izvirzītajiem argumentiem, nevar izteikties par šā apgalvojuma pamatotību. Komisija tomēr konstatē, ka šo apgalvojumu Spānijas iestādes neizvirza, lai pierādītu, ka pasākums tieši izriet no Spānijas nodokļu sistēmas pamatprincipiem vai galvenajiem principiem. Spānijas iestādes uzskata, ka sasniedzamais mērķis ir ļaut kooperatīvam īstenot šo darbību, bez nepieciešamības dibināt atsevišķu struktūru, abās situācijās piemērojot vienādu aplikšanu ar uzņēmumu nodokli tā, lai ienākumi no B kategorijas dīzeļdegvielas piegādēm ir pakļauti vispārējam uzņēmumu nodokļa režīmam. Abu pasākumu mērķis ir ļaut laukkopības un lopkopības saimniecībām saglabāt nepieciešamo konkurētspējas līmeni, lai pārvarētu dīzeļdegvielas izmaksu nesamērīgas palielināšanās un euro vērtības pret dolāru samazināšanās dēļ radušās saimnieciskās grūtības (42). Attiecībā uz pārējiem nodokļiem Spānijas iestādes uzskata, ka nodokļu priekšrocības bija noteiktas pirms karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 stāšanās spēkā, tāpēc kooperatīvi to izmantoja pirms minētā dekrēta stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(180)

Konkrētajā gadījumā Spānijas Lauksaimniecības kooperatīvu asociācija uzskata, ka pasākumi, kas noteikti ar karaļa dekrētu–likumu Nr. 10/2000, jo īpaši saistībā ar to ietekmi uz uzņēmumu nodokli, paredzēti, lai kompensētu peļņas dubulto aplikšanu ar nodokļiem uzņēmumu nodokļa un iedzīvotāju ienākuma nodokļa veidā. Komisija, pamatojoties uz izvirzītajiem argumentiem, nevar izteikties par šā apgalvojuma pamatotību. Komisija tomēr konstatē, ka šo apgalvojumu Spānijas iestādes neizvirza, lai pierādītu, ka pasākums tieši izriet no Spānijas nodokļu sistēmas pamatprincipiem vai galvenajiem principiem. Spānijas iestādes uzskata, ka sasniedzamais mērķis ir ļaut kooperatīvam īstenot šo darbību, bez nepieciešamības dibināt atsevišķu struktūru, abās situācijās piemērojot vienādu aplikšanu ar uzņēmumu nodokli tā, lai ienākumi no B kategorijas dīzeļdegvielas piegādēm ir pakļauti vispārējam uzņēmumu nodokļa režīmam. Abu pasākumu mērķis ir ļaut laukkopības un lopkopības saimniecībām saglabāt nepieciešamo konkurētspējas līmeni, lai pārvarētu dīzeļdegvielas izmaksu nesamērīgas palielināšanās un euro vērtības pret dolāru samazināšanās dēļ radušās saimnieciskās grūtības (42). Attiecībā uz pārējiem nodokļiem Spānijas iestādes uzskata, ka nodokļu priekšrocības bija noteiktas pirms karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 stāšanās spēkā, tāpēc kooperatīvi to izmantoja pirms minētā dekrēta stāšanās spēkā.

| (181) | Tomēr Komisija uzskata, ka tikai tas, ka nodokļu priekšrocības, kas saistītas ar dažādiem nodokļiem un kuras rada abi attiecīgie pasākumi, ir iecerētas tā, lai nodrošinātu saimniecisku grūtību izraisītas situācijas uzlabošanu, neļauj uzskatīt, ka jebkuras nodokļu priekšrocības, ko attiecīgās Spānijas iestādes ir piešķīrušas, pamatojamas ar valsts nodokļu sistēmas būtību un vispārējiem saimnieciskiem principiem (43). |
| --- | --- |

(181)

Tomēr Komisija uzskata, ka tikai tas, ka nodokļu priekšrocības, kas saistītas ar dažādiem nodokļiem un kuras rada abi attiecīgie pasākumi, ir iecerētas tā, lai nodrošinātu saimniecisku grūtību izraisītas situācijas uzlabošanu, neļauj uzskatīt, ka jebkuras nodokļu priekšrocības, ko attiecīgās Spānijas iestādes ir piešķīrušas, pamatojamas ar valsts nodokļu sistēmas būtību un vispārējiem saimnieciskiem principiem (43).

| (182) | Tāpēc Komisija uzskata, ka karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pantā noteiktie pasākumi atbilst selektivitātes kritērijiem. |
| --- | --- |

(182)

Tāpēc Komisija uzskata, ka karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pantā noteiktie pasākumi atbilst selektivitātes kritērijiem.

1.5.   Secinājumi par atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

| (183) | Komisija atbilstīgi iepriekš minētajiem paskaidrojumiem uzskata, ka lauksaimniecības kooperatīviem labvēlīgie pasākumi, kas noteikti karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pantā un kas pieņemti pēc degvielas cenu pieauguma, ir kooperatīviem piešķirta priekšrocība, kuru citi uzņēmēji nevar izmantot un kura rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem un konkrētu preču ražošanai tāpēc, ka šī priekšrocība var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc Komisija secina, ka uz šiem pasākumiem attiecas LESD 107. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(183)

Komisija atbilstīgi iepriekš minētajiem paskaidrojumiem uzskata, ka lauksaimniecības kooperatīviem labvēlīgie pasākumi, kas noteikti karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pantā un kas pieņemti pēc degvielas cenu pieauguma, ir kooperatīviem piešķirta priekšrocība, kuru citi uzņēmēji nevar izmantot un kura rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem un konkrētu preču ražošanai tāpēc, ka šī priekšrocība var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc Komisija secina, ka uz šiem pasākumiem attiecas LESD 107. panta 1. punkts.

| (184) | Saistībā ar to, vai attiecīgais atbalsts ir jauns, vai jau pastāvošs atbalsts, jāatgādina, ka 2000. gadā pieņemtie pasākumi tieši norāda uz priekšrocībām, ko piešķir kooperatīvu nodokļu režīmam, kas noteikts likumā Nr. 20/1990. Tādējādi ar šo likumu tiek paredzētas nodokļu priekšrocības, kuras principā būtu jāuzskata par jaunu atbalstu, jo tās pieņemtas pēc Spānijas pievienošanās EEK 1986. gadā. |
| --- | --- |

(184)

Saistībā ar to, vai attiecīgais atbalsts ir jauns, vai jau pastāvošs atbalsts, jāatgādina, ka 2000. gadā pieņemtie pasākumi tieši norāda uz priekšrocībām, ko piešķir kooperatīvu nodokļu režīmam, kas noteikts likumā Nr. 20/1990. Tādējādi ar šo likumu tiek paredzētas nodokļu priekšrocības, kuras principā būtu jāuzskata par jaunu atbalstu, jo tās pieņemtas pēc Spānijas pievienošanās EEK 1986. gadā.

| (185) | Tomēr Komisija apzinās, ka kopumā kooperatīvu nodokļu režīmiem Eiropā ir senas saknes un ka daži jaunie noteikumi tikai pārņem tās priekšrocības, kas pastāvēja pirms pievienošanās EEK. |
| --- | --- |

(185)

Tomēr Komisija apzinās, ka kopumā kooperatīvu nodokļu režīmiem Eiropā ir senas saknes un ka daži jaunie noteikumi tikai pārņem tās priekšrocības, kas pastāvēja pirms pievienošanās EEK.

| (186) | Taču konkrētajā gadījumā Spānijas iestādes vai trešās ieinteresētās personas Komisijai nav nosūtījušas informāciju, kas ļautu nešaubīgi noteikt, ka ar likumu Nr. 20/1900 pieņemtie pasākumi, kurus pēc tam pārņēma ar 2000. gada dekrētu, ir citu identisku pasākumu turpinājums, kuri pastāvēja pirms 1986. gada. |
| --- | --- |

(186)

Taču konkrētajā gadījumā Spānijas iestādes vai trešās ieinteresētās personas Komisijai nav nosūtījušas informāciju, kas ļautu nešaubīgi noteikt, ka ar likumu Nr. 20/1900 pieņemtie pasākumi, kurus pēc tam pārņēma ar 2000. gada dekrētu, ir citu identisku pasākumu turpinājums, kuri pastāvēja pirms 1986. gada.

| (187) | Komisijai jāsecina, ka pasākumi, kas īpaši attiecas uz degvielas nozari, ir jauns atbalsts, par kuru vajadzēja paziņot Komisijai pirms tā īstenošanas. |
| --- | --- |

(187)

Komisijai jāsecina, ka pasākumi, kas īpaši attiecas uz degvielas nozari, ir jauns atbalsts, par kuru vajadzēja paziņot Komisijai pirms tā īstenošanas.

2.   Atbalsta nelikumība

| (188) | Komisijai jāuzsver, ka Spānijas iestādes piešķīrušas attiecīgo atbalstu, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. 1. panta f) punktā Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus LESD 108. panta piemērošanai (44), definēts nelikumīgs atbalsts, kas ir jauns atbalsts, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu (bijušais EK līguma 88. panta 3. punkts). Atbalsta piešķiršana bija nelikumīga, jo šie pasākumi bija ieviesti, pirms Komisija bija izteikusi savu viedokli par to saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(188)

Komisijai jāuzsver, ka Spānijas iestādes piešķīrušas attiecīgo atbalstu, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. 1. panta f) punktā Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus LESD 108. panta piemērošanai (44), definēts nelikumīgs atbalsts, kas ir jauns atbalsts, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu (bijušais EK līguma 88. panta 3. punkts). Atbalsta piešķiršana bija nelikumīga, jo šie pasākumi bija ieviesti, pirms Komisija bija izteikusi savu viedokli par to saderību ar iekšējo tirgu.

| (189) | No tā, ka pasākumos, ko īstenojušas Spānijas iestādes, iekļauti valsts atbalsta elementi, izriet, ka tie ir nelikumīgs atbalsts LESD nozīmē. |
| --- | --- |

(189)

No tā, ka pasākumos, ko īstenojušas Spānijas iestādes, iekļauti valsts atbalsta elementi, izriet, ka tie ir nelikumīgs atbalsts LESD nozīmē.

| (190) | Atbilstīgi Komisijas paziņojumam par tādu noteikumu izstrādi, kas piemērojami nelikumīga atbalsta novērtēšanai (45), jebkāds nelikumīgs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta nozīmē ir jānovērtē atbilstīgi tiem noteikumiem un pamatnostādnēm, kuras ir spēkā tad, kad atbalsts tiek piešķirts. |
| --- | --- |

(190)

Atbilstīgi Komisijas paziņojumam par tādu noteikumu izstrādi, kas piemērojami nelikumīga atbalsta novērtēšanai (45), jebkāds nelikumīgs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta nozīmē ir jānovērtē atbilstīgi tiem noteikumiem un pamatnostādnēm, kuras ir spēkā tad, kad atbalsts tiek piešķirts.

3.   Atbalsta saderības pārbaude

| (191) | LESD 107. pantā minēti izņēmumi attiecībā uz valsts atbalsta nesaderības principu ar LESD. Šajā gadījumā jāpārbauda ar likumu–dekrētu Nr. 10/2000 noteiktie pasākumi. |
| --- | --- |

(191)

LESD 107. pantā minēti izņēmumi attiecībā uz valsts atbalsta nesaderības principu ar LESD. Šajā gadījumā jāpārbauda ar likumu–dekrētu Nr. 10/2000 noteiktie pasākumi.

| (192) | LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka ar iekšējo tirgu ir saderīgs atbalsts, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, kuru nodarījušās dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi. Spānijas iestādes pamatoja šo atbalstu, atsaucoties uz to, ka atbalsts bija paredzēts, lai novērstu kaitējumu, ko radījis ārkārtējs notikums. |
| --- | --- |

(192)

LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka ar iekšējo tirgu ir saderīgs atbalsts, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, kuru nodarījušās dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi. Spānijas iestādes pamatoja šo atbalstu, atsaucoties uz to, ka atbalsts bija paredzēts, lai novērstu kaitējumu, ko radījis ārkārtējs notikums.

| (193) | Atbilstīgi Spānijas iestāžu viedoklim nesamērīgais dīzeļdegvielas cenu pieaugums izraisīja sabiedriskās kārtības traucējumus, energoapgādes un apgādes ar pārtiku pārtraukumus, kā arī brīvu preču tranzītu caur Kopienas teritoriju, ko vajadzētu uzskatīt par ārkārtēju notikumu LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(193)

Atbilstīgi Spānijas iestāžu viedoklim nesamērīgais dīzeļdegvielas cenu pieaugums izraisīja sabiedriskās kārtības traucējumus, energoapgādes un apgādes ar pārtiku pārtraukumus, kā arī brīvu preču tranzītu caur Kopienas teritoriju, ko vajadzētu uzskatīt par ārkārtēju notikumu LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| (194) | Attiecībā uz LESD 107. panta 1. punktā noteikto valsts atbalsta nesaderības principu ar iekšējo tirgu Komisija uzskata, ka jēdziena “ārkārtējs notikums”, uz ko ir atsauce LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunktā, interpretācija jāierobežo. Līdz šim Komisija ir apstiprinājusi to, ka par ārkārtējiem notikumiem tiek uzskatīti kari, iekšēji nemieri vai streiki un, ar dažām atrunām, kā arī atkarībā no apmēriem, lielākas kodolkatastrofas vai avārijas rūpniecībā un ugunsgrēki, kas rada plašus postījumus. Tā kā pastāv objektīvas grūtības iepriekš paredzēt šādus notikumus, Komisija katrā atsevišķā gadījumā novērtē priekšlikumu par atbalsta piešķiršanu, ņemot vērā iepriekšējo pieredzi šajā jomā. Šie apsvērumi ir atspoguļoti Kopienas pamatnostādņu attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā (46) V.B.2. punktā. |
| --- | --- |

(194)

Attiecībā uz LESD 107. panta 1. punktā noteikto valsts atbalsta nesaderības principu ar iekšējo tirgu Komisija uzskata, ka jēdziena “ārkārtējs notikums”, uz ko ir atsauce LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunktā, interpretācija jāierobežo. Līdz šim Komisija ir apstiprinājusi to, ka par ārkārtējiem notikumiem tiek uzskatīti kari, iekšēji nemieri vai streiki un, ar dažām atrunām, kā arī atkarībā no apmēriem, lielākas kodolkatastrofas vai avārijas rūpniecībā un ugunsgrēki, kas rada plašus postījumus. Tā kā pastāv objektīvas grūtības iepriekš paredzēt šādus notikumus, Komisija katrā atsevišķā gadījumā novērtē priekšlikumu par atbalsta piešķiršanu, ņemot vērā iepriekšējo pieredzi šajā jomā. Šie apsvērumi ir atspoguļoti Kopienas pamatnostādņu attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā (46) V.B.2. punktā.

| (195) | Šajā gadījumā atbalsta piešķiršanas pamatojums ir degvielas cenu pieaugums, nevis sabiedriskās kārtības traucējumi, streiki (47), energoapgādes vai apgādes ar pārtiku traucējumi (48). Atbalsta piešķiršanas iemesli nebija šie notikumi, bet gan degvielas cenas pieaugums. |
| --- | --- |

(195)

Šajā gadījumā atbalsta piešķiršanas pamatojums ir degvielas cenu pieaugums, nevis sabiedriskās kārtības traucējumi, streiki (47), energoapgādes vai apgādes ar pārtiku traucējumi (48). Atbalsta piešķiršanas iemesli nebija šie notikumi, bet gan degvielas cenas pieaugums.

| (196) | Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka degvielas cenu pieaugums nav ārkārtējs notikums, un ka tāpēc uz atbalstu nevar attiecināt LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzēto izņēmumu par atbalstu, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījuši ārkārtēji notikumi. Turklāt jāpiebilst, ka 2006. gada 9. marta paziņojumā par zvejniecības nozari (49) Komisija pauda viedokli, ka, lai neradītu konkurences izkropļojumus, tā neapstiprinās atbalstu, kas pieļautu valsts intervenci, lai kompensētu pēkšņu degvielas izmaksu pieaugumu. |
| --- | --- |

(196)

Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka degvielas cenu pieaugums nav ārkārtējs notikums, un ka tāpēc uz atbalstu nevar attiecināt LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzēto izņēmumu par atbalstu, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījuši ārkārtēji notikumi. Turklāt jāpiebilst, ka 2006. gada 9. marta paziņojumā par zvejniecības nozari (49) Komisija pauda viedokli, ka, lai neradītu konkurences izkropļojumus, tā neapstiprinās atbalstu, kas pieļautu valsts intervenci, lai kompensētu pēkšņu degvielas izmaksu pieaugumu.

| (197) | Turklāt Komisija uzskata, ka nav norādīta tiešā saite starp kaitējumu un ārkārtējo notikumu, kā to prasa Eiropas Savienības Tiesas judikatūra (50). |
| --- | --- |

(197)

Turklāt Komisija uzskata, ka nav norādīta tiešā saite starp kaitējumu un ārkārtējo notikumu, kā to prasa Eiropas Savienības Tiesas judikatūra (50).

| (198) | LESD 107. panta 3. punktā norādītās atkāpes ļoti precīzi jāinterpretē, pārbaudot visu reģionam vai nozarei paredzētu atbalsta programmu vai pārbaudot jebkuru individuālu vispārēju atbalsta shēmu piemērošanas gadījumu. Jo īpaši atbalstu var piešķirt tikai tajos gadījumos, kad Komisija var noteikt, ka atbalsts ir nepieciešams, lai īstenotu kādu no attiecīgajiem mērķiem. Sniegt iespēju izmantot šīs atkāpes attiecībā uz atbalstu, neparedzot atbalsta saņēmēju līdzdalību, nozīmētu ļaut nodarīt kaitējumu tirdzniecībai starp dalībvalstīm, kā arī radīt konkurences izkropļojumus, kas nav attaisnojams ar Kopienas interesēm un līdz ar to arī ar tām priekšrocībām, ko nepamatoti saņem dažu dalībvalstu uzņēmēji. |
| --- | --- |

(198)

LESD 107. panta 3. punktā norādītās atkāpes ļoti precīzi jāinterpretē, pārbaudot visu reģionam vai nozarei paredzētu atbalsta programmu vai pārbaudot jebkuru individuālu vispārēju atbalsta shēmu piemērošanas gadījumu. Jo īpaši atbalstu var piešķirt tikai tajos gadījumos, kad Komisija var noteikt, ka atbalsts ir nepieciešams, lai īstenotu kādu no attiecīgajiem mērķiem. Sniegt iespēju izmantot šīs atkāpes attiecībā uz atbalstu, neparedzot atbalsta saņēmēju līdzdalību, nozīmētu ļaut nodarīt kaitējumu tirdzniecībai starp dalībvalstīm, kā arī radīt konkurences izkropļojumus, kas nav attaisnojams ar Kopienas interesēm un līdz ar to arī ar tām priekšrocībām, ko nepamatoti saņem dažu dalībvalstu uzņēmēji.

| (199) | Komisija uzskata, ka apspriežamais atbalsts neveicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Tas nav arī atbalsts, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Atbalsts nav paredzēts arī kultūras un kultūras mantojuma saglabāšanas veicināšanai 107. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(199)

Komisija uzskata, ka apspriežamais atbalsts neveicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Tas nav arī atbalsts, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Atbalsts nav paredzēts arī kultūras un kultūras mantojuma saglabāšanas veicināšanai 107. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē.

| (200) | Tomēr 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu vai tautsaimniecības reģionu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Lai varētu izmantot minētajā pantā norādītās atkāpes, atbalstam jāveicina attiecīgās nozares attīstība. |
| --- | --- |

(200)

Tomēr 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu vai tautsaimniecības reģionu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Lai varētu izmantot minētajā pantā norādītās atkāpes, atbalstam jāveicina attiecīgās nozares attīstība.

| (201) | Karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pantā noteiktie pasākumi pastāv kopš 2000. gada. Kopienas līmenī nav bijis pamatnostādņu vai konkrētu noteikumu par valsts atbalsta piešķiršanu lauksaimniecības kooperatīviem, jo tie principā ir tādi paši uzņēmumi, kā jebkurš cits uzņēmums (51). |
| --- | --- |

(201)

Karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pantā noteiktie pasākumi pastāv kopš 2000. gada. Kopienas līmenī nav bijis pamatnostādņu vai konkrētu noteikumu par valsts atbalsta piešķiršanu lauksaimniecības kooperatīviem, jo tie principā ir tādi paši uzņēmumi, kā jebkurš cits uzņēmums (51).

| (202) | Jāuzsver arī lauksaimniecības kooperatīvu juridiskais un saimnieciskais statuss un vienlaikus arī Eiropas normatīvais konteksts attiecībā uz lauksaimniecības nozari. |
| --- | --- |

(202)

Jāuzsver arī lauksaimniecības kooperatīvu juridiskais un saimnieciskais statuss un vienlaikus arī Eiropas normatīvais konteksts attiecībā uz lauksaimniecības nozari.

| (203) | Atbilstīgi Starptautiskās kooperatīvu apvienības viedoklim kooperatīvs ir neatkarīga personu apvienība, kuras brīvprātīgi apvienojušās, lai, izmantojot uzņēmumu, kura īpašums ir kolektīvs, bet pārvalde demokrātiska, reaģētu uz kopīgajām saimnieciskajām, sociālajām un kultūras vajadzībām un cerībām (52). Kooperatīvu definīcijas balstās uz dažādiem principiem, kas tam piešķir savstarpējības vai kooperēšanās īpašības (53), piemēram, principu “viena persona – viena balss” vai arī ekskluzivitātes principu. Kooperatīvu statusu raksturo arī dažādi ierobežojumi, piemēram, ierobežojumi to finanšu pārvaldībā un saistībā ar atlīdzību biedriem. |
| --- | --- |

(203)

Atbilstīgi Starptautiskās kooperatīvu apvienības viedoklim kooperatīvs ir neatkarīga personu apvienība, kuras brīvprātīgi apvienojušās, lai, izmantojot uzņēmumu, kura īpašums ir kolektīvs, bet pārvalde demokrātiska, reaģētu uz kopīgajām saimnieciskajām, sociālajām un kultūras vajadzībām un cerībām (52). Kooperatīvu definīcijas balstās uz dažādiem principiem, kas tam piešķir savstarpējības vai kooperēšanās īpašības (53), piemēram, principu “viena persona – viena balss” vai arī ekskluzivitātes principu. Kooperatīvu statusu raksturo arī dažādi ierobežojumi, piemēram, ierobežojumi to finanšu pārvaldībā un saistībā ar atlīdzību biedriem.

| (204) | Komisijas paziņojuma par kooperatīvo sabiedrību darbības sekmēšanu Eiropā 3.2.6. punktā norādīts, ka atbilstīgi dažu dalībvalstu viedoklim ierobežojumi, kas raksturīgi specifiskajai kooperatīva kapitāla struktūrai, var būt pamats īpaša fiskālā režīma piemērošanai. Tomēr vajadzētu ievērot principu, atbilstīgi kuram kādam struktūras tipam piešķirtā aizsardzība vai priekšrocības jāsamēro ar juridiskajiem ierobežojumiem, ar sociālo pievienoto vērtību vai ar šai formai raksturīgo ierobežojumu ievērošanu, un tai nevajadzētu būt par iemeslu negodīgai konkurencei. |
| --- | --- |

(204)

Komisijas paziņojuma par kooperatīvo sabiedrību darbības sekmēšanu Eiropā 3.2.6. punktā norādīts, ka atbilstīgi dažu dalībvalstu viedoklim ierobežojumi, kas raksturīgi specifiskajai kooperatīva kapitāla struktūrai, var būt pamats īpaša fiskālā režīma piemērošanai. Tomēr vajadzētu ievērot principu, atbilstīgi kuram kādam struktūras tipam piešķirtā aizsardzība vai priekšrocības jāsamēro ar juridiskajiem ierobežojumiem, ar sociālo pievienoto vērtību vai ar šai formai raksturīgo ierobežojumu ievērošanu, un tai nevajadzētu būt par iemeslu negodīgai konkurencei.

| (205) | Kā jau Komisija minēja iepriekš, 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(205)

Kā jau Komisija minēja iepriekš, 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (206) | Turklāt Komisija norāda, ka saderības analīze atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam balstīta uz līdzsvara meklējumiem starp ieguvumiem no atbalsta saņemšanas kopīgas intereses mērķu sasniegšanas aspektā un konkurences un tirdzniecības izkropļojumiem. Komisijai vispirms vajadzēs analizēt, vai atbalsts patiešām paredzēts situācijām, kurās tirgus nesniedz iespēju sasniegt efektīvus tautsaimniecības rezultātus, vai citām sociālām vai taisnīguma situācijām. Komisijai vajadzēs arī noteikt, vai atbalsts ir piemērots pasākums, lai labotu tirgus trūkumus. Visbeidzot, Komisijai vajadzēs noteikt, vai atbalsts ir samērīgs izvirzītā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(206)

Turklāt Komisija norāda, ka saderības analīze atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam balstīta uz līdzsvara meklējumiem starp ieguvumiem no atbalsta saņemšanas kopīgas intereses mērķu sasniegšanas aspektā un konkurences un tirdzniecības izkropļojumiem. Komisijai vispirms vajadzēs analizēt, vai atbalsts patiešām paredzēts situācijām, kurās tirgus nesniedz iespēju sasniegt efektīvus tautsaimniecības rezultātus, vai citām sociālām vai taisnīguma situācijām. Komisijai vajadzēs arī noteikt, vai atbalsts ir piemērots pasākums, lai labotu tirgus trūkumus. Visbeidzot, Komisijai vajadzēs noteikt, vai atbalsts ir samērīgs izvirzītā mērķa sasniegšanai.

| (207) | Attiecībā uz lauksaimniecības nozari princips, kas saistīts ar tautsaimniecības attīstību, noteikts LESD 42. pantā, kurā teikts, ka nodaļā minētie noteikumi par konkurenci attiecas uz lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību tikai tiktāl, ciktāl to noteikusi Padome, ievērojot LESD 39. pantā izvirzītos mērķus. |
| --- | --- |

(207)

Attiecībā uz lauksaimniecības nozari princips, kas saistīts ar tautsaimniecības attīstību, noteikts LESD 42. pantā, kurā teikts, ka nodaļā minētie noteikumi par konkurenci attiecas uz lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību tikai tiktāl, ciktāl to noteikusi Padome, ievērojot LESD 39. pantā izvirzītos mērķus.

| (208) | LESD 39. pantā noteikts, ka kopējās lauksaimniecības mērķis cita starpā ir celt lauksaimniecības ražīgumu, veicinot tehnikas attīstību un, nodrošinot lauksaimnieciskās ražošanas racionālu attīstību un ražošanas faktoru optimālu izmantojumu, panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem. Turklāt šajā pantā noteikts, ka, veidojot kopējo lauksaimniecības politiku, tiks ņemtas vērā lauksaimniecības īpatnības, ko rada lauksaimniecības sociālā struktūra un dažādu lauksaimniecības reģionu struktūras un dabas apstākļu atšķirības, vajadzība pakāpeniski īstenot attiecīgus pielāgojumus, kā arī tas, ka dalībvalstīs lauksaimniecības nozare ir cieši saistīta ar visu tautsaimniecību. |
| --- | --- |

(208)

LESD 39. pantā noteikts, ka kopējās lauksaimniecības mērķis cita starpā ir celt lauksaimniecības ražīgumu, veicinot tehnikas attīstību un, nodrošinot lauksaimnieciskās ražošanas racionālu attīstību un ražošanas faktoru optimālu izmantojumu, panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem. Turklāt šajā pantā noteikts, ka, veidojot kopējo lauksaimniecības politiku, tiks ņemtas vērā lauksaimniecības īpatnības, ko rada lauksaimniecības sociālā struktūra un dažādu lauksaimniecības reģionu struktūras un dabas apstākļu atšķirības, vajadzība pakāpeniski īstenot attiecīgus pielāgojumus, kā arī tas, ka dalībvalstīs lauksaimniecības nozare ir cieši saistīta ar visu tautsaimniecību.

| (209) | No šiem pantiem izriet, ka konkurences politikā jāņem vērā šie LESD mērķi. Šo mērķu sasniegšanu, kuriem ir ļoti izteikts sociāls un tautsaimniecisks raksturs, lielā mērā nodrošina lauksaimniecības kooperatīvi, kuriem ir ļoti svarīga nozīme tautsaimniecībā vispār un jo īpaši lauku vidē, darbavietu radīšanā, kā arī to reģionu tautsaimniecības tīklu veidošanā, kuros kooperatīvi atrodas (54). |
| --- | --- |

(209)

No šiem pantiem izriet, ka konkurences politikā jāņem vērā šie LESD mērķi. Šo mērķu sasniegšanu, kuriem ir ļoti izteikts sociāls un tautsaimniecisks raksturs, lielā mērā nodrošina lauksaimniecības kooperatīvi, kuriem ir ļoti svarīga nozīme tautsaimniecībā vispār un jo īpaši lauku vidē, darbavietu radīšanā, kā arī to reģionu tautsaimniecības tīklu veidošanā, kuros kooperatīvi atrodas (54).

| (210) | Komisija atzīst, ka lauksaimniecības kooperatīvi pilda LESD 39. pantā nospraustos mērķus un ka tādējādi tie veicina lauksaimniecības attīstību. Turklāt, tā kā lauksaimniecība ir nozare, kas ļoti cieši saistīta ar visu tautsaimniecību, kā uzsvērts LESD 39. panta 2. punkta c) apakšpunktā, jāsecina, ka lauksaimniecības kooperatīvi veicina to tautsaimniecības reģionu attīstību, kuros tie atrodas, un ka to darbība un nepārtrauktība atbilst vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(210)

Komisija atzīst, ka lauksaimniecības kooperatīvi pilda LESD 39. pantā nospraustos mērķus un ka tādējādi tie veicina lauksaimniecības attīstību. Turklāt, tā kā lauksaimniecība ir nozare, kas ļoti cieši saistīta ar visu tautsaimniecību, kā uzsvērts LESD 39. panta 2. punkta c) apakšpunktā, jāsecina, ka lauksaimniecības kooperatīvi veicina to tautsaimniecības reģionu attīstību, kuros tie atrodas, un ka to darbība un nepārtrauktība atbilst vispārējām interesēm.

| (211) | Lai atbalstu, kas paredzēts dažu darbību vai tautsaimniecības reģionu attīstības sekmēšanai, varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, tas nedrīkst traucēt tirdzniecībai tā, lai būtu pretrunā kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(211)

Lai atbalstu, kas paredzēts dažu darbību vai tautsaimniecības reģionu attīstības sekmēšanai, varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, tas nedrīkst traucēt tirdzniecībai tā, lai būtu pretrunā kopējām interesēm.

| (212) | Kopīgās intereses ir cieši saistītas ar pasākumu samērību attiecībā uz sasniedzamo mērķi, kā norādīts Komisijas paziņojuma par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai 33. punktā. |
| --- | --- |

(212)

Kopīgās intereses ir cieši saistītas ar pasākumu samērību attiecībā uz sasniedzamo mērķi, kā norādīts Komisijas paziņojuma par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai 33. punktā.

| (213) | Konkrētajā gadījumā samērīguma aspekts attiecībā uz sasniedzamo mērķi meklējams gan kooperatīviem raksturīgajās īpašībās, kas nosaka to specifiku un veido to īpašo iedabu, t. i., savstarpējības principos, gan tajā ietekmē, ko tie var radīt uz konkurenci, jo īpaši to lieluma dēļ. |
| --- | --- |

(213)

Konkrētajā gadījumā samērīguma aspekts attiecībā uz sasniedzamo mērķi meklējams gan kooperatīviem raksturīgajās īpašībās, kas nosaka to specifiku un veido to īpašo iedabu, t. i., savstarpējības principos, gan tajā ietekmē, ko tie var radīt uz konkurenci, jo īpaši to lieluma dēļ.

| (214) | Jebkurai iespējamai atkāpei par labu lauksaimniecības kooperatīviem saistībā ar valsts atbalsta politiku vajadzētu sekmēt darbības un pasākumus, kas tieši saistīti ar šiem savstarpējības principiem. Turklāt tai būtu jāaprobežojas ar darbībām starp kooperatīvu un tā biedriem, proti, tur, kur savstarpējības principi iegūst jēgu. Tā kā šādu nosacījumu nav, šīm darbībām būtu ierobežota ietekme uz konkurenci. |
| --- | --- |

(214)

Jebkurai iespējamai atkāpei par labu lauksaimniecības kooperatīviem saistībā ar valsts atbalsta politiku vajadzētu sekmēt darbības un pasākumus, kas tieši saistīti ar šiem savstarpējības principiem. Turklāt tai būtu jāaprobežojas ar darbībām starp kooperatīvu un tā biedriem, proti, tur, kur savstarpējības principi iegūst jēgu. Tā kā šādu nosacījumu nav, šīm darbībām būtu ierobežota ietekme uz konkurenci.

| (215) | Karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pantā noteiktais atbalsts paredz ārkārtēju īpaši aizsargātu kooperatīvu statusa saglabāšanu lauksaimniecības kooperatīviem pat tad, kad tie palielina B kategorijas dīzeļdegvielas piegāžu apjomu robežu trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, pārsniedzot 50 % robežu, kā arī atbrīvojot šos kooperatīvus no tādas struktūras dibināšanas, kura būtu atsevišķa juridiska persona, uz kuru attiecas vispārējais nodokļu režīms attiecībā uz B kategorijas dīzeļdegvielas piegādi trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri. Šis atbalsts neatbilst tam īpaši aizsargātu kooperatīvu raksturojumam, kādu sniegušas Spānijas iestādes. |
| --- | --- |

(215)

Karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pantā noteiktais atbalsts paredz ārkārtēju īpaši aizsargātu kooperatīvu statusa saglabāšanu lauksaimniecības kooperatīviem pat tad, kad tie palielina B kategorijas dīzeļdegvielas piegāžu apjomu robežu trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri, pārsniedzot 50 % robežu, kā arī atbrīvojot šos kooperatīvus no tādas struktūras dibināšanas, kura būtu atsevišķa juridiska persona, uz kuru attiecas vispārējais nodokļu režīms attiecībā uz B kategorijas dīzeļdegvielas piegādi trešām personām, kuras nav kooperatīva biedri. Šis atbalsts neatbilst tam īpaši aizsargātu kooperatīvu raksturojumam, kādu sniegušas Spānijas iestādes.

| (216) | Tātad runa ir par pasākumiem, kuri attiecas tikai uz darījumiem ārpus kooperatīva un skar darbības, kas nav tieši saistītas ar savstarpējās kooperācijas principiem un kuras nav tikai darbības starp kooperatīvu un tā biedriem. Atbilstīgi iepriekšminētajiem apsvērumiem Komisija nevar secināt, ka atbalsts paredzēts situācijām, kad tirgum nav efektīvu saimniecisku rezultātu, vai citiem sociāliem vai taisnīguma mērķiem. |
| --- | --- |

(216)

Tātad runa ir par pasākumiem, kuri attiecas tikai uz darījumiem ārpus kooperatīva un skar darbības, kas nav tieši saistītas ar savstarpējās kooperācijas principiem un kuras nav tikai darbības starp kooperatīvu un tā biedriem. Atbilstīgi iepriekšminētajiem apsvērumiem Komisija nevar secināt, ka atbalsts paredzēts situācijām, kad tirgum nav efektīvu saimniecisku rezultātu, vai citiem sociāliem vai taisnīguma mērķiem.

| (217) | Attiecībā uz pasākumiem, kuri attiecas tikai uz darījumiem ārpus kooperatīva un skar darbības, kas nav tieši saistītas ar savstarpējās kooperācijas principiem un kuras nav tikai darbības starp kooperatīvu un tā biedriem, Komisija uzskata, ka atbalsts neatbilst iepriekšminētajiem saderības kritērijiem. |
| --- | --- |

(217)

Attiecībā uz pasākumiem, kuri attiecas tikai uz darījumiem ārpus kooperatīva un skar darbības, kas nav tieši saistītas ar savstarpējās kooperācijas principiem un kuras nav tikai darbības starp kooperatīvu un tā biedriem, Komisija uzskata, ka atbalsts neatbilst iepriekšminētajiem saderības kritērijiem.

| (218) | Šis lēmums attiecas uz divām izskatītājām atbalsta shēmām un tiek nekavējoties izpildīts, jo īpaši attiecībā uz visu individuālo atbalstu atgūšanu, kas piešķirti saistībā ar šīm shēmām. Komisija turklāt paziņo, ka lēmums par atbalsta shēmām neizslēdz iespēju, ka viss individuāls atbalsts vai tā daļa tiek uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu uz konkrētu gadījumu attiecināmu iemeslu dēļ (piemēram, tāpēc, ka individuāla atbalsta piešķiršana attiecas uz de minimis noteikumu, turpmāku Komisijas lēmumu vai saistībā ar regulu par nodokļu atcelšanu). |
| --- | --- |

(218)

Šis lēmums attiecas uz divām izskatītājām atbalsta shēmām un tiek nekavējoties izpildīts, jo īpaši attiecībā uz visu individuālo atbalstu atgūšanu, kas piešķirti saistībā ar šīm shēmām. Komisija turklāt paziņo, ka lēmums par atbalsta shēmām neizslēdz iespēju, ka viss individuāls atbalsts vai tā daļa tiek uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu uz konkrētu gadījumu attiecināmu iemeslu dēļ (piemēram, tāpēc, ka individuāla atbalsta piešķiršana attiecas uz de minimis noteikumu, turpmāku Komisijas lēmumu vai saistībā ar regulu par nodokļu atcelšanu).

4.   Secinājums atbilstīgi pastāvošajiem noteikumiem

| (219) | Valsts atbalsts kooperatīviem nodokļu priekšrocību veidā principā jāuzskata par darbības atbalstu, kas ir aizliegts saskaņā ar 32. punktu Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai, un ko aizliedz Kopienas noteikumi. |
| --- | --- |

(219)

Valsts atbalsts kooperatīviem nodokļu priekšrocību veidā principā jāuzskata par darbības atbalstu, kas ir aizliegts saskaņā ar 32. punktu Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai, un ko aizliedz Kopienas noteikumi.

| (220) | Darbības atbalsta jēdziens lauksaimniecības nozarē jau tika piemērots praksē pirms 2000. gada, un pēc tam tas tika minēts Kopienas pamatnostādņu attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē (55) 3.5. punktā, pēc tam arī Kopienas pamatnostādņu attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā 15. punktā. Atbilstīgi šiem noteikumiem, lai atbalsta pasākums būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, tam jābūt stimulējošam vai tajā jāparedz saņēmēja līdzdalība. |
| --- | --- |

(220)

Darbības atbalsta jēdziens lauksaimniecības nozarē jau tika piemērots praksē pirms 2000. gada, un pēc tam tas tika minēts Kopienas pamatnostādņu attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē (55) 3.5. punktā, pēc tam arī Kopienas pamatnostādņu attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā 15. punktā. Atbilstīgi šiem noteikumiem, lai atbalsta pasākums būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, tam jābūt stimulējošam vai tajā jāparedz saņēmēja līdzdalība.

| (221) | Konkrētajā gadījumā atbalsts ir nodokļu maksājumu atvieglojumi, kas nav stimulējoši un neparedz saņēmēja līdzdalību, un to saderība ar konkurences noteikumiem nav pierādīta. No tā izriet, ka atkāpes no atbalsta aizlieguma principa, kas noteiktas 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā, nav piemērojamas, un ka tas ir atbalsts, kas nav saderīgs ar LESD. |
| --- | --- |

(221)

Konkrētajā gadījumā atbalsts ir nodokļu maksājumu atvieglojumi, kas nav stimulējoši un neparedz saņēmēja līdzdalību, un to saderība ar konkurences noteikumiem nav pierādīta. No tā izriet, ka atkāpes no atbalsta aizlieguma principa, kas noteiktas 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā, nav piemērojamas, un ka tas ir atbalsts, kas nav saderīgs ar LESD.

VIII.   ATBALSTA ATGŪŠANA

| (222) | Atbalstam lauksaimniecības kooperatīviem, ko Spānijas iestādes piešķīrušas atbilstīgi karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pantam, atkāpes no atbalsta aizlieguma principa, kas noteiktas 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā, nav piemērojamas, un tas ir atbalsts, kas nav saderīgs ar LESD. |
| --- | --- |

(222)

Atbalstam lauksaimniecības kooperatīviem, ko Spānijas iestādes piešķīrušas atbilstīgi karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pantam, atkāpes no atbalsta aizlieguma principa, kas noteiktas 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā, nav piemērojamas, un tas ir atbalsts, kas nav saderīgs ar LESD.

| (223) | Gadījumiem, kad nelikumīgs atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktā noteikts, ka Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja. Atgūšana ir nepieciešama, lai atjaunotu iepriekšējo situāciju, atceļot visas finanšu priekšrocības, ko nelikumīgi piešķirtā atbalsta saņēmējs nepamatoti izmantojis kopš atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(223)

Gadījumiem, kad nelikumīgs atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktā noteikts, ka Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja. Atgūšana ir nepieciešama, lai atjaunotu iepriekšējo situāciju, atceļot visas finanšu priekšrocības, ko nelikumīgi piešķirtā atbalsta saņēmējs nepamatoti izmantojis kopš atbalsta piešķiršanas.

| (224) | Tomēr Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktā tiek precizēts, ka “Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Kopienas tiesību vispārēju principu”. Jāpārbauda, vai konkrētajā gadījumā kādu Kopienas tiesību vispārēju principu, piemēram, tiesiskās paļāvības principu, varētu piemērot, lai atceltu nelikumīga un nesaderīga atbalsta atgūšanu no saņēmējiem. Atbilstīgi tam, kas nostiprināts judikatūrā, tiesiskās paļāvības principa aizsardzības mērķis ir nodrošināt to situāciju un tiesisko attiecību paredzamību, kas attiecas tikai uz Kopienas tiesībām. |
| --- | --- |

(224)

Tomēr Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktā tiek precizēts, ka “Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Kopienas tiesību vispārēju principu”. Jāpārbauda, vai konkrētajā gadījumā kādu Kopienas tiesību vispārēju principu, piemēram, tiesiskās paļāvības principu, varētu piemērot, lai atceltu nelikumīga un nesaderīga atbalsta atgūšanu no saņēmējiem. Atbilstīgi tam, kas nostiprināts judikatūrā, tiesiskās paļāvības principa aizsardzības mērķis ir nodrošināt to situāciju un tiesisko attiecību paredzamību, kas attiecas tikai uz Kopienas tiesībām.

| (225) | Tomēr atbilstīgi Tiesas judikatūrai atsaukties uz tiesiskās paļāvības principu, ko nosaka Kopienas regulējums, var tikai tiktāl, ciktāl Eiropas Savienība iepriekš pati ir izveidojusi situāciju, kas rada tiesisko paļāvību (56). Tiesa atkārtoti ir lēmusi, ka tiesības atsaukties uz tiesiskās paļāvības principa aizsardzību attiecas uz katru lietas dalībnieku, kura lietā kāda Kopienas iestāde radījusi pamatotas cerības. Turklāt neviens nevar atsaukties uz šā principa pārkāpšanu, ja pārvaldes iestādes viņam nav šo principu skaidri apliecinājušas (57). Tādējādi tiesības atsaukties uz tiesiskās paļāvības principu ir katram tiesājamajam, kuram kāda Kopienas iestāde devusi pamatotas cerības, kas balstītas uz skaidru šā principa apliecinājumu, ko šī iestāde viņam sniegusi. |
| --- | --- |

(225)

Tomēr atbilstīgi Tiesas judikatūrai atsaukties uz tiesiskās paļāvības principu, ko nosaka Kopienas regulējums, var tikai tiktāl, ciktāl Eiropas Savienība iepriekš pati ir izveidojusi situāciju, kas rada tiesisko paļāvību (56). Tiesa atkārtoti ir lēmusi, ka tiesības atsaukties uz tiesiskās paļāvības principa aizsardzību attiecas uz katru lietas dalībnieku, kura lietā kāda Kopienas iestāde radījusi pamatotas cerības. Turklāt neviens nevar atsaukties uz šā principa pārkāpšanu, ja pārvaldes iestādes viņam nav šo principu skaidri apliecinājušas (57). Tādējādi tiesības atsaukties uz tiesiskās paļāvības principu ir katram tiesājamajam, kuram kāda Kopienas iestāde devusi pamatotas cerības, kas balstītas uz skaidru šā principa apliecinājumu, ko šī iestāde viņam sniegusi.

| (226) | Konkrētajā gadījumā nekas nav uzskatāms par tādu, ko strīdīgā atbalsta saņēmējs varētu interpretēt kā skaidru apliecinājumu tam, ka atbalsts ir likumīgs. Vispirms jāprecizē, ka atbalsts tika sniegts, nesagaidot attiecīgo Komisijas galīgo lēmumu atbilstīgi LESD 108. panta 3. punktam. Tiesa (58) turklāt vairākkārt norādīja, ka, “ņemot vērā to, ka valsts atbalsta kontrole, ko Komisija veic atbilstīgi Līguma 93. pantam [LESD jaunais 108. pants], ir obligāta, uzņēmumiem, kuri saņem atbalstu, principā tiesiskā paļāvība par to, ka atbalsts ir likumīgs, varētu būt tikai tad, ja atbalsts piešķirts, ievērojot šajā pantā noteikto procedūru, kā arī to, ka rūpīgam uzņēmējam parasti jāpārliecinās, ka šī procedūra ir ievērota.” Šajā ziņā Tiesa norādīja arī, ka “dalībvalsts, kuras iestādes ir piešķīrušas atbalstu, pārkāpjot EK līguma 88. pantā [LESD jaunais 108. pants] minētos procedūras noteikumus, nevar atsaukties uz atbalsta saņēmēju tiesiskās paļāvības principu, lai izvairītos no pienākuma veikt nepieciešamos pasākumus un izpildītu Komisijas lēmumu, kurā noteikta atbalsta atgūšana. Pieļaut šādu iespēju būtu tas pats, kas atņemt EK līguma 87. un 88. pantam [LESD jaunais 107. un 108. pants] tā lietderību tiktāl, ciktāl valsts iestādes varētu balstīties uz pašu nelikumīgo rīcību, lai nolemtu neveiksmei tos Komisijas lēmumus, ko tā pieņēmusi atbilstīgi Līguma noteikumiem” (59). |
| --- | --- |

(226)

Konkrētajā gadījumā nekas nav uzskatāms par tādu, ko strīdīgā atbalsta saņēmējs varētu interpretēt kā skaidru apliecinājumu tam, ka atbalsts ir likumīgs. Vispirms jāprecizē, ka atbalsts tika sniegts, nesagaidot attiecīgo Komisijas galīgo lēmumu atbilstīgi LESD 108. panta 3. punktam. Tiesa (58) turklāt vairākkārt norādīja, ka, “ņemot vērā to, ka valsts atbalsta kontrole, ko Komisija veic atbilstīgi Līguma 93. pantam [LESD jaunais 108. pants], ir obligāta, uzņēmumiem, kuri saņem atbalstu, principā tiesiskā paļāvība par to, ka atbalsts ir likumīgs, varētu būt tikai tad, ja atbalsts piešķirts, ievērojot šajā pantā noteikto procedūru, kā arī to, ka rūpīgam uzņēmējam parasti jāpārliecinās, ka šī procedūra ir ievērota.” Šajā ziņā Tiesa norādīja arī, ka “dalībvalsts, kuras iestādes ir piešķīrušas atbalstu, pārkāpjot EK līguma 88. pantā [LESD jaunais 108. pants] minētos procedūras noteikumus, nevar atsaukties uz atbalsta saņēmēju tiesiskās paļāvības principu, lai izvairītos no pienākuma veikt nepieciešamos pasākumus un izpildītu Komisijas lēmumu, kurā noteikta atbalsta atgūšana. Pieļaut šādu iespēju būtu tas pats, kas atņemt EK līguma 87. un 88. pantam [LESD jaunais 107. un 108. pants] tā lietderību tiktāl, ciktāl valsts iestādes varētu balstīties uz pašu nelikumīgo rīcību, lai nolemtu neveiksmei tos Komisijas lēmumus, ko tā pieņēmusi atbilstīgi Līguma noteikumiem” (59).

| (227) | Tas, ka Komisija pieņēma lēmumu, kurā norādīts, ka apstrīdamie pasākumi nav valsts atbalsts (60), un kurš ir pārsūdzams, tātad – vēl nav galīgs, pēc tam tas, ka Pirmās instances tiesa anulēja šo lēmumu, atbalsta saņēmējiem nevar radīt tiesisko paļāvību. Atbilstīgi pastāvīgajai judikatūrai Tiesa atzina, ka tas, ka Komisija sākumā pieņēma lēmumu, neminot iebildumus pret apstrīdēto atbalstu, nevar radīt tiesisko paļāvību atbalsta saņēmēja lietā tāpēc, ka šis lēmums tika apstrīdēts apelācijai paredzētajos termiņos un pēc tam Tiesa šo lēmumu anulēja (61). Tāpēc, “kamēr Komisija nav pieņēmusi apstiprinošu lēmumu un kamēr nav pagājis apelācijas iesniegšanas termiņš, atbalsta saņēmējs nevar būt drošs par paredzētā atbalsta likumību, kas ir vienīgais iemesls, lai atbalsta saņēmējam rastos tiesiskā paļāvība” (62). Konkrētajā gadījumā par Komisijas Lēmumu 2003/293/EK, kurā pasākumi nav uzskatīti par valsts atbalstu, prasītajos termiņos tika iesniegta apelācijas sūdzība, un atbilstīgi iepriekšminētajai judikatūrai tas nevar būt galīgs lēmums, kas šā lēmuma adresātiem var radīt tiesisko paļāvību. |
| --- | --- |

(227)

Tas, ka Komisija pieņēma lēmumu, kurā norādīts, ka apstrīdamie pasākumi nav valsts atbalsts (60), un kurš ir pārsūdzams, tātad – vēl nav galīgs, pēc tam tas, ka Pirmās instances tiesa anulēja šo lēmumu, atbalsta saņēmējiem nevar radīt tiesisko paļāvību. Atbilstīgi pastāvīgajai judikatūrai Tiesa atzina, ka tas, ka Komisija sākumā pieņēma lēmumu, neminot iebildumus pret apstrīdēto atbalstu, nevar radīt tiesisko paļāvību atbalsta saņēmēja lietā tāpēc, ka šis lēmums tika apstrīdēts apelācijai paredzētajos termiņos un pēc tam Tiesa šo lēmumu anulēja (61). Tāpēc, “kamēr Komisija nav pieņēmusi apstiprinošu lēmumu un kamēr nav pagājis apelācijas iesniegšanas termiņš, atbalsta saņēmējs nevar būt drošs par paredzētā atbalsta likumību, kas ir vienīgais iemesls, lai atbalsta saņēmējam rastos tiesiskā paļāvība” (62). Konkrētajā gadījumā par Komisijas Lēmumu 2003/293/EK, kurā pasākumi nav uzskatīti par valsts atbalstu, prasītajos termiņos tika iesniegta apelācijas sūdzība, un atbilstīgi iepriekšminētajai judikatūrai tas nevar būt galīgs lēmums, kas šā lēmuma adresātiem var radīt tiesisko paļāvību.

| (228) | Tādējādi, tā kā nav apstākļu, kas varētu radīt tiesisko paļāvību, Komisija prasa nelikumīgo atbalstu atmaksāt. |
| --- | --- |

(228)

Tādējādi, tā kā nav apstākļu, kas varētu radīt tiesisko paļāvību, Komisija prasa nelikumīgo atbalstu atmaksāt.

| (229) | Šis lēmums attiecas uz izskatītajiem atbalsta pasākumiem, un tas jāpilda nekavējoties, jo īpaši attiecībā uz visu to individuālo atbalstu atgūšanu, kas piešķirti atbilstīgi šīm shēmām, izņemot to, kurš piešķirts īpašiem projektiem, kas šā atbalsta piešķiršanas laikā atbilda visiem de minimis
   (63) regulas vai atbrīvojuma regulas noteikumiem, vai Komisijas apstiprinātu atbalsta shēmu, |
| --- | --- |

(229)

Šis lēmums attiecas uz izskatītajiem atbalsta pasākumiem, un tas jāpilda nekavējoties, jo īpaši attiecībā uz visu to individuālo atbalstu atgūšanu, kas piešķirti atbilstīgi šīm shēmām, izņemot to, kurš piešķirts īpašiem projektiem, kas šā atbalsta piešķiršanas laikā atbilda visiem de minimis
   (63) regulas vai atbrīvojuma regulas noteikumiem, vai Komisijas apstiprinātu atbalsta shēmu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Spānijas iestādes piešķīrušas lauksaimniecības kooperatīviem atbilstīgi karaļa dekrēta–likuma Nr. 10/2000 1. pantam, neskarot šā lēmuma 2. panta piemērošanu, ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

2. pants

Pirmajā pantā minētos pasākumus nevarētu uzskatīt par valsts atbalstu, ja tie atbilstu nosacījumiem, kas izklāstīti Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam.

3. pants

1.   Spānijas iestādes veic nepieciešamos pasākumus, lai no atbalsta saņēmējiem atgūtu 1. pantā minēto nesaderīgo atbalstu, neskarot 2. pantu.

2.   Atgūstamajā atbalstā iekļauta procentu likme, sākot ar dienu, kad atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz atbalsta atmaksāšanas dienai.

3.   Procentu likmi aprēķina, par pamatu ņemot saliktu bāzi, atbilstīgi noteikumiem, kas paredzēti V nodaļā Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004 (64).

4.   Atgūšana notiek nekavējoties atbilstīgi valsts tiesību aktos noteiktajām procedūrām, ar nosacījumu, ka tās pieļauj nekavējošu un efektīvu šā lēmuma izpildi.

4. pants

1.   Lēmuma 1. pantā minētā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un efektīva.

2.   Spānijas iestādes raugās, lai šis lēmums tiktu īstenots četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas.

5. pants

1.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Spānijas iestādes iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | to atbalsta saņēmēju saraksts, kuri atbalstu saņēma atbilstīgi shēmai, kas minēta 1. pantā, kā arī atbalsta summu, kas nodota katra saņēmēja rīcībā; |
| --- | --- |

a)

to atbalsta saņēmēju saraksts, kuri atbalstu saņēma atbilstīgi shēmai, kas minēta 1. pantā, kā arī atbalsta summu, kas nodota katra saņēmēja rīcībā;

| b) | kopējā summa (pamatsumma plus atgūšanas procentu likme), kas jāatgūst no atbalsta saņēmējiem; |
| --- | --- |

b)

kopējā summa (pamatsumma plus atgūšanas procentu likme), kas jāatgūst no atbalsta saņēmējiem;

| c) | šā lēmuma izpildei jau pieņemto vai paredzēto pasākumu sīks apraksts; |
| --- | --- |

c)

šā lēmuma izpildei jau pieņemto vai paredzēto pasākumu sīks apraksts;

| d) | dokumenti, kas pierāda, ka atbalsta saņēmēji ir saņēmuši rīkojumu par atbalsta atmaksu. |
| --- | --- |

d)

dokumenti, kas pierāda, ka atbalsta saņēmēji ir saņēmuši rīkojumu par atbalsta atmaksu.

2.   Spānijas iestādes informē Komisiju par panākumiem saistībā ar valsts pasākumiem šā lēmuma īstenošanā, līdz pabeigta 1. pantā minētā atbalsta atgūšana.

Pēc divu mēnešu laikposma, kas minēts 1. punktā, Spānijas iestādes pēc Komisijas lūguma iesniedz ziņojumu par jau pieņemtajiem un paredzētajiem pasākumiem, lai izpildītu šā lēmuma noteikumus. Šajā ziņojumā norāda arī sīku informāciju par atbalsta apjomu un atgūšanas procentu likmēm, ko atbalsta saņēmēji jau ir atmaksājuši.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2009. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  Kopš 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants ir attiecīgi LESD 107. un 108. pants. Pēc būtības abas noteikumu grupas ir identiskas. Šā lēmuma vajadzībām atsauces uz LESD 107. un 108. pantu vajadzības gadījumā uzskatāmas par atsaucēm uz attiecīgi EK līguma 87. un 88. pantu.

1

(2)  OV C 172, 16.6.2001., 2. lpp.

2

(3)  OV L 111, 6.5.2003., 24. lpp.

3

(4)  OV C 171, 19.7.2003., 34. lpp.

4

(5)  Lieta T-146/03, Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid et Federación Catalana de Estaciones de Servicio pret Komisiju, Rec. 2003, II-98. lpp.

5

Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid et Federación Catalana de Estaciones de Servicio

Rec

(6)  Valsts oficiālā biļetena (BOE) Nr. 241, 7.10.2000., 34614. lpp.

6

BOE

(7)  Runa ir par pasākumiem saistībā ar karaļa dekrētā–likumā 10/2000 paredzētajiem likuma 37/1992 grozījumiem, kā arī par Finanšu ministrijas 2000. gada 29. novembra rīkojumā paredzētajiem fiskālajiem pasākumiem attiecībā uz korekcijas koeficienta piemērošanu no trešām personām iepirktai lopbarībai dažās ar lopkopību saistītās darbībās, kuras pakļautas objektīvam novērtējumam. Runa ir arī par neto peļņas samazinājumu saistībā ar fizisko personu ienākuma nodokļa objektīvā novērtējuma režīmu lauksaimniecībā un lopkopībā; par tās procentuālās daļas samazinājumu, kas ļauj noteikt ceturkšņa iemaksas saistībā ar pievienotās vērtības nodokļa vienkāršoto režīmu dažām ar lauksaimniecību saistītām darbībām; par fiskālu pasākumu, kas izpaužas kā grūti pamatojamo izdevumu procentuālās daļas pieaugums saistībā ar fizisko personu ienākuma nodokli. Savā lēmumā Komisija uzskatīja, ka šie pasākumi nav valsts atbalsts.

7

(8)  Runa ir par Spānijas piešķirto valsts atbalstu par labu lauku saimniecību īpašniekiem aizdevumu un garantiju bonifikācijas veidā, kas paredzēta Lauksaimniecības ministrijas 2000. gada 15. novembra lēmumā, kurā paziņots par Ministru padomes 2000. gada 10. novembra nolīguma publicēšanu, kā arī par nodokļu atvieglojumu pagarinājumu uz 2000. un 2001. finanšu gadu attiecībā uz fizisko personu ienākuma nodokli, nododot zemi un lauku saimniecības, ko paredz likuma 14/2000 septītais pārejas noteikums. Lēmumā Komisija pasludināja šos pasākumus par nesaderīgiem ar LESD.

8

(9)  VOB (BOE) 241, 7.10.2000., 34614. lpp.

9

BOE

(10)  VOB (BOE) 170, 17.7.1999., 27027. lpp.

10

BOE

(11)  VOB (BOE) 304, 20.12.1990., 37970. lpp.

11

BOE

(12)  VOB (BOE) 241, 8.10.1998., 33517. lpp.

12

BOE

(13)  Kooperatīvu pienākums izveidot šo rezerves fondu ir noteikts likuma Nr. 27/1999 55. pantā. Fondu veido pirmām kārtām kooperatīva peļņa un peļņa ārpus kooperatīva. Līdzīgs pienākums ir arī kapitālsabiedrībām, kurām atbilstīgi Spānijas likuma Nr. 1564/1989 par akciju sabiedrībām 214. pantam jāparedz summa, kas ir 10 % no peļņas finanšu gadā likumā paredzētajai rezervei, kamēr tā sasniedz vismaz 20 % no sabiedrības kapitāla (VOB 27.12.1989.).

13

(14)  Kooperatīvu pienākums veidot šo fondu noteikts likuma Nr. 27/1999 56. pantā.

14

(15)  OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.

15

(16)  VOB 188, 7.8.1986., 27907. lpp.

16

(17)  VOB 58, 9.3.1970., 3820. lpp.

17

(18)  VOB 308, 24.12.1992., 43867. lpp.

18

(19)  VOB 295, 10.12.1998., 40730. lpp.

19

(20)  VOB 310, 28.12.1995., 37072. lpp.

20

(21)  OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp. Skatīt arī Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedumu lietā C-280/00, Altmark, Rec. 2003, I-7747.

21

Altmark

Rec

(22)  COM(2004) 18 galīgā redakcija, 23.2.2004.

22

(23)  Lieta C-303/88 Itālija pret Komisiju Rec. 1991, I-1433. lpp., 11. apsvērums, Lieta C-482/99 Francija pret Komisiju, Rec. 2002, I-4397. lpp., 24. apsvērums, kā arī Lieta C-126/01 GEMO, Rec. 2003, I-13769. lpp., 24. apsvērums.

23

Rec

Rec

GEMO

Rec

(24)  Pirmās instances tiesas 1998. gada 27. janvāra spriedums Ladbroke Racing pret Komisiju, Lieta T-67/94, Rec. 1998, II-1. lpp.; skatīt arī Tiesas 2004. gada 29. aprīļa spriedumu Nīderlande pret Komisiju, Lieta C-159-01, Krāj. 2004, I-4461. lpp.

24

Ladbroke Racing

Rec

Krāj. 2004

(25)  Lieta 730/79 Philip Morris Holland BV pret Komisiju, Rec. 1980, 2671. lpp., 11. apsvērums.

25

Philip Morris Holland BV

Rec

(26)  Avots: Eurostat.

26

Eurostat

(27)  Tiesas 2006. gada 15. jūnija spriedums Apvienotajās lietās C-393/04 un C-41/05 Air Liquide Industries Belgium, Krāj. 2006, I-5293. lpp.

27

Air Liquide Industries Belgium

Krāj. 2006

(28)  Pirmās instances tiesas 2006. gada 12. decembra spriedums Lietā T-146/03, Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid et Federación Catalana de Estaciones de Servicio pret Komisiju, Krāj. 2006, II-98. lpp.

28

Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid et Federación Catalana de Estaciones de Servicio

Krāj. 2006

(29)  Proti, iepriekš 20. punkta pirmajā daļā minētās priekšrocības, izņemot ar 20 % samazināto likmi, attiecas tikai uz darbībām ar kooperatīva biedriem, kas tāpēc nav šā lēmuma priekšmets.

29

(30)  Pirmās instances tiesas 2006. gada 13. decembra spriedums Lietā T-210/02, British Aggregates, Krāj. 2006, II-2789. lpp.

30

British Aggregates

Krāj. 2006

(31)  Tiesas 2006. gada 10. janvāra spriedums Lietā C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze, Krāj. 2006, II-289. lpp.

31

Cassa di Risparmio di Firenze

Krāj. 2006

(32)  2006. gada 6. septembra spriedums lietā Portugāle pret Komisiju C-88/03, Krāj. 2006, I-7115. lpp., 54. apsvērums un 2004. gada 29. aprīļa spriedums GIL Insurance e.a., C-308/01, Krāj. 2004, I-4777. lpp., 68. apsvērums.

32

Krāj. 2006

GIL Insurance e.a

Krāj. 2004

(33)  Skatīt šā lēmuma 20. punktu, kā arī 1990. gada 19. decembra likuma Nr. 20/1990 par kooperatīvu fiskālo režīmu 33. panta 1. punktu un 34. panta 1. punktu.

33

(34)  Skatīt šā lēmuma 20. punktu.

34

(35)  1990. gada 19. decembra likuma Nr. 20/1990 par kooperatīvu fiskālo režīmu 33. panta 4. punkta a) apakšpunkts.

35

(36)  1990. gada 19. decembra likuma Nr. 20/1990 par kooperatīvu fiskālo režīmu 33. panta 4. punkta b) apakšpunkts.

36

(37)  Skatīt šā lēmuma 135.–154. apsvērumu par minēto priekšrocību noteikšanu.

37

(38)  Attiecībā uz priekšrocību jēdzienu skatīt šā lēmuma 135.–154. apsvērumu.

38

(39)  2006. gada 6. septembra spriedums, Portugāle pret Komisiju, C-88/03, Krāj. 2006, I-7115. lpp., 80.–81. apsvērums.

39

Krāj. 2006

(40)  2002. gada 6. marta spriedums Diputación Foral de Álava e.a. pret Komisiju, T–127/99, T–129/99 un T–148/99, Rec. 2002, II–1275. lpp., 250. apsvērums.

40

Diputación Foral de Álava e.a.

Rec

(41)  Tiesas 2006. gada 6. septembra spriedums, Açores – République Portugaise pret Komisiju, Lieta C-88/03, Krāj. 2006, I-7115. lpp.

41

Açores – République Portugaise

Krāj. 2006

(42)  Skatīt šā lēmuma 65.–85. punktu.

42

(43)  Skatīt 41. zemsvītras piezīmi.

43

(44)  “Jauns atbalsts” ir atbalsts, t. i., atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, kas nav pastāvošs atbalsts, tostarp pastāvoša atbalsta grozījumi (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

44

(45)  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.

45

(46)  OV C 319, 27.12.2006., 1. lpp., 89.–94. punkts.

46

(47)  Komisijas 1995. gada 26. jūlija Lēmums 96/148/EK (OV L 34, 13.2.1996., 38. lpp.).

47

(48)  Komisijas 1999. gada 29. jūlija lēmums, SG(99) D/5879.

48

(49)  2006. gada 9. marta COM(2006) 103 galīgā redakcija, 3.1.2. punkts un 2008. gada 13. jūnija COM(2008) 384 galīgā redakcija, 6.3. punkts.

49

(50)  Pirmās instances tiesas spriedums Olympiaki Ypriresies AE pret Komisiju, 51. un 52. punkts, Lieta T-268/06, Krāj. 2008, II-1091. lpp., 51. un 52. apsvērums.

50

Olympiaki Ypriresies AE

Krāj. 2008

(51)  Izņemot attiecībā uz norādi par ražotāju grupu izveidi, kas iekļauta Kopienas pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā un 9. pantā Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, kurā ir runa arī par ražotāju grupu izveidi.

51

(52)  Neatkarīga nevalstiska apvienība, kas apvieno, pārstāv lauksaimniecības kooperatīvus un palīdz tiem visā pasaulē. Tā dibināta Londonā, 1895. gadā. SKA ir 224 biedri 87 valstīs visās tautsaimniecības nozarēs. http://www.ica.coop

52

(53)  Les coopératives dans l’Europe Entrepreneuriale. Komisijas konsultatīvais dokuments 7.12.2001.

53

Les coopératives dans l’Europe Entrepreneuriale

(54)  Kooperatīvu lielā nozīme lauksaimniecības nozarē ir minēta 4. punktā Komisijas paziņojumā par kooperatīvo sabiedrību darbības sekmēšanu Eiropā, atbilstīgi kuram “daudzās kooperatīvu priekšrocības Eiropas tautsaimniecībai tos padara par nepieciešamu faktoru Lisabonas mērķu sasniegšanai; kooperatīvi ir tādu uzņēmumu paraugs, kas, savstarpēji vienam otru papildinot, var sasniegt gan uzņēmējdarbības, gan sociālos mērķus. Kooperatīviem ir liela nozīme ne vien uzņēmumu politikā, bet arī lauksaimniecības ekonomikā un to reģionu attīstībā, kuri nonākuši saimnieciskās grūtībās, to struktūra ir ideāla, lai palielinātu nodarbinātību un sociālo kohēziju”.

54

(55)  OV C 28, 1.2.2000., 2. lpp.

55

(56)  Pirmās instances tiesas 2007. gada 12. decembra spriedums Lietā T-348/03, Koninklijke Friesland Foods NV, Krāj. 2007, II-101. lpp.

56

Koninklijke Friesland Foods NV

Krāj. 2007

(57)  Tiesas 2005. gada 24. novembra spriedums Vācija pret Komisiju, Lieta C-506/03, 58. lpp.; 2006. gada 22. jūnija spriedums, Lietas C-182/03 un 217/03, Belgium and Forum 187 ASBL pret Komisiju, Krāj. 2006, I-5479. lpp.

57

Belgium and Forum 187 ASBL

Krāj. 2006

(58)  Tiesas 1990. gada 20. septembra spriedumi Komisija pret Vāciju, C-5/89, Rec. 1990, I-3437. lpp.; 1997. gada 14. janvāra spriedums Spānijas Karaliste pret Komisiju, Lieta C-169/95, Rec. 1997, I-135. lpp.; 1997. gada 20. marta spriedums Alcan Deutschland, C-24/95 Rec. 1997, I-1591. lpp. un 2004. gada 11. novembra spriedums Daewoo Electronics Manufacturing España et Territorio Historico de Alava, Diputación Foral de Alava pret Komisiju, C-183/02 un C-187/02, Krāj. 2004, I-10609. lpp.

58

Rec

Rec

Alcan Deutschland,

Rec

Daewoo Electronics Manufacturing España et Territorio Historico de Alava, Diputación Foral de Alava

Krāj. 2004

(59)  Tiesas 2004. gada 1. aprīļa spriedums, Lieta C-99/02, Komisija pret Itāliju, Lieta C-5/89, Krāj. 2004, I-3353. lpp., 21. apsvērums, kurā jo īpaši ir atsauce uz iepriekšminēto Tiesas 1990. gada 20. septembra spriedumu.

59

Krāj. 2004

(60)  Iepriekšminētais Lēmums 2003/293/EK.

60

(61)  Skatīt 58. zemsvītras piezīmi.

61

(62)  Tiesas 2004. gada 29. aprīļa spriedums Komisija pret Itāliju, Lieta C-91/01, Krāj. 2004, I-4355. lpp.

62

Krāj. 2004

(63)  Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.).

63

de minimis

(64)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

64

---

| 4.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 235/26

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 24. marts)

par valsts atbalstu C 4/03 (ex NN 102/02), ko Itālija piešķīrusi uzņēmumam WAM SpA

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1711)

(Autentisks ir tikai teksts itāliešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/474/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā lēmumu, ar kuru Komisija nolēma uzsākt procedūru, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā, attiecībā uz atbalstu C 4/03 (ex NN 102/02) (2),

pēc aicinājuma ieinteresētajām personām izteikt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un, ņemot vērā saņemtās piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija ar 1999. gada 26. jūlija vēstuli saņēma sūdzību, vērstu pret uzņēmumu WAM Engineering Ltd. Sūdzībā tika apgalvots, ka Itālija uzņēmumam WAM SpA piešķīrusi nelikumīgas valsts subsīdijas. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar 1999. gada 26. jūlija vēstuli saņēma sūdzību, vērstu pret uzņēmumu WAM Engineering Ltd. Sūdzībā tika apgalvots, ka Itālija uzņēmumam WAM SpA piešķīrusi nelikumīgas valsts subsīdijas.

| (2) | 1999. gada 5. augusta un 1999. gada 10. septembra vēstulēs Itālijas iestādēm tika adresēts pieprasījums sniegt informāciju. Sūdzības iesniedzējs sniedza papildu informāciju 1999. gada 2. septembra vēstulē. Komisija 1999. gada 13. decembra vēstulē paziņoja sūdzības iesniedzējam Itālijas iestāžu atbildi, kas sniegta 1999. gada 11. oktobra vēstulē, un izklāstīja nodomu veikt oficiālu izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(2)

1999. gada 5. augusta un 1999. gada 10. septembra vēstulēs Itālijas iestādēm tika adresēts pieprasījums sniegt informāciju. Sūdzības iesniedzējs sniedza papildu informāciju 1999. gada 2. septembra vēstulē. Komisija 1999. gada 13. decembra vēstulē paziņoja sūdzības iesniedzējam Itālijas iestāžu atbildi, kas sniegta 1999. gada 11. oktobra vēstulē, un izklāstīja nodomu veikt oficiālu izmeklēšanas procedūru.

| (3) | Tajā pašā laikā tika veikts pētījums par valsts atbalsta shēmām ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem ārpus ES, un tika gaidīts, ka Komisija rezultātā par šo jautājumu sniegs paziņojumu. |
| --- | --- |

(3)

Tajā pašā laikā tika veikts pētījums par valsts atbalsta shēmām ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem ārpus ES, un tika gaidīts, ka Komisija rezultātā par šo jautājumu sniegs paziņojumu.

| (4) | Komisija 2001. gada 18. decembra vēstulē lūdza Itālijai papildu informāciju, jo sūdzības iesniedzējs atkārtoti vērsās Komisijā (2000. gada 31. marta vēstulē un 2000. gada 11. oktobra vēstulē Komisijai tika adresēti divi atgādinājumi), ievērojot to, ka Komisija bija atlikusi pētījumu par ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2001. gada 18. decembra vēstulē lūdza Itālijai papildu informāciju, jo sūdzības iesniedzējs atkārtoti vērsās Komisijā (2000. gada 31. marta vēstulē un 2000. gada 11. oktobra vēstulē Komisijai tika adresēti divi atgādinājumi), ievērojot to, ka Komisija bija atlikusi pētījumu par ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem.

| (5) | Ņemot vērā informāciju, kas sniegta 2002. gada 20. februāra vēstulē un 2002. gada 27. marta vēstulē, Itālijas iestādēm 2002. gada 12. aprīļa vēstulē tika pieprasīta papildu informācija. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā informāciju, kas sniegta 2002. gada 20. februāra vēstulē un 2002. gada 27. marta vēstulē, Itālijas iestādēm 2002. gada 12. aprīļa vēstulē tika pieprasīta papildu informācija.

| (6) | Itālijas iestādes atbildēja ar 2002. gada 21. maija vēstuli. Komisija 2002. gada 5. jūnija vēstulē informēja Itālijas iestādes par savu uzskatu, ka iesniegtā informācija ir nepilnīga, un lūdza 20 darbadienu laikā pēc vēstules saņemšanas papildināt trūkstošo informāciju un sniegt turpmākus skaidrojumus. |
| --- | --- |

(6)

Itālijas iestādes atbildēja ar 2002. gada 21. maija vēstuli. Komisija 2002. gada 5. jūnija vēstulē informēja Itālijas iestādes par savu uzskatu, ka iesniegtā informācija ir nepilnīga, un lūdza 20 darbadienu laikā pēc vēstules saņemšanas papildināt trūkstošo informāciju un sniegt turpmākus skaidrojumus.

| (7) | Tā kā atbilde netika saņemta un lai gan Itālijas iestādes 2002. gada 25. jūnija vēstulē bija lūgušas pagarināt sākotnēji paredzēto termiņu līdz 2002. gada 31. jūlijam, Komisija 2002. gada 26. septembrī pieņēma rīkojumu sniegt informāciju, ievērojot 10. panta 3. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (3) (turpmāk – Regula (EK) Nr. 659/1999). Tikmēr lieta bija pārvesta uz nepaziņotā atbalsta reģistru un tai bija piešķirts numurs NN 102/2002. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā atbilde netika saņemta un lai gan Itālijas iestādes 2002. gada 25. jūnija vēstulē bija lūgušas pagarināt sākotnēji paredzēto termiņu līdz 2002. gada 31. jūlijam, Komisija 2002. gada 26. septembrī pieņēma rīkojumu sniegt informāciju, ievērojot 10. panta 3. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (3) (turpmāk – Regula (EK) Nr. 659/1999). Tikmēr lieta bija pārvesta uz nepaziņotā atbalsta reģistru un tai bija piešķirts numurs NN 102/2002.

| (8) | Ar 2002. gada 26. jūnija vēstuli un 2002. gada 4. oktobra vēstuli sūdzības iesniedzēju informēja par lietas attīstību. Sūdzības iesniedzējs 2002. gada 31. oktobra vēstulē lūdza darīt viņam zināmu iepriekš minētā rīkojuma iznākumu. |
| --- | --- |

(8)

Ar 2002. gada 26. jūnija vēstuli un 2002. gada 4. oktobra vēstuli sūdzības iesniedzēju informēja par lietas attīstību. Sūdzības iesniedzējs 2002. gada 31. oktobra vēstulē lūdza darīt viņam zināmu iepriekš minētā rīkojuma iznākumu.

| (9) | Itālijas iestādes iesniedza prasīto informāciju 2002. gada 16. oktobra vēstulē, kā arī sniedza papildu informāciju 2002. gada 24. oktobra vēstulē. |
| --- | --- |

(9)

Itālijas iestādes iesniedza prasīto informāciju 2002. gada 16. oktobra vēstulē, kā arī sniedza papildu informāciju 2002. gada 24. oktobra vēstulē.

| (10) | Komisija 2003. gada 24. janvāra vēstulē informēja Itāliju, ka tā nolēmusi uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā (tagadējā LESD 108. panta 2. punktā) paredzēto procedūru attiecībā uz konkrēto atbalstu (4). |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2003. gada 24. janvāra vēstulē informēja Itāliju, ka tā nolēmusi uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā (tagadējā LESD 108. panta 2. punktā) paredzēto procedūru attiecībā uz konkrēto atbalstu (4).

| (11) | Attiecīgo informāciju sūdzības iesniedzējam sniedza 2003. gada 29. janvāra vēstulē. |
| --- | --- |

(11)

Attiecīgo informāciju sūdzības iesniedzējam sniedza 2003. gada 29. janvāra vēstulē.

| (12) | Vēl nesaņēmis iepriekš minēto vēstuli, sūdzības iesniedzējs nosūtīja Komisijai atgādinājumu 2003. gada 10. februāra vēstulē. |
| --- | --- |

(12)

Vēl nesaņēmis iepriekš minēto vēstuli, sūdzības iesniedzējs nosūtīja Komisijai atgādinājumu 2003. gada 10. februāra vēstulē.

| (13) | Pēc paziņojuma Itālijas iestādēm par procedūras uzsākšanu WAM SpA nekavējoties nosūtīja vēstuli Komisijai (2003. gada 10. februāra vēstule). |
| --- | --- |

(13)

Pēc paziņojuma Itālijas iestādēm par procedūras uzsākšanu WAM SpA nekavējoties nosūtīja vēstuli Komisijai (2003. gada 10. februāra vēstule).

| (14) | Itālija 2003. gada 27. februāra vēstulē lūdza līdz 2003. gada 7. martam pagarināt piecpadsmit dienu termiņu, lai nosūtītu apsvērumus par konfidencialitāti, kā noteikts Komisijas lēmumā. |
| --- | --- |

(14)

Itālija 2003. gada 27. februāra vēstulē lūdza līdz 2003. gada 7. martam pagarināt piecpadsmit dienu termiņu, lai nosūtītu apsvērumus par konfidencialitāti, kā noteikts Komisijas lēmumā.

| (15) | Itālija 2003. gada 10. marta vēstulē lūdza Komisiju nepublicēt lēmumu, ņemot vērā saņēmēja vēlmi atmaksāt atbalstu, ko arī paziņoja pats uzņēmums WAM SpA2003. gada 13. marta vēstulē, kas tika tieši nosūtīta Komisijai. |
| --- | --- |

(15)

Itālija 2003. gada 10. marta vēstulē lūdza Komisiju nepublicēt lēmumu, ņemot vērā saņēmēja vēlmi atmaksāt atbalstu, ko arī paziņoja pats uzņēmums WAM SpA2003. gada 13. marta vēstulē, kas tika tieši nosūtīta Komisijai.

| (16) | Komisija 2003. gada 18. marta vēstulē norādīja, ka, lai novērstu publicēšanu, vajadzīgs galīgais lēmums, ar ko slēdz lietu un attiecībā uz ko jāiesniedz pierādījums tam, ka abi atbalsti ar procentiem, kas aprēķināti Komisijai pieņemamā veidā, ir faktiski atgūti. |
| --- | --- |

(16)

Komisija 2003. gada 18. marta vēstulē norādīja, ka, lai novērstu publicēšanu, vajadzīgs galīgais lēmums, ar ko slēdz lietu un attiecībā uz ko jāiesniedz pierādījums tam, ka abi atbalsti ar procentiem, kas aprēķināti Komisijai pieņemamā veidā, ir faktiski atgūti.

| (17) | Tā kā summa, ko Itālijas valdība piedāvāja 2003. gada 13. maija vēstulē, bija ievērojami zemāka par atbalsta dotācijas ekvivalenta pirmo aplēsi, ko bija aprēķinājusi Komisija, pamatojoties uz procedūras uzsākšanas laikā pieejamo informāciju, Komisija 2003. gada 22. maija vēstulē informēja Itāliju, ka tā ierosināto atmaksājamo summu uzskata par neatbilstošu tās kritērijiem, tāpēc publicēšana notiks drīzumā. |
| --- | --- |

(17)

Tā kā summa, ko Itālijas valdība piedāvāja 2003. gada 13. maija vēstulē, bija ievērojami zemāka par atbalsta dotācijas ekvivalenta pirmo aplēsi, ko bija aprēķinājusi Komisija, pamatojoties uz procedūras uzsākšanas laikā pieejamo informāciju, Komisija 2003. gada 22. maija vēstulē informēja Itāliju, ka tā ierosināto atmaksājamo summu uzskata par neatbilstošu tās kritērijiem, tāpēc publicēšana notiks drīzumā.

| (18) | Sūdzības iesniedzējs 2003. gada 13. jūnija vēstulē lūdza informāciju par lēmuma publicēšanu. Komisija atbildēja ar 2003. gada 18. jūnija vēstuli. Tajā pašā dienā sūdzības iesniedzējam pa elektronisko pastu tika nosūtīts papildu paziņojums, nekavējoties informējot viņu, ka publicēšana tikko notikusi. |
| --- | --- |

(18)

Sūdzības iesniedzējs 2003. gada 13. jūnija vēstulē lūdza informāciju par lēmuma publicēšanu. Komisija atbildēja ar 2003. gada 18. jūnija vēstuli. Tajā pašā dienā sūdzības iesniedzējam pa elektronisko pastu tika nosūtīts papildu paziņojums, nekavējoties informējot viņu, ka publicēšana tikko notikusi.

| (19) | Uzņēmums WAM SpA2003. gada 1. jūlija vēstulē, pirms kuras tajā pašā dienā tika nosūtīts fakss, iesniedza pieprasījumu piekļūt visai lietas dokumentācijai. Šo pieprasījumu Komisija noraidīja 2003. gada 14. jūlija vēstulē. |
| --- | --- |

(19)

Uzņēmums WAM SpA2003. gada 1. jūlija vēstulē, pirms kuras tajā pašā dienā tika nosūtīts fakss, iesniedza pieprasījumu piekļūt visai lietas dokumentācijai. Šo pieprasījumu Komisija noraidīja 2003. gada 14. jūlija vēstulē.

| (20) | Uzņēmums WAM SpA2003. gada 20. jūnija vēstulē tieši atbildēja uz Komisijas paziņojumu Itālijai par lēmuma publicēšanu. Komisija atbildēja ar 2003. gada 11. jūlija vēstuli. |
| --- | --- |

(20)

Uzņēmums WAM SpA2003. gada 20. jūnija vēstulē tieši atbildēja uz Komisijas paziņojumu Itālijai par lēmuma publicēšanu. Komisija atbildēja ar 2003. gada 11. jūlija vēstuli.

| (21) | Sūdzības iesniedzējs 2003. gada 27. jūnija vēstulē pauda nodomu pieprasīt kompensāciju no WAM SpA, ņemot vērā radušos zaudējumus, ja Komisijas galīgais lēmums būtu negatīvs, un lūdza informāciju par veicamo procedūru. |
| --- | --- |

(21)

Sūdzības iesniedzējs 2003. gada 27. jūnija vēstulē pauda nodomu pieprasīt kompensāciju no WAM SpA, ņemot vērā radušos zaudējumus, ja Komisijas galīgais lēmums būtu negatīvs, un lūdza informāciju par veicamo procedūru.

| (22) | Uzņēmums Morton Machine Company Limited2003. gada 4. jūlija vēstulē paziņoja, ka WAM SpA, savukārt pieprasot kompensāciju, tam atsūtījis tiesas pavēsti ar uzaicinājumu ierasties Itālijas tiesā, un lūdza Komisiju, vai tā var panākt pavēstes atsaukšanu. |
| --- | --- |

(22)

Uzņēmums Morton Machine Company Limited2003. gada 4. jūlija vēstulē paziņoja, ka WAM SpA, savukārt pieprasot kompensāciju, tam atsūtījis tiesas pavēsti ar uzaicinājumu ierasties Itālijas tiesā, un lūdza Komisiju, vai tā var panākt pavēstes atsaukšanu.

| (23) | Komisija 2003. gada 10. jūlija vēstulē atbildēja uz abām iepriekš minētajām Morton Machine Company Limited vēstulēm. |
| --- | --- |

(23)

Komisija 2003. gada 10. jūlija vēstulē atbildēja uz abām iepriekš minētajām Morton Machine Company Limited vēstulēm.

| (24) | Ieinteresētās trešās personas 2003. gada 16. jūlija vēstulē sniedza piezīmes, lūdzot tās uzskatīt par konfidenciālām. |
| --- | --- |

(24)

Ieinteresētās trešās personas 2003. gada 16. jūlija vēstulē sniedza piezīmes, lūdzot tās uzskatīt par konfidenciālām.

| (25) | Komisijas dienestu un Itālijas iestāžu sanāksme notika 2003. gada 23. jūlijā. Pirms šīs sanāksmes dažus datus Itālijas iestādes nosūtīja 2003. gada 22. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2003. gada 25. jūlijā. Papildu informāciju tieši Komisijai 2003. gada 8. augusta vēstulē nosūtīja no premjerministra biroja (Kopienas politiku saskaņošanas departamenta). |
| --- | --- |

(25)

Komisijas dienestu un Itālijas iestāžu sanāksme notika 2003. gada 23. jūlijā. Pirms šīs sanāksmes dažus datus Itālijas iestādes nosūtīja 2003. gada 22. jūlija vēstulē, kas reģistrēta 2003. gada 25. jūlijā. Papildu informāciju tieši Komisijai 2003. gada 8. augusta vēstulē nosūtīja no premjerministra biroja (Kopienas politiku saskaņošanas departamenta).

| (26) | Uzņēmums Morton Machine Company Limited2003. gada 21. augusta vēstulē lūdza tai paziņot, vai galīgais lēmums jau pieņemts, un pieprasīja, lai to informē par situāciju. Komisija atbildēja ar 2003. gada 28. augusta vēstuli. |
| --- | --- |

(26)

Uzņēmums Morton Machine Company Limited2003. gada 21. augusta vēstulē lūdza tai paziņot, vai galīgais lēmums jau pieņemts, un pieprasīja, lai to informē par situāciju. Komisija atbildēja ar 2003. gada 28. augusta vēstuli.

| (27) | Itālija 2003. gada 19. septembra vēstulē sniedza Komisijai savus apsvērumus par lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(27)

Itālija 2003. gada 19. septembra vēstulē sniedza Komisijai savus apsvērumus par lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru.

| (28) | Itālija 2003. gada 3. novembra vēstulē sniedza savus apsvērumus par trešo personu piezīmēm. |
| --- | --- |

(28)

Itālija 2003. gada 3. novembra vēstulē sniedza savus apsvērumus par trešo personu piezīmēm.

| (29) | Pēc kompensācijas prasības, ko uzņēmums WAM SpA iesniedza 2003. gada 30. jūlijā, atteikumu attiecībā uz piekļuvi dokumentiem Ģenerālsekretariāts apstiprināja 2003. gada 16. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(29)

Pēc kompensācijas prasības, ko uzņēmums WAM SpA iesniedza 2003. gada 30. jūlijā, atteikumu attiecībā uz piekļuvi dokumentiem Ģenerālsekretariāts apstiprināja 2003. gada 16. septembra vēstulē.

| (30) | 2003. gada 19. septembra atbildē trūkstošo informāciju Itālija iesniedza 2004. gada 14. janvāra vēstulē. |
| --- | --- |

(30)

2003. gada 19. septembra atbildē trūkstošo informāciju Itālija iesniedza 2004. gada 14. janvāra vēstulē.

| (31) | Komisija 2004. gada 19. maijā pieņēma lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 (5) 7. panta 3. un 5. punktu. |
| --- | --- |

(31)

Komisija 2004. gada 19. maijā pieņēma lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 (5) 7. panta 3. un 5. punktu.

| (32) | Gan uzņēmums WAM SpA, gan Itālija Komisijas 2004. gada 19. maija lēmumu pārsūdzēja Pirmās instances tiesā. Pirmās instances tiesa, nolēmusi apvienot lietas, sniedza savu spriedumu 2006. gada 6. septembrī un noraidīja Komisijas lēmumu, pamatojoties uz to, ka tajā nebija sniegts pietiekams pierādījums tam, ka atbalsts, iespējams, ietekmēja tirdzniecību un konkurenci ES tirgū, ņemot vērā lietas apstākļus (6). |
| --- | --- |

(32)

Gan uzņēmums WAM SpA, gan Itālija Komisijas 2004. gada 19. maija lēmumu pārsūdzēja Pirmās instances tiesā. Pirmās instances tiesa, nolēmusi apvienot lietas, sniedza savu spriedumu 2006. gada 6. septembrī un noraidīja Komisijas lēmumu, pamatojoties uz to, ka tajā nebija sniegts pietiekams pierādījums tam, ka atbalsts, iespējams, ietekmēja tirdzniecību un konkurenci ES tirgū, ņemot vērā lietas apstākļus (6).

| (33) | Komisija iesniedza apelāciju pret Pirmās instances tiesas spriedumu. Tiesa Komisijas apelāciju noraidīja 2009. gada 30. aprīlī (7). |
| --- | --- |

(33)

Komisija iesniedza apelāciju pret Pirmās instances tiesas spriedumu. Tiesa Komisijas apelāciju noraidīja 2009. gada 30. aprīlī (7).

II.   ATBALSTA APRAKSTS

| (34) | WAM SpA ir Itālijas likumdošanā noteiktajā kārtībā reģistrēts uzņēmums, kura juridiskā adrese ir Cavezzo, Itālijā. Attiecīgajā laikposmā no 1995. līdz 2000. gadam tas tirgū nodarbojās ar vītņkonveijeru un padeves mehānismu, putekļu savācēju un vārstu ražošanu un tirdzniecību rūpniecības uzņēmumiem. Šajā tirgus jomā darbojas daudzi ES ražotāji. Jo īpaši putekļu savācēju tirgū uzņēmumam WAM SpA bija daudz spēcīgāki ES mēroga konkurenti, kuriem bija progresīvas tehnoloģijas un labi attīstīta komerciālā struktūra (8). |
| --- | --- |

(34)

WAM SpA ir Itālijas likumdošanā noteiktajā kārtībā reģistrēts uzņēmums, kura juridiskā adrese ir Cavezzo, Itālijā. Attiecīgajā laikposmā no 1995. līdz 2000. gadam tas tirgū nodarbojās ar vītņkonveijeru un padeves mehānismu, putekļu savācēju un vārstu ražošanu un tirdzniecību rūpniecības uzņēmumiem. Šajā tirgus jomā darbojas daudzi ES ražotāji. Jo īpaši putekļu savācēju tirgū uzņēmumam WAM SpA bija daudz spēcīgāki ES mēroga konkurenti, kuriem bija progresīvas tehnoloģijas un labi attīstīta komerciālā struktūra (8).

| (35) | Kas attiecas uz WAM SpA atrašanos Itālijas tirgū, uzņēmuma tirgus daļa cementa vītņkonveijeru tirgū bija 60 % 1991. gadā, 50 % 2000. gadā un 55 % 2003. gadā. Putekļu savācēju tirgū uzņēmuma tirgus daļa bija 40 % 1991. gadā, kas palielinājās līdz 50 % 2000. gadā un līdz 60 % 2003. gadā (9). |
| --- | --- |

(35)

Kas attiecas uz WAM SpA atrašanos Itālijas tirgū, uzņēmuma tirgus daļa cementa vītņkonveijeru tirgū bija 60 % 1991. gadā, 50 % 2000. gadā un 55 % 2003. gadā. Putekļu savācēju tirgū uzņēmuma tirgus daļa bija 40 % 1991. gadā, kas palielinājās līdz 50 % 2000. gadā un līdz 60 % 2003. gadā (9).

| (36) | Sākot no 1997. gada, WAM SpA paplašināja savu darbību citos ES tirgos, jo īpaši Rietumvācijā un Francijā. Uzņēmuma cementa vītņkonveijeru tirgus daļa 2000. gadā bija 70 % Francijā un Vācijā un 60 % AK, turpretim atbilstošie rādītāji attiecībā uz putekļu savācējiem ar apaļiem filtriem bija 50 % Francijā, 20 % Vācijā un 10 % AK (10). |
| --- | --- |

(36)

Sākot no 1997. gada, WAM SpA paplašināja savu darbību citos ES tirgos, jo īpaši Rietumvācijā un Francijā. Uzņēmuma cementa vītņkonveijeru tirgus daļa 2000. gadā bija 70 % Francijā un Vācijā un 60 % AK, turpretim atbilstošie rādītāji attiecībā uz putekļu savācējiem ar apaļiem filtriem bija 50 % Francijā, 20 % Vācijā un 10 % AK (10).

| (37) | 1994. gadā tika nodibināts Japānas meitasuzņēmums WAM Japan. Tas koncentrējās uz divu Itālijā ražotu produktu tirdzniecību, kuru transportēšanas izmaksas bija samērā mazas, – uz putekļu savācēju un vārstu tirdzniecību. 1995. gadā tika nodibināts Ķīnas meitasuzņēmums, kas sākotnēji darbojās kā kopuzņēmums ar vietējo partneri un no 1998. gada kā WAM SpA pilnībā piederošs meitasuzņēmums (11). |
| --- | --- |

(37)

1994. gadā tika nodibināts Japānas meitasuzņēmums WAM Japan. Tas koncentrējās uz divu Itālijā ražotu produktu tirdzniecību, kuru transportēšanas izmaksas bija samērā mazas, – uz putekļu savācēju un vārstu tirdzniecību. 1995. gadā tika nodibināts Ķīnas meitasuzņēmums, kas sākotnēji darbojās kā kopuzņēmums ar vietējo partneri un no 1998. gada kā WAM SpA pilnībā piederošs meitasuzņēmums (11).

| (38) | Attiecīgajā laikposmā WAM SpA piederēja arī 84 % akciju uzņēmumā WAM Engineering Ltd, kurš bija reģistrēts Apvienotās Karalistes likumdošanā noteiktajā kārtībā un kura juridiskā adrese bija Tewkesbury, Apvienotajā Karalistē. Tirgus segments, kurā darbojās WAM Engineering Ltd, bija rūpniecisko maisītājmehānismu, ko izmanto galvenokārt pārtikas, ķīmijas, farmācijas un vides nozarē, projektēšana, izgatavošana un pārdošana. |
| --- | --- |

(38)

Attiecīgajā laikposmā WAM SpA piederēja arī 84 % akciju uzņēmumā WAM Engineering Ltd, kurš bija reģistrēts Apvienotās Karalistes likumdošanā noteiktajā kārtībā un kura juridiskā adrese bija Tewkesbury, Apvienotajā Karalistē. Tirgus segments, kurā darbojās WAM Engineering Ltd, bija rūpniecisko maisītājmehānismu, ko izmanto galvenokārt pārtikas, ķīmijas, farmācijas un vides nozarē, projektēšana, izgatavošana un pārdošana.

| (39) | Attiecībā uz WAM Engineering Ltd cenu politiku Apvienotajā Karalistē sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka WAM spēja piedāvāt tos pašus ražojumus (rūpnieciskos maisītājmehānismus), ko ražoja un tirgoja sūdzības iesniedzēja uzņēmums, par vienu trešdaļu cenas – tā bija summa, ar ko, pēc sūdzības iesniedzēja domām, varēja segt tikai mehānismu ražošanai nepieciešamo izejmateriālu cenu, – pateicoties, viņaprāt, Itālijas valdības finansējumam, jo īpaši finansējumam saskaņā ar 1981. gada 29. jūlija Likumu Nr. 394/81. |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz WAM Engineering Ltd cenu politiku Apvienotajā Karalistē sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka WAM spēja piedāvāt tos pašus ražojumus (rūpnieciskos maisītājmehānismus), ko ražoja un tirgoja sūdzības iesniedzēja uzņēmums, par vienu trešdaļu cenas – tā bija summa, ar ko, pēc sūdzības iesniedzēja domām, varēja segt tikai mehānismu ražošanai nepieciešamo izejmateriālu cenu, – pateicoties, viņaprāt, Itālijas valdības finansējumam, jo īpaši finansējumam saskaņā ar 1981. gada 29. jūlija Likumu Nr. 394/81.

| (40) | Pēc sūdzības iesniedzēja domām WAM Engineering Ltd bija piešķirts finansiālais atbalsts atbilstoši programmām iekļūšanai trešo valstu tirgos saskaņā ar Likumu Nr. 394/81. Jo īpaši Likums Nr. 394/81 esot nodrošinājis atbalstu tiem Itālijas uzņēmumiem, kas vēlējās ārvalstīs izveidot meitasuzņēmumu pārstāvniecību, pārdošanas filiāļu un noliktavu veidā. |
| --- | --- |

(40)

Pēc sūdzības iesniedzēja domām WAM Engineering Ltd bija piešķirts finansiālais atbalsts atbilstoši programmām iekļūšanai trešo valstu tirgos saskaņā ar Likumu Nr. 394/81. Jo īpaši Likums Nr. 394/81 esot nodrošinājis atbalstu tiem Itālijas uzņēmumiem, kas vēlējās ārvalstīs izveidot meitasuzņēmumu pārstāvniecību, pārdošanas filiāļu un noliktavu veidā.

| (41) | Itālijas iestādes apstiprināja atbalsta piešķiršanu uzņēmumam WAM SpA subsidētu aizdevumu veidā, kuru summa sasniedza ITL 2 281 450 000 (apmēram EUR 1,8 miljoni), 1995. gadā projektiem Japānā, Dienvidkorejā un Taivānā. Tomēr saņēmējam, pēc Itālijas iestāžu apgalvojuma, faktiski tika piešķirts subsidēts aizdevums ITL 1 358 505 421 apmērā (apmēram EUR 0,7 miljoni), jo plānotie projekti Korejā un Taivānā netika īstenoti minēto valstu ekonomikas krīzes dēļ. |
| --- | --- |

(41)

Itālijas iestādes apstiprināja atbalsta piešķiršanu uzņēmumam WAM SpA subsidētu aizdevumu veidā, kuru summa sasniedza ITL 2 281 450 000 (apmēram EUR 1,8 miljoni), 1995. gadā projektiem Japānā, Dienvidkorejā un Taivānā. Tomēr saņēmējam, pēc Itālijas iestāžu apgalvojuma, faktiski tika piešķirts subsidēts aizdevums ITL 1 358 505 421 apmērā (apmēram EUR 0,7 miljoni), jo plānotie projekti Korejā un Taivānā netika īstenoti minēto valstu ekonomikas krīzes dēļ.

| (42) | Subsidētais aizdevums sedza 85 % attiecināmo izdevumu. Procentu likmju subsīdija varēja sasniegt līdz 60 % no bāzes likmes. Aizdevums bija jāatmaksā piecos gados pēc lineārās metodes un vienādās summās ik pusgadu, procentus maksājot par nenomaksāto atlikumu. Bija paredzēts divus gadus ilgs labvēlības periods. |
| --- | --- |

(42)

Subsidētais aizdevums sedza 85 % attiecināmo izdevumu. Procentu likmju subsīdija varēja sasniegt līdz 60 % no bāzes likmes. Aizdevums bija jāatmaksā piecos gados pēc lineārās metodes un vienādās summās ik pusgadu, procentus maksājot par nenomaksāto atlikumu. Bija paredzēts divus gadus ilgs labvēlības periods.

| (43) | Konkrētā aizdevuma subsidēto procentu likmi (4,4 %) aprēķināja ar atsauci uz tirgus likmi 11 %. Ņemot vērā iepriekš minēto un pamatojoties uz procedūras uzsākšanas laikā pieejamo informāciju, šķiet, atbalsta intensitāte bija līdzvērtīga 16,38 % no dotācijas bruto ekvivalenta, kā rezultātā atbalsts varēja būt ITL 222 523 miljoni (apmēram EUR 115 000). |
| --- | --- |

(43)

Konkrētā aizdevuma subsidēto procentu likmi (4,4 %) aprēķināja ar atsauci uz tirgus likmi 11 %. Ņemot vērā iepriekš minēto un pamatojoties uz procedūras uzsākšanas laikā pieejamo informāciju, šķiet, atbalsta intensitāte bija līdzvērtīga 16,38 % no dotācijas bruto ekvivalenta, kā rezultātā atbalsts varēja būt ITL 222 523 miljoni (apmēram EUR 115 000).

| (44) | Šā atbalsta attiecināmās izmaksas sadalītas divās kategorijās: izmaksas, kas saistītas ar pastāvīgajām struktūrvienībām ārvalstīs, un tirdzniecības veicināšanas izmaksas. Attiecināmās izmaksas (izteiktas miljonos ITL) ir šādas.






  (miljonos ITL) |
| --- | --- |
| ATTIECINĀMĀS IZMAKSAS | PIEŠĶIRTIE AIZDEVUMI |
| PASTĀVĪGĀS STRUKTŪRVIENĪBAS |
| Īre, apdrošināšana, iekārtas | 122,56 |
| Darbības izmaksas (jo īpaši personāls, mēbeles, pastāvīgo struktūrvienību aprīkojums) | 556,94 |
| Paraugi | 38,23 |
| Konsultāciju pakalpojumi | 29,43 |
| 1. starpsumma | 747,18 |
| TIRDZNIECĪBAS VEICINĀŠANA |
| Preču uzglabāšana | 456,28 |
| Tirgus pētījumi | 40,95 |
| Gadatirgi un izstādes | 12,19 |
| Reklāma | 94,39 |
| Komandējumi | 7,52 |
| 2. starpsumma | 611,33 |
| Kopā | 1 358,51 |

(44)

Šā atbalsta attiecināmās izmaksas sadalītas divās kategorijās: izmaksas, kas saistītas ar pastāvīgajām struktūrvienībām ārvalstīs, un tirdzniecības veicināšanas izmaksas. Attiecināmās izmaksas (izteiktas miljonos ITL) ir šādas.

(miljonos ITL)

ATTIECINĀMĀS IZMAKSAS

PIEŠĶIRTIE AIZDEVUMI

PASTĀVĪGĀS STRUKTŪRVIENĪBAS

Īre, apdrošināšana, iekārtas

122,56

Darbības izmaksas (jo īpaši personāls, mēbeles, pastāvīgo struktūrvienību aprīkojums)

556,94

Paraugi

38,23

Konsultāciju pakalpojumi

29,43

1. starpsumma

747,18

TIRDZNIECĪBAS VEICINĀŠANA

Preču uzglabāšana

456,28

Tirgus pētījumi

40,95

Gadatirgi un izstādes

12,19

Reklāma

94,39

Komandējumi

7,52

2. starpsumma

611,33

Kopā

1 358,51

| (45) | Turklāt ar 2002. gada 21. maija vēstuli Itālijas iestādes, atbildot uz Komisijas informācijas pieprasījumu, paziņoja, ka WAM SpA2000. gada 9. novembrī saskaņā ar to pašu shēmu tika piešķirts vēl viens subsidēts aizdevums ITL 1 940 579 808 apmērā (apmēram EUR 1 miljons). |
| --- | --- |

(45)

Turklāt ar 2002. gada 21. maija vēstuli Itālijas iestādes, atbildot uz Komisijas informācijas pieprasījumu, paziņoja, ka WAM SpA2000. gada 9. novembrī saskaņā ar to pašu shēmu tika piešķirts vēl viens subsidēts aizdevums ITL 1 940 579 808 apmērā (apmēram EUR 1 miljons).

| (46) | Komisijas rīcībā procedūras uzsākšanas laikā nebija nekādas sīkākas informācijas par šādu papildu atbalstu. |
| --- | --- |

(46)

Komisijas rīcībā procedūras uzsākšanas laikā nebija nekādas sīkākas informācijas par šādu papildu atbalstu.

III.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (47) | Itālijas iestādes savā 2002. gada 21. maija vēstulē apgalvoja, ka atbalsts, kas piešķirts WAM SpA 1995. gadā saskaņā ar Likumu Nr. 394/81, bija ievērojami zem de minimis sliekšņa un ka tam pašam saņēmējam nav piešķirts cits de minimis atbalsts tajā pašā trīs gadu laikposmā. Turklāt tās uzsvēra, ka atbalstu nekādā ziņā nevarēja uzskatīt par tieši saistītu ar eksportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(47)

Itālijas iestādes savā 2002. gada 21. maija vēstulē apgalvoja, ka atbalsts, kas piešķirts WAM SpA 1995. gadā saskaņā ar Likumu Nr. 394/81, bija ievērojami zem de minimis sliekšņa un ka tam pašam saņēmējam nav piešķirts cits de minimis atbalsts tajā pašā trīs gadu laikposmā. Turklāt tās uzsvēra, ka atbalstu nekādā ziņā nevarēja uzskatīt par tieši saistītu ar eksportētajiem daudzumiem.

| (48) | Komisija atzīmēja, ka lielākā daļa attiecināmo izmaksu, ko ņēma vērā attiecībā uz 1995. gadā WAM SpA piešķirto īpašo atbalstu, piemēram, īres, apdrošināšanas, iekārtu un darbības izmaksas (jo īpaši par personālu, mēbelēm un aprīkojumu), kas saistītas ar pastāvīgu uzņēmējdarbības struktūrvienību ārvalstīs, jāuzskata par atbalstu izplatīšanas tīkla izveidei un darbībai. |
| --- | --- |

(48)

Komisija atzīmēja, ka lielākā daļa attiecināmo izmaksu, ko ņēma vērā attiecībā uz 1995. gadā WAM SpA piešķirto īpašo atbalstu, piemēram, īres, apdrošināšanas, iekārtu un darbības izmaksas (jo īpaši par personālu, mēbelēm un aprīkojumu), kas saistītas ar pastāvīgu uzņēmējdarbības struktūrvienību ārvalstīs, jāuzskata par atbalstu izplatīšanas tīkla izveidei un darbībai.

| (49) | Līdzīgi, pēc Komisija domām, izmaksas par konsultāciju pakalpojumiem, kas saistītas ar pastāvīgajām struktūrvienībām ārvalstīs, reklāmu un komandējumiem, bija jākvalificē kā kārtējie izdevumi, kuri saistīti ar eksporta darbību. |
| --- | --- |

(49)

Līdzīgi, pēc Komisija domām, izmaksas par konsultāciju pakalpojumiem, kas saistītas ar pastāvīgajām struktūrvienībām ārvalstīs, reklāmu un komandējumiem, bija jākvalificē kā kārtējie izdevumi, kuri saistīti ar eksporta darbību.

| (50) | Lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija norādīja, ka saskaņā ar pēdējo punktu Komisijas paziņojumā par to noteikumu noteikšanu, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (12), ja lēmuma laikā pamatnostādnes aizstātas ar regulu, Komisija uzskata, ka noteikumi, kas izklāstīti regulā, piemērojami tiktāl, cik tie ir labvēlīgāki par pamatnostādnēs paredzētajiem noteikumiem. Attiecīgi Komisija lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru atzīmēja, ka attiecībā uz de minimis atbalstu principā jāpiemēro Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulas (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (13) (turpmāk – Regula (EK) Nr. 69/2001) noteikumi. |
| --- | --- |

(50)

Lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija norādīja, ka saskaņā ar pēdējo punktu Komisijas paziņojumā par to noteikumu noteikšanu, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (12), ja lēmuma laikā pamatnostādnes aizstātas ar regulu, Komisija uzskata, ka noteikumi, kas izklāstīti regulā, piemērojami tiktāl, cik tie ir labvēlīgāki par pamatnostādnēs paredzētajiem noteikumiem. Attiecīgi Komisija lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru atzīmēja, ka attiecībā uz de minimis atbalstu principā jāpiemēro Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulas (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (13) (turpmāk – Regula (EK) Nr. 69/2001) noteikumi.

| (51) | Tomēr Regula EK Nr. 69/2001 neattiecās uz atbalstu ar eksportu saistītām darbībām, konkrēti, uz atbalstu, kas tieši saistīts ar eksportētajiem daudzumiem, kā arī uz izplatīšanas tīkla izveidi un darbību vai uz citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbībām, kā norādīts 1. panta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(51)

Tomēr Regula EK Nr. 69/2001 neattiecās uz atbalstu ar eksportu saistītām darbībām, konkrēti, uz atbalstu, kas tieši saistīts ar eksportētajiem daudzumiem, kā arī uz izplatīšanas tīkla izveidi un darbību vai uz citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbībām, kā norādīts 1. panta a) apakšpunktā.

| (52) | Saistībā ar konkrētā atbalsta atbilstību attiecīgajiem de minimis noteikumiem jāatzīmē Komisijas lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru norādītais, ka Kopienas 1992. gada pamatnostādnēs par valsts atbalstu MVU (14) (turpmāk – 1992. gada MVU pamatnostādnes) atbalsts eksportam nebija izslēgts nepārprotami, taču bija noteikts zemāks de minimis atbalsta slieksnis – 50 000 ekiju. |
| --- | --- |

(52)

Saistībā ar konkrētā atbalsta atbilstību attiecīgajiem de minimis noteikumiem jāatzīmē Komisijas lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru norādītais, ka Kopienas 1992. gada pamatnostādnēs par valsts atbalstu MVU (14) (turpmāk – 1992. gada MVU pamatnostādnes) atbalsts eksportam nebija izslēgts nepārprotami, taču bija noteikts zemāks de minimis atbalsta slieksnis – 50 000 ekiju.

| (53) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru pauda šaubas par to, vai atbalstu, kas piešķirts WAM SpA 1995. gadā saskaņā ar Likumu Nr. 394/81, var uzskatīt par atbilstīgu jebkuram attiecīgajam de minimis noteikumam. |
| --- | --- |

(53)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru pauda šaubas par to, vai atbalstu, kas piešķirts WAM SpA 1995. gadā saskaņā ar Likumu Nr. 394/81, var uzskatīt par atbilstīgu jebkuram attiecīgajam de minimis noteikumam.

| (54) | Turklāt, ievērojot iepriekšējo pārbaudi, Komisijai bija nopietnas šaubas par to, vai atbalstu WAM SpA var atzīt par saderīgu ar EK līgumu (tagadējo LESD), pamatojoties uz kādu noteikumu. |
| --- | --- |

(54)

Turklāt, ievērojot iepriekšējo pārbaudi, Komisijai bija nopietnas šaubas par to, vai atbalstu WAM SpA var atzīt par saderīgu ar EK līgumu (tagadējo LESD), pamatojoties uz kādu noteikumu.

| (55) | Oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas laikā Komisijai nebija zināmi īpaši dati, piemēram, atbalsta intensitāte un attiecināmās izmaksas, par atbalstu, kas “WAM grupai” (kā to sauc Itālijas iestādes) tika piešķirts 2000. gadā arī subsidēta aizdevuma veidā saskaņā ar Likumu Nr. 394/81, jo Itālijas iestādes nebija iesniegušas attiecīgo informāciju. |
| --- | --- |

(55)

Oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas laikā Komisijai nebija zināmi īpaši dati, piemēram, atbalsta intensitāte un attiecināmās izmaksas, par atbalstu, kas “WAM grupai” (kā to sauc Itālijas iestādes) tika piešķirts 2000. gadā arī subsidēta aizdevuma veidā saskaņā ar Likumu Nr. 394/81, jo Itālijas iestādes nebija iesniegušas attiecīgo informāciju.

| (56) | Attiecīgi Komisija minētajā procedūras posmā nevarēja padziļināti novērtēt īpašo atbalstu. Tomēr, ievērojot, ka tas kalpoja tam pašam nolūkam un tika piešķirts, balstoties uz tādu pašu juridisko pamatu, kā 1995. gadā piešķirtais atbalsts, apšaubāms, vai atbalstu varēja uzskatīt par atbilstīgu kādam no EK līguma (tagadējā LESD) attiecīgajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(56)

Attiecīgi Komisija minētajā procedūras posmā nevarēja padziļināti novērtēt īpašo atbalstu. Tomēr, ievērojot, ka tas kalpoja tam pašam nolūkam un tika piešķirts, balstoties uz tādu pašu juridisko pamatu, kā 1995. gadā piešķirtais atbalsts, apšaubāms, vai atbalstu varēja uzskatīt par atbilstīgu kādam no EK līguma (tagadējā LESD) attiecīgajiem noteikumiem.

| (57) | Itālijas iestādes savā 2002. gada 24. oktobra vēstulē arī norādīja, ka WAM Engineering tieši nekad nav piešķirts neviens atbalsts un ka Itālijas uzņēmumu reģistrā uzņēmums kā tāds nav reģistrēts. Taču Komisija atzīmēja, pirmkārt, ka WAM SpA piederēja 84 % WAM Engineering Ltd akciju un, otrkārt, ka kopš savas 1999. gada 11. oktobra vēstules Itālijas iestādes bija paziņojušas, ka WAM SpA tika piešķirts subsidētais aizdevums saskaņā ar Likumu Nr. 394/81, un 2002. gada 21. maija vēstulē papildinājušas, ka “WAM grupai”2000. gada 9. novembrī bija piešķirts vēl viens subsidētais aizdevums saskaņā ar to pašu shēmu. |
| --- | --- |

(57)

Itālijas iestādes savā 2002. gada 24. oktobra vēstulē arī norādīja, ka WAM Engineering tieši nekad nav piešķirts neviens atbalsts un ka Itālijas uzņēmumu reģistrā uzņēmums kā tāds nav reģistrēts. Taču Komisija atzīmēja, pirmkārt, ka WAM SpA piederēja 84 % WAM Engineering Ltd akciju un, otrkārt, ka kopš savas 1999. gada 11. oktobra vēstules Itālijas iestādes bija paziņojušas, ka WAM SpA tika piešķirts subsidētais aizdevums saskaņā ar Likumu Nr. 394/81, un 2002. gada 21. maija vēstulē papildinājušas, ka “WAM grupai”2000. gada 9. novembrī bija piešķirts vēl viens subsidētais aizdevums saskaņā ar to pašu shēmu.

IV.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (58) | No ieinteresētas trešās personas, kas lūdza neizpaust tās vārdu, tika saņemtas piezīmes par lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(58)

No ieinteresētas trešās personas, kas lūdza neizpaust tās vārdu, tika saņemtas piezīmes par lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru.

| (59) | Trešā personas piezīmēs bija atbalstīti Komisijas centieni atjaunot līdzvērtīgus konkurences apstākļus attiecīgajā nozarē, kā arī izteiktas sūdzības par zaudētajām tehniskajām iemaņām un darba vietām WAM SpA tirgus stāvokļa dēļ. |
| --- | --- |

(59)

Trešā personas piezīmēs bija atbalstīti Komisijas centieni atjaunot līdzvērtīgus konkurences apstākļus attiecīgajā nozarē, kā arī izteiktas sūdzības par zaudētajām tehniskajām iemaņām un darba vietām WAM SpA tirgus stāvokļa dēļ.

| (60) | Ar 2003. gada 3. novembra vēstuli Itālijas iestādes, kam Komisija bija paziņojusi par trešās personas piezīmēm 2003. gada 25. septembrī nosūtītajā vēstulē, paziņoja, ka, viņuprāt, šīs piezīmes neietvēra neko jaunu, jo tās tikai apstiprināja dažus no lietā jau izteiktajiem apgalvojumiem, ko bija izteicis arī sūdzības iesniedzējs. Jo īpaši Itālijas iestādes uzskatīja, ka bija pietiekami daudz pierādījumu, kas uzskatāmi parādīja saiknes neesību starp pretenzijām, kuras izteiktas iepriekš minētajās piezīmēs, un WAM SpA finansējumu saskaņā ar Likumu Nr. 394/81. |
| --- | --- |

(60)

Ar 2003. gada 3. novembra vēstuli Itālijas iestādes, kam Komisija bija paziņojusi par trešās personas piezīmēm 2003. gada 25. septembrī nosūtītajā vēstulē, paziņoja, ka, viņuprāt, šīs piezīmes neietvēra neko jaunu, jo tās tikai apstiprināja dažus no lietā jau izteiktajiem apgalvojumiem, ko bija izteicis arī sūdzības iesniedzējs. Jo īpaši Itālijas iestādes uzskatīja, ka bija pietiekami daudz pierādījumu, kas uzskatāmi parādīja saiknes neesību starp pretenzijām, kuras izteiktas iepriekš minētajās piezīmēs, un WAM SpA finansējumu saskaņā ar Likumu Nr. 394/81.

V.   ITĀLIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES

| (61) | Attiecībā uz 1995. gada aizdevumu Itālijas iestādes sniedza pierādījumu, ka brīdī, kad tika iesniegts pieteikums pirmajam atbalsta pasākumam un kad aizdevums tika piešķirts, WAM SpA atbilda vidēja uzņēmuma definīcijai, kas norādīta 1992. gada MVU pamatnostādņu 2.2. punktā, par ko liecināja uzņēmuma 1994. gada pārskats, saskaņā ar kuru uzņēmumā bija 163 darba ņēmēji, tā gada apgrozījums bija EUR 16,8 miljoni, un kopējā bilance bija EUR 20,1 miljons, kā arī tas piederēja diviem uzņēmumiem, kuri abi atbilda MVU definīcijai. Taču Itālijas iestādes pašas piekrita, ka WAM SpA vairs nebija MVU pēc 1998. gada, kā arī 2000. gadā, kad tika piešķirts otrais atbalsts. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz 1995. gada aizdevumu Itālijas iestādes sniedza pierādījumu, ka brīdī, kad tika iesniegts pieteikums pirmajam atbalsta pasākumam un kad aizdevums tika piešķirts, WAM SpA atbilda vidēja uzņēmuma definīcijai, kas norādīta 1992. gada MVU pamatnostādņu 2.2. punktā, par ko liecināja uzņēmuma 1994. gada pārskats, saskaņā ar kuru uzņēmumā bija 163 darba ņēmēji, tā gada apgrozījums bija EUR 16,8 miljoni, un kopējā bilance bija EUR 20,1 miljons, kā arī tas piederēja diviem uzņēmumiem, kuri abi atbilda MVU definīcijai. Taču Itālijas iestādes pašas piekrita, ka WAM SpA vairs nebija MVU pēc 1998. gada, kā arī 2000. gadā, kad tika piešķirts otrais atbalsts.

| (62) | Informācijai par pirmo atbalsta pasākumu, kas Komisijai jau bija zināma procedūras uzsākšanas laikā, netika pievienots neviens jauns būtisks elements, izņemot faktu, ka aizdevums bija pieejams saņēmējam vairākās daļās, attiecībā uz ko atvieglojumu periods varēja mainīties no 2 gadiem līdz nullei. Acīmredzot sākotnējā līgumā nebija paredzēts noteikums par procentu likmes pārskatīšanu. Saskaņā ar grafiku šis aizdevums bija pilnībā jāatmaksā 2004. gada aprīlī. |
| --- | --- |

(62)

Informācijai par pirmo atbalsta pasākumu, kas Komisijai jau bija zināma procedūras uzsākšanas laikā, netika pievienots neviens jauns būtisks elements, izņemot faktu, ka aizdevums bija pieejams saņēmējam vairākās daļās, attiecībā uz ko atvieglojumu periods varēja mainīties no 2 gadiem līdz nullei. Acīmredzot sākotnējā līgumā nebija paredzēts noteikums par procentu likmes pārskatīšanu. Saskaņā ar grafiku šis aizdevums bija pilnībā jāatmaksā 2004. gada aprīlī.

| (63) | Kas attiecas uz 2000. gada aizdevumu, Itālijas iestādes 2003. gada 25. jūlija vēstulē sniedza paskaidrojumu, ka aizdevuma patiesā kopējā summa bija ITL 3 603 574 689 (kas atbilst EUR 1 861 091,01), nevis ITL 1 940 579 808 (apmēram EUR 1 miljons), kā iepriekš paziņots 2002. gada 21. maija vēstulē un norādīts lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, jo pēdējie dati attiecās tikai uz to aizdevuma daļu, kas jau bija samaksāta brīdī, kad vēstule tika rakstīta, nevis uz visu piešķirto atbalsta summu. |
| --- | --- |

(63)

Kas attiecas uz 2000. gada aizdevumu, Itālijas iestādes 2003. gada 25. jūlija vēstulē sniedza paskaidrojumu, ka aizdevuma patiesā kopējā summa bija ITL 3 603 574 689 (kas atbilst EUR 1 861 091,01), nevis ITL 1 940 579 808 (apmēram EUR 1 miljons), kā iepriekš paziņots 2002. gada 21. maija vēstulē un norādīts lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, jo pēdējie dati attiecās tikai uz to aizdevuma daļu, kas jau bija samaksāta brīdī, kad vēstule tika rakstīta, nevis uz visu piešķirto atbalsta summu.

| (64) | Faktiski tika samaksātas vēl divas atbalsta daļas. Pēdējā daļa, kuras summa bija EUR 248 091,01, tika samaksāta 2003. gada 22. janvārī. Šā aizdevuma un 1995. gada aizdevuma piešķiršanas nosacījumi ir vienādi, jo abus aizdevumus piešķīra, pamatojoties uz Likumu Nr. 394/81. Par visas konkrētās 2000. gada aizdevuma summas piešķiršanu tika lemts 2000. gada 9. novembrī, un līgumu parakstīja 2000. gada 20. decembrī. |
| --- | --- |

(64)

Faktiski tika samaksātas vēl divas atbalsta daļas. Pēdējā daļa, kuras summa bija EUR 248 091,01, tika samaksāta 2003. gada 22. janvārī. Šā aizdevuma un 1995. gada aizdevuma piešķiršanas nosacījumi ir vienādi, jo abus aizdevumus piešķīra, pamatojoties uz Likumu Nr. 394/81. Par visas konkrētās 2000. gada aizdevuma summas piešķiršanu tika lemts 2000. gada 9. novembrī, un līgumu parakstīja 2000. gada 20. decembrī.

| (65) | Turpmāk norādīts attiecināmo izmaksu grafiks, kas ņemts vērā attiecībā uz šo atbalstu un ko Itālijas valdība nosūtījusi 2003. gada 22. jūlija vēstules pielikumā.






  (EUR tūkstošos) |
| --- | --- |
| ATTIECINĀMĀS IZMAKSAS | PIEŠĶIRTIE AIZDEVUMI |
| PASTĀVĪGĀS STRUKTŪRVIENĪBAS |
| Telpu īre un mēbeles, transportlīdzekļi | 331,27 |
| Darbības izmaksas (administrācija, preces un personāls) | 973,50 |
| Paraugi | 0,87 |
| Mācības | 25,24 |
| Konsultācijas | 30,29 |
| 1. starpsumma | 1 361,17 |
| TIRDZNIECĪBAS VEICINĀŠANA |
| Preču uzglabāšana | 353,39 |
| Gadatirgi un veicināšanas pasākumi | 6,37 |
| Reklāma | 42,74 |
| Komandējumi | 94,84 |
| Klientu braucieni uz Itāliju | 2,59 |
| 2. starpsumma | 499,92 |
| Kopā | 1 861,09 |

(65)

Turpmāk norādīts attiecināmo izmaksu grafiks, kas ņemts vērā attiecībā uz šo atbalstu un ko Itālijas valdība nosūtījusi 2003. gada 22. jūlija vēstules pielikumā.

(EUR tūkstošos)

ATTIECINĀMĀS IZMAKSAS

PIEŠĶIRTIE AIZDEVUMI

PASTĀVĪGĀS STRUKTŪRVIENĪBAS

Telpu īre un mēbeles, transportlīdzekļi

331,27

Darbības izmaksas (administrācija, preces un personāls)

973,50

Paraugi

0,87

Mācības

25,24

Konsultācijas

30,29

1. starpsumma

1 361,17

TIRDZNIECĪBAS VEICINĀŠANA

Preču uzglabāšana

353,39

Gadatirgi un veicināšanas pasākumi

6,37

Reklāma

42,74

Komandējumi

94,84

Klientu braucieni uz Itāliju

2,59

2. starpsumma

499,92

Kopā

1 861,09

| (66) | Turklāt, no 2004. gada 14. janvāra vēstulei pievienotajiem dokumentiem izriet, ka konkrētā programma Ķīnā bija kopīgi jāveic WAM SpA un WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd, vietējam uzņēmumam, kas pilnībā piederēja WAM SpA. |
| --- | --- |

(66)

Turklāt, no 2004. gada 14. janvāra vēstulei pievienotajiem dokumentiem izriet, ka konkrētā programma Ķīnā bija kopīgi jāveic WAM SpA un WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd, vietējam uzņēmumam, kas pilnībā piederēja WAM SpA.

| (67) | Uzskatīja, ka attiecināmās izmaksās iekļauta telpu īre birojiem, noliktavai, salonam un tehniskās palīdzības dienestam (kopējā platība 7 500 m2), 3 transportlīdzekļu pirkšana, noma vai izpirkumnoma un personāla izmaksas mātesuzņēmumā un ārvalstīs (konkrēti, 1 tirdzniecības vadītājs un 6 tehniķi). |
| --- | --- |

(67)

Uzskatīja, ka attiecināmās izmaksās iekļauta telpu īre birojiem, noliktavai, salonam un tehniskās palīdzības dienestam (kopējā platība 7 500 m2), 3 transportlīdzekļu pirkšana, noma vai izpirkumnoma un personāla izmaksas mātesuzņēmumā un ārvalstīs (konkrēti, 1 tirdzniecības vadītājs un 6 tehniķi).

| (68) | Īpašajam aizdevumam piemērotā procentu likme bija 2,32 %, t. i., 40 % no 5,8 % bāzes likmes, kas bija spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī. Šķiet, atkal līgumā nebija paredzēts mainīt procentu likmi aizdevuma līguma darbības laikā. Saņēmējam aizdevumu samaksāja vairākās daļās, tāpēc pielaides periods mainījās no 2 gadiem līdz nullei. |
| --- | --- |

(68)

Īpašajam aizdevumam piemērotā procentu likme bija 2,32 %, t. i., 40 % no 5,8 % bāzes likmes, kas bija spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī. Šķiet, atkal līgumā nebija paredzēts mainīt procentu likmi aizdevuma līguma darbības laikā. Saņēmējam aizdevumu samaksāja vairākās daļās, tāpēc pielaides periods mainījās no 2 gadiem līdz nullei.

| (69) | Attiecībā uz aizdevuma atmaksāšanu Itālijas iestāžu sniegtā informācija liecina, ka 2003. gada 20. februārī beidzās divu gadu pielaides periods, kura laikā tika maksāti tikai procenti par saņēmējam jau apmaksātajām aizdevuma daļām. 2003. gada 20. augustā sākās piecu gadu atmaksāšanas termiņš. Aizdevums bija jāatmaksā pēc lineārās metodes vienādās daļās ik pusgadu, procentus maksājot par nenomaksāto atlikumu. Saskaņā ar grafiku atmaksāšana tāpēc bija jāpabeidz līdz 2008. gada 20. februārim. |
| --- | --- |

(69)

Attiecībā uz aizdevuma atmaksāšanu Itālijas iestāžu sniegtā informācija liecina, ka 2003. gada 20. februārī beidzās divu gadu pielaides periods, kura laikā tika maksāti tikai procenti par saņēmējam jau apmaksātajām aizdevuma daļām. 2003. gada 20. augustā sākās piecu gadu atmaksāšanas termiņš. Aizdevums bija jāatmaksā pēc lineārās metodes vienādās daļās ik pusgadu, procentus maksājot par nenomaksāto atlikumu. Saskaņā ar grafiku atmaksāšana tāpēc bija jāpabeidz līdz 2008. gada 20. februārim.

| (70) | Turklāt attiecībā uz procentu likmes grozījumu atmaksāšanas periodā Itālijas iestādes uzskatīja, ka Itālijas tiesiskajā regulējumā pastāv vispārīgi noteikumi, kas pieļauj šādu samazināšanu. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt attiecībā uz procentu likmes grozījumu atmaksāšanas periodā Itālijas iestādes uzskatīja, ka Itālijas tiesiskajā regulējumā pastāv vispārīgi noteikumi, kas pieļauj šādu samazināšanu.

| (71) | Turklāt par abiem aizdevumiem Itālijas iestādes apgalvoja, ka obligātās bankas garantijas izmaksas, ko pieprasīja pirms aizdevumu piešķiršanas, jāatskaita no atbalsta summas. |
| --- | --- |

(71)

Turklāt par abiem aizdevumiem Itālijas iestādes apgalvoja, ka obligātās bankas garantijas izmaksas, ko pieprasīja pirms aizdevumu piešķiršanas, jāatskaita no atbalsta summas.

| (72) | Par WAM SpA eksporta kvotām ES mērogā un ārpus tā tika sniegti šādi dati.








  GADS | EKSPORTS ES MĒROGĀ | EKSPORTS ĀRPUS ES | KOPĒJAIS EKSPORTS |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995. | 10 237 196 | 4 477 951 | 14 715 147 |
| 1996. | 9 338 640 | 5 592 122 | 14 930 762 |
| 1997. | 9 974 814 | 5 813 442 | 15 788 256 |
| 1998. | 10 780 161 | 5 346 514 | 16 126 675 |
| 1999. | 11 885 473 | 5 276 525 | 17 161 998 |

(72)

Par WAM SpA eksporta kvotām ES mērogā un ārpus tā tika sniegti šādi dati.

GADS

EKSPORTS ES MĒROGĀ

EKSPORTS ĀRPUS ES

KOPĒJAIS EKSPORTS

1995.

10 237 196

4 477 951

14 715 147

1996.

9 338 640

5 592 122

14 930 762

1997.

9 974 814

5 813 442

15 788 256

1998.

10 780 161

5 346 514

16 126 675

1999.

11 885 473

5 276 525

17 161 998

| (73) | Itālijas iestādes informēja Komisiju, ka iepriekš norādītie kopējie eksporta rādītāji atbilda 52 %–57,5 % no WAM SpA kopējā gada apgrozījuma attiecīgi 1995. un 1999. gadā. |
| --- | --- |

(73)

Itālijas iestādes informēja Komisiju, ka iepriekš norādītie kopējie eksporta rādītāji atbilda 52 %–57,5 % no WAM SpA kopējā gada apgrozījuma attiecīgi 1995. un 1999. gadā.

| (74) | Visbeidzot, lai gan Itālijas iestādes atzīst, ka uz abiem pārbaudāmajiem atbalstiem neattiecas ne Regula (EK) Nr. 69/2001, ne Komisijas Regula (EK) Nr. 70/2001 (15), tās uzskata, ka stimuli ES uzņēmumiem, kas paredzēti ārpus ES īstenojamo programmu atbalstam, neietilpst EK līguma 87. panta 3. punkta (tagadējā LESD 107. panta 3. punkta) darbības jomā. |
| --- | --- |

(74)

Visbeidzot, lai gan Itālijas iestādes atzīst, ka uz abiem pārbaudāmajiem atbalstiem neattiecas ne Regula (EK) Nr. 69/2001, ne Komisijas Regula (EK) Nr. 70/2001 (15), tās uzskata, ka stimuli ES uzņēmumiem, kas paredzēti ārpus ES īstenojamo programmu atbalstam, neietilpst EK līguma 87. panta 3. punkta (tagadējā LESD 107. panta 3. punkta) darbības jomā.

VI.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (75) | LESD 107. panta 1. punktā noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(75)

LESD 107. panta 1. punktā noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (76) | No LESD 107. panta 1. punkta izriet, ka, lai pasākums būtu piemērots valsts atbalstam, tam jāatbilst četriem nosacījumiem. Pirmkārt, jābūt valsts intervencei, piešķirot valsts līdzekļus. Otrkārt, šai intervencei jāpiešķir selektīvas priekšrocības tās saņēmējiem. Treškārt, tai jāiespaido tirdzniecība starp dalībvalstīm un, ceturtkārt, tai jārada konkurences izkropļojumi vai jādraud tos radīt. |
| --- | --- |

(76)

No LESD 107. panta 1. punkta izriet, ka, lai pasākums būtu piemērots valsts atbalstam, tam jāatbilst četriem nosacījumiem. Pirmkārt, jābūt valsts intervencei, piešķirot valsts līdzekļus. Otrkārt, šai intervencei jāpiešķir selektīvas priekšrocības tās saņēmējiem. Treškārt, tai jāiespaido tirdzniecība starp dalībvalstīm un, ceturtkārt, tai jārada konkurences izkropļojumi vai jādraud tos radīt.

| (77) | Valsts atbalsta koncepcija attiecas uz jebkuru priekšrocību, kas piešķirta tieši vai netieši, finansēta no valsts līdzekļiem, ko piešķīrusi pati valsts vai kāda starpniekinstitūcija, kas darbojas atbilstoši tai piešķirtajām pilnvarām. Tiesas judikatūra nosaka ļoti skaidri, ka nav atšķirības starp atbalstu, ko piešķīrusi tieši valsts, un atbalstu, ko piešķīrušas valsts vai privātās iestādes, ja to ierosinājusi valsts (16). |
| --- | --- |

(77)

Valsts atbalsta koncepcija attiecas uz jebkuru priekšrocību, kas piešķirta tieši vai netieši, finansēta no valsts līdzekļiem, ko piešķīrusi pati valsts vai kāda starpniekinstitūcija, kas darbojas atbilstoši tai piešķirtajām pilnvarām. Tiesas judikatūra nosaka ļoti skaidri, ka nav atšķirības starp atbalstu, ko piešķīrusi tieši valsts, un atbalstu, ko piešķīrušas valsts vai privātās iestādes, ja to ierosinājusi valsts (16).

| (78) | Novērtējamos atbalsta pasākumus 1995. gada aizdevuma gadījumā piešķīra komiteja, kas izveidota atbilstoši Likuma Nr. 394/81 2. pantam (17), un 2000. gada aizdevuma gadījumā – Comitato Agevolazioni
   (18). |
| --- | --- |

(78)

Novērtējamos atbalsta pasākumus 1995. gada aizdevuma gadījumā piešķīra komiteja, kas izveidota atbilstoši Likuma Nr. 394/81 2. pantam (17), un 2000. gada aizdevuma gadījumā – Comitato Agevolazioni
   (18).

| (79) | Mediocredito Centrale SpA (19) 1995. gadā noslēdza finansēšanas līgumu ar WAM SpA, īstenojot saskaņā ar Likuma Nr. 394/81 2. pantu izveidotās komitejas lēmumu. SIMESIT SpA
   (20) 2000. gadā noslēdza finansēšanas līgumu ar WAM SpA, īstenojot Comitato Agevolazioni lēmumu. |
| --- | --- |

(79)

Mediocredito Centrale SpA (19) 1995. gadā noslēdza finansēšanas līgumu ar WAM SpA, īstenojot saskaņā ar Likuma Nr. 394/81 2. pantu izveidotās komitejas lēmumu. SIMESIT SpA
   (20) 2000. gadā noslēdza finansēšanas līgumu ar WAM SpA, īstenojot Comitato Agevolazioni lēmumu.

| (80) | Šajā gadījumā atbalstu no valsts līdzekļiem piešķīra iestādes, kas rīkojās valsts vārdā, lai veicinātu uzņēmējdarbību saskaņā ar valsts noteiktajām pamatnostādnēm, un tāpēc – saskaņā ar Tiesas judikatūru – tas attiecināms uz valsti (21). |
| --- | --- |

(80)

Šajā gadījumā atbalstu no valsts līdzekļiem piešķīra iestādes, kas rīkojās valsts vārdā, lai veicinātu uzņēmējdarbību saskaņā ar valsts noteiktajām pamatnostādnēm, un tāpēc – saskaņā ar Tiesas judikatūru – tas attiecināms uz valsti (21).

| (81) | Aizdevumi ar izdevīgiem nosacījumiem uzlabo atbalsta saņēmēja finanšu stāvokli, atbrīvojot to no izmaksām, kas tam citā gadījumā būtu jāsedz, ja tam būtu jāizveido tirgū iekļūšanas programma bez valsts intervences. Tāpēc novērtējamie valsts atbalsta pasākumi sniedz selektīvu priekšrocību uzņēmumam WAM SpA attiecībā pret tā ES konkurentiem. |
| --- | --- |

(81)

Aizdevumi ar izdevīgiem nosacījumiem uzlabo atbalsta saņēmēja finanšu stāvokli, atbrīvojot to no izmaksām, kas tam citā gadījumā būtu jāsedz, ja tam būtu jāizveido tirgū iekļūšanas programma bez valsts intervences. Tāpēc novērtējamie valsts atbalsta pasākumi sniedz selektīvu priekšrocību uzņēmumam WAM SpA attiecībā pret tā ES konkurentiem.

| (82) | Tā kā uzņēmums darbojas tirgū, ražojot un izplatot vītņkonveijerus un padeves mehānismus, putekļu savācējus un vārstus rūpniecības uzņēmumiem, nav šaubu, ka WAM SpA veic darbību šajā tirgus nozarē, kas atbilst uzņēmuma definīcijai saskaņā ar ES tiesībām (22). |
| --- | --- |

(82)

Tā kā uzņēmums darbojas tirgū, ražojot un izplatot vītņkonveijerus un padeves mehānismus, putekļu savācējus un vārstus rūpniecības uzņēmumiem, nav šaubu, ka WAM SpA veic darbību šajā tirgus nozarē, kas atbilst uzņēmuma definīcijai saskaņā ar ES tiesībām (22).

| (83) | Tātad var uzskatīt, ka WAM SpA piešķirtais atbalsts sniedz selektīvu priekšrocību uzņēmumam. |
| --- | --- |

(83)

Tātad var uzskatīt, ka WAM SpA piešķirtais atbalsts sniedz selektīvu priekšrocību uzņēmumam.

| (84) | Savā 2009. gada 30. aprīļa spriedumā Tiesa uzsver (23), ka “arī tad, ja no apstākļiem, kuros atbalsti ir piešķirti, izriet, ka tie var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un traucēt vai apdraudēt konkurenci, Komisijai šie apstākļi vismaz ir jāmin sava lēmuma motīvu daļā”. Tomēr tiesa arī uzskata, ka Komisijai nav jāpierāda, ka atbalsts reāli ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, bet tikai “jāpārbauda, vai konkrētais atbalsts varētu ietekmēt šo tirdzniecību un izkropļot konkurenci” (24). Turklāt Tiesa arī nolēma, ka “Komisijai nebija jāveic konkrētā tirgus vai attiecīgo tirdzniecības plūsmu dalībvalstu starpā ekonomiskā analīze, nedz arī jāpierāda apstrīdēto atbalstu faktiskā ietekme”, lai pierādītu, ka izpildīti nosacījumi par ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci. |
| --- | --- |

(84)

Savā 2009. gada 30. aprīļa spriedumā Tiesa uzsver (23), ka “arī tad, ja no apstākļiem, kuros atbalsti ir piešķirti, izriet, ka tie var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un traucēt vai apdraudēt konkurenci, Komisijai šie apstākļi vismaz ir jāmin sava lēmuma motīvu daļā”. Tomēr tiesa arī uzskata, ka Komisijai nav jāpierāda, ka atbalsts reāli ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, bet tikai “jāpārbauda, vai konkrētais atbalsts varētu ietekmēt šo tirdzniecību un izkropļot konkurenci” (24). Turklāt Tiesa arī nolēma, ka “Komisijai nebija jāveic konkrētā tirgus vai attiecīgo tirdzniecības plūsmu dalībvalstu starpā ekonomiskā analīze, nedz arī jāpierāda apstrīdēto atbalstu faktiskā ietekme”, lai pierādītu, ka izpildīti nosacījumi par ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci.

| (85) | WAM SpA ir uzņēmums, kas darbojas ES un starptautiskajā tirgū. Tam ir meitasuzņēmumi daudzās dalībvalstīs, un tas pārdod savus ražojumus visā ES, kā arī ārpus tās. Laikā no 1995. līdz 1999. gadam divas trešdaļas no tā apgrozījuma, EUR 10 miljoni absolūtā izteiksmē, veidoja daļa no tirdzniecības ES tirgū, un vienu trešdaļu – no tirdzniecības ārpus ES. Šajos tirgos WAM SpA faktiski vai iespējami konkurē ar citiem ES uzņēmumiem, kas arī darbojas starptautiskajā tirgū. Kā norādīts iepriekš (skatīt 34. apsvērumu), tolaik vismaz trīs citi lieli ES putekļu filtru ražotāji no dažādām dalībvalstīm darbojās starptautiskajā tirgū un varēja būt WAM SpA potenciālie konkurenti, eksportējot putekļu filtrus uz Japānu vai Ķīnu (25). Šie uzņēmumi vismaz iespējami konkurēja ar WAM SpA, jo, ja tie nolemtu eksportēt savus ražojumus uz Japānu vai Ķīnu, tie atrastos sliktākā sākuma pozīcijā nekā WAM SpA, kas bija saņēmis atbalstu iekļūšanai minētajos tirgos. |
| --- | --- |

(85)

WAM SpA ir uzņēmums, kas darbojas ES un starptautiskajā tirgū. Tam ir meitasuzņēmumi daudzās dalībvalstīs, un tas pārdod savus ražojumus visā ES, kā arī ārpus tās. Laikā no 1995. līdz 1999. gadam divas trešdaļas no tā apgrozījuma, EUR 10 miljoni absolūtā izteiksmē, veidoja daļa no tirdzniecības ES tirgū, un vienu trešdaļu – no tirdzniecības ārpus ES. Šajos tirgos WAM SpA faktiski vai iespējami konkurē ar citiem ES uzņēmumiem, kas arī darbojas starptautiskajā tirgū. Kā norādīts iepriekš (skatīt 34. apsvērumu), tolaik vismaz trīs citi lieli ES putekļu filtru ražotāji no dažādām dalībvalstīm darbojās starptautiskajā tirgū un varēja būt WAM SpA potenciālie konkurenti, eksportējot putekļu filtrus uz Japānu vai Ķīnu (25). Šie uzņēmumi vismaz iespējami konkurēja ar WAM SpA, jo, ja tie nolemtu eksportēt savus ražojumus uz Japānu vai Ķīnu, tie atrastos sliktākā sākuma pozīcijā nekā WAM SpA, kas bija saņēmis atbalstu iekļūšanai minētajos tirgos.

| (86) | Turklāt, kā paskaidrots 34. un 35. apsvērumā, attiecīgajā laikposmā WAM SpA bija liela tirgus daļa gan valsts, gan Eiropas tirgos. Kā norādīts 38. apsvērumā, tas komerciālu darbību veica arī ar meitasuzņēmuma palīdzību citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(86)

Turklāt, kā paskaidrots 34. un 35. apsvērumā, attiecīgajā laikposmā WAM SpA bija liela tirgus daļa gan valsts, gan Eiropas tirgos. Kā norādīts 38. apsvērumā, tas komerciālu darbību veica arī ar meitasuzņēmuma palīdzību citā dalībvalstī.

| (87) | Atbalsta rezultātā WAM SpA vispārējā pozīcija tirgū nostiprinājās vai iespējami varēja nostiprināties, salīdzinot ar uzņēmumiem no citām dalībvalstīm, kas ir ne tikai WAM SpA faktiskie, bet arī iespējamie konkurenti. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru “atbalsti, kas ir paredzēti, lai atbrīvotu uzņēmumu no tādām izmaksām, kuras tam parastos apstākļos būtu jāuzņemas ikdienas vadības vai normālas darbības ietvaros, principā izkropļo konkurences nosacījumus” (26). |
| --- | --- |

(87)

Atbalsta rezultātā WAM SpA vispārējā pozīcija tirgū nostiprinājās vai iespējami varēja nostiprināties, salīdzinot ar uzņēmumiem no citām dalībvalstīm, kas ir ne tikai WAM SpA faktiskie, bet arī iespējamie konkurenti. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru “atbalsti, kas ir paredzēti, lai atbrīvotu uzņēmumu no tādām izmaksām, kuras tam parastos apstākļos būtu jāuzņemas ikdienas vadības vai normālas darbības ietvaros, principā izkropļo konkurences nosacījumus” (26).

| (88) | Šajā gadījumā šo spriedumu pamato trīs papildu argumenti. |
| --- | --- |

(88)

Šajā gadījumā šo spriedumu pamato trīs papildu argumenti.

| (89) | Pirmkārt, uzņēmumam WAM SpA piešķirtie eksporta aizdevumi, iespējams, pārveidoja normālu konkurētspējīgu tirgus struktūru, atvieglojot WAM SpA ražojumu eksportu uz ārvalstu tirgiem, salīdzinot ar tā faktiskajiem vai iespējamiem konkurentiem no ES, jo tiem būtu jāfinansē eksporta tirgū iekļūšanas programma no saviem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(89)

Pirmkārt, uzņēmumam WAM SpA piešķirtie eksporta aizdevumi, iespējams, pārveidoja normālu konkurētspējīgu tirgus struktūru, atvieglojot WAM SpA ražojumu eksportu uz ārvalstu tirgiem, salīdzinot ar tā faktiskajiem vai iespējamiem konkurentiem no ES, jo tiem būtu jāfinansē eksporta tirgū iekļūšanas programma no saviem līdzekļiem.

| (90) | Otrkārt, WAM SpA saņēma atbalstu tirgū iekļūšanas programmas izveidei un tādējādi ieguva noteiktus ietaupījumus. Tā kā uzņēmums WAM SpA ieguldīja līdzekļus iekļūšanai ārvalstu tirgos, lai eksportētu savus ražojumus, šie uzkrājumi rezultātā varēja dot tam iespēju eksportēt ES izgatavotos ražojumus ārpus ES par zemāku cenu vai ar lielāku peļņu. |
| --- | --- |

(90)

Otrkārt, WAM SpA saņēma atbalstu tirgū iekļūšanas programmas izveidei un tādējādi ieguva noteiktus ietaupījumus. Tā kā uzņēmums WAM SpA ieguldīja līdzekļus iekļūšanai ārvalstu tirgos, lai eksportētu savus ražojumus, šie uzkrājumi rezultātā varēja dot tam iespēju eksportēt ES izgatavotos ražojumus ārpus ES par zemāku cenu vai ar lielāku peļņu.

| (91) | Treškārt, tā kā nauda ir aizvietojama, jebkādus šajā darbībā gūtos ienākumus varēja atkārtoti ieguldīt ES. Pastāv cita iespēja, ka, saņemot atbalstu, WAM SpA atbrīvojās no izdevumiem par iekļūšanu ārvalstu tirgū un spēja izmantot ietaupīto naudu, lai nostiprinātu savu pozīciju ES tirgū citām vajadzībām (27). Turklāt pēc eksporta īstenošanas jebkādus ienākumus no šīs darbības varēja atkārtoti ieguldīt darbībai ES mērogā. |
| --- | --- |

(91)

Treškārt, tā kā nauda ir aizvietojama, jebkādus šajā darbībā gūtos ienākumus varēja atkārtoti ieguldīt ES. Pastāv cita iespēja, ka, saņemot atbalstu, WAM SpA atbrīvojās no izdevumiem par iekļūšanu ārvalstu tirgū un spēja izmantot ietaupīto naudu, lai nostiprinātu savu pozīciju ES tirgū citām vajadzībām (27). Turklāt pēc eksporta īstenošanas jebkādus ienākumus no šīs darbības varēja atkārtoti ieguldīt darbībai ES mērogā.

| (92) | Visos minētajos gadījumos atbalsts būtu tieši ietekmējis ES tirgu un radījis kropļojošu ietekmi attiecībā uz WAM konkurentiem ES. |
| --- | --- |

(92)

Visos minētajos gadījumos atbalsts būtu tieši ietekmējis ES tirgu un radījis kropļojošu ietekmi attiecībā uz WAM konkurentiem ES.

| (93) | Līdzīgi no pastāvīgās judikatūras izriet, “ja dalībvalstu piešķirtais atbalsts stiprina uzņēmuma pozīciju, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē tirdzniecības jomā ES, jāuzskata, ka šos citus uzņēmumus ietekmē minētais atbalsts” (28). Tā kā WAM SpA piešķirtais Itālijas atbalsts stiprināja uzņēmuma pozīciju attiecībā pret tā faktiskajiem vai iespējamiem ES konkurentiem, kā paskaidrots iepriekš, šāds atbalsts ietekmēja arī tirdzniecību ES. |
| --- | --- |

(93)

Līdzīgi no pastāvīgās judikatūras izriet, “ja dalībvalstu piešķirtais atbalsts stiprina uzņēmuma pozīciju, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē tirdzniecības jomā ES, jāuzskata, ka šos citus uzņēmumus ietekmē minētais atbalsts” (28). Tā kā WAM SpA piešķirtais Itālijas atbalsts stiprināja uzņēmuma pozīciju attiecībā pret tā faktiskajiem vai iespējamiem ES konkurentiem, kā paskaidrots iepriekš, šāds atbalsts ietekmēja arī tirdzniecību ES.

| (94) | Attiecībā uz atbalsta summu lietās Philip Morris/Komisija (29) un Francija/Komisija (30) Tiesa nosprieda, ka, lai gan saņemtā atbalsta summa ir salīdzinoši neliela vai arī uzņēmums ir mazs, pastāv iespēja, ka tiek ietekmēta tirdzniecība ES. Līdzīgi lietā Vlaams Gewest/Komisija (31) Pirmās instances tiesa nosprieda, ka “pat salīdzinoši maza summa var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja ir spēcīga konkurence nozarēs, kurās darbojas uzņēmumi”. Turklāt lietā Heiser
   (32) Tiesa norādīja, ka “nepastāv kāda noteikta robeža vai procentuāls daudzums, kura nepārsniegšanas gadījumā varētu uzskatīt, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm nav ietekmēta”. |
| --- | --- |

(94)

Attiecībā uz atbalsta summu lietās Philip Morris/Komisija (29) un Francija/Komisija (30) Tiesa nosprieda, ka, lai gan saņemtā atbalsta summa ir salīdzinoši neliela vai arī uzņēmums ir mazs, pastāv iespēja, ka tiek ietekmēta tirdzniecība ES. Līdzīgi lietā Vlaams Gewest/Komisija (31) Pirmās instances tiesa nosprieda, ka “pat salīdzinoši maza summa var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja ir spēcīga konkurence nozarēs, kurās darbojas uzņēmumi”. Turklāt lietā Heiser
   (32) Tiesa norādīja, ka “nepastāv kāda noteikta robeža vai procentuāls daudzums, kura nepārsniegšanas gadījumā varētu uzskatīt, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm nav ietekmēta”.

| (95) | Tāpēc šajā gadījumā salīdzinoši mazā atbalsta summa nav pretrunā spriedumam, ka var būt ietekme uz tirdzniecību ES un uz konkurenci. Lai gan atbalsta summa ir diezgan maza, pamatojoties uz esošās, kā arī iespējamās konkurences intensitāti nozarē, kurā darbojas WAM SpA, pastāv liels risks, ka varētu tikt kropļota konkurence un ietekmēta tirdzniecība ES. |
| --- | --- |

(95)

Tāpēc šajā gadījumā salīdzinoši mazā atbalsta summa nav pretrunā spriedumam, ka var būt ietekme uz tirdzniecību ES un uz konkurenci. Lai gan atbalsta summa ir diezgan maza, pamatojoties uz esošās, kā arī iespējamās konkurences intensitāti nozarē, kurā darbojas WAM SpA, pastāv liels risks, ka varētu tikt kropļota konkurence un ietekmēta tirdzniecība ES.

| (96) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka atbalsts, ko uzņēmumam WAM SpA piešķīra Itālija, ļoti iespējams ietekmē tirdzniecību un kropļo konkurenci starptautiskajā tirgū. |
| --- | --- |

(96)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka atbalsts, ko uzņēmumam WAM SpA piešķīra Itālija, ļoti iespējams ietekmē tirdzniecību un kropļo konkurenci starptautiskajā tirgū.

| (97) | Tātad uzņēmumam WAM SpA sniegtais atbalsts ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(97)

Tātad uzņēmumam WAM SpA sniegtais atbalsts ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (98) | Saskaņā ar tempus regis actum principu procesuālie noteikumi, kas ir spēkā lēmuma pieņemšanas laikā, jāattiecina uz nepaziņotu atbalstu, ja vien skaidri nav noteikts citādi (33). |
| --- | --- |

(98)

Saskaņā ar tempus regis actum principu procesuālie noteikumi, kas ir spēkā lēmuma pieņemšanas laikā, jāattiecina uz nepaziņotu atbalstu, ja vien skaidri nav noteikts citādi (33).

| (99) | Tā kā izņēmuma noteikumi (tostarp de minimis noteikumi) atbrīvo konkrētus atbalsta pasākumus no paziņošanas pienākuma un aizstāj valsts atbalsta kontroles centralizēto sistēmu ar valsts atbalsta kontroles decentralizēto sistēmu, tie uzskatāmi par procesuāliem. |
| --- | --- |

(99)

Tā kā izņēmuma noteikumi (tostarp de minimis noteikumi) atbrīvo konkrētus atbalsta pasākumus no paziņošanas pienākuma un aizstāj valsts atbalsta kontroles centralizēto sistēmu ar valsts atbalsta kontroles decentralizēto sistēmu, tie uzskatāmi par procesuāliem.

| (100) | Šajā gadījumā, lai arī savā lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija izteica šaubas par iespēju noteikt atbrīvojumu atbalstam saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 69/2001 un (EK) Nr. 70/2001, jāpiemēro attiecīgie noteikumi, kas bija spēkā lēmuma pieņemšanas laikā, piemēram, Regula (EK) Nr. 1998/2006 (34). Līdzīgi Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (35) (turpmāk – 2008. gada vispārējā grupu atbrīvojuma regula), attiecināma uz individuālo atbalstu, kas piešķirts pirms tās spēkā stāšanās, ja atbalsts atbilst visiem minētajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem, izņemot 9. panta noteikumus. |
| --- | --- |

(100)

Šajā gadījumā, lai arī savā lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija izteica šaubas par iespēju noteikt atbrīvojumu atbalstam saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 69/2001 un (EK) Nr. 70/2001, jāpiemēro attiecīgie noteikumi, kas bija spēkā lēmuma pieņemšanas laikā, piemēram, Regula (EK) Nr. 1998/2006 (34). Līdzīgi Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (35) (turpmāk – 2008. gada vispārējā grupu atbrīvojuma regula), attiecināma uz individuālo atbalstu, kas piešķirts pirms tās spēkā stāšanās, ja atbalsts atbilst visiem minētajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem, izņemot 9. panta noteikumus.

| (101) | Itālijas iestādes savā 1999. gada 11. oktobra vēstulē paziņoja, ka WAM SpA piešķirtā atbalsta tiesiskais pamats, proti, 1981. gada 29. jūnija Likums Nr. 394 ir paziņots Komisijai un Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) saskaņā ar 25. panta noteikumiem Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (PTO un GATT 1994) (36). |
| --- | --- |

(101)

Itālijas iestādes savā 1999. gada 11. oktobra vēstulē paziņoja, ka WAM SpA piešķirtā atbalsta tiesiskais pamats, proti, 1981. gada 29. jūnija Likums Nr. 394 ir paziņots Komisijai un Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) saskaņā ar 25. panta noteikumiem Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (PTO un GATT 1994) (36).

| (102) | Komisija atzīmē, ka Itālijas iestādes šādi mēģina kā paziņojumu kvalificēt nelielu datu kopsavilkumu par shēmu, ko nosūtīja Komisijai vai nu pārsūtīšanai PTO Subsīdiju komitejai, vai gada pārskata vajadzībām par valsts atbalstu Eiropas Savienībā, vismaz kopš sestā pārskata (1996. g.). Komisija ir informēta arī, ka shēma ir kā tās apsekojuma daļa par valsts atbalsta shēmām ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem ārpus ES, kas pastāv dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(102)

Komisija atzīmē, ka Itālijas iestādes šādi mēģina kā paziņojumu kvalificēt nelielu datu kopsavilkumu par shēmu, ko nosūtīja Komisijai vai nu pārsūtīšanai PTO Subsīdiju komitejai, vai gada pārskata vajadzībām par valsts atbalstu Eiropas Savienībā, vismaz kopš sestā pārskata (1996. g.). Komisija ir informēta arī, ka shēma ir kā tās apsekojuma daļa par valsts atbalsta shēmām ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem ārpus ES, kas pastāv dalībvalstīs.

| (103) | Tomēr šādus paziņojumus nevar uzskatīt par atbilstību EK līguma 88. panta 3. punktam (tagadējā LESD 108. panta 3. punktam), kurā teikts, ka “visi plāni piešķirt vai mainīt atbalstu ir jādara zināmi Komisijai laikus, lai Komisija varētu iesniegt savas piezīmes”. |
| --- | --- |

(103)

Tomēr šādus paziņojumus nevar uzskatīt par atbilstību EK līguma 88. panta 3. punktam (tagadējā LESD 108. panta 3. punktam), kurā teikts, ka “visi plāni piešķirt vai mainīt atbalstu ir jādara zināmi Komisijai laikus, lai Komisija varētu iesniegt savas piezīmes”.

| (104) | Tā kā to iepriekš nepaziņoja Komisijai attiecībā uz saderību ar valsts atbalsta noteikumiem, iepriekš minētā atbalsta shēma ir īstenota, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punkta (tagadējā LESD 108. panta 3. punkta) noteikumus, un tāpēc tā ir nelikumīga. Tā kā atbalsts WAM SpA tika piešķirts saskaņā ar minēto shēmu neatkarīgi no kāda grupu atbrīvojuma atbalsta, tas arī jāuzskata par nelikumīgu. |
| --- | --- |

(104)

Tā kā to iepriekš nepaziņoja Komisijai attiecībā uz saderību ar valsts atbalsta noteikumiem, iepriekš minētā atbalsta shēma ir īstenota, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punkta (tagadējā LESD 108. panta 3. punkta) noteikumus, un tāpēc tā ir nelikumīga. Tā kā atbalsts WAM SpA tika piešķirts saskaņā ar minēto shēmu neatkarīgi no kāda grupu atbrīvojuma atbalsta, tas arī jāuzskata par nelikumīgu.

| (105) | Komisijai jāpārbauda, vai kādu no WAM SpA piešķirtajiem atbalstiem var atbrīvot, pamatojoties uz de minimis noteikumiem. |
| --- | --- |

(105)

Komisijai jāpārbauda, vai kādu no WAM SpA piešķirtajiem atbalstiem var atbrīvot, pamatojoties uz de minimis noteikumiem.

| (106) | Līdzīgi secinot, ka novērtējamie pasākumi ir valsts atbalsts saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, jānovērtē šā atbalsta atbilstība saskaņā ar attiecīgajiem valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(106)

Līdzīgi secinot, ka novērtējamie pasākumi ir valsts atbalsts saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, jānovērtē šā atbalsta atbilstība saskaņā ar attiecīgajiem valsts atbalsta noteikumiem.

| (107) | Itālijas valdība iesniegusi pierādījumus, ka pirmā atbalsta piešķiršanas laikā (1995. gadā) WAM SpA atbilda prasībām, lai to uzskatītu par MVU saskaņā ar Komisijas 1996. gada 3. aprīļa Ieteikumu 96/280/EK par mazu un vidēju uzņēmumu definīciju (37). Precīzāk sakot, WAM SpA bija vidējs uzņēmums, jo tajā bija 163 darba ņēmēji, tā gada apgrozījums bija EUR 16,8 miljoni un kopējā bilance – EUR 20,1 miljons. To kontrolēja divi finanšu uzņēmumi, kas paši bija MVU iepriekš minētā ieteikuma nozīmē. |
| --- | --- |

(107)

Itālijas valdība iesniegusi pierādījumus, ka pirmā atbalsta piešķiršanas laikā (1995. gadā) WAM SpA atbilda prasībām, lai to uzskatītu par MVU saskaņā ar Komisijas 1996. gada 3. aprīļa Ieteikumu 96/280/EK par mazu un vidēju uzņēmumu definīciju (37). Precīzāk sakot, WAM SpA bija vidējs uzņēmums, jo tajā bija 163 darba ņēmēji, tā gada apgrozījums bija EUR 16,8 miljoni un kopējā bilance – EUR 20,1 miljons. To kontrolēja divi finanšu uzņēmumi, kas paši bija MVU iepriekš minētā ieteikuma nozīmē.

| (108) | Šajā gadījumā Komisija pamato savu analīzi ar faktiskajiem izdevumiem, kas ņemti vērā, piešķirot aizdevumu (skatīt 44. apsvērumā ietverto tabulu). |
| --- | --- |

(108)

Šajā gadījumā Komisija pamato savu analīzi ar faktiskajiem izdevumiem, kas ņemti vērā, piešķirot aizdevumu (skatīt 44. apsvērumā ietverto tabulu).

| (109) | Ņemot vērā, ka aizdevuma līguma mērķis bija subsidēt tirgū iekļūšanas programmu un jo īpaši subsidēt eksporta uzņēmumus, kas īsteno tirgū iekļūšanas programmas ārpus Eiropas Savienības, konkrētais atbalsts jāklasificē kā eksporta atbalsts, t. i., atbalsts ar eksportu saistītām darbībām tādā ziņā, ka tas ir tieši saistīts ar uzņēmumu un izplatīšanas tīkla darbību vai citiem kārtējiem izdevumiem, kas attiecināmi uz eksporta darbību. Tāpat arī tirgū iekļūšanas programmas galvenais mērķis bija pārdot WAM SpA ražojumus Japānā. Tas ir vēl viens iemesls, kāpēc šo atbalstu nevar uzskatīt par saistītu ar ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(109)

Ņemot vērā, ka aizdevuma līguma mērķis bija subsidēt tirgū iekļūšanas programmu un jo īpaši subsidēt eksporta uzņēmumus, kas īsteno tirgū iekļūšanas programmas ārpus Eiropas Savienības, konkrētais atbalsts jāklasificē kā eksporta atbalsts, t. i., atbalsts ar eksportu saistītām darbībām tādā ziņā, ka tas ir tieši saistīts ar uzņēmumu un izplatīšanas tīkla darbību vai citiem kārtējiem izdevumiem, kas attiecināmi uz eksporta darbību. Tāpat arī tirgū iekļūšanas programmas galvenais mērķis bija pārdot WAM SpA ražojumus Japānā. Tas ir vēl viens iemesls, kāpēc šo atbalstu nevar uzskatīt par saistītu ar ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem.

| (110) | Regula (EK) Nr. 1998/2006 izslēdz eksporta atbalstu no tās darbības jomas. Regulas 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā faktiski noteikts, ka minēto regulu nepiemēro “atbalstu darbībām, kas saistītas ar eksportu uz trešām valstīm vai dalībvalstīm, proti, atbalstu, kas tieši saistīts ar eksportētajiem daudzumiem, ar izplatīšanas tīkla izveidošanu un darbību vai ar citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbībām”. |
| --- | --- |

(110)

Regula (EK) Nr. 1998/2006 izslēdz eksporta atbalstu no tās darbības jomas. Regulas 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā faktiski noteikts, ka minēto regulu nepiemēro “atbalstu darbībām, kas saistītas ar eksportu uz trešām valstīm vai dalībvalstīm, proti, atbalstu, kas tieši saistīts ar eksportētajiem daudzumiem, ar izplatīšanas tīkla izveidošanu un darbību vai ar citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbībām”.

| (111) | Tomēr Regulas (EK) Nr. 1998/2006 5. pantā noteikts, ka atbalstu, kas neatbilst 1. panta nosacījumiem, Komisija izvērtē saskaņā ar attiecīgajiem principiem, pamatnostādnēm un paziņojumiem. |
| --- | --- |

(111)

Tomēr Regulas (EK) Nr. 1998/2006 5. pantā noteikts, ka atbalstu, kas neatbilst 1. panta nosacījumiem, Komisija izvērtē saskaņā ar attiecīgajiem principiem, pamatnostādnēm un paziņojumiem.

| (112) | Tā kā atbalstu piešķīra 1995. gadā, kad spēkā bija 1992. gada MVU pamatnostādnes, jāpiemēro 1992. gada MVU pamatnostādnes (38). Šīs pamatnostādnes eksporta atbalstu no savas darbības jomas nepārprotami neizslēdz. Tomēr, tā kā šajā lietā atbalsta daļa pārsniedz pieļaujamo de minimis slieksni (EUR 50 000), jāuzskata, ka viss atbalsts neietilpst de minimis atbrīvojumā, un tāpēc jāuzskata, ka tas veido valsts atbalstu (39). |
| --- | --- |

(112)

Tā kā atbalstu piešķīra 1995. gadā, kad spēkā bija 1992. gada MVU pamatnostādnes, jāpiemēro 1992. gada MVU pamatnostādnes (38). Šīs pamatnostādnes eksporta atbalstu no savas darbības jomas nepārprotami neizslēdz. Tomēr, tā kā šajā lietā atbalsta daļa pārsniedz pieļaujamo de minimis slieksni (EUR 50 000), jāuzskata, ka viss atbalsts neietilpst de minimis atbrīvojumā, un tāpēc jāuzskata, ka tas veido valsts atbalstu (39).

| (113) | Konstatējot, ka pasākums ir valsts atbalsts, jānolemj, vai var uzskatīt, ka tas saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(113)

Konstatējot, ka pasākums ir valsts atbalsts, jānolemj, vai var uzskatīt, ka tas saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu.

| (114) | 2008. gada vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 44. panta 2. punktā noteikts, ka jebkurš atbalsts, kas piešķirts līdz regulas spēkā stāšanās brīdim un kas neatbilst ne minētajā regulā, ne arī Komisijas Regulā (EK) Nr. 68/2001 (40), (EK) Nr. 70/2001, (EK) Nr. 2204/2002 (41) vai (EK) Nr. 1628/2006 (42) paredzētajiem nosacījumiem, jānovērtē atbilstoši principiem, pamatnostādnēm un paziņojumiem, kas bija spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī. |
| --- | --- |

(114)

2008. gada vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 44. panta 2. punktā noteikts, ka jebkurš atbalsts, kas piešķirts līdz regulas spēkā stāšanās brīdim un kas neatbilst ne minētajā regulā, ne arī Komisijas Regulā (EK) Nr. 68/2001 (40), (EK) Nr. 70/2001, (EK) Nr. 2204/2002 (41) vai (EK) Nr. 1628/2006 (42) paredzētajiem nosacījumiem, jānovērtē atbilstoši principiem, pamatnostādnēm un paziņojumiem, kas bija spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī.

| (115) | Šajā gadījumā 2008. gada vispārējā grupu atbrīvojuma regula nav piemērojama, jo tā nosaka papildu uzdevumu – pārbaudīt projekta stimulējošo ietekmi pirms tā sākšanas – ko Itālija neīstenoja. Tāpēc saskaņā ar 2008. gada vispārējo grupu atbrīvojuma regulas 8. panta 6. punktu uz visu atbalsta pasākumu nevar attiecināt atbrīvojumu atbilstoši minētajai regulai. Turklāt uz 44. apsvēruma tabulā norādītajiem un 118. apsvērumā uzskaitītajiem izdevumiem nevar attiecināt grupu atbrīvojumu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 68/2001, (EK) Nr. 70/2001, (EK) Nr. 2204/2002 vai (EK) Nr. 1628/2006, jo minētajās regulās izklāstītie nosacījumi nav izpildīti. |
| --- | --- |

(115)

Šajā gadījumā 2008. gada vispārējā grupu atbrīvojuma regula nav piemērojama, jo tā nosaka papildu uzdevumu – pārbaudīt projekta stimulējošo ietekmi pirms tā sākšanas – ko Itālija neīstenoja. Tāpēc saskaņā ar 2008. gada vispārējo grupu atbrīvojuma regulas 8. panta 6. punktu uz visu atbalsta pasākumu nevar attiecināt atbrīvojumu atbilstoši minētajai regulai. Turklāt uz 44. apsvēruma tabulā norādītajiem un 118. apsvērumā uzskaitītajiem izdevumiem nevar attiecināt grupu atbrīvojumu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 68/2001, (EK) Nr. 70/2001, (EK) Nr. 2204/2002 vai (EK) Nr. 1628/2006, jo minētajās regulās izklāstītie nosacījumi nav izpildīti.

| (116) | Tā kā neviens no minētajiem instrumentiem nepamato atbalsta atbilstību, tas jānovērtē, pamatojoties uz 1992. gada MVU pamatnostādnēm, jo tajās ietvertas materiālo tiesību normas, kas bija spēkā atbalsta piešķiršanas laikā 1995. gadā (43). |
| --- | --- |

(116)

Tā kā neviens no minētajiem instrumentiem nepamato atbalsta atbilstību, tas jānovērtē, pamatojoties uz 1992. gada MVU pamatnostādnēm, jo tajās ietvertas materiālo tiesību normas, kas bija spēkā atbalsta piešķiršanas laikā 1995. gadā (43).

| (117) | Daļu atbalsta var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 1992. gada MVU pamatnostādnēm. Jo īpaši atbalstu par konsultāciju pakalpojumiem (ITL 29,43 miljoni) un tirgus pētījumiem (ITL 40,95 miljoni) var uzskatīt par saderīgu, jo tas atbilst 4.3. punktam “Atbalsts konsultāciju palīdzībai, mācībām un zināšanu izplatīšanai”. Attiecībā uz atbalstu par piedalīšanos gadatirgos un izstādēs (ITL 12,19 miljoni), to var uzskatīt par atbilstošu 1992. gada MVU pamatnostādnēm, pamatojoties uz 4.5. punktu “Atbalsts citiem nolūkiem”, jo to var uzskatīt par atbalstu citiem MVU veicināšanas veidiem, piemēram, sadarbības veicināšanai. Atbalsta atlikušo daļu (sk. 44. apsvēruma tabulu) nevar uzskatīt par saderīgu, jo ar to nav paredzēts atbalstīt ne ienesīgus ieguldījumus, ne arī citus pieļaujamus mērķus, kas norādīti 1992. gada MVU pamatnostādnēs, t. i., atbalstu vispārējiem ieguldījumiem valsts atbalstītās jomās vai ārpus tām, atbalstu ieguldījumiem vides aizsardzībā un atbalstu pētniecībai un attīstībai. |
| --- | --- |

(117)

Daļu atbalsta var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 1992. gada MVU pamatnostādnēm. Jo īpaši atbalstu par konsultāciju pakalpojumiem (ITL 29,43 miljoni) un tirgus pētījumiem (ITL 40,95 miljoni) var uzskatīt par saderīgu, jo tas atbilst 4.3. punktam “Atbalsts konsultāciju palīdzībai, mācībām un zināšanu izplatīšanai”. Attiecībā uz atbalstu par piedalīšanos gadatirgos un izstādēs (ITL 12,19 miljoni), to var uzskatīt par atbilstošu 1992. gada MVU pamatnostādnēm, pamatojoties uz 4.5. punktu “Atbalsts citiem nolūkiem”, jo to var uzskatīt par atbalstu citiem MVU veicināšanas veidiem, piemēram, sadarbības veicināšanai. Atbalsta atlikušo daļu (sk. 44. apsvēruma tabulu) nevar uzskatīt par saderīgu, jo ar to nav paredzēts atbalstīt ne ienesīgus ieguldījumus, ne arī citus pieļaujamus mērķus, kas norādīti 1992. gada MVU pamatnostādnēs, t. i., atbalstu vispārējiem ieguldījumiem valsts atbalstītās jomās vai ārpus tām, atbalstu ieguldījumiem vides aizsardzībā un atbalstu pētniecībai un attīstībai.

| (118) | Attiecīgi Komisija uzskata, ka lielākā daļa attiecināmo izmaksu par pastāvīgu struktūrvienību izveidi ārvalstīs, ko vērā ņēma Itālijas valdība, piešķirot pirmo subsidēto aizdevumu uzņēmumam WAM SpA 1995. gadā, nekādā ziņā nevar uzskatīt par ienesīgu ieguldījumu. Gluži pretēji, šāds atbalsts jāklasificē kā darbības atbalsts. Par attiecināmām uzskatītās izmaksas – telpu īre, apdrošināšana un iekārtas (ITL 122,56 miljoni), kā arī darbības izmaksas, piemēram, par personālu, mēbelēm un telpu aprīkojumu (ITL 556,94 miljoni), – ir izmaksas, kas jāsedz pašam uzņēmumam. Tas pats attiecas uz paraugiem un rezerves daļām pēcpārdošanas dienesta vajadzībām (ITL 38,23 miljoni). Līdzīgi saistībā ar attiecināmām izmaksām, atbalstot tirdzniecības veicināšanu, izmaksas par preču uzglabāšanu (ITL 456,28 miljoni), pēc Komisijas domām, neatbilst 1992. gada MVU pamatnostādnēm, jo tās nevar uzskatīt par sākotnēju ieguldījumu. Arī reklāmas izmaksas (ITL 94,39 miljoni) un komandējumi (ITL 7,52 miljoni) neatbilst pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(118)

Attiecīgi Komisija uzskata, ka lielākā daļa attiecināmo izmaksu par pastāvīgu struktūrvienību izveidi ārvalstīs, ko vērā ņēma Itālijas valdība, piešķirot pirmo subsidēto aizdevumu uzņēmumam WAM SpA 1995. gadā, nekādā ziņā nevar uzskatīt par ienesīgu ieguldījumu. Gluži pretēji, šāds atbalsts jāklasificē kā darbības atbalsts. Par attiecināmām uzskatītās izmaksas – telpu īre, apdrošināšana un iekārtas (ITL 122,56 miljoni), kā arī darbības izmaksas, piemēram, par personālu, mēbelēm un telpu aprīkojumu (ITL 556,94 miljoni), – ir izmaksas, kas jāsedz pašam uzņēmumam. Tas pats attiecas uz paraugiem un rezerves daļām pēcpārdošanas dienesta vajadzībām (ITL 38,23 miljoni). Līdzīgi saistībā ar attiecināmām izmaksām, atbalstot tirdzniecības veicināšanu, izmaksas par preču uzglabāšanu (ITL 456,28 miljoni), pēc Komisijas domām, neatbilst 1992. gada MVU pamatnostādnēm, jo tās nevar uzskatīt par sākotnēju ieguldījumu. Arī reklāmas izmaksas (ITL 94,39 miljoni) un komandējumi (ITL 7,52 miljoni) neatbilst pamatnostādnēm.

| (119) | Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš minēto novērtējumu, Komisija secina, ka






  a) | atbalsta daļa attiecībā uz atbalstu par konsultāciju pakalpojumiem (ITL 29,43 miljoni) un tirgus pētījumiem (ITL 40,95 miljoni), kā arī atbalsts dalībai gadatirgos un izstādēs (ITL 12,19 miljoni) ir valsts atbalsts, kas saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 1992. gada MVU pamatnostādnēm; atbalsta daļa, kas nav norādīta a) apakšpunktā (sk. 118. apsvērumu), ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- | --- |

(119)

Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš minēto novērtējumu, Komisija secina, ka

a)

atbalsta daļa attiecībā uz atbalstu par konsultāciju pakalpojumiem (ITL 29,43 miljoni) un tirgus pētījumiem (ITL 40,95 miljoni), kā arī atbalsts dalībai gadatirgos un izstādēs (ITL 12,19 miljoni) ir valsts atbalsts, kas saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 1992. gada MVU pamatnostādnēm; atbalsta daļa, kas nav norādīta a) apakšpunktā (sk. 118. apsvērumu), ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (120) | Laikā, kad tika piešķirts otrais atbalsts (2000. gadā), WAM SpA bija liels uzņēmums, to atzina pašas Itālijas iestādes. Turklāt, tas atradās neatbalstītā teritorijā. |
| --- | --- |

(120)

Laikā, kad tika piešķirts otrais atbalsts (2000. gadā), WAM SpA bija liels uzņēmums, to atzina pašas Itālijas iestādes. Turklāt, tas atradās neatbalstītā teritorijā.

| (121) | 2000. gada aizdevumu var arī uzskatīt par eksporta atbalstu uzņēmumam WAM SpA, jo aizdevumam bija tāds pats mērķis kā 1995. gada aizdevumam un tas arī bija paredzēts iekļūšanai ārvalstu tirgos un eksportam uz tiem (jo īpaši saistībā ar Ķīnas tirgu). Acīmredzot atbalsts tehniskajai palīdzībai, darbnīcas telpām un personālam ārvalstīs (1 tirdzniecības vadītājs, 1 ģenerāldirektors, 4 darbinieki un 6 tehniķi) nebija paredzēts nekam citam, kā vienīgi komercdarbībai. Rezultātā principi, kas izmantoti attiecībā uz 1995. gada aizdevumu, piemērojami arī attiecībā uz 2000. gada aizdevumu. |
| --- | --- |

(121)

2000. gada aizdevumu var arī uzskatīt par eksporta atbalstu uzņēmumam WAM SpA, jo aizdevumam bija tāds pats mērķis kā 1995. gada aizdevumam un tas arī bija paredzēts iekļūšanai ārvalstu tirgos un eksportam uz tiem (jo īpaši saistībā ar Ķīnas tirgu). Acīmredzot atbalsts tehniskajai palīdzībai, darbnīcas telpām un personālam ārvalstīs (1 tirdzniecības vadītājs, 1 ģenerāldirektors, 4 darbinieki un 6 tehniķi) nebija paredzēts nekam citam, kā vienīgi komercdarbībai. Rezultātā principi, kas izmantoti attiecībā uz 1995. gada aizdevumu, piemērojami arī attiecībā uz 2000. gada aizdevumu.

| (122) | Turklāt formulējums, kas izmantots, lai klasificētu pirmo aizdevumu WAM SpA kā stimulu īstenot tirgū iekļūšanas programmas, tika izmantots arī līgumā, piešķirot atbalstu 2000. gadā. Jāatzīmē arī, ka WAM SpA un vietējam uzņēmumam WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd (WAM SpA pilnībā piederošs uzņēmums) bija jāīsteno īpaša programma. Tas pierāda WAM SpA klātbūtni attiecīgajā tirgū. |
| --- | --- |

(122)

Turklāt formulējums, kas izmantots, lai klasificētu pirmo aizdevumu WAM SpA kā stimulu īstenot tirgū iekļūšanas programmas, tika izmantots arī līgumā, piešķirot atbalstu 2000. gadā. Jāatzīmē arī, ka WAM SpA un vietējam uzņēmumam WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd (WAM SpA pilnībā piederošs uzņēmums) bija jāīsteno īpaša programma. Tas pierāda WAM SpA klātbūtni attiecīgajā tirgū.

| (123) | Tā kā attiecīgais atbalsts ir eksporta atbalsts, Regulu (EK) Nr. 1998/2006, kā norādīts iepriekš, nepiemēro. |
| --- | --- |

(123)

Tā kā attiecīgais atbalsts ir eksporta atbalsts, Regulu (EK) Nr. 1998/2006, kā norādīts iepriekš, nepiemēro.

| (124) | Tāpēc jānovērtē atbalsta saderība ar iekšējo tirgu. Komisija uzskata, ka procesuālie noteikumi, kas bija spēkā lēmuma pieņemšanas laikā (2008. gada vispārējā grupu atbrīvojuma regula), nav attiecināmi uz konkrēto gadījumu. Šī regula nosaka papildu uzdevumu – pārbaudīt projekta stimulējošo ietekmi pirms tā sākšanas – ko Itālija neīstenoja. Tāpēc saskaņā ar 2008. gada vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 8. panta 6. punkta noteikumiem uz visu atbalsta pasākumu nevar attiecināt atbrīvojumu atbilstoši minētajai regulai. Tādējādi saskaņā ar 2008. gada vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 44. panta 2. punkta noteikumiem jānovērtē atbalsta saderība ar Regulu (EK) Nr. 68/2001, (EK) Nr. 70/2001, (EK) Nr. 2204/2002 un (EK) Nr. 628/2006. |
| --- | --- |

(124)

Tāpēc jānovērtē atbalsta saderība ar iekšējo tirgu. Komisija uzskata, ka procesuālie noteikumi, kas bija spēkā lēmuma pieņemšanas laikā (2008. gada vispārējā grupu atbrīvojuma regula), nav attiecināmi uz konkrēto gadījumu. Šī regula nosaka papildu uzdevumu – pārbaudīt projekta stimulējošo ietekmi pirms tā sākšanas – ko Itālija neīstenoja. Tāpēc saskaņā ar 2008. gada vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 8. panta 6. punkta noteikumiem uz visu atbalsta pasākumu nevar attiecināt atbrīvojumu atbilstoši minētajai regulai. Tādējādi saskaņā ar 2008. gada vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 44. panta 2. punkta noteikumiem jānovērtē atbalsta saderība ar Regulu (EK) Nr. 68/2001, (EK) Nr. 70/2001, (EK) Nr. 2204/2002 un (EK) Nr. 628/2006.

| (125) | Komisija uzskata, ka uz mācību izdevumiem, kas norādīti 2003. gada 22. jūlija vēstulē (EUR 25 240 no kopējā aizdevuma EUR 1,8 miljoni 2000. gadā) (atbilstoši 65. apsvēruma tabulai), var attiecināt atbrīvojumu, pamatojoties uz 4. panta noteikumiem Regulā (EK) Nr. 68/2001 (turpmāk – Regula (EK) Nr. 68/2001), un tāpēc tie ir saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punktu (tagadējā LESD 107. panta 3. punktu), pamatojot novērtējumu vai nu ar 4. panta 2. punktu (speciālās mācības), vai ar 4. panta 3. punktu (vispārējās mācības). |
| --- | --- |

(125)

Komisija uzskata, ka uz mācību izdevumiem, kas norādīti 2003. gada 22. jūlija vēstulē (EUR 25 240 no kopējā aizdevuma EUR 1,8 miljoni 2000. gadā) (atbilstoši 65. apsvēruma tabulai), var attiecināt atbrīvojumu, pamatojoties uz 4. panta noteikumiem Regulā (EK) Nr. 68/2001 (turpmāk – Regula (EK) Nr. 68/2001), un tāpēc tie ir saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punktu (tagadējā LESD 107. panta 3. punktu), pamatojot novērtējumu vai nu ar 4. panta 2. punktu (speciālās mācības), vai ar 4. panta 3. punktu (vispārējās mācības).

| (126) | Tomēr konkrētā atbalsta atlikušo daļu nevar uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 70/2001, (EK) Nr. 2204/2002 vai (EK) Nr. 1628/2006, vai kādu citu juridisko pamatu, jo tā neveicina nevienu citu Eiropas Savienības horizontālo mērķi atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumiem, piemēram, pētniecību un attīstību, nodarbinātību, vidi vai glābšanu un pārstrukturēšanu, atbilstoši attiecīgajām pamatnostādnēm, principiem un noteikumiem. |
| --- | --- |

(126)

Tomēr konkrētā atbalsta atlikušo daļu nevar uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 70/2001, (EK) Nr. 2204/2002 vai (EK) Nr. 1628/2006, vai kādu citu juridisko pamatu, jo tā neveicina nevienu citu Eiropas Savienības horizontālo mērķi atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumiem, piemēram, pētniecību un attīstību, nodarbinātību, vidi vai glābšanu un pārstrukturēšanu, atbilstoši attiecīgajām pamatnostādnēm, principiem un noteikumiem.

| (127) | Tāpēc jāsecina, tā kā ar eksportu saistītās darbības ir izslēgtas no Regulas (EK) Nr. 1998/2006 piemērošanas jomas un nav juridiska pamata tās uzskatīt par saderīgām ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumiem, ar otro aizdevumu nodrošinātais atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, izņemot saderīgo daļu par mācību atbalstu, kas minēts iepriekš. |
| --- | --- |

(127)

Tāpēc jāsecina, tā kā ar eksportu saistītās darbības ir izslēgtas no Regulas (EK) Nr. 1998/2006 piemērošanas jomas un nav juridiska pamata tās uzskatīt par saderīgām ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumiem, ar otro aizdevumu nodrošinātais atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, izņemot saderīgo daļu par mācību atbalstu, kas minēts iepriekš.

| (128) | Attiecībā uz procentu likmes grozījumu aizdevuma atmaksāšanas laikā Itālijas iestādes iebilda, ka Itālijas tiesiskajā regulējumā pastāv vispārīgi noteikumi, kas pieļauj šādu samazināšanu. Tomēr ministrijas 2000. gada 31. marta dekrēts, kas ir vienīgais šajā nolūkā norādītais juridiskais pamats, attiecas tikai uz iniciatīvām, kas finansētas ar Likumiem Nr. 394/81 un 304/1990, un tāpēc ir ļoti ierobežojošs. Turklāt jāuzsver, ka tika iesniegti papildu pierādījumi tam, ka procentu likme attiecībā uz konkrēto atbalstu tika grozīta (44). |
| --- | --- |

(128)

Attiecībā uz procentu likmes grozījumu aizdevuma atmaksāšanas laikā Itālijas iestādes iebilda, ka Itālijas tiesiskajā regulējumā pastāv vispārīgi noteikumi, kas pieļauj šādu samazināšanu. Tomēr ministrijas 2000. gada 31. marta dekrēts, kas ir vienīgais šajā nolūkā norādītais juridiskais pamats, attiecas tikai uz iniciatīvām, kas finansētas ar Likumiem Nr. 394/81 un 304/1990, un tāpēc ir ļoti ierobežojošs. Turklāt jāuzsver, ka tika iesniegti papildu pierādījumi tam, ka procentu likme attiecībā uz konkrēto atbalstu tika grozīta (44).

| (129) | Attiecībā uz abiem aizdevumiem Itālijas iestādes apgalvo, ka obligātās bankas garantijas izmaksas, ko pieprasīja pirms aizdevumu piešķiršanas, jāatskaita no atbalsta summas. Komisija atzīmē, pirmkārt, ka šādu garantiju vai tās ekvivalentu parasti būtu pieprasījusi pat privāta kredītiestāde, piešķirot aizdevumus saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldījumu principu. Otrkārt, līgumam pievienotās specifikācijas paredz, ka nav pieļaujama atbalsta pārklāšanās attiecībā uz to pašu programmu, izņemot atbalstu, kas saistīts ar garantiju, ko rezultātā pašu uzskata par tiesīgu uz atbalstu. |
| --- | --- |

(129)

Attiecībā uz abiem aizdevumiem Itālijas iestādes apgalvo, ka obligātās bankas garantijas izmaksas, ko pieprasīja pirms aizdevumu piešķiršanas, jāatskaita no atbalsta summas. Komisija atzīmē, pirmkārt, ka šādu garantiju vai tās ekvivalentu parasti būtu pieprasījusi pat privāta kredītiestāde, piešķirot aizdevumus saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldījumu principu. Otrkārt, līgumam pievienotās specifikācijas paredz, ka nav pieļaujama atbalsta pārklāšanās attiecībā uz to pašu programmu, izņemot atbalstu, kas saistīts ar garantiju, ko rezultātā pašu uzskata par tiesīgu uz atbalstu.

VII.   NOBEIGUMA PIEZĪMES

| (130) | Komisija atzīmē, ka LESD 107. panta 2. punkta a) līdz c) apakšpunktā (45) paredzētie izņēmumi neattiecas uz konkrētajiem aizdevumiem, jo tie neatbilst nevienam no minētajā pantā uzskaitītajiem mērķiem, un Itālijas valdība nav apgalvojusi, ka tas tā būtu. |
| --- | --- |

(130)

Komisija atzīmē, ka LESD 107. panta 2. punkta a) līdz c) apakšpunktā (45) paredzētie izņēmumi neattiecas uz konkrētajiem aizdevumiem, jo tie neatbilst nevienam no minētajā pantā uzskaitītajiem mērķiem, un Itālijas valdība nav apgalvojusi, ka tas tā būtu.

| (131) | Atbalsti nebija paredzēti, lai veicinātu tautsaimniecības attīstību konkrētos apvidos, lai veicinātu kāda svarīga projekta izpildi kopējās Eiropas interesēs vai lai novērstu nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts ekonomikā, ne arī, lai veicinātu kultūru vai kultūras mantojuma saglabāšanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka uz konkrētajiem aizdevumiem neattiecas LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta (46), LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta (47) un LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunkta (48) noteikumi. |
| --- | --- |

(131)

Atbalsti nebija paredzēti, lai veicinātu tautsaimniecības attīstību konkrētos apvidos, lai veicinātu kāda svarīga projekta izpildi kopējās Eiropas interesēs vai lai novērstu nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts ekonomikā, ne arī, lai veicinātu kultūru vai kultūras mantojuma saglabāšanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka uz konkrētajiem aizdevumiem neattiecas LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta (46), LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta (47) un LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunkta (48) noteikumi.

VIII.   SECINAJUMS

| (132) | Abi aizdevumi uzņēmumam WAM SpA tika piešķirti bez iepriekšējas paziņošanas Komisijai. 1995. gada aizdevums faktiski tika piešķirts 1995. gada 24. novembrī un 2000. gada aizdevums – 2000. gada 9. novembrī. Attiecīgi Komisija uzskata, ka, izņemot atbalsta daļu, uz ko attiecas grupu atbrīvojums, ciktāl šie aizdevumi tika īstenoti pretēji EK līguma 88. panta 3. punkta (tagadējā LESD 108. panta 3. punkta) noteikumiem, tie atbalsta saņēmējam tika piešķirti nelikumīgi. |
| --- | --- |

(132)

Abi aizdevumi uzņēmumam WAM SpA tika piešķirti bez iepriekšējas paziņošanas Komisijai. 1995. gada aizdevums faktiski tika piešķirts 1995. gada 24. novembrī un 2000. gada aizdevums – 2000. gada 9. novembrī. Attiecīgi Komisija uzskata, ka, izņemot atbalsta daļu, uz ko attiecas grupu atbrīvojums, ciktāl šie aizdevumi tika īstenoti pretēji EK līguma 88. panta 3. punkta (tagadējā LESD 108. panta 3. punkta) noteikumiem, tie atbalsta saņēmējam tika piešķirti nelikumīgi.

| (133) | Uzņēmumam WAM SpA Itālijas 1995. gada 24. novembrī piešķirtais atbalsts procentu likmju subsīdijas veidā ir valsts atbalsts. Atbalsta daļa, kas atbilst attiecināmām izmaksām par konsultāciju pakalpojumiem, dalību gadatirgos un izstādēs un tirgus pētījumiem veido valsts atbalstu, kas saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(133)

Uzņēmumam WAM SpA Itālijas 1995. gada 24. novembrī piešķirtais atbalsts procentu likmju subsīdijas veidā ir valsts atbalsts. Atbalsta daļa, kas atbilst attiecināmām izmaksām par konsultāciju pakalpojumiem, dalību gadatirgos un izstādēs un tirgus pētījumiem veido valsts atbalstu, kas saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (134) | Attiecībā uz konkrētā atbalsta vispārējās dotācijas ekvivalentu ņemts vērā, ka aizdevums saņēmējam bija pieejams trīs daļās (1996. gada 24. aprīlī, 1997. gada 23. jūlijā un 1998. gada 24. aprīlī) un ka tādējādi pielaides periods mainījās no 2 gadiem līdz nullei. Aizdevuma līgumā norādītā procentu likme (4,4 %) attiecībā pret bāzes likmi, ko regulāri noteica Komisija (49) un kas bija spēkā aizdevuma piešķiršanas brīdī (11,35 %), arī ņemta vērā. Atbalsta elementu aprēķina kā starpību starp līgumā noteikto procentu likmi un bāzes likmi aizdevuma piešķiršanas brīdī. Pamatojoties uz šo aprēķinu, dotācijas ekvivalents, kas diskontēts 1996. gada 24. aprīlī (diena, kurā uzņēmumam WAM SpA tika izmaksāts pirmais aizdevuma maksājums), ir EUR 108 165,10. |
| --- | --- |

(134)

Attiecībā uz konkrētā atbalsta vispārējās dotācijas ekvivalentu ņemts vērā, ka aizdevums saņēmējam bija pieejams trīs daļās (1996. gada 24. aprīlī, 1997. gada 23. jūlijā un 1998. gada 24. aprīlī) un ka tādējādi pielaides periods mainījās no 2 gadiem līdz nullei. Aizdevuma līgumā norādītā procentu likme (4,4 %) attiecībā pret bāzes likmi, ko regulāri noteica Komisija (49) un kas bija spēkā aizdevuma piešķiršanas brīdī (11,35 %), arī ņemta vērā. Atbalsta elementu aprēķina kā starpību starp līgumā noteikto procentu likmi un bāzes likmi aizdevuma piešķiršanas brīdī. Pamatojoties uz šo aprēķinu, dotācijas ekvivalents, kas diskontēts 1996. gada 24. aprīlī (diena, kurā uzņēmumam WAM SpA tika izmaksāts pirmais aizdevuma maksājums), ir EUR 108 165,10.

| (135) | Tomēr šī atbalsta summa jāsaskaņo ar valsts atbalsta saderīgo daļu. |
| --- | --- |

(135)

Tomēr šī atbalsta summa jāsaskaņo ar valsts atbalsta saderīgo daļu.

| (136) | Tā kā daļa no attiecīgā aizdevuma tika uzskatīta par saderīgu, šī summa jāatņem no 1995. gada valsts aizdevuma daļas (EUR 108 165,10). Tā kā nav iespējams noteikt tiešu saikni starp konkrēto aizdevuma maksājumu un dažiem īpašiem izdevumiem, visam kopējam dotācijas ekvivalentam piemēroja to pašu procentuālo daļu, ko saderīgie posteņi veido attiecībā pret visu aizdevumu (ITL 82,57 miljoni no ITL 1 358,51 miljoniem, t. i., 6 %). Tā kā 6 % no EUR 108 165,10 ir EUR 6 489,906, tiek uzskatīts, ka šī summa veido atbalsta saderīgo daļu. |
| --- | --- |

(136)

Tā kā daļa no attiecīgā aizdevuma tika uzskatīta par saderīgu, šī summa jāatņem no 1995. gada valsts aizdevuma daļas (EUR 108 165,10). Tā kā nav iespējams noteikt tiešu saikni starp konkrēto aizdevuma maksājumu un dažiem īpašiem izdevumiem, visam kopējam dotācijas ekvivalentam piemēroja to pašu procentuālo daļu, ko saderīgie posteņi veido attiecībā pret visu aizdevumu (ITL 82,57 miljoni no ITL 1 358,51 miljoniem, t. i., 6 %). Tā kā 6 % no EUR 108 165,10 ir EUR 6 489,906, tiek uzskatīts, ka šī summa veido atbalsta saderīgo daļu.

| (137) | Tādējādi valsts atbalsta ar iekšējo tirgu nesaderīgās daļas dotācijas ekvivalents noteikts EUR 101 675,194 apmērā. |
| --- | --- |

(137)

Tādējādi valsts atbalsta ar iekšējo tirgu nesaderīgās daļas dotācijas ekvivalents noteikts EUR 101 675,194 apmērā.

| (138) | Atbalsts, kas uzņēmumam WAM SpA piešķirts 2000. gadā, izņemot saderīgo daļu mācību darbību veicināšanai EUR 25 240 apmērā atbilstoši attiecināmām izmaksām, nav saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(138)

Atbalsts, kas uzņēmumam WAM SpA piešķirts 2000. gadā, izņemot saderīgo daļu mācību darbību veicināšanai EUR 25 240 apmērā atbilstoši attiecināmām izmaksām, nav saderīgs ar kopējo tirgu.

| (139) | Šajā gadījumā aizdevums uzņēmumam WAM SpA bija pieejams piecos maksājumos (2001. gada 12. februārī, 2001. gada 28. septembrī, 2002. gada 26. aprīlī, 2002. gada 27. septembrī un 2003. gada 22. janvārī). Līdz ar to, tāpat kā pirmā aizdevuma gadījumā, pielaides periods mainījās no 2 gadiem līdz nullei. Līdzīgi procentu likmi, kas noteikta aizdevuma līgumā (2,32 %), attiecībā pret bāzes likmi, ko regulāri noteica Komisija un kas bija spēkā konkrētā aizdevuma piešķiršanas brīdī (5,70 %), Komisija ņēma vērā dotācijas ekvivalenta aprēķinā. Kopējā atmaksa, ieskaitot pamatsummu un procentus, bija jāveic 2008. gada 20. februārī. Attiecīgi visa aizdevuma atbalsta daļas dotācijas ekvivalents 2001. gada 12. februārī (dienā, kad WAM SpA bija pieejama īpašā aizdevuma pirmā daļa) bija EUR 182 550,80, ja maksājumi būtu veikti saskaņā ar atmaksas grafiku. |
| --- | --- |

(139)

Šajā gadījumā aizdevums uzņēmumam WAM SpA bija pieejams piecos maksājumos (2001. gada 12. februārī, 2001. gada 28. septembrī, 2002. gada 26. aprīlī, 2002. gada 27. septembrī un 2003. gada 22. janvārī). Līdz ar to, tāpat kā pirmā aizdevuma gadījumā, pielaides periods mainījās no 2 gadiem līdz nullei. Līdzīgi procentu likmi, kas noteikta aizdevuma līgumā (2,32 %), attiecībā pret bāzes likmi, ko regulāri noteica Komisija un kas bija spēkā konkrētā aizdevuma piešķiršanas brīdī (5,70 %), Komisija ņēma vērā dotācijas ekvivalenta aprēķinā. Kopējā atmaksa, ieskaitot pamatsummu un procentus, bija jāveic 2008. gada 20. februārī. Attiecīgi visa aizdevuma atbalsta daļas dotācijas ekvivalents 2001. gada 12. februārī (dienā, kad WAM SpA bija pieejama īpašā aizdevuma pirmā daļa) bija EUR 182 550,80, ja maksājumi būtu veikti saskaņā ar atmaksas grafiku.

| (140) | Attiecībā uz aizdevuma saderīgo daļu, tās procentu likme attiecībā pret visu aizdevumu (1,35 %) jāatņem no atbalsta dotācijas ekvivalenta. Attiecīgi, ja atmaksa veikta saskaņā ar atmaksas grafiku, otrā aizdevuma dotācijas ekvivalents aprēķināts EUR 180 086,36 apmērā (EUR 182 550,80 – EUR 2 464,44). |
| --- | --- |

(140)

Attiecībā uz aizdevuma saderīgo daļu, tās procentu likme attiecībā pret visu aizdevumu (1,35 %) jāatņem no atbalsta dotācijas ekvivalenta. Attiecīgi, ja atmaksa veikta saskaņā ar atmaksas grafiku, otrā aizdevuma dotācijas ekvivalents aprēķināts EUR 180 086,36 apmērā (EUR 182 550,80 – EUR 2 464,44).

| (141) | Saskaņā ar LESD 107. pantu Komisijas standarta prakse ir atgūt no saņēmēja atbalstu, kas atbilstoši minētajam pantam piešķirts nelikumīgi un kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu, ja uz šādu atbalstu neattiecas de minimis noteikumi. Šāda prakse ir apstiprināta Regulas 659/1999 14. pantā. |
| --- | --- |

(141)

Saskaņā ar LESD 107. pantu Komisijas standarta prakse ir atgūt no saņēmēja atbalstu, kas atbilstoši minētajam pantam piešķirts nelikumīgi un kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu, ja uz šādu atbalstu neattiecas de minimis noteikumi. Šāda prakse ir apstiprināta Regulas 659/1999 14. pantā.

| (142) | Saskaņā ar Regulas 659/1999 14. panta 2. punkta noteikumiem atbalsts, kas jāatgūst saskaņā ar atgūšanas lēmumu, ietver procentus, kas aprēķināti pēc atbilstīgas likmes, ko nosaka Komisija. Procenti maksājami no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā atgūšanas dienai par laikposmu, kurā tas bija uzņēmuma rīcībā. |
| --- | --- |

(142)

Saskaņā ar Regulas 659/1999 14. panta 2. punkta noteikumiem atbalsts, kas jāatgūst saskaņā ar atgūšanas lēmumu, ietver procentus, kas aprēķināti pēc atbilstīgas likmes, ko nosaka Komisija. Procenti maksājami no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā atgūšanas dienai par laikposmu, kurā tas bija uzņēmuma rīcībā.

| (143) | Procentu likmes piemērošanas metode izklāstīta V nodaļā Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (50) (turpmāk – Regula (EK) Nr. 794/2004), un Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regulā (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (51) (turpmāk – Regula (EK) Nr. 271/2008). |
| --- | --- |

(143)

Procentu likmes piemērošanas metode izklāstīta V nodaļā Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (50) (turpmāk – Regula (EK) Nr. 794/2004), un Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regulā (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (51) (turpmāk – Regula (EK) Nr. 271/2008).

| (144) | Komisija vēlas uzsvērt, ka šis lēmums neskar ar Likumu Nr. 394/81 izteiktā valsts regulējuma saderību, kas ir juridiskais pamats WAM SpA piešķirtajam valsts atbalstam, attiecībā uz kuru Komisija saskaņā ar Pirmās instances tiesas judikatūru (52) konkrētajā gadījumā neuzskatīja par vajadzīgu sākt procedūru. Tomēr tas neizslēdz iespēju to darīt kādā vēlākā posmā, |
| --- | --- |

(144)

Komisija vēlas uzsvērt, ka šis lēmums neskar ar Likumu Nr. 394/81 izteiktā valsts regulējuma saderību, kas ir juridiskais pamats WAM SpA piešķirtajam valsts atbalstam, attiecībā uz kuru Komisija saskaņā ar Pirmās instances tiesas judikatūru (52) konkrētajā gadījumā neuzskatīja par vajadzīgu sākt procedūru. Tomēr tas neizslēdz iespēju to darīt kādā vēlākā posmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Uz atbalstu, kas uzņēmumam WAM SpA piešķirts saskaņā ar Likumu Nr. 394/81, attiecas LESD 107. panta 1. punkta darbības joma.

Tā kā par minētajiem atbalstiem netika iepriekš paziņots Komisijai, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu (tagadējā LESD 108. panta 3. punktu), tie ir nelikumīgi, izņemot atbalsta daļu, kas saistīta ar grupu atbrīvojumu.

2. pants

1.   Uzņēmumam WAM SpA1995. gada 24. novembrī Itālijas piešķirtais atbalsts EUR 108 165,10 procentu likmju subsīdijas veidā ir valsts atbalsts. Atbalsta daļa, kura atbilst attiecināmām izmaksām par konsultāciju pakalpojumiem, dalību gadatirgos un izstādēs un tirgus pētījumiem un kuras summa ir EUR 6 489,906, veido valsts atbalstu, kas saderīgs ar iekšējo tirgu.

Itālija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai no saņēmēja, uzņēmuma WAM SpA, atgūtu atbalsta nesaderīgo summu EUR 101 675,194 apmērā.

2.   Uzņēmumam WAM SpA2000. gada 9. novembrī Itālijas piešķirtais atbalsts EUR 182 550,80 procentu likmju subsīdijas veidā ir valsts atbalsts. Atbalsta daļa atbilstoši attiecināmām izmaksām par mācību pasākumiem, kuras summa ir EUR 2 464,44, veido valsts atbalstu, kas saderīgs ar iekšējo tirgu.

Itālija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai no saņēmēja, uzņēmuma WAM SpA, atgūtu atbalsta nesaderīgo summu EUR 180 086,36 apmērā.

3.   Procentu likmes par summām, kas atgūstamas saskaņā ar šo lēmumu, aprēķina no dienas, kurā nesaderīgais valsts atbalsts tika nodots saņēmēja, uzņēmuma WAM SpA, rīcībā, līdz atgūšanas dienai.

4.   Procentu likmi aprēķina, summējot procentus saskaņā ar V nodaļas noteikumiem Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004 un Regulā (EK) Nr. 271/2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

3. pants

1.   Atbalsta atgūšana, kas minēta 2. pantā, ir tūlītēja un efektīva.

2.   Itālija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma izziņošanas Itālija Komisijai iesniedz šādu informāciju:

| a) | kopējā summa (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja, uzņēmuma WAM SpA; |
| --- | --- |

a)

kopējā summa (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja, uzņēmuma WAM SpA;

| b) | šā lēmuma izpildei jau veikto vai iecerēto pasākumu sīks apraksts; |
| --- | --- |

b)

šā lēmuma izpildei jau veikto vai iecerēto pasākumu sīks apraksts;

| c) | dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam, uzņēmumam WAM SpA, ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam, uzņēmumam WAM SpA, ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Itālija turpina informēt Komisiju par valsts pasākumu īstenošanas gaitu saskaņā ar šā lēmuma izpildi, kamēr nav atgūts 2. pantā norādītais atbalsts. Tā pēc Komisijas pieprasījuma nekavējoties iesniedz informāciju par šā lēmuma izpildei iecerētajiem un jau veiktajiem pasākumiem. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau atgūti no atbalsta saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 24. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants kļuva attiecīgi par LESD 107. un 108. pantu. Pēc būtības šie divi noteikumu kopumi ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu vajadzības gadījumā uzskatāmas par atsaucēm attiecīgi uz EK līguma 87. un 88. pantu un atsauce uz Pirmās instances tiesu par atsauci uz Vispārējo tiesu.

1

(2)  C(2003) 35 galīgā redakcija (OV C 142, 18.6.2003., 2. lpp.).

2

(3)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

3

(4)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  OV L 63, 4.3.2006., 11. lpp.

5

(6)  Tiesas 2006. gada 6. septembra spriedums apvienotajās lietās T-304/04 un T-316/04 Itālijas Republika un WAM SpA/Komisija (Krājums, II-64. lpp.).

6

WAM SpA

(7)  Tiesas 2009. gada 30. aprīļa spriedums lietā C-494/06 P Komisija/Itālijas Republika un WAM SpA (Krājumā vēl nav publicēts).

7

WAM SpA

(8)  Piemēram, Dce un R-Master (AK), Infa-Stauband Ats (Vācija) un Fda (Francija). Sk. Ekonomikas pētījumu centra (Modenas un Redžo Emīlijas Universitātes Politekonomijas departaments) jaunāko 2009. gada februāra pētījumu “The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968 - 2003)”.

8

Dce

R-Master

Infa-Stauband Ats

Fda

The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968 - 2003)

(9)  Ekonomikas pētījumu centra (Modenas un Redžo Emīlijas Universitātes Politekonomijas departaments) jaunākais 2009. gada februāra pētījums “The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968 - 2003)”.

9

The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968 - 2003)

(10)  Sk. 9. zemsvītras piezīmi.

10

(11)  Sk. 9. zemsvītras piezīmi.

11

(12)  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.

12

(13)  OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.

13

(14)  OV C 213, 19.8.1992., 2. lpp.

14

(15)  OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.

15

(16)  Skatīt 1977. gada 22. marta spriedumu lietā 78/76 Steinike & Weinlig (Recueil, 595. lpp., 21. punkts), 1985. gada 30. janvāra spriedumu lietā Komisija/Francija (Recueil, 439. lpp., 14. punkts), 1988. gada 2. februāra spriedumu apvienotajās lietās 67/85, 68/85 un 70/85 Van der Kooy un citi/Komisija (Recueil, 219. lpp., 35. punkts) un 1991. gada 21. marta spriedumu lietā C-305/89 Itālija/Komisija (Recueil, I-1603. lpp., 13. punkts)

16

Steinike & Weinlig

Recueil

Recueil

Van der Kooy

Recueil

Recueil

(17)  Saskaņā ar Likuma Nr. 394/81 2. panta noteikumiem fondu izveidoja Mediocredito Centrale, lai piešķirtu subsidētos aizdevumus uzņēmumiem iekļūšanai ārvalstu tirgos. Šo fondu vada komiteja, kas nodrošina, ka atbalstu piešķir saskaņā ar likumu. Komiteju ieceļ, pamatojoties uz tirdzniecības ministra dekrētu sadarbībā ar finanšu ministru un rūpniecības, tirdzniecības un amatniecības ministru. Ārējās tirdzniecības ministrijā izveidotās komitejas sastāvā ietilpst:

17

Mediocredito Centrale

| a) | tirdzniecības ministrs vai, deleģējot pilnvaras, valsts sekretārs, kas ir komitejas priekšsēdētājs, |
| --- | --- |

a)

tirdzniecības ministrs vai, deleģējot pilnvaras, valsts sekretārs, kas ir komitejas priekšsēdētājs,

| b) | katra turpmāk norādītā departamenta vadītājs: Valsts kase, Rūpniecības, tirdzniecības un amatniecības ministrija, Tirdzniecības ministrija vai līdzīgi kvalificēti aizvietotāji, ko iecēluši attiecīgie ministri, |
| --- | --- |

b)

katra turpmāk norādītā departamenta vadītājs: Valsts kase, Rūpniecības, tirdzniecības un amatniecības ministrija, Tirdzniecības ministrija vai līdzīgi kvalificēti aizvietotāji, ko iecēluši attiecīgie ministri,

| c) | Mediocredito Centrale ģenerāldirektors vai viņa prombūtnes gadījumā viņa iecelts aizvietotājs, |
| --- | --- |

c)

Mediocredito Centrale ģenerāldirektors vai viņa prombūtnes gadījumā viņa iecelts aizvietotājs,

Mediocredito Centrale

| d) | Ārējās tirdzniecības valsts institūta (Istituto nazionale per il commercio estero) ģenerāldirektors vai viņa prombūtnes gadījumā viņa iecelts aizvietotājs. |
| --- | --- |

d)

Ārējās tirdzniecības valsts institūta (Istituto nazionale per il commercio estero) ģenerāldirektors vai viņa prombūtnes gadījumā viņa iecelts aizvietotājs.

Istituto nazionale per il commercio estero

(18)  Ministrijas 1999. gada 19. janvāra dekrēta 1. pantā noteikts komitejas sastāvs atbilstoši 1998. gada 31. marta Likumdošanas dekrētam Nr. 143, un jo īpaši 25. panta 1. punktā norādīts, ka komitejas sastāvā ietilpst divi pārstāvji no Tirdzniecības ministrijas, viens pārstāvis no Finanšu, budžeta un ekonomikas plānošanas ministrijas, viens pārstāvis no Ārlietu ministrijas, Rūpniecības, tirdzniecības un amatniecības ministrijas, viens pārstāvis, ko iecēlusi Reģionu un autonomo provinču priekšsēdētāju konference, un viens pārstāvis no Itālijas Banku asociācijas.

18

(19)  Tolaik Likuma Nr. 394/81 2. panta noteikumiem atbilstošo fondu, kas pārvaldīja valsts līdzekļus, izveidoja Mediocredito Centrale un pārvaldīja komiteja, kas izveidota saskaņā ar Likuma Nr. 394/81 2. panta noteikumiem. Ārējās tirdzniecības ministrija 1995. gada 27. decembra vēstulē lūdza Mediocredito Centrale noslēgt līgumu ar WAM SpA (trīs mēnešu laikā), īstenojot saskaņā ar Likuma Nr. 394/81 2. panta noteikumiem izveidotās komitejas lēmumu tās 1995. gada 24. novembra sanāksmē.

19

Mediocredito Centrale

Mediocredito Centrale

WAM SpA

(20)  Saskaņā ar 1998. gada 31. marta Likumdošanas dekrētu Nr. 143 un jo īpaši tā 25. panta 1. punktu ar 1999. gada 1. janvāriSIMESIT SpA tika iecelta, lai pārraudzītu finansiālo atbalstu tirdzniecības veicināšanai ārvalstīs saskaņā ar Likumu Nr. 394/81. SIMESIT SpA ir valsts iestāde, ko 1990. gadā (1990. gada 24. aprīļa Likums Nr. 100) izveidoja Itālijas valdība, lai veicinātu Itālijas uzņēmumu darbību trešās valstīs. Uzņēmumu kontrolē Itālijas valdība, kurai pieder 76 % tā akciju un kura nosaka pamatnostādnes SIMESIT SpA atbalstīto ieguldījumu atlasīšanai. Turklāt SIMESIT valdē (consiglio d’amministrazione) ietilpst deviņi locekļi, no kuriem piecus ieceļ Itālijas valdība.

20

SIMESIT SpA

SIMESIT SpA

SIMESIT SpA

SIMESIT

consiglio d’amministrazione

(21)  Skatīt 2002. gada 16. maija spriedumu lietā C-482/99 Francijas Republika/Komisija (Stardust) (Recueil, I-4397. lpp., 55. un 56. punkts).

21

Stardust

Recueil

(22)  Skatīt 1991. gada 23. aprīļa spriedumu lietā C-41/90 Höfner un Elser (Recueil, I-01979. lpp., 21. punkts).

22

Höfner

Elser

Recueil

(23)  Tiesas 2009. gada 30. aprīļa spriedums lietā C-494/06 P Komisija/Itālijas Republika un Wam SpA (Krājumā nav publicēts, 49. un nākamie punkti).

23

Wam SpA

(24)  Skatīt arī 2004. gada 29. aprīļa spriedumu lietā C-372/97 Itālija/Komisija (Recueil, I-3679. lpp., 52. punkts) un 2005. gada 15. decembra spriedumu lietā C-66/02 Itālija/Komisija (Krājums, I-10901. lpp.).

24

Recueil

(25)  Ekonomikas pētījumu centra (Modenas Universitātes Politekonomikas departaments) jaunākais 2009. gada februāra pētījums “The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968 - 2003)”.

25

The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968 - 2003)

(26)  Skatīt 1995. gada 8. jūnija spriedumu lietā T-459/93 Siemens/Komisija (Recueil, II-1675. lpp., 48. un 77. punkts), 1998. gada 30. aprīļa spriedumu lietā T-214/95 Vlaams Gewest/Komisija (Recueil, II-717. lpp., 43. punkts) un 2006. gada 23. novembra spriedumu lietā T-217/02 TerLembeek/Komisija (Krājums, II-4483. lpp., 177. punkts).

26

Siemens

Recueil

Vlaams Gewest

Recueil

TerLembeek

(27)  Pirmās instances tiesas 2009. gada 9. septembra spriedums lietā T-369/06 Holland Malt/Komisija (Krājumā vēl nav publicēts) 55. punktā norādīts, ka “tātad no judikatūras skaidri izriet, ka konkurenci var ipso facto traucēt ne tikai uzņēmuma ikdienas vadības vai normālas darbības izmaksu daļas segšana no valsts līdzekļiem, bet arī subsīdija, kas atbrīvo saņēmēju no daļas vai visām ieguldījumu izmaksām”.

27

Holland Malt/Komisija

(28)  Skatīt 1980. gada 17. septembra spriedumu lietā 730/79 Philip Morris Holland/Komisija (Recueil, 2671. lpp., 11. punkts), 2001. gada 22. novembra spriedumu lietā C-53/00 Ferring (Recueil, I-9067. lpp., 21. punkts) un 2004. gada 29. aprīļa spriedumu lietā C-372/97 Itālija/Komisija (Recueil, I-3679. lpp., 52. punkts).

28

Philip Morris Holland

Recueil

Ferring

Recueil

Recueil

(29)  Skatīt 1980. gada 17. septembra spriedumu lietā 730/79 Philip Morris/Komisija (Recueil, 2671. lpp.).

29

Philip Morris

Recueil

(30)  Skatīt 1978. gada spriedumu lietā 259/85 Francija/Komisija (Recueil, 4393. lpp.).

30

Recueil

(31)  Skatīt 1998. gada 30. aprīļa spriedumu lietā T-214/95 Vlaams Gewest/Komisija (Recueil, II-717. lpp., 49. punkts).

31

Vlaams Gewest

Recueil

(32)  Skatīt 1998. gada spriedumu lietā C-172/03 Heiser (Recueil, I-1627. lpp., 32. punkts).

32

Heiser

Recueil

(33)  Skatīt 1981. gada 12. novembra spriedumu apvienotajās lietās 212/80 un 217/80 Meridionale Industria Salumi un citi (Recueil, 2735. lpp.), 1981. gada spriedumu apvienotajās lietās CT Control Rotterdam un JCT Benelux/Komisija (Recueil, I-3873. lpp.) un 2000. gada spriedumu lietā C-61/98 De Haan Beheer (Recueil, I-5003. lpp.).

33

Meridionale Industria Salumi

Recueil

CT Control Rotterdam

JCT Benelux

Recueil

De Haan Beheer

Recueil

(34)  OV L 379, 28.12.2006., 11. lpp.

34

(35)  OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.

35

(36)  Daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas sarunu kārta (1986.–1994. g.) – 1. pielikums – 1.A pielikums – Nolīgums par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (PTO un GATT 1994) (OV L 336, 23.12.1994., 156. lpp.).

36

GATT

(37)  OV L 107, 30.4.1996., 4. lpp.

37

(38)  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.

38

(39)  Saskaņā ar Komisijas izveidoto praksi. Sk., piemēram, Komisijas 2003. gada 13. maija Lēmumu 2003/643/EK par Vācijas sniegto valsts atbalstu Kahla Porzellan GmbH un Kahla/Thüringen Porzellan GmbH (OV L 227, 11.9.2003., 12. lpp.).

39

Kahla Porzellan GmbH

Kahla/Thüringen Porzellan GmbH

(40)  OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp.

40

(41)  OV L 337, 13.12.2002., 3. lpp.

41

(42)  OV L 302, 1.11.2006., 29. lpp.

42

(43)  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.

43

(44)  Jebkurā gadījumā šādu grozījumu varētu attiecināt tikai uz pirmo subsidēto aizdevumu, ko piešķīra WAM SpA, jo tas attiecas uz finansējumu, kas pastāvēja laikā, kad tas stājās spēkā, turpretī otrs aizdevums tajā laikā WAM SpA vēl nebija piešķirts.

44

WAM SpA

WAM SpA

(45)  LESD 107. panta 2. punktā norādīts, ka ar kopējo tirgu ir saderīgs šāds atbalsts: a) sociāls atbalsts, ko piešķir individuāliem patērētājiem ar noteikumu, ka to piešķir bez diskriminācijas attiecībā uz konkrēto ražojumu izcelsmi; b) atbalsts, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, kurus nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi; c) atbalsts, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos.

45

(46)  Proti, atbalsts, “kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, un 349. pantā minētajos reģionos, ņemot vērā to strukturālo, sociālo un ekonomisko stāvokli”.

46

(47)  Proti, atbalsts, “kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.

47

(48)  Proti, atbalsts, “kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”.

48

(49)  Regulāri tiek publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

49

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(50)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

50

(51)  OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.

51

(52)  Skatīt 2002. gada 6. marta spriedumu apvienotajās lietās T-92/00 un T-103/00 Diputación Foral de Įlava/ Komisija (Ramondín) (Recueil, II-1385. lpp.).

52

Diputación Foral de Įlava

Ramondín

Recueil

---