# Europeiska unionens L 222/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.222.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 222 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången24 augusti 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.222.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 222

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången24 augusti 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 123 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av justerbara framljussystem (AFS) avsedda för motorfordon | 1 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 123 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av justerbara framljussystem (AFS) avsedda för motorfordon

1

| | | IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/459/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 17 september 2008 om statligt stöd C 61/07 (ex NN 71/07) – Grekland Olympic Airways Services/Olympic Airlines
  [delgivet med nr K(2008) 5073]

   (
  1
  ) | 62 |

IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

2010/459/EG

*

Kommissionens beslut av den 17 september 2008 om statligt stöd C 61/07 (ex NN 71/07) – Grekland Olympic Airways Services/Olympic Airlines
  [delgivet med nr K(2008) 5073]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 5073]

1

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 24.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 222/1

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 123 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av justerbara framljussystem (AFS) avsedda för motorfordon

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 4 till föreskrifterna i ursprunglig lydelse – Dag för ikraftträdande: 19 augusti 2010

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

A.   ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER

| 0. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

0.

| 1. | Definitioner |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ansökan om typgodkännande av ett system |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märkningar |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typgodkännande |
| --- | --- |

4.

B.   TEKNISKA BESTÄMMELSER FÖR SYSTEM ELLER DELAR AV DEM

| 5. | Allmänna bestämmelser |
| --- | --- |

5.

| 6. | Belysning |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Allmänna bestämmelser |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Bestämmelser för halvljus |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Bestämmelser för helljus |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Övriga bestämmelser |
| --- | --- |

6.4.

| 7. | Färg |
| --- | --- |

7.

C.   ÖVRIGA ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER

| 8. | Ändring av systemets typ och utökat typgodkännande |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionens överensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Påföljder vid brister i produktionens överensstämmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Produktionens slutgiltiga upphörande |
| --- | --- |

11.

| 12. | Namn och adress för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännande provning och för de behöriga myndigheterna |
| --- | --- |

12.

BILAGOR

| Bilaga 1 — | Meddelande |
| --- | --- |

Bilaga 1 —

| Bilaga 2 — | Exempel på typgodkännandemärken |
| --- | --- |

Bilaga 2 —

| Bilaga 3 — | Fotometriska krav för halvljus |
| --- | --- |

Bilaga 3 —

| Bilaga 4 — | Provning av stabiliteten i fotometriska prestanda hos tända system |
| --- | --- |

Bilaga 4 —

| Bilaga 5 — | Minimikrav för förfaranden för kontroll av produktionens överensstämmelse |
| --- | --- |

Bilaga 5 —

| Bilaga 6 — | Krav för system med lyktglas av plast – provning av lyktglas eller materialprover och av kompletta system eller en eller flera delar därav |
| --- | --- |

Bilaga 6 —

| Tillägg 1 — | Tidsordning för typgodkännandeprov |
| --- | --- |

Tillägg 1 —

| Tillägg 2 — | Metod för mätning av spridning och transmission av ljus |
| --- | --- |

Tillägg 2 —

| Tillägg 3 — | Metod för blästerprov |
| --- | --- |

Tillägg 3 —

| Tillägg 4 — | Vidhäftningsprov med tejp |
| --- | --- |

Tillägg 4 —

| Bilaga 7 — | Minimikrav för provtagning utförd av kontrollant |
| --- | --- |

Bilaga 7 —

| Bilaga 8 — | Bestämmelser om justering av ljus-mörkergränsen och halvljusets inriktning |
| --- | --- |

Bilaga 8 —

| Bilaga 9 — | Bestämmelser om fotometriska mätningar |
| --- | --- |

Bilaga 9 —

| Bilaga 10 — | Blanketter för beskrivningar |
| --- | --- |

Bilaga 10 —

| Bilaga 11 — | Krav för lysdiodmoduler och justerbara framljussystem med lysdiodmoduler |
| --- | --- |

Bilaga 11 —

A.   ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER

0.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter ska tillämpas på justerbara framljussystem (AFS) avsedda för motorfordon i kategorierna M och N (1).

1.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter ska följande definitioner gälla.

| 1.1 | Definitionerna i föreskrifter nr 48 med den ändringsserie som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande ska tillämpas. |
| --- | --- |

1.1

Definitionerna i föreskrifter nr 48 med den ändringsserie som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande ska tillämpas.

| 1.2 | justerbart framljussystem (eller system): belysningsanordning som avger ljusstrålar vars egenskaper anpassas automatiskt till halvljusets och i förekommande fall helljusets växlande användningsvillkor med ett minsta antal funktioner i enlighet med punkt 6.1.1. Systemet omfattar systemstyrning, eventuellt en eller flera strömförsörjnings- och driftsenheter, och installationsenheter placerade på fordonets högra och vänstra sida. |
| --- | --- |

1.2

justerbart framljussystem (eller system): belysningsanordning som avger ljusstrålar vars egenskaper anpassas automatiskt till halvljusets och i förekommande fall helljusets växlande användningsvillkor med ett minsta antal funktioner i enlighet med punkt 6.1.1. Systemet omfattar systemstyrning, eventuellt en eller flera strömförsörjnings- och driftsenheter, och installationsenheter placerade på fordonets högra och vänstra sida.

| 1.3 | klass av halvljus (C, V, E eller W): halvljus med sådana egenskaper som anges i dessa föreskrifter och i föreskrifter nr 48 (2), |
| --- | --- |

1.3

klass av halvljus (C, V, E eller W): halvljus med sådana egenskaper som anges i dessa föreskrifter och i föreskrifter nr 48 (2),

| 1.4 | läge för ett systems frontbelysningsfunktion: en stråle som uppfyller kraven i punkterna 6.2 och 6.3 i dessa föreskrifter, antingen för en klass av halvljus eller för helljuset, avsedd av tillverkaren för användning på särskilda fordon under särskilda driftsförhållanden.






  1.4.1 | kurvbelysningsläge: en frontbelysningsfunktion vars belysning har flyttats i sidled eller ändrats (för att uppnå likvärdigt resultat), avsedd för kurvor eller vägkorsningar och med särskilda fotometriska egenskaper. |
| --- | --- | --- |

1.4

läge för ett systems frontbelysningsfunktion: en stråle som uppfyller kraven i punkterna 6.2 och 6.3 i dessa föreskrifter, antingen för en klass av halvljus eller för helljuset, avsedd av tillverkaren för användning på särskilda fordon under särskilda driftsförhållanden.

1.4.1

kurvbelysningsläge: en frontbelysningsfunktion vars belysning har flyttats i sidled eller ändrats (för att uppnå likvärdigt resultat), avsedd för kurvor eller vägkorsningar och med särskilda fotometriska egenskaper.

| 1.4.2 | kurvbelysningsläge i kategori 1: ett kurvbelysningsläge med horisontell förflyttning av krökningen i ljus-mörkergränsen, |
| --- | --- |

1.4.2

kurvbelysningsläge i kategori 1: ett kurvbelysningsläge med horisontell förflyttning av krökningen i ljus-mörkergränsen,

| 1.4.3 | kurvbelysningsläge i kategori 2: ett kurvbelysningsläge utan horisontell förflyttning av krökningen i ljus-mörkergränsen. |
| --- | --- |

1.4.3

kurvbelysningsläge i kategori 2: ett kurvbelysningsläge utan horisontell förflyttning av krökningen i ljus-mörkergränsen.

| 1.5 | belysningsenhet: en ljusavgivande del av systemet som kan bestå av optiska, mekaniska och elektriska beståndsdelar, utformad för att helt eller delvis tillhandahålla en ljusstråle för en eller flera av de belysningsfunktioner som systemet avger. |
| --- | --- |

1.5

belysningsenhet: en ljusavgivande del av systemet som kan bestå av optiska, mekaniska och elektriska beståndsdelar, utformad för att helt eller delvis tillhandahålla en ljusstråle för en eller flera av de belysningsfunktioner som systemet avger.

| 1.6 | installationsenhet: en odelbar enhet (ljuskropp) som innehåller en eller flera belysningsenheter. |
| --- | --- |

1.6

installationsenhet: en odelbar enhet (ljuskropp) som innehåller en eller flera belysningsenheter.

| 1.7 | högersida eller vänstersida: samtliga belysningsenheter som är avsedda att monteras på den sidan av fordonets längsgående mittplan i förhållande till dess framåtriktade rörelseaxel. |
| --- | --- |

1.7

högersida eller vänstersida: samtliga belysningsenheter som är avsedda att monteras på den sidan av fordonets längsgående mittplan i förhållande till dess framåtriktade rörelseaxel.

| 1.8 | systemstyrning: den eller de delar av systemet som tar emot signaler från fordonet och som automatiskt styr belysningsenheternas drift. |
| --- | --- |

1.8

systemstyrning: den eller de delar av systemet som tar emot signaler från fordonet och som automatiskt styr belysningsenheternas drift.

| 1.9 | neutraltillstånd: systemets tillstånd när ett definierat läge av halvljuset av klass C (”grundläggande halvljus”), eller i förekommande fall helljuset, avges och ingen AFS-styrsignal anbringas. |
| --- | --- |

1.9

neutraltillstånd: systemets tillstånd när ett definierat läge av halvljuset av klass C (”grundläggande halvljus”), eller i förekommande fall helljuset, avges och ingen AFS-styrsignal anbringas.

| 1.10 | signal: varje AFS-styrsignal enligt definitionen i föreskrifter nr 48 eller varje kompletterande instyrsignal till systemet eller varje utstyrsignal från systemet till fordonet. |
| --- | --- |

1.10

signal: varje AFS-styrsignal enligt definitionen i föreskrifter nr 48 eller varje kompletterande instyrsignal till systemet eller varje utstyrsignal från systemet till fordonet.

| 1.11 | signalgenerator: en anordning som kan återge en eller flera signaler för systemtest. |
| --- | --- |

1.11

signalgenerator: en anordning som kan återge en eller flera signaler för systemtest.

| 1.12 | strömförsörjnings- och driftsenhet: en eller flera beståndsdelar av ett system som försörjer systemet med energi eller en eller flera delar av detta system, såsom en effektregulator eller spänningsregulator för en eller flera ljuskällor, t.ex. utrustning för elektronisk styrning av ljuskällor. |
| --- | --- |

1.12

strömförsörjnings- och driftsenhet: en eller flera beståndsdelar av ett system som försörjer systemet med energi eller en eller flera delar av detta system, såsom en effektregulator eller spänningsregulator för en eller flera ljuskällor, t.ex. utrustning för elektronisk styrning av ljuskällor.

| 1.13 | systemets referensaxel: skärningslinjen mellan fordonets längsgående mittplan och det horisontella planet genom en belysningsenhets referenspunkt enligt de ritningar som avses i punkt 2.2.1. |
| --- | --- |

1.13

systemets referensaxel: skärningslinjen mellan fordonets längsgående mittplan och det horisontella planet genom en belysningsenhets referenspunkt enligt de ritningar som avses i punkt 2.2.1.

| 1.14 | lyktglas: den ytterst belägna komponenten av installationsenheten vilken överför ljus genom den lysande ytan. |
| --- | --- |

1.14

lyktglas: den ytterst belägna komponenten av installationsenheten vilken överför ljus genom den lysande ytan.

| 1.15 | beläggning: någon eller några produkter som lagts i ett eller flera lager på lyktglasets yttersida. |
| --- | --- |

1.15

beläggning: någon eller några produkter som lagts i ett eller flera lager på lyktglasets yttersida.

| 1.16 | System av olika typer: system som skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden såsom






  1.16.1 | handelsbeteckning eller varumärke, |
| --- | --- | --- |

1.16

System av olika typer: system som skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden såsom

1.16.1

handelsbeteckning eller varumärke,

| 1.16.2 | förekomst eller avsaknad av komponenter vilka kan ändra systemets optiska eller fotometriska egenskaper, |
| --- | --- |

1.16.2

förekomst eller avsaknad av komponenter vilka kan ändra systemets optiska eller fotometriska egenskaper,

| 1.16.3 | anpassning till högertrafik, vänstertrafik eller båda delarna, |
| --- | --- |

1.16.3

anpassning till högertrafik, vänstertrafik eller båda delarna,

| 1.16.4 | belysningsfunktion(er), avgivet/na läge(n) eller klass(er), |
| --- | --- |

1.16.4

belysningsfunktion(er), avgivet/na läge(n) eller klass(er),

| 1.16.5 | de material som lyktglas och eventuell beläggning består av, |
| --- | --- |

1.16.5

de material som lyktglas och eventuell beläggning består av,

| 1.16.6 | egenskaper hos den eller de signaler som specificerats för systemet, |
| --- | --- |

1.16.6

egenskaper hos den eller de signaler som specificerats för systemet,

| 1.17 | inriktning: inställning av strålen eller en av dess delar på en mätskärm enligt vad som är föreskrivet. |
| --- | --- |

1.17

inriktning: inställning av strålen eller en av dess delar på en mätskärm enligt vad som är föreskrivet.

| 1.18 | justering: användning av systemets medel för vertikal och/eller horisontell inriktning av strålen. |
| --- | --- |

1.18

justering: användning av systemets medel för vertikal och/eller horisontell inriktning av strålen.

| 1.19 | funktion för byte av trafikriktning: varje frontbelysningsfunktion eller ett läge därav eller en eller flera av dess delar, eller varje kombination av dessa beståndsdelar, avsedd för att undvika bländning och ge tillräcklig belysning när ett fordon som är utrustat med ett system för trafik på vägens enda sida tillfälligt används i ett land med trafik på vägens andra sida. |
| --- | --- |

1.19

funktion för byte av trafikriktning: varje frontbelysningsfunktion eller ett läge därav eller en eller flera av dess delar, eller varje kombination av dessa beståndsdelar, avsedd för att undvika bländning och ge tillräcklig belysning när ett fordon som är utrustat med ett system för trafik på vägens enda sida tillfälligt används i ett land med trafik på vägens andra sida.

| 1.20 | ersättningsfunktion: varje frontalbelysningsfunktion och/eller frontalsignaleringsfunktion eller ett läge därav eller en eller flera av dess delar, eller varje kombination av dessa beståndsdelar, avsedd för att ersätta en frontalbelysningsfunktion eller ett frontalbelysningsläge vid bortfall. |
| --- | --- |

1.20

ersättningsfunktion: varje frontalbelysningsfunktion och/eller frontalsignaleringsfunktion eller ett läge därav eller en eller flera av dess delar, eller varje kombination av dessa beståndsdelar, avsedd för att ersätta en frontalbelysningsfunktion eller ett frontalbelysningsläge vid bortfall.

| 1.21 | Hänvisningar i dessa föreskrifter till standardglödlampor (referensglödlampor) och urladdningsljuskällor ska avse föreskrifter nr 37 respektive nr 99 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande. |
| --- | --- |

1.21

Hänvisningar i dessa föreskrifter till standardglödlampor (referensglödlampor) och urladdningsljuskällor ska avse föreskrifter nr 37 respektive nr 99 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande.

2.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE AV ETT SYSTEM

| 2.1 | Ansökan om typgodkännande ska lämnas in av innehavaren av handelsbeteckningen eller varumärket eller av hans vederbörligen befullmäktigade representant.
  I ansökan ska följande anges:






  2.1.1 | De frontalbelysningsfunktioner som systemet ska avge och för vilka typgodkännande söks i enlighet med dessa föreskrifter.






  2.1.1.1 | Alla andra främre belysnings- och signalfunktioner som en eller flera lyktor ska avge, oavsett om de är grupperade, kombinerade eller ömsesidigt inbyggda i det system för vilket typgodkännande söks ska anges tillräckligt utförligt för att möjliggöra identifikation av dessa lyktor samt de föreskrifter enligt vilka de bör typgodkännas (separat). |
| --- | --- | --- | --- |

2.1

Ansökan om typgodkännande ska lämnas in av innehavaren av handelsbeteckningen eller varumärket eller av hans vederbörligen befullmäktigade representant.

I ansökan ska följande anges:

2.1.1

De frontalbelysningsfunktioner som systemet ska avge och för vilka typgodkännande söks i enlighet med dessa föreskrifter.

2.1.1.1

Alla andra främre belysnings- och signalfunktioner som en eller flera lyktor ska avge, oavsett om de är grupperade, kombinerade eller ömsesidigt inbyggda i det system för vilket typgodkännande söks ska anges tillräckligt utförligt för att möjliggöra identifikation av dessa lyktor samt de föreskrifter enligt vilka de bör typgodkännas (separat).

| 2.1.2 | Huruvida halvljuset är avsett för både vänstertrafik och högertrafik eller bara för trafik på en sida av vägen. |
| --- | --- |

2.1.2

Huruvida halvljuset är avsett för både vänstertrafik och högertrafik eller bara för trafik på en sida av vägen.

| 2.1.3 | Om systemet är försett med en eller flera justerbara belysningsenheter:






  2.1.3.1 | Varje belysningsenhets monteringsposition(er) i förhållande till marken och fordonets längsgående mittplan. |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Om systemet är försett med en eller flera justerbara belysningsenheter:

2.1.3.1

Varje belysningsenhets monteringsposition(er) i förhållande till marken och fordonets längsgående mittplan.

| 2.1.3.2 | Maximala vinklar under och över normalpositionen/erna som anordningen/arna för vertikal justering kan uppnå. |
| --- | --- |

2.1.3.2

Maximala vinklar under och över normalpositionen/erna som anordningen/arna för vertikal justering kan uppnå.

| 2.1.4 | Kategori, enligt föreskrifter nr 37 eller nr 99 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande, av den eller de demonterbara och/eller icke-demonterbara ljuskällor med glödlampa eller urladdningsljuskällor som används och/eller den eller de specifika identifieringskoderna för ljuskällemoduler för lysdiodmoduler, i förekommande fall. |
| --- | --- |

2.1.4

Kategori, enligt föreskrifter nr 37 eller nr 99 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande, av den eller de demonterbara och/eller icke-demonterbara ljuskällor med glödlampa eller urladdningsljuskällor som används och/eller den eller de specifika identifieringskoderna för ljuskällemoduler för lysdiodmoduler, i förekommande fall.

| 2.1.5 | Om systemet är försett med en eller flera icke-demonterbara ljuskällor:






  2.1.5.1 | Identifikation av den eller de belysningsenheter från vilka ljuskällorna inte är demonterbara. |
| --- | --- | --- |

2.1.5

Om systemet är försett med en eller flera icke-demonterbara ljuskällor:

2.1.5.1

Identifikation av den eller de belysningsenheter från vilka ljuskällorna inte är demonterbara.

| 2.1.6 | Driftsförhållanden, dvs. matningsspänningar enligt definitionen i bilaga 9 till dessa föreskrifter där så är tillämpligt. |
| --- | --- |

2.1.6

Driftsförhållanden, dvs. matningsspänningar enligt definitionen i bilaga 9 till dessa föreskrifter där så är tillämpligt.

| 2.2 | Alla ansökningar om typgodkännande ska åtföljas av följande:






  2.2.1 | Ritningar i tre exemplar som är tillräckligt detaljerade för att identifiera typen, där det anges det utrymme som är avsett för placering av typgodkännandemärket och kompletterande symboler i förhållande till cirkeln runt typgodkännandemärket (-märkena), uppgift om den geometriska position där belysningsenheterna ska monteras på fordonet i förhållande till marken och fordonets längsgående mittplan, ett tvärsnitt av var och en av belysningsenheterna i vertikalled (axiell led) och framifrån, med angivande av de huvudsakliga optiska egenskaperna, särskilt referensaxel (-axlar) och den eller de punkter som ska betraktas som referenspunkt vid provning samt uppgifter om lyktglasets optiska egenskaper, i förekommande fall, samt för lysdiodmoduler även det eller de utrymmen som avsatts för modulernas specifika identifieringskod(er). |
| --- | --- | --- |

2.2

Alla ansökningar om typgodkännande ska åtföljas av följande:

2.2.1

Ritningar i tre exemplar som är tillräckligt detaljerade för att identifiera typen, där det anges det utrymme som är avsett för placering av typgodkännandemärket och kompletterande symboler i förhållande till cirkeln runt typgodkännandemärket (-märkena), uppgift om den geometriska position där belysningsenheterna ska monteras på fordonet i förhållande till marken och fordonets längsgående mittplan, ett tvärsnitt av var och en av belysningsenheterna i vertikalled (axiell led) och framifrån, med angivande av de huvudsakliga optiska egenskaperna, särskilt referensaxel (-axlar) och den eller de punkter som ska betraktas som referenspunkt vid provning samt uppgifter om lyktglasets optiska egenskaper, i förekommande fall, samt för lysdiodmoduler även det eller de utrymmen som avsatts för modulernas specifika identifieringskod(er).

| 2.2.2 | En kortfattad teknisk beskrivning av systemet med följande angivet:






  a) | Den eller de belysningsfunktioner och lägen som systemet avger (3). |
| --- | --- | --- |

2.2.2

En kortfattad teknisk beskrivning av systemet med följande angivet:

a)

Den eller de belysningsfunktioner och lägen som systemet avger (3).

| b) | De belysningsenheter som bidrar till vart och ett av dem (3) samt signaler (4) med tekniska specifikationer av deras funktion. |
| --- | --- |

b)

De belysningsenheter som bidrar till vart och ett av dem (3) samt signaler (4) med tekniska specifikationer av deras funktion.

| c) | Eventuell kategori för kurvbelysningsläge (3). |
| --- | --- |

c)

Eventuell kategori för kurvbelysningsläge (3).

| d) | Den eller de uppsättningar kompletterande uppgifter som ska lämnas enligt bestämmelserna för halvljus av klass E enligt tabell 6 i bilaga 3 till dessa föreskrifter, där så är tillämpligt. |
| --- | --- |

d)

Den eller de uppsättningar kompletterande uppgifter som ska lämnas enligt bestämmelserna för halvljus av klass E enligt tabell 6 i bilaga 3 till dessa föreskrifter, där så är tillämpligt.

| e) | Vilka eventuella bestämmelser för halvljus av klass W som är tillämpliga enligt bilaga 3 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

e)

Vilka eventuella bestämmelser för halvljus av klass W som är tillämpliga enligt bilaga 3 till dessa föreskrifter.

| f) | Vilka belysningsenheter (4) som avger eller bidrar till en eller flera ljus-mörkergränser för halvljus. |
| --- | --- |

f)

Vilka belysningsenheter (4) som avger eller bidrar till en eller flera ljus-mörkergränser för halvljus.

| g) | Uppgift(er) (3) i enlighet med punkt 6.4.6 i dessa föreskrifter med avseende på punkterna 6.22.6.1.2.1 och 6.22.6.1.3 i föreskrifter nr 48. |
| --- | --- |

g)

Uppgift(er) (3) i enlighet med punkt 6.4.6 i dessa föreskrifter med avseende på punkterna 6.22.6.1.2.1 och 6.22.6.1.3 i föreskrifter nr 48.

| h) | Vilka belysningsenheter som är avsedda för att avge minimibelysning för halvljus enligt punkt 6.2.9.1 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

h)

Vilka belysningsenheter som är avsedda för att avge minimibelysning för halvljus enligt punkt 6.2.9.1 i dessa föreskrifter.

| i) | Monterings- och driftsanvisningar för provningsändamål. |
| --- | --- |

i)

Monterings- och driftsanvisningar för provningsändamål.

| j) | Alla andra relevanta uppgifter. |
| --- | --- |

j)

Alla andra relevanta uppgifter.

| k) | För lysdiodmoduler ska detta omfatta följande:






  i) | En kortfattad teknisk beskrivning av lysdiodmodulen (-modulerna). |
| --- | --- | --- |

k)

För lysdiodmoduler ska detta omfatta följande:

i)

En kortfattad teknisk beskrivning av lysdiodmodulen (-modulerna).

| ii) | En ritning med mått och de grundläggande elektriska och fotometriska värdena samt det objektiva ljusflödet. |
| --- | --- |

ii)

En ritning med mått och de grundläggande elektriska och fotometriska värdena samt det objektiva ljusflödet.

| iii) | För ett elektroniskt manöverdon för ljuskälla, uppgift om det elektriska gränssnitt som krävs för godkännandeprovningen. |
| --- | --- |

iii)

För ett elektroniskt manöverdon för ljuskälla, uppgift om det elektriska gränssnitt som krävs för godkännandeprovningen.

| 2.2.2.1 | Det säkerhetsbegrepp som definieras i dokumentationen, där det enligt den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningen tillfredsställande anges






  i) | de åtgärder som integrerats i systemet för att säkerställa att det överensstämmer med punkterna 5.7.3, 5.9 och 6.2.6.4 i dessa föreskrifter, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.1

Det säkerhetsbegrepp som definieras i dokumentationen, där det enligt den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningen tillfredsställande anges

i)

de åtgärder som integrerats i systemet för att säkerställa att det överensstämmer med punkterna 5.7.3, 5.9 och 6.2.6.4 i dessa föreskrifter,

| ii) | anvisningar för kontroll av detta enligt punkt 6.2.7 i dessa föreskrifter, och/eller |
| --- | --- |

ii)

anvisningar för kontroll av detta enligt punkt 6.2.7 i dessa föreskrifter, och/eller

| iii) | hänvisningar till relevanta handlingar som styrker systemets prestanda i fråga om tillförlitlighet och driftssäkerhet för de åtgärder som avses i punkt 2.2.2.1 i, t.ex. feleffektsanalys (FMEA) eller felträdsanalys (FTA) eller något annat förfarande som är lämpligt med avseende på systemets säkerhet. |
| --- | --- |

iii)

hänvisningar till relevanta handlingar som styrker systemets prestanda i fråga om tillförlitlighet och driftssäkerhet för de åtgärder som avses i punkt 2.2.2.1 i, t.ex. feleffektsanalys (FMEA) eller felträdsanalys (FTA) eller något annat förfarande som är lämpligt med avseende på systemets säkerhet.

| 2.2.2.2 | Varumärke och typ för eventuella strömförsörjnings- och driftsenheter, om dessa inte ingår i en installationsenhet. |
| --- | --- |

2.2.2.2

Varumärke och typ för eventuella strömförsörjnings- och driftsenheter, om dessa inte ingår i en installationsenhet.

| 2.2.3 | En uppsättning provexemplar av det system för vilket typgodkännande söks, inkl. eventuella monteringsanordningar, strömförsörjnings- och driftsenheter och signalgeneratorer. |
| --- | --- |

2.2.3

En uppsättning provexemplar av det system för vilket typgodkännande söks, inkl. eventuella monteringsanordningar, strömförsörjnings- och driftsenheter och signalgeneratorer.

| 2.2.4 | För provning av plastmaterialet som lyktglasen är tillverkade av:






  2.2.4.1 | Fjorton lyktglas.






  2.2.4.1.1 | Tio av dessa lyktglas får ersättas med tio materialprover av plasten på minst 60 × 80 mm, med en plan eller konvex ytteryta och en praktiskt taget plan yta i mitten (med en krökningsradie av minst 300 mm), som är minst 15 × 15 mm. |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4

För provning av plastmaterialet som lyktglasen är tillverkade av:

2.2.4.1

Fjorton lyktglas.

2.2.4.1.1

Tio av dessa lyktglas får ersättas med tio materialprover av plasten på minst 60 × 80 mm, med en plan eller konvex ytteryta och en praktiskt taget plan yta i mitten (med en krökningsradie av minst 300 mm), som är minst 15 × 15 mm.

| 2.2.4.1.2 | Varje sådant lyktglasprov ska framställas med samma metod som vid serieproduktion. |
| --- | --- |

2.2.4.1.2

Varje sådant lyktglasprov ska framställas med samma metod som vid serieproduktion.

| 2.2.4.2 | En belysningsenhet eller i förekommande fall en optisk uppsättning, där lyktglasen kan monteras i enlighet med tillverkarens anvisningar. |
| --- | --- |

2.2.4.2

En belysningsenhet eller i förekommande fall en optisk uppsättning, där lyktglasen kan monteras i enlighet med tillverkarens anvisningar.

| 2.2.5 | För provning av dessa ljusgenomsläppande plastkomponenters motståndskraft mot sådan ultraviolett strålning som kan avges av den eller de ljuskällor som ingår i systemet, t.ex. urladdningsljuskällor och lysdiodmoduler, enligt punkt 2.2.4 i bilaga 6 till dessa föreskrifter:
  Ett prov av varje material som används i systemet, ett fullständigt system eller en eller flera delar därav som innehåller dessa material. Alla materialprover ska ha samma utseende och ha ytbehandlats på samma sätt där så är tillämpligt som om de var avsedda för användning i ett system som ska genomgå typgodkännande. |
| --- | --- |

2.2.5

För provning av dessa ljusgenomsläppande plastkomponenters motståndskraft mot sådan ultraviolett strålning som kan avges av den eller de ljuskällor som ingår i systemet, t.ex. urladdningsljuskällor och lysdiodmoduler, enligt punkt 2.2.4 i bilaga 6 till dessa föreskrifter:

Ett prov av varje material som används i systemet, ett fullständigt system eller en eller flera delar därav som innehåller dessa material. Alla materialprover ska ha samma utseende och ha ytbehandlats på samma sätt där så är tillämpligt som om de var avsedda för användning i ett system som ska genomgå typgodkännande.

| 2.2.6 | De material som lyktglas och eventuella ytbeläggningar är gjorda av ska åtföljas av en provningsrapport om materialens och beläggningarnas egenskaper om de redan har provats. |
| --- | --- |

2.2.6

De material som lyktglas och eventuella ytbeläggningar är gjorda av ska åtföljas av en provningsrapport om materialens och beläggningarnas egenskaper om de redan har provats.

| 2.2.7 | För system som avses i punkt 4.1.7, ett fordon som är representativt för det eller de fordon som avses i punkt 4.1.6. |
| --- | --- |

2.2.7

För system som avses i punkt 4.1.7, ett fordon som är representativt för det eller de fordon som avses i punkt 4.1.6.

3.   MÄRKNINGAR

| 3.1 | Installationsenheterna i ett system som inlämnats för typgodkännande ska vara märkta med den sökandes handelsbeteckning eller varumärke. |
| --- | --- |

3.1

Installationsenheterna i ett system som inlämnats för typgodkännande ska vara märkta med den sökandes handelsbeteckning eller varumärke.

| 3.2 | På lyktglaset och huvudenheten ska det finnas tillräckligt stora utrymmen för typgodkännandemärket och de tilläggssymboler som nämns under punkt 4. Dessa utrymmen ska anges på ritningarna som nämns under punkt 2.2.1.






  3.2.1 | Om lyktglaset inte kan demonteras från installationsenhetens huvuddel räcker det dock med en enda märkning i enlighet med punkt 4.2.5. |
| --- | --- | --- |

3.2

På lyktglaset och huvudenheten ska det finnas tillräckligt stora utrymmen för typgodkännandemärket och de tilläggssymboler som nämns under punkt 4. Dessa utrymmen ska anges på ritningarna som nämns under punkt 2.2.1.

3.2.1

Om lyktglaset inte kan demonteras från installationsenhetens huvuddel räcker det dock med en enda märkning i enlighet med punkt 4.2.5.

| 3.3 | De installationsenheter eller system som utformats för att kunna användas i både högertrafik och vänstertrafik ska märkas med uppgift om de två monteringspositionerna för fordonets optiska element, ljuskällor eller reflektorer; märkningen ska vara bokstäverna ”R/D” för högertrafik och ”L/G” för vänstertrafik. |
| --- | --- |

3.3

De installationsenheter eller system som utformats för att kunna användas i både högertrafik och vänstertrafik ska märkas med uppgift om de två monteringspositionerna för fordonets optiska element, ljuskällor eller reflektorer; märkningen ska vara bokstäverna ”R/D” för högertrafik och ”L/G” för vänstertrafik.

| 3.4 | För system som är utformade för att uppfylla kraven i punkt 5.8.2 med hjälp av en ytterligare yta som befinner sig på framsidan av installationsenhetens lyktglas måste denna yta markeras outplånligt. Om ytan framstår tydligt är denna märkning inte nödvändig. |
| --- | --- |

3.4

För system som är utformade för att uppfylla kraven i punkt 5.8.2 med hjälp av en ytterligare yta som befinner sig på framsidan av installationsenhetens lyktglas måste denna yta markeras outplånligt. Om ytan framstår tydligt är denna märkning inte nödvändig.

| 3.5 | För justerbara framljussystem med lysdiodmodul(er) ska motsvarande installationsenhet(er) vara försedd(a) med märkning som anger märkspänning, märkeffekt och ljuskällemodulens specifika identifieringskod. |
| --- | --- |

3.5

För justerbara framljussystem med lysdiodmodul(er) ska motsvarande installationsenhet(er) vara försedd(a) med märkning som anger märkspänning, märkeffekt och ljuskällemodulens specifika identifieringskod.

| 3.6 | Lysdiodmodul(er) som inlämnas i samband med godkännandet av det justerbara framljussystemet ska vara försedda med följande:






  3.6.1 | Sökandens handelsbeteckning eller varumärke. Denna märkning ska vara tydligt läsbar och outplånlig. |
| --- | --- | --- |

3.6

Lysdiodmodul(er) som inlämnas i samband med godkännandet av det justerbara framljussystemet ska vara försedda med följande:

3.6.1

Sökandens handelsbeteckning eller varumärke. Denna märkning ska vara tydligt läsbar och outplånlig.

| 3.6.2 | Modulens specifika identifieringskod. Denna märkning ska vara tydligt läsbar och outplånlig.
  Denna specifika identifieringskod ska omfatta de inledande bokstäverna ”MD” för ”MODUL” följt av godkännandemärket utan cirkeln såsom föreskrivs i punkt 4.2.1 och, om flera ej identiska ljuskällemoduler används, följas av tilläggssymboler eller tecken. Denna specifika identifieringskod ska visas i de ritningar som nämns i punkt 2.2.1. Typgodkännandemärkningen behöver inte vara samma som på den lykta på vilken modulen används, men båda märkningarna ska vara från samma sökande. |
| --- | --- |

3.6.2

Modulens specifika identifieringskod. Denna märkning ska vara tydligt läsbar och outplånlig.

Denna specifika identifieringskod ska omfatta de inledande bokstäverna ”MD” för ”MODUL” följt av godkännandemärket utan cirkeln såsom föreskrivs i punkt 4.2.1 och, om flera ej identiska ljuskällemoduler används, följas av tilläggssymboler eller tecken. Denna specifika identifieringskod ska visas i de ritningar som nämns i punkt 2.2.1. Typgodkännandemärkningen behöver inte vara samma som på den lykta på vilken modulen används, men båda märkningarna ska vara från samma sökande.

| 3.7 | Om ett elektroniskt manöverdon för ljuskälla som inte utgör en del av en lysdiodmodul används för att reglerna lysdiodmodulen (-modulerna) ska det vara märkt med sin(a) specifika identifieringskod(er), märkingångsspänning och märkeffekt. |
| --- | --- |

3.7

Om ett elektroniskt manöverdon för ljuskälla som inte utgör en del av en lysdiodmodul används för att reglerna lysdiodmodulen (-modulerna) ska det vara märkt med sin(a) specifika identifieringskod(er), märkingångsspänning och märkeffekt.

4.   TYPGODKÄNNANDE

4.1   Allmänt

| 4.1.1 | Om alla de provexemplar av en typ av system som lämnats in enligt punkt 2 uppfyller bestämmelserna i dessa föreskrifter, ska typgodkännande beviljas. |
| --- | --- |

4.1.1

Om alla de provexemplar av en typ av system som lämnats in enligt punkt 2 uppfyller bestämmelserna i dessa föreskrifter, ska typgodkännande beviljas.

| 4.1.2 | För grupperade, kombinerade eller flerfunktionslyktor som var för sig uppfyller kraven i flera skilda föreskrifter, kan ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas under förutsättning att alla ingående lyktor uppfyller de bestämmelser som är tillämpliga på dem. |
| --- | --- |

4.1.2

För grupperade, kombinerade eller flerfunktionslyktor som var för sig uppfyller kraven i flera skilda föreskrifter, kan ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas under förutsättning att alla ingående lyktor uppfyller de bestämmelser som är tillämpliga på dem.

| 4.1.3 | Varje godkänd typ ska tilldelas ett godkännandenummer. Dess första två siffror (för närvarande 00) ska ange löpnumret på den senaste betydande tekniska ändringen av föreskrifterna vid beviljandet av typgodkännandet. Samma avtalspart får inte tilldela en annan typ av system som omfattas av dessa föreskrifter samma typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

4.1.3

Varje godkänd typ ska tilldelas ett godkännandenummer. Dess första två siffror (för närvarande 00) ska ange löpnumret på den senaste betydande tekniska ändringen av föreskrifterna vid beviljandet av typgodkännandet. Samma avtalspart får inte tilldela en annan typ av system som omfattas av dessa föreskrifter samma typgodkännandenummer.

| 4.1.4 | Rapporter om typgodkännande, utökning, avslag, återkallande av godkännande eller upphörande produktion av en typ av strålkastare enligt dessa föreskrifter ska rapporteras till de avtalsslutande parterna i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter och med angivande av de uppgifter som förtecknas i punkt 2.1.3.






  4.1.4.1 | Om installationsenheten/erna är försedd(a) med en justerbar reflektor och utformade endast för att användas i de monteringspositioner som motsvarar uppgifterna i punkt 2.1.3, är sökanden skyldig att efter det att typgodkännandet utfärdats vederbörligen informera användaren om vilka monteringspositioner som är korrekta. |
| --- | --- | --- |

4.1.4

Rapporter om typgodkännande, utökning, avslag, återkallande av godkännande eller upphörande produktion av en typ av strålkastare enligt dessa föreskrifter ska rapporteras till de avtalsslutande parterna i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter och med angivande av de uppgifter som förtecknas i punkt 2.1.3.

4.1.4.1

Om installationsenheten/erna är försedd(a) med en justerbar reflektor och utformade endast för att användas i de monteringspositioner som motsvarar uppgifterna i punkt 2.1.3, är sökanden skyldig att efter det att typgodkännandet utfärdats vederbörligen informera användaren om vilka monteringspositioner som är korrekta.

| 4.1.5 | Som tillägg till den märkning som föreskrivs under punkt 3.1 ska ett typgodkännandemärke, som beskrivs under punkt 4.2 och 4.3, placeras på de utrymmen som nämns under punkt 3.2, på varje installationsenhet som överensstämmer med en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.1.5

Som tillägg till den märkning som föreskrivs under punkt 3.1 ska ett typgodkännandemärke, som beskrivs under punkt 4.2 och 4.3, placeras på de utrymmen som nämns under punkt 3.2, på varje installationsenhet som överensstämmer med en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter.

| 4.1.6 | Sökanden ska på en blankett som följer mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter ange vilket eller vilka fordon systemet är avsett för. |
| --- | --- |

4.1.6

Sökanden ska på en blankett som följer mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter ange vilket eller vilka fordon systemet är avsett för.

| 4.1.7 | Om typgodkännande söks för ett system som inte är avsett att omfattas av typgodkännande av ett fordon i enlighet med föreskrifter nr 48






  4.1.7.1 | ska sökanden uppvisa tillräcklig dokumentation som visar att systemet kan uppfylla kraven i punkt 6.22 i föreskrifter nr 48, när det är korrekt monterat, |
| --- | --- | --- |

4.1.7

Om typgodkännande söks för ett system som inte är avsett att omfattas av typgodkännande av ett fordon i enlighet med föreskrifter nr 48

4.1.7.1

ska sökanden uppvisa tillräcklig dokumentation som visar att systemet kan uppfylla kraven i punkt 6.22 i föreskrifter nr 48, när det är korrekt monterat,

| 4.1.7.2 | ska systemet typgodkännas i enlighet med föreskrifter nr 10. |
| --- | --- |

4.1.7.2

ska systemet typgodkännas i enlighet med föreskrifter nr 10.

4.2   Typgodkännandemärkets sammansättning

Typgodkännandemärket ska bestå av följande:

| 4.2.1 | Ett internationellt typgodkännandemärke, bestående av:






  4.2.1.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E” följd av landsnumret för det land som beviljat typgodkännande (5); |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Ett internationellt typgodkännandemärke, bestående av:

4.2.1.1

En cirkel som omger bokstaven ”E” följd av landsnumret för det land som beviljat typgodkännande (5);

| 4.2.1.2 | Typgodkännandenumret som beskrivs under punkt 4.1.3. |
| --- | --- |

4.2.1.2

Typgodkännandenumret som beskrivs under punkt 4.1.3.

| 4.2.2 | En eller flera av följande tilläggssymboler:






  4.2.2.1 | På systemet bokstaven ”X” och den eller de bokstäver som motsvarar de funktioner som systemet avger:






  ”C” | för halvljus i klass C, åtföljd av symboler för andra relevanta halvljusklasser, |
| --- | --- | --- | --- |
| ”E” | för halvljus i klass E, |
| ”V” | för halvljus i klass V, |
| ”W” | för halvljus i klass W, |
| ”R” | för helljus. |

4.2.2

En eller flera av följande tilläggssymboler:

4.2.2.1

På systemet bokstaven ”X” och den eller de bokstäver som motsvarar de funktioner som systemet avger:

”C”

för halvljus i klass C, åtföljd av symboler för andra relevanta halvljusklasser,

”E”

för halvljus i klass E,

”V”

för halvljus i klass V,

”W”

för halvljus i klass W,

”R”

för helljus.

| 4.2.2.2 | Ett vågrätt streck över varje symbol, om belysningsfunktionen eller -läget ombesörjs av flera installationsenheter monterade på en sida eller bägge sidor. |
| --- | --- |

4.2.2.2

Ett vågrätt streck över varje symbol, om belysningsfunktionen eller -läget ombesörjs av flera installationsenheter monterade på en sida eller bägge sidor.

| 4.2.2.3 | Symbolen ”T”, placerad efter symbolen för alla belysningsfunktioner och/eller belysningsklasser utformade för att uppfylla bestämmelserna för belysning i kurvor, varvid dessa symboler ska samlas längst till vänster. |
| --- | --- |

4.2.2.3

Symbolen ”T”, placerad efter symbolen för alla belysningsfunktioner och/eller belysningsklasser utformade för att uppfylla bestämmelserna för belysning i kurvor, varvid dessa symboler ska samlas längst till vänster.

| 4.2.2.4 | På separata installationsenheter: bokstaven ”X” och den eller de bokstäver som motsvarar de funktioner som ombesörjs av den eller de belysningsenheter som de omfattar. |
| --- | --- |

4.2.2.4

På separata installationsenheter: bokstaven ”X” och den eller de bokstäver som motsvarar de funktioner som ombesörjs av den eller de belysningsenheter som de omfattar.

| 4.2.2.5 | Om den installationsenhet som monterats på en av sidorna inte är ensam om att ombesörja en belysningsfunktion eller ett belysningsläge ska ett vågrätt streck dras över den funktionens symbol. |
| --- | --- |

4.2.2.5

Om den installationsenhet som monterats på en av sidorna inte är ensam om att ombesörja en belysningsfunktion eller ett belysningsläge ska ett vågrätt streck dras över den funktionens symbol.

| 4.2.2.6 | På system eller en eller flera av deras beståndsdelar som är utformade för att endast överensstämma med de krav som är tillämpliga på vänstertrafik: en vågrät pil som pekar mot höger när man befinner sig mitt emot installationsenheten, dvs. mot den sida av vägen där trafik förekommer. |
| --- | --- |

4.2.2.6

På system eller en eller flera av deras beståndsdelar som är utformade för att endast överensstämma med de krav som är tillämpliga på vänstertrafik: en vågrät pil som pekar mot höger när man befinner sig mitt emot installationsenheten, dvs. mot den sida av vägen där trafik förekommer.

| 4.2.2.7 | På system eller en eller flera av deras beståndsdelar som är utformade för att överensstämma med trafik på bägge sidor, t.ex. genom justering av det optiska elementet eller ljuskällan: en vågrät pil som pekar både åt vänster och höger. |
| --- | --- |

4.2.2.7

På system eller en eller flera av deras beståndsdelar som är utformade för att överensstämma med trafik på bägge sidor, t.ex. genom justering av det optiska elementet eller ljuskällan: en vågrät pil som pekar både åt vänster och höger.

| 4.2.2.8 | På installationsenheter som innehåller ett lyktglas i plast: bokstäverna ”PL” placerade i närheten av de symboler som avses i punkterna 4.2.2.1–4.2.2.7. |
| --- | --- |

4.2.2.8

På installationsenheter som innehåller ett lyktglas i plast: bokstäverna ”PL” placerade i närheten av de symboler som avses i punkterna 4.2.2.1–4.2.2.7.

| 4.2.2.9 | På installationsenheter som bidrar till att uppfylla kraven i dessa föreskrifter för helljus: uppgift om maximal ljusstyrka uttryckt genom den märkning som anges i punkt 6.3.2.1.3 i dessa föreskrifter, placerade i närheten av cirkeln runt bokstaven ”E”. |
| --- | --- |

4.2.2.9

På installationsenheter som bidrar till att uppfylla kraven i dessa föreskrifter för helljus: uppgift om maximal ljusstyrka uttryckt genom den märkning som anges i punkt 6.3.2.1.3 i dessa föreskrifter, placerade i närheten av cirkeln runt bokstaven ”E”.

| 4.2.3 | I samtliga fall ska det användningsläge som tillämpas under provningsförfarandet enligt punkt 1.1.1.1 i bilaga 4 och den eller de spänningar som är tillåtna enligt punkt 1.1.1.2 i bilaga 4 anges på typgodkännandeintyget och på de blanketter som lämnas till de avtalsslutande parter i denna överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter.
  I tillämpliga fall ska systemen eller en eller flera delar därav märkas enligt följande:






  4.2.3.1 | På installationsenheter som överensstämmer med bestämmelserna i dessa föreskrifter och som är utformade för att utesluta all samtidig belysning från halvljusets ljuskälla/or och alla andra belysningsfunktioner med vilka det kan ingå som en flerfunktionslykta: jämte typgodkännandemärket ett snedstreck (/) efter halvljusets symbol(er). |
| --- | --- | --- |

4.2.3

I samtliga fall ska det användningsläge som tillämpas under provningsförfarandet enligt punkt 1.1.1.1 i bilaga 4 och den eller de spänningar som är tillåtna enligt punkt 1.1.1.2 i bilaga 4 anges på typgodkännandeintyget och på de blanketter som lämnas till de avtalsslutande parter i denna överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter.

I tillämpliga fall ska systemen eller en eller flera delar därav märkas enligt följande:

4.2.3.1

På installationsenheter som överensstämmer med bestämmelserna i dessa föreskrifter och som är utformade för att utesluta all samtidig belysning från halvljusets ljuskälla/or och alla andra belysningsfunktioner med vilka det kan ingå som en flerfunktionslykta: jämte typgodkännandemärket ett snedstreck (/) efter halvljusets symbol(er).

| 4.2.3.2 | På installationsenheter som inte uppfyller kraven i bilaga 4 till dessa föreskrifter när de försörjs med en spänning om 6 eller 12 V: en symbol bestående av talet 24 överkryssat (X) i närheten av ljuskällans/ornas fäste. |
| --- | --- |

4.2.3.2

På installationsenheter som inte uppfyller kraven i bilaga 4 till dessa föreskrifter när de försörjs med en spänning om 6 eller 12 V: en symbol bestående av talet 24 överkryssat (X) i närheten av ljuskällans/ornas fäste.

| 4.2.4 | De två siffrorna i typgodkännandenumret (för närvarande 00), vilka anger serienumret på den senaste betydande tekniska ändringen som gjorts av föreskrifterna vid tiden för beviljandet av typgodkännandet, och eventuellt en pil, kan placeras intill ovan nämnda tilläggssymboler. |
| --- | --- |

4.2.4

De två siffrorna i typgodkännandenumret (för närvarande 00), vilka anger serienumret på den senaste betydande tekniska ändringen som gjorts av föreskrifterna vid tiden för beviljandet av typgodkännandet, och eventuellt en pil, kan placeras intill ovan nämnda tilläggssymboler.

| 4.2.5 | De märkningar och symboler som anges under punkterna 4.2.1 och 4.2.2 ska vara lättläsliga och outplånliga. Det kan placeras på en inre eller yttre del (genomskinlig eller inte) av sådana installationsenheter som inte kan separeras från den genomskinliga, ljusavgivande delen av systemet. De måste under alla omständigheter vara synliga när installationsenheten är monterad i fordonet. Detta krav ska betraktas som uppfyllt även om en rörlig del av fordonet behöver föras undan. |
| --- | --- |

4.2.5

De märkningar och symboler som anges under punkterna 4.2.1 och 4.2.2 ska vara lättläsliga och outplånliga. Det kan placeras på en inre eller yttre del (genomskinlig eller inte) av sådana installationsenheter som inte kan separeras från den genomskinliga, ljusavgivande delen av systemet. De måste under alla omständigheter vara synliga när installationsenheten är monterad i fordonet. Detta krav ska betraktas som uppfyllt även om en rörlig del av fordonet behöver föras undan.

4.3   Typgodkännandemärkets uppbyggnad

4.3.1   Oberoende lyktor

I figurerna 1–10 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på sådana typgodkännandemärken och tilläggssymboler som nämns ovan.

4.3.2   Grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor:

| 4.3.2.1 | När grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor visat sig överensstämma med kraven i flera olika föreskrifter, kan ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas, bestående av en cirkel som omger bokstaven ”E” följd av det särskilda landsnumret för det land som utfärdat godkännandet och ett typgodkännandenummer. Detta typgodkännandemärke kan placeras var som helst på grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor under förutsättning att






  4.3.2.1.1 | det är synligt enligt kraven i punkt 4.2.5, och |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

När grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor visat sig överensstämma med kraven i flera olika föreskrifter, kan ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas, bestående av en cirkel som omger bokstaven ”E” följd av det särskilda landsnumret för det land som utfärdat godkännandet och ett typgodkännandenummer. Detta typgodkännandemärke kan placeras var som helst på grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor under förutsättning att

4.3.2.1.1

det är synligt enligt kraven i punkt 4.2.5, och

| 4.3.2.1.2 | ingen del av grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor som avger ljus ska kunna tas bort utan att typgodkännandemärket samtidigt tas bort. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2

ingen del av grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor som avger ljus ska kunna tas bort utan att typgodkännandemärket samtidigt tas bort.

| 4.3.2.2 | Igenkänningssymbolen för varje nummer av föreskrifter som varje lykta har blivit godkänd för, tillsammans med numret på ändringsserien på den senaste betydande tekniska ändringen som gjorts av föreskrifterna i fråga vid tiden för beviljandet av typgodkännandet, samt eventuell pil, ska placeras antingen






  4.3.2.2.1 | på lämplig ljusavgivande yta, eller, |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2

Igenkänningssymbolen för varje nummer av föreskrifter som varje lykta har blivit godkänd för, tillsammans med numret på ändringsserien på den senaste betydande tekniska ändringen som gjorts av föreskrifterna i fråga vid tiden för beviljandet av typgodkännandet, samt eventuell pil, ska placeras antingen

4.3.2.2.1

på lämplig ljusavgivande yta, eller,

| 4.3.2.2.2 | i en grupp på ett sådant sätt att var och en av de grupperade eller kombinerade lyktorna eller flerfunktionslyktorna tydligt kan identifieras (för exempel se bilaga 2). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2

i en grupp på ett sådant sätt att var och en av de grupperade eller kombinerade lyktorna eller flerfunktionslyktorna tydligt kan identifieras (för exempel se bilaga 2).

| 4.3.2.3 | Storleken på de ingående delarna i ett enskilt typgodkännandemärke ska inte vara mindre än den minsta storlek som krävs för det minsta av de enskilda märkena i de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats. |
| --- | --- |

4.3.2.3

Storleken på de ingående delarna i ett enskilt typgodkännandemärke ska inte vara mindre än den minsta storlek som krävs för det minsta av de enskilda märkena i de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats.

| 4.3.2.4 | Varje godkänd typ ska tilldelas ett godkännandenummer. Samma avtalspart får inte tilldela en annan typ av grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor som omfattas av dessa föreskrifter samma typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

4.3.2.4

Varje godkänd typ ska tilldelas ett godkännandenummer. Samma avtalspart får inte tilldela en annan typ av grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor som omfattas av dessa föreskrifter samma typgodkännandenummer.

| 4.3.2.5 | I figurerna 11 och 12 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärken för grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor kan vara uppbyggda med alla de ovan nämnda tilläggssymbolerna, för system vars funktioner ombesörjs av flera installationsenheter per fordonssida. |
| --- | --- |

4.3.2.5

I figurerna 11 och 12 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärken för grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor kan vara uppbyggda med alla de ovan nämnda tilläggssymbolerna, för system vars funktioner ombesörjs av flera installationsenheter per fordonssida.

| 4.3.2.6 | I figur 13 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärken för fullständiga system kan vara uppbyggda. |
| --- | --- |

4.3.2.6

I figur 13 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärken för fullständiga system kan vara uppbyggda.

B.   TEKNISKA BESTÄMMELSER FÖR SYSTEM ELLER DELAR AV DEM

Om inte annat anges ska de fotometriska mätningarna utföras i enlighet med bestämmelserna i bilaga 9 till dessa föreskrifter.

5.   ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

| 5.1 | Alla prover för vilka typgodkännande söks enbart för högertrafik ska överensstämma med kraven i punkterna 6 och 7. Om typgodkännande däremot söks för vänstertrafik ska bestämmelserna i punkt 6, inbegripet tillämpliga bilagor till dessa föreskrifter, tillämpas genom att vänster ersätts med höger och omvänt.
  På samma sätt ska beteckningarna för vinkelinställningar och enheter ändras genom att ”R” ersätts med ”L” och omvänt.






  5.1.2 | System eller en eller flera delar därav ska vara utformade så att de bevarar sina fotometriska egenskaper och förblir i fullgott driftsskick under normala användningsvillkor, trots eventuella vibrationer de kan utsättas för. |
| --- | --- | --- |

5.1

Alla prover för vilka typgodkännande söks enbart för högertrafik ska överensstämma med kraven i punkterna 6 och 7. Om typgodkännande däremot söks för vänstertrafik ska bestämmelserna i punkt 6, inbegripet tillämpliga bilagor till dessa föreskrifter, tillämpas genom att vänster ersätts med höger och omvänt.

På samma sätt ska beteckningarna för vinkelinställningar och enheter ändras genom att ”R” ersätts med ”L” och omvänt.

5.1.2

System eller en eller flera delar därav ska vara utformade så att de bevarar sina fotometriska egenskaper och förblir i fullgott driftsskick under normala användningsvillkor, trots eventuella vibrationer de kan utsättas för.

| 5.2 | System eller en eller flera delar därav ska vara försedda med en anordning som möjliggör att de justeras på fordonet enligt de bestämmelser som är tillämpliga på dem.






  5.2.1 | System eller en eller flera delar därav kan få undantag från detta, förutsatt att användningen av sådana anordningar är begränsad till fordon på vilka justering är möjlig på annat sätt eller inte tillämplig, enligt tillverkarens anvisningar. |
| --- | --- | --- |

5.2

System eller en eller flera delar därav ska vara försedda med en anordning som möjliggör att de justeras på fordonet enligt de bestämmelser som är tillämpliga på dem.

5.2.1

System eller en eller flera delar därav kan få undantag från detta, förutsatt att användningen av sådana anordningar är begränsad till fordon på vilka justering är möjlig på annat sätt eller inte tillämplig, enligt tillverkarens anvisningar.

| 5.3 | Med undantag för lysdiodmoduler får system inte vara försedda med ljuskällor som inte typgodkänts enligt föreskrifter nr 37 eller nr 99 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande och/eller för vilka användningen begränsas i föreskrifter nr 37.






  5.3.1 | Om en ljuskälla är demonterbar






  5.3.1.1 | ska dess fästen överensstämma med kraven i informationsbladet till IEC:s publikation nr 60061, enligt vad som anges i de föreskrifter som är tillämpliga på ljuskällan, |
| --- | --- | --- | --- |

5.3

Med undantag för lysdiodmoduler får system inte vara försedda med ljuskällor som inte typgodkänts enligt föreskrifter nr 37 eller nr 99 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande och/eller för vilka användningen begränsas i föreskrifter nr 37.

5.3.1

Om en ljuskälla är demonterbar

5.3.1.1

ska dess fästen överensstämma med kraven i informationsbladet till IEC:s publikation nr 60061, enligt vad som anges i de föreskrifter som är tillämpliga på ljuskällan,

| 5.3.1.2 | ska enheten vara konstruerad så att glödlampan endast kan monteras i korrekt läge. |
| --- | --- |

5.3.1.2

ska enheten vara konstruerad så att glödlampan endast kan monteras i korrekt läge.

| 5.3.2 | Om en ljuskälla inte är demonterbar ska den inte ingå i en belysningsenhet som avger halvljus i neutraltillstånd. |
| --- | --- |

5.3.2

Om en ljuskälla inte är demonterbar ska den inte ingå i en belysningsenhet som avger halvljus i neutraltillstånd.

| 5.4 | System eller en eller flera delar därav som är utformade så att de uppfyller kraven för både högertrafik och vänstertrafik får anpassas till den ena eller andra trafikformen antingen genom en lämplig initial inriktning vid montering på fordonet eller genom ett avsiktligt handgrepp av användaren. I samtliga fall ska endast två helt åtskilda inriktningar vara möjliga, en för högertrafik och en för vänstertrafik, och oavsiktlig övergång från en inställning till en annan och inställning i lägen i mitten får inte vara möjlig. |
| --- | --- |

5.4

System eller en eller flera delar därav som är utformade så att de uppfyller kraven för både högertrafik och vänstertrafik får anpassas till den ena eller andra trafikformen antingen genom en lämplig initial inriktning vid montering på fordonet eller genom ett avsiktligt handgrepp av användaren. I samtliga fall ska endast två helt åtskilda inriktningar vara möjliga, en för högertrafik och en för vänstertrafik, och oavsiktlig övergång från en inställning till en annan och inställning i lägen i mitten får inte vara möjlig.

| 5.5 | Kompletterande provningar ska utföras i enlighet med bestämmelserna i bilaga 4 till dessa föreskrifter för att säkerställa att de fotometriska egenskaperna inte varierar orimligt mycket under användningen. |
| --- | --- |

5.5

Kompletterande provningar ska utföras i enlighet med bestämmelserna i bilaga 4 till dessa föreskrifter för att säkerställa att de fotometriska egenskaperna inte varierar orimligt mycket under användningen.

| 5.6 | Om en belysningsenhets lyktglas är av plast ska provningen utföras i enlighet med bestämmelserna i bilaga 6 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.6

Om en belysningsenhets lyktglas är av plast ska provningen utföras i enlighet med bestämmelserna i bilaga 6 till dessa föreskrifter.

| 5.7 | För system eller en eller flera delar därav som är utformade för att växelvis avge halvljus och helljus ska alla mekaniska, elektromekaniska och andra anordningar som är inbyggda i belysningsenheten för övergång från ett slags ljus till ett annat vara utformade så att






  5.7.1 | de är tillräckligt kraftiga för att klara 50 000 omkopplingar utan att det uppstår skador trots de vibrationer de kan utsättas för vid normal användning, |
| --- | --- | --- |

5.7

För system eller en eller flera delar därav som är utformade för att växelvis avge halvljus och helljus ska alla mekaniska, elektromekaniska och andra anordningar som är inbyggda i belysningsenheten för övergång från ett slags ljus till ett annat vara utformade så att

5.7.1

de är tillräckligt kraftiga för att klara 50 000 omkopplingar utan att det uppstår skador trots de vibrationer de kan utsättas för vid normal användning,

| 5.7.2 | antingen helljus eller halvljus erhålls utan möjlighet till mellanlägen eller odefinierade tillstånd; om detta inte är möjligt måste tillståndet omfattas av kraven i punkt 5.7.3, |
| --- | --- |

5.7.2

antingen helljus eller halvljus erhålls utan möjlighet till mellanlägen eller odefinierade tillstånd; om detta inte är möjligt måste tillståndet omfattas av kraven i punkt 5.7.3,

| 5.7.3 | systemet vid fel automatiskt övergår till halvljus eller till ett tillstånd så att de fotometriska värdena inte överstiger 1,5 lx i området IIIb enligt definitionen i bilaga 3 till dessa föreskrifter och inte heller underskrider 4 lx på en punkt på ”segmentet Emax”, med hjälp av t.ex. släckning, försvagning eller sänkning av strålen eller ersättning av en funktion, |
| --- | --- |

5.7.3

systemet vid fel automatiskt övergår till halvljus eller till ett tillstånd så att de fotometriska värdena inte överstiger 1,5 lx i området IIIb enligt definitionen i bilaga 3 till dessa föreskrifter och inte heller underskrider 4 lx på en punkt på ”segmentet Emax”, med hjälp av t.ex. släckning, försvagning eller sänkning av strålen eller ersättning av en funktion,

| 5.7.4 | det är omöjligt för användaren att med normala verktyg ändra de rörliga delarnas form eller position eller påverka strömställaren. |
| --- | --- |

5.7.4

det är omöjligt för användaren att med normala verktyg ändra de rörliga delarnas form eller position eller påverka strömställaren.

| 5.8 | Systemen ska vara försedda med anordningar som gör det möjligt att använda dem tillfälligt i länder där trafiken sker på den andra sidan av vägen än i det land för vilket typgodkännande söks, utan att orsaka orimlig bländning av mötande trafik. Av denna anledning ska systemen eller en eller flera delar därav






  5.8.1 | medge att användaren gör en inriktning enligt punkt 5.4 utan särskilda verktyg, eller |
| --- | --- | --- |

5.8

Systemen ska vara försedda med anordningar som gör det möjligt att använda dem tillfälligt i länder där trafiken sker på den andra sidan av vägen än i det land för vilket typgodkännande söks, utan att orsaka orimlig bländning av mötande trafik. Av denna anledning ska systemen eller en eller flera delar därav

5.8.1

medge att användaren gör en inriktning enligt punkt 5.4 utan särskilda verktyg, eller

| 5.8.2 | ha en funktion för ändring av trafikriktning som uppfyller värdena i nedanstående tabell när provningen utförs enligt punkt 6.2, utan ändring av inriktningen i förhållande till den ursprungliga trafikriktningen.






  5.8.2.1 | Halvljus konstruerat för högertrafik och anpassat till vänstertrafik:






  Vid 0,86 D-1,72 L | minst 3 lux |
| --- | --- | --- | --- |
| Vid 0,57 U-3,43 R | högst 1,0 lux |

5.8.2

ha en funktion för ändring av trafikriktning som uppfyller värdena i nedanstående tabell när provningen utförs enligt punkt 6.2, utan ändring av inriktningen i förhållande till den ursprungliga trafikriktningen.

5.8.2.1

Halvljus konstruerat för högertrafik och anpassat till vänstertrafik:

Vid 0,86 D-1,72 L

minst 3 lux

Vid 0,57 U-3,43 R

högst 1,0 lux

| 5.8.2.2 | Halvljus konstruerat för vänstertrafik och anpassat till högertrafik:






  Vid 0,86 D-1,72 R | minst 3 lux |
| --- | --- | --- |
| Vid 0,57 U-3,43 L | högst 1,0 lux |

5.8.2.2

Halvljus konstruerat för vänstertrafik och anpassat till högertrafik:

Vid 0,86 D-1,72 R

minst 3 lux

Vid 0,57 U-3,43 L

högst 1,0 lux

| 5.8.2.3 | Övertäckning av en lämplig del av lyktglaset i enlighet med punkt 3.4 får användas som lösning helt eller delvis. |
| --- | --- |

5.8.2.3

Övertäckning av en lämplig del av lyktglaset i enlighet med punkt 3.4 får användas som lösning helt eller delvis.

| 5.9 | Systemen ska vara utformade så att om fel uppstår på en ljuskälla och/eller en lysdiodmodul ska en signal utlösas på ett sätt som uppfyller de relevanta kraven i föreskrifter nr 48. |
| --- | --- |

5.9

Systemen ska vara utformade så att om fel uppstår på en ljuskälla och/eller en lysdiodmodul ska en signal utlösas på ett sätt som uppfyller de relevanta kraven i föreskrifter nr 48.

| 5.10 | Den eller de komponenter där en demonterbar ljuskälla är fastsatt ska vara utformade så att ljuskällan är lätt att montera utan risk för felaktig montering, även i mörker. |
| --- | --- |

5.10

Den eller de komponenter där en demonterbar ljuskälla är fastsatt ska vara utformade så att ljuskällan är lätt att montera utan risk för felaktig montering, även i mörker.

| 5.11 | För system som uppfyller kraven i punkt 4.1.7:






  5.11.1 | Systemet ska åtföljas av ett exemplar av den blankett som definieras i punkt 4.1.4 och monteringsanvisningar enligt bestämmelserna i föreskrifter nr 48. |
| --- | --- | --- |

5.11

För system som uppfyller kraven i punkt 4.1.7:

5.11.1

Systemet ska åtföljas av ett exemplar av den blankett som definieras i punkt 4.1.4 och monteringsanvisningar enligt bestämmelserna i föreskrifter nr 48.

| 5.11.2 | Den tekniska tjänsten som ansvarar för typgodkännandet ska kontrollera följande:






  a) | Att systemet kan monteras korrekt med hjälp av anvisningarna. |
| --- | --- | --- |

5.11.2

Den tekniska tjänsten som ansvarar för typgodkännandet ska kontrollera följande:

a)

Att systemet kan monteras korrekt med hjälp av anvisningarna.

| b) | Att systemet när det är monterat på fordonet uppfyller kraven i punkt 6.22 i föreskrifter nr 48.
  Det är obligatoriskt att utföra ett körprov på landsväg för att kontrollera överensstämmelsen med punkt 6.22.7.4 i föreskrifter nr 48, inbegripet alla situationer av betydelse för systemstyrningen, på grundval av sökandens beskrivning. Det ska anges om alla lägen är aktiva, i drift eller avaktiverade enligt sökandens beskrivning. Alla uppenbara fel (såsom för hög vinkel eller flackande ljus) ska leda till invändning. |
| --- | --- |

b)

Att systemet när det är monterat på fordonet uppfyller kraven i punkt 6.22 i föreskrifter nr 48.

Det är obligatoriskt att utföra ett körprov på landsväg för att kontrollera överensstämmelsen med punkt 6.22.7.4 i föreskrifter nr 48, inbegripet alla situationer av betydelse för systemstyrningen, på grundval av sökandens beskrivning. Det ska anges om alla lägen är aktiva, i drift eller avaktiverade enligt sökandens beskrivning. Alla uppenbara fel (såsom för hög vinkel eller flackande ljus) ska leda till invändning.

| 5.12 | Om det justerbara framljussystemet är utrustat med lysdiodmoduler ska det och själva lysdiodmodulerna uppfylla de tillämpliga kraven i bilaga 11 till dessa föreskrifter. Överensstämmelsen med kraven ska provas. |
| --- | --- |

5.12

Om det justerbara framljussystemet är utrustat med lysdiodmoduler ska det och själva lysdiodmodulerna uppfylla de tillämpliga kraven i bilaga 11 till dessa föreskrifter. Överensstämmelsen med kraven ska provas.

| 5.13 | För justerbara framljussystem med ljuskällor och/eller lysdiodmoduler som avger det grundläggande halvljuset och med ett totalt objektivt ljusflöde från de belysningsenheter som avses i punkt 9.2.3 i meddelandeformuläret enligt mallen i bilaga 1 som överstiger 2 000 lumen per sida, ska en hänvisning göras i punkt 9.2.4 i meddelandeformuläret i bilaga 1. Lysdiodmodulernas objektiva ljusflöde ska mätas i enlighet med punkt 5 i bilaga 11. |
| --- | --- |

5.13

För justerbara framljussystem med ljuskällor och/eller lysdiodmoduler som avger det grundläggande halvljuset och med ett totalt objektivt ljusflöde från de belysningsenheter som avses i punkt 9.2.3 i meddelandeformuläret enligt mallen i bilaga 1 som överstiger 2 000 lumen per sida, ska en hänvisning göras i punkt 9.2.4 i meddelandeformuläret i bilaga 1. Lysdiodmodulernas objektiva ljusflöde ska mätas i enlighet med punkt 5 i bilaga 11.

| 5.14 | Om det grundläggande halvljuset i neutraltillståndet endast avges av lysdiodmoduler, ska dessa lysdiodmodulers totala objektiva ljusflöde vara minst 1 000 lumen per sida vid mätning enligt punkt 5 i bilaga 11. |
| --- | --- |

5.14

Om det grundläggande halvljuset i neutraltillståndet endast avges av lysdiodmoduler, ska dessa lysdiodmodulers totala objektiva ljusflöde vara minst 1 000 lumen per sida vid mätning enligt punkt 5 i bilaga 11.

6.   BELYSNING

6.1   Allmänna bestämmelser

| 6.1.1 | Varje system ska avge halvljus av klass C enligt punkt 6.2.5 och halvljus i annan klass eller andra klasser. Det kan inbegripa ett eller flera andra lägen inom varje halvljusklass och frontala belysningsfunktioner enligt punkterna 6.3 och/eller 2.1.1.1 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.1.1

Varje system ska avge halvljus av klass C enligt punkt 6.2.5 och halvljus i annan klass eller andra klasser. Det kan inbegripa ett eller flera andra lägen inom varje halvljusklass och frontala belysningsfunktioner enligt punkterna 6.3 och/eller 2.1.1.1 i dessa föreskrifter.

| 6.1.2 | Systemet ska möjliggöra automatiska ändringar så att god belysning av vägen erhålls utan besvär för föraren eller andra användare. |
| --- | --- |

6.1.2

Systemet ska möjliggöra automatiska ändringar så att god belysning av vägen erhålls utan besvär för föraren eller andra användare.

| 6.1.3 | Systemet ska betraktas som godtagbart om det uppfyller de relevanta fotometriska kraven i punkterna 6.2 och 6.3. |
| --- | --- |

6.1.3

Systemet ska betraktas som godtagbart om det uppfyller de relevanta fotometriska kraven i punkterna 6.2 och 6.3.

| 6.1.4 | De fotometriska mätningarna ska utföras enligt sökandens anvisningar






  6.1.4.1 | i neutraltillstånd enligt definitionen i punkt 1.9, |
| --- | --- | --- |

6.1.4

De fotometriska mätningarna ska utföras enligt sökandens anvisningar

6.1.4.1

i neutraltillstånd enligt definitionen i punkt 1.9,

| 6.1.4.2 | vid signal V, signal W, signal E eller signal T, enligt punkt 1.10 efter vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

6.1.4.2

vid signal V, signal W, signal E eller signal T, enligt punkt 1.10 efter vad som är tillämpligt.

| 6.1.4.3 | vid alla andra eventuella signaler enligt punkt 1.10 eller kombinationer av dem, enligt sökandens anvisningar. |
| --- | --- |

6.1.4.3

vid alla andra eventuella signaler enligt punkt 1.10 eller kombinationer av dem, enligt sökandens anvisningar.

6.2   Bestämmelser för halvljus

Före varje provning enligt nedanstående punkter ska systemet försättas i neutraltillstånd, dvs. avge halvljus i klass C.

| 6.2.1 | På varje sida av systemet (dvs. av fordonet) ska halvljuset i neutraltillstånd med hjälp av minst en belysningsenhet avge en ljus-mörkergräns som överensstämmer med bilaga 8 till dessa föreskrifter, eller






  6.2.1.1 | systemet ska erbjuda andra medel, t.ex. optiska medel eller provisoriska hjälpstrålar, som medger en tydlig och korrekt inriktning av strålarna. |
| --- | --- | --- |

6.2.1

På varje sida av systemet (dvs. av fordonet) ska halvljuset i neutraltillstånd med hjälp av minst en belysningsenhet avge en ljus-mörkergräns som överensstämmer med bilaga 8 till dessa föreskrifter, eller

6.2.1.1

systemet ska erbjuda andra medel, t.ex. optiska medel eller provisoriska hjälpstrålar, som medger en tydlig och korrekt inriktning av strålarna.

| 6.2.1.2 | Bilaga 8 ska inte tillämpas på funktionen för övergång mellan höger- och vänstertrafik enligt beskrivningen i punkterna 5.8–5.8.2.1. |
| --- | --- |

6.2.1.2

Bilaga 8 ska inte tillämpas på funktionen för övergång mellan höger- och vänstertrafik enligt beskrivningen i punkterna 5.8–5.8.2.1.

| 6.2.2 | Systemet eller en eller flera delar därav ska inriktas så att ljus-mörkergränsens position överensstämmer med kraven i tabell 2 i bilaga 3 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.2.2

Systemet eller en eller flera delar därav ska inriktas så att ljus-mörkergränsens position överensstämmer med kraven i tabell 2 i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

| 6.2.3 | När systemet är inriktat på detta sätt ska det eller en eller flera delar därav för det fall där typgodkännande söks enbart för halvljus uppfylla de krav som anges i relevanta punkter. Om det däremot är utformat för att avge kompletterande belysning eller ljussignalfunktioner enligt dessa föreskrifters tillämpningsområde ska det också uppfylla de krav som anges i de relevanta punkterna nedan, förutsatt att de inte är separat justerbara. |
| --- | --- |

6.2.3

När systemet är inriktat på detta sätt ska det eller en eller flera delar därav för det fall där typgodkännande söks enbart för halvljus uppfylla de krav som anges i relevanta punkter. Om det däremot är utformat för att avge kompletterande belysning eller ljussignalfunktioner enligt dessa föreskrifters tillämpningsområde ska det också uppfylla de krav som anges i de relevanta punkterna nedan, förutsatt att de inte är separat justerbara.

| 6.2.4 | När ett system eller en eller flera delar därav som inriktats på detta sätt inte uppfyller kraven i punkt 6.2.3 kan dess justering enligt tillverkarens anvisningar ändras med högst 0,5 grader åt höger eller väster och med 0,2 grader uppåt eller nedåt i förhållande till den initiala justeringen. |
| --- | --- |

6.2.4

När ett system eller en eller flera delar därav som inriktats på detta sätt inte uppfyller kraven i punkt 6.2.3 kan dess justering enligt tillverkarens anvisningar ändras med högst 0,5 grader åt höger eller väster och med 0,2 grader uppåt eller nedåt i förhållande till den initiala justeringen.

| 6.2.5 | När systemet avger ett visst halvljusläge ska det uppfylla kraven i relevant avsnitt (C, V, E eller W) i del A av tabell 1 (fotometriska värden) och tabell 2 (Emax och ljus-mörkergränsens placering) i bilaga 3 till dessa föreskrifter, samt avsnitt 1 (bestämmelser för ljus-mörkergränsen) i bilaga 8 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.2.5

När systemet avger ett visst halvljusläge ska det uppfylla kraven i relevant avsnitt (C, V, E eller W) i del A av tabell 1 (fotometriska värden) och tabell 2 (Emax och ljus-mörkergränsens placering) i bilaga 3 till dessa föreskrifter, samt avsnitt 1 (bestämmelser för ljus-mörkergränsen) i bilaga 8 till dessa föreskrifter.

| 6.2.6 | En stråle får avges i kurvbelysningsläge, förutsatt att






  6.2.6.1 | systemet överensstämmer med relevanta krav i del B i tabell 1 (fotometriska värden) och punkt 2 i tabell 2 (bestämmelser för ljus-mörkergränsen) i bilaga 3 till dessa föreskrifter, när värdena uppmäts enligt förfarandet i bilaga 9, beroende på kategori (1 eller 2) av det kurvbelysningsläge för vilket typgodkännande söks, |
| --- | --- | --- |

6.2.6

En stråle får avges i kurvbelysningsläge, förutsatt att

6.2.6.1

systemet överensstämmer med relevanta krav i del B i tabell 1 (fotometriska värden) och punkt 2 i tabell 2 (bestämmelser för ljus-mörkergränsen) i bilaga 3 till dessa föreskrifter, när värdena uppmäts enligt förfarandet i bilaga 9, beroende på kategori (1 eller 2) av det kurvbelysningsläge för vilket typgodkännande söks,

| 6.2.6.2 | punkten Emax inte befinner sig utanför den rektangel som bildas av den högsta vertikala position som definieras i tabell 2 i bilaga 3 till dessa föreskrifter för den aktuella halvljusklassen och 2 grader nedanför linjen H-H, och mellan 45 grader till vänster och 45 grader till höger om systemets referensaxel, |
| --- | --- |

6.2.6.2

punkten Emax inte befinner sig utanför den rektangel som bildas av den högsta vertikala position som definieras i tabell 2 i bilaga 3 till dessa föreskrifter för den aktuella halvljusklassen och 2 grader nedanför linjen H-H, och mellan 45 grader till vänster och 45 grader till höger om systemets referensaxel,

| 6.2.6.3 | när signalen T motsvarar fordonets minsta vändradie till vänster (eller höger) ska summan av belysningsvärdena från alla påslagna ljuskällor på systemets högra eller vänstra sida vara minst 3 lx i en eller flera punkter i området mellan linjen H-H och 2 grader under H-H och mellan 10 och 45 grader till vänster (eller höger), |
| --- | --- |

6.2.6.3

när signalen T motsvarar fordonets minsta vändradie till vänster (eller höger) ska summan av belysningsvärdena från alla påslagna ljuskällor på systemets högra eller vänstra sida vara minst 3 lx i en eller flera punkter i området mellan linjen H-H och 2 grader under H-H och mellan 10 och 45 grader till vänster (eller höger),

| 6.2.6.4 | om typgodkännande söks för ett kurvbelysningsläge i kategori 1, systemets användning är begränsad till ett fordon som är utformat så att den horisontella delen av ljus-mörkergränsens böjning från systemet uppfyller relevanta bestämmelser i punkt 6.22.7.4.5 i i föreskrifter nr 48, |
| --- | --- |

6.2.6.4

om typgodkännande söks för ett kurvbelysningsläge i kategori 1, systemets användning är begränsad till ett fordon som är utformat så att den horisontella delen av ljus-mörkergränsens böjning från systemet uppfyller relevanta bestämmelser i punkt 6.22.7.4.5 i i föreskrifter nr 48,

| 6.2.6.5 | om typgodkännande söks för ett kurvbelysningsläge i kategori 1, systemet är utformat så att om fel uppstår i belysningens sidorörelse eller ändring är det möjligt att automatiskt erhålla fotometriska egenskaper som motsvarar antingen dem som definieras i punkt 6.2.5 eller värden som inte överstiger 1,5 lx i området IIIb, enligt definitionen i bilaga 3 till dessa föreskrifter, och som är minst 4 lx i en punkt av ”segmentet Emax”,






  6.2.6.5.1 | detta är dock inte nödvändigt om värdet 1 lx inte överskrids någonstans i positioner till vänster om fordonets referensaxel, ovanför linjen från 0,3° ovanför linjen H–H till 5° till vänster och ovanför linjen från 0,57° ovanför H–H till 5° till vänster. |
| --- | --- | --- |

6.2.6.5

om typgodkännande söks för ett kurvbelysningsläge i kategori 1, systemet är utformat så att om fel uppstår i belysningens sidorörelse eller ändring är det möjligt att automatiskt erhålla fotometriska egenskaper som motsvarar antingen dem som definieras i punkt 6.2.5 eller värden som inte överstiger 1,5 lx i området IIIb, enligt definitionen i bilaga 3 till dessa föreskrifter, och som är minst 4 lx i en punkt av ”segmentet Emax”,

6.2.6.5.1

detta är dock inte nödvändigt om värdet 1 lx inte överskrids någonstans i positioner till vänster om fordonets referensaxel, ovanför linjen från 0,3° ovanför linjen H–H till 5° till vänster och ovanför linjen från 0,57° ovanför H–H till 5° till vänster.

| 6.2.7 | Systemet ska kontrolleras enligt tillverkarens anvisningar enligt den säkerhetsprincip som angetts i punkt 2.2.2.1. |
| --- | --- |

6.2.7

Systemet ska kontrolleras enligt tillverkarens anvisningar enligt den säkerhetsprincip som angetts i punkt 2.2.2.1.

| 6.2.8 | De system eller en eller flera delar därav som är utformade för både högertrafik och vänstertrafik ska i bägge positionerna uppfylla de relevanta kraven för aktuell trafikriktning, i enlighet med punkt 5.4. |
| --- | --- |

6.2.8

De system eller en eller flera delar därav som är utformade för både högertrafik och vänstertrafik ska i bägge positionerna uppfylla de relevanta kraven för aktuell trafikriktning, i enlighet med punkt 5.4.

| 6.2.9 | Systemen ska vara utformade så att






  6.2.9.1 | varje specificerat halvljusläge avger minst 3 lx i punkten 50V på varje sida om systemet, men halvljuslägen i klass V behöver inte uppfylla detta krav, |
| --- | --- | --- |

6.2.9

Systemen ska vara utformade så att

6.2.9.1

varje specificerat halvljusläge avger minst 3 lx i punkten 50V på varje sida om systemet, men halvljuslägen i klass V behöver inte uppfylla detta krav,

| 6.2.9.2 | halvljuset i klass C fyra sekunder efter tändning av ett system som varit släckt i minst 30 minuter avger minst 5 lx i punkt 50V, |
| --- | --- |

6.2.9.2

halvljuset i klass C fyra sekunder efter tändning av ett system som varit släckt i minst 30 minuter avger minst 5 lx i punkt 50V,

| 6.2.9.3 | Andra lägen:
  när insignaler enligt punkt 6.1.4.3 i dessa föreskrifter tillförs ska kraven i punkt 6.2 vara uppfyllda. |
| --- | --- |

6.2.9.3

Andra lägen:

när insignaler enligt punkt 6.1.4.3 i dessa föreskrifter tillförs ska kraven i punkt 6.2 vara uppfyllda.

6.3   Bestämmelser för helljus

Före varje provning enligt nedanstående punkter ska systemet försättas i neutraltillstånd.

| 6.3.1 | Systemets belysningsenhet(er) ska justeras enligt tillverkarens anvisningar så att området med maximal belysning är centrerat på skärningspunkten (HV) för linjerna H-H och V-V.






  6.3.1.1 | Varje belysningsenhet som inte är separat justerbar eller som justerats efter sådana åtgärder som vidtagits enligt punkt 6.2 ska genomgå provning justerad på det sättet. |
| --- | --- | --- |

6.3.1

Systemets belysningsenhet(er) ska justeras enligt tillverkarens anvisningar så att området med maximal belysning är centrerat på skärningspunkten (HV) för linjerna H-H och V-V.

6.3.1.1

Varje belysningsenhet som inte är separat justerbar eller som justerats efter sådana åtgärder som vidtagits enligt punkt 6.2 ska genomgå provning justerad på det sättet.

| 6.3.2 | När belysningen mäts enligt bestämmelserna i bilaga 9 till dessa föreskrifter ska den överensstämma med följande krav:






  6.3.2.1 | Punkten HV ska befinna sig inom den isolux som motsvarar 80 % av helljusets maximala belysning.






  6.3.2.1.1 | Det maximala värdet (EM) ska inte understiga 48 lx och får under inga omständigheter överstiga 240 lx. |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2

När belysningen mäts enligt bestämmelserna i bilaga 9 till dessa föreskrifter ska den överensstämma med följande krav:

6.3.2.1

Punkten HV ska befinna sig inom den isolux som motsvarar 80 % av helljusets maximala belysning.

6.3.2.1.1

Det maximala värdet (EM) ska inte understiga 48 lx och får under inga omständigheter överstiga 240 lx.

| 6.3.2.1.2 | Den maximala ljusstyrkan (IM) för varje installationsenhet som bidrar till helljusets maximala styrka, uttryckt i tusendels candela, ska beräknas enligt följande formel:
  IM = 0,625 EM |
| --- | --- |

6.3.2.1.2

Den maximala ljusstyrkan (IM) för varje installationsenhet som bidrar till helljusets maximala styrka, uttryckt i tusendels candela, ska beräknas enligt följande formel:

IM = 0,625 EM

| 6.3.2.1.3 | Referensmärket (I’M) för denna maximala ljusstyrka, enligt definitionen i punkt 4.2.2.9 ovan, ska beräknas med följande formel:

  Detta värde ska avrundas till det värde som ligger närmast av 5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50. |
| --- | --- |

6.3.2.1.3

Referensmärket (I’M) för denna maximala ljusstyrka, enligt definitionen i punkt 4.2.2.9 ovan, ska beräknas med följande formel:

Detta värde ska avrundas till det värde som ligger närmast av 5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

| 6.3.2.2 | Räknat från punkten HV i horisontell led åt höger och vänster ska helljusets belysning uppgå till minst 24 lx vid 2,6 grader och minst 6 lx vid 5,2 grader. |
| --- | --- |

6.3.2.2

Räknat från punkten HV i horisontell led åt höger och vänster ska helljusets belysning uppgå till minst 24 lx vid 2,6 grader och minst 6 lx vid 5,2 grader.

| 6.3.3 | Belysningen eller en del därav som systemet avger får förskjutas i sidled på automatisk väg (eller ändras med likvärdig verkan) förutsatt att






  6.3.3.1 | systemet uppfyller kraven i punkterna 6.3.2.1.1 och 6.3.2.2, varvid varje belysningsenhet ska mätas enligt förfarandet i bilaga 9. |
| --- | --- | --- |

6.3.3

Belysningen eller en del därav som systemet avger får förskjutas i sidled på automatisk väg (eller ändras med likvärdig verkan) förutsatt att

6.3.3.1

systemet uppfyller kraven i punkterna 6.3.2.1.1 och 6.3.2.2, varvid varje belysningsenhet ska mätas enligt förfarandet i bilaga 9.

| 6.3.4 | Systemet ska vara utformat så att






  6.3.4.1 | belysningsenheten/erna på höger och vänster sida var och en avger minst hälften av halvljusets minimibelysning enligt kraven i punkt 6.3.2.2, |
| --- | --- | --- |

6.3.4

Systemet ska vara utformat så att

6.3.4.1

belysningsenheten/erna på höger och vänster sida var och en avger minst hälften av halvljusets minimibelysning enligt kraven i punkt 6.3.2.2,

| 6.3.4.2 | en belysning på minst 42 lx erhålls i helljusets punkt HV fyra sekunder efter tändning av systemet, som varit släckt i minst 30 minuter, |
| --- | --- |

6.3.4.2

en belysning på minst 42 lx erhålls i helljusets punkt HV fyra sekunder efter tändning av systemet, som varit släckt i minst 30 minuter,

| 6.3.4.3 | bestämmelserna i punkt 6.3 är uppfyllda när insignaler enligt punkt 6.1.4.3 i dessa föreskrifter tillförs. |
| --- | --- |

6.3.4.3

bestämmelserna i punkt 6.3 är uppfyllda när insignaler enligt punkt 6.1.4.3 i dessa föreskrifter tillförs.

| 6.3.5 | Om de krav som är tillämpliga på den aktuella strålen inte är uppfyllda, får strålen omriktas med 0,5 grader uppåt eller nedåt och/eller 1 grad åt höger eller vänster i förhållande till den initiala inriktningen. I denna nya position ska alla fotometriska krav vara uppfyllda. Dessa krav gäller inte för sådana belysningsenheter som avses i punkt 6.3.1.1 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.3.5

Om de krav som är tillämpliga på den aktuella strålen inte är uppfyllda, får strålen omriktas med 0,5 grader uppåt eller nedåt och/eller 1 grad åt höger eller vänster i förhållande till den initiala inriktningen. I denna nya position ska alla fotometriska krav vara uppfyllda. Dessa krav gäller inte för sådana belysningsenheter som avses i punkt 6.3.1.1 i dessa föreskrifter.

6.4   Övriga bestämmelser

För system eller en eller flera delar därav som är försedda med justerbara belysningsenheter ska kraven i punkterna 6.2 (halvljus) och 6.3 (helljus) tillämpas på var och en av de monteringspositioner som definieras i punkt 2.1.3 (justeringsintervall). Nedanstående förfarande ska tillämpas vid kontroll:

| 6.4.1 | Varje angiven position ska ställas in med hjälp av försöksgoniometer i förhållande till en rät linje mellan referenspunkten och punkten HV på mätskärmen. Det justerbara systemet eller en eller flera delar därav ska därvid placeras i en position så att belysningen på mätskärmen motsvarar relevanta bestämmelser för inriktning. |
| --- | --- |

6.4.1

Varje angiven position ska ställas in med hjälp av försöksgoniometer i förhållande till en rät linje mellan referenspunkten och punkten HV på mätskärmen. Det justerbara systemet eller en eller flera delar därav ska därvid placeras i en position så att belysningen på mätskärmen motsvarar relevanta bestämmelser för inriktning.

| 6.4.2 | När systemet eller en eller flera delar därav initialt har placerats i enlighet med punkt 6.4.1 ska anordningen eller delar därav uppfylla de relevanta fotometriska kraven i punkterna 6.2 och 6.3. |
| --- | --- |

6.4.2

När systemet eller en eller flera delar därav initialt har placerats i enlighet med punkt 6.4.1 ska anordningen eller delar därav uppfylla de relevanta fotometriska kraven i punkterna 6.2 och 6.3.

| 6.4.3 | Kompletterande provningar ska utföras efter det att reflektorn eller systemet eller en eller flera delar därav flyttats vertikalt med plus eller minus 2 grader eller åtminstone i sin maximala position om denna är mindre än 2 grader från den initiala positionen, med hjälp av den justeringsanordning som hör till systemet eller en eller flera delar därav. Efter omriktning av det fullständiga systemet eller en eller flera delar därav (t.ex. med hjälp av goniometern) i motsvarande motsatt riktning ska den mängd ljus som avges i nedan angivna riktningar kontrolleras och förbli inom angivna gränser:






  6.4.3.1 | Halvljus: punkterna HV och 75 R, eller i förekommande fall 50R, och helljus: IM och punkten HV (uttryckt i procent av IM). |
| --- | --- | --- |

6.4.3

Kompletterande provningar ska utföras efter det att reflektorn eller systemet eller en eller flera delar därav flyttats vertikalt med plus eller minus 2 grader eller åtminstone i sin maximala position om denna är mindre än 2 grader från den initiala positionen, med hjälp av den justeringsanordning som hör till systemet eller en eller flera delar därav. Efter omriktning av det fullständiga systemet eller en eller flera delar därav (t.ex. med hjälp av goniometern) i motsvarande motsatt riktning ska den mängd ljus som avges i nedan angivna riktningar kontrolleras och förbli inom angivna gränser:

6.4.3.1

Halvljus: punkterna HV och 75 R, eller i förekommande fall 50R, och helljus: IM och punkten HV (uttryckt i procent av IM).

| 6.4.4 | Om sökanden har angett mer än en monteringsposition ska förfarandet enligt punkterna 6.4.1–6.4.3 upprepas för var och en av de andra positionerna. |
| --- | --- |

6.4.4

Om sökanden har angett mer än en monteringsposition ska förfarandet enligt punkterna 6.4.1–6.4.3 upprepas för var och en av de andra positionerna.

| 6.4.5 | Om sökanden inte har uppgett någon särskild monteringsposition ska systemet eller en eller flera delar därav inriktas för de åtgärder som anges i punkterna 6.2 (halvljus) och 6.3 (helljus) och anordningen för justering av systemet eller en eller flera delar därav ska placeras i en mellanposition. De kompletterande provningar som avses i punkt 6.4.3 ska utföras efter det att reflektorn eller delar därav placerats i sina ytterpositioner (i stället för förflyttning med plus eller minus 2 grader) med hjälp av justeringsanordningen. |
| --- | --- |

6.4.5

Om sökanden inte har uppgett någon särskild monteringsposition ska systemet eller en eller flera delar därav inriktas för de åtgärder som anges i punkterna 6.2 (halvljus) och 6.3 (helljus) och anordningen för justering av systemet eller en eller flera delar därav ska placeras i en mellanposition. De kompletterande provningar som avses i punkt 6.4.3 ska utföras efter det att reflektorn eller delar därav placerats i sina ytterpositioner (i stället för förflyttning med plus eller minus 2 grader) med hjälp av justeringsanordningen.

| 6.4.6 | Det ska anges på en blankett som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter vilken eller vilka belysningsenheter som avger en ljus-mörkergräns enligt definitionen i bilaga 8 till dessa föreskrifter, som projiceras på ett område som ligger mellan 6 grader till vänster och 4 grader till höger och ovanför en horisontell linje 0,8 grader nedanför. |
| --- | --- |

6.4.6

Det ska anges på en blankett som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter vilken eller vilka belysningsenheter som avger en ljus-mörkergräns enligt definitionen i bilaga 8 till dessa föreskrifter, som projiceras på ett område som ligger mellan 6 grader till vänster och 4 grader till höger och ovanför en horisontell linje 0,8 grader nedanför.

| 6.4.7 | Det ska anges på en blankett som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter vilket eller vilka halvljuslägen i klass E som i förekommande fall uppfyller uppsättningarna av uppgifter i tabell 6 i bilaga 3 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.4.7

Det ska anges på en blankett som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter vilket eller vilka halvljuslägen i klass E som i förekommande fall uppfyller uppsättningarna av uppgifter i tabell 6 i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

7.   FÄRG

| 7.1 | Det avgivna ljuset ska ha vit färg. |
| --- | --- |

7.1

Det avgivna ljuset ska ha vit färg.

C.   ÖVRIGA ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER

8.   ÄNDRING AV SYSTEMETS TYP OCH UTÖKAT TYPGODKÄNNANDE

| 8.1 | Varje ändring av systemtypen ska rapporteras till den myndighet som godkänt systemtypen. Myndigheten kan då antingen:






  8.1.1 | anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att systemet i alla fall uppfyller ställda krav, eller |
| --- | --- | --- |

8.1

Varje ändring av systemtypen ska rapporteras till den myndighet som godkänt systemtypen. Myndigheten kan då antingen:

8.1.1

anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att systemet i alla fall uppfyller ställda krav, eller

| 8.1.2 | begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

8.1.2

begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

| 8.2 | Bekräftelse eller avslag på ansökan, med angivande av ändringarna, ska rapporteras på det sätt som anges under punkt 4.1.4 till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.2

Bekräftelse eller avslag på ansökan, med angivande av ändringarna, ska rapporteras på det sätt som anges under punkt 4.1.4 till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter.

| 8.3 | Den behöriga myndighet som beviljar en utökning av typgodkännande ska tilldela varje rapportformulär som skrivs för en sådan utökning ett serienummer och informera övriga parter i 1958 års avtal om utökningen med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

8.3

Den behöriga myndighet som beviljar en utökning av typgodkännande ska tilldela varje rapportformulär som skrivs för en sådan utökning ett serienummer och informera övriga parter i 1958 års avtal om utökningen med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

9.   PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE

Tillverkningsförfarandets överensstämmelse ska följa de förfaranden som fastställs i bilaga 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) med följande krav:

| 9.1 | System som är typgodkända enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att uppfylla de krav som anges under punkterna 6 och 7. |
| --- | --- |

9.1

System som är typgodkända enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att uppfylla de krav som anges under punkterna 6 och 7.

| 9.2 | De minimikrav för kontrollmetoderna för produktionsöverensstämmelse som anges i bilaga 5 till dessa föreskrifter ska uppfyllas. |
| --- | --- |

9.2

De minimikrav för kontrollmetoderna för produktionsöverensstämmelse som anges i bilaga 5 till dessa föreskrifter ska uppfyllas.

| 9.3 | De minimikrav för provtagning av kontrollant som anges i bilaga 7 till dessa föreskrifter ska uppfyllas. |
| --- | --- |

9.3

De minimikrav för provtagning av kontrollant som anges i bilaga 7 till dessa föreskrifter ska uppfyllas.

| 9.4 | Myndigheten som utfärdat typgodkännande kan när som helst granska de metoder för att kontrollera produktionsöverensstämmelsen som används vid varje tillverkningsställe. I normalfallet ska sådan granskning ske vartannat år. |
| --- | --- |

9.4

Myndigheten som utfärdat typgodkännande kan när som helst granska de metoder för att kontrollera produktionsöverensstämmelsen som används vid varje tillverkningsställe. I normalfallet ska sådan granskning ske vartannat år.

| 9.5 | System eller en eller flera delar därav som uppvisar uppenbara brister ska inte beaktas. |
| --- | --- |

9.5

System eller en eller flera delar därav som uppvisar uppenbara brister ska inte beaktas.

| 9.6 | Referensmärket ska inte beaktas. |
| --- | --- |

9.6

Referensmärket ska inte beaktas.

10.   PÅFÖLJDER VID BRISTER I PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE

| 10.1 | Godkännande som beviljats för en typ av system enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven inte uppfylls, eller om ett system eller en eller flera delar därav med typgodkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen. |
| --- | --- |

10.1

Godkännande som beviljats för en typ av system enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven inte uppfylls, eller om ett system eller en eller flera delar därav med typgodkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen.

| 10.2 | Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat ska denne omedelbart meddela detta till övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter, med ett rapportformulär enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

10.2

Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat ska denne omedelbart meddela detta till övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter, med ett rapportformulär enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

11.   PRODUKTIONENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

| 11.1 | Om innehavaren av typgodkännandet upphör med tillverkningen av en typ av system som godkänts enligt dessa föreskrifter, ska denne informera den myndighet som beviljat typgodkännandet. När myndigheten fått ett sådant meddelande ska den informera övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter med ett rapportformulär enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

11.1

Om innehavaren av typgodkännandet upphör med tillverkningen av en typ av system som godkänts enligt dessa föreskrifter, ska denne informera den myndighet som beviljat typgodkännandet. När myndigheten fått ett sådant meddelande ska den informera övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter med ett rapportformulär enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

12.   NAMN OCH ADRESS FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNING OCH FÖR DE BEHÖRIGA MYNDIGHETERNA

| 12.1 | De avtalsslutande parterna i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter ska till FN:s sekretariat rapportera namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprov, liksom till de administrativa myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka intyg om typgodkännande, utvidgning, avslag eller återkallande av typgodkännande som utfärdats i annat land ska skickas. |
| --- | --- |

12.1

De avtalsslutande parterna i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter ska till FN:s sekretariat rapportera namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprov, liksom till de administrativa myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka intyg om typgodkännande, utvidgning, avslag eller återkallande av typgodkännande som utfärdats i annat land ska skickas.

---

(1)  Enligt definitionen i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/rev.1/ändr.2, senast ändrad genom ändr.4).

(2)  Upplysningsvis motsvarar klass C grundläggande halvljus, klass V halvljus som används i belysta områden, t.ex. tätorter, klass E halvljus som används på landsväg eller motorväg och klass W halvljus som används i dåligt väder, t.ex. på blöt vägbana.

(3)  Ska anges på en blankett som överensstämmer med förlagan i bilaga 1.

(4)  Ska anges på en blankett som överensstämmer med förlagan i bilaga 10.

(5)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (godkännanden beviljas av dess medlemsstater med användande av deras respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika, 48 för Nya Zeeland, 49 för Cypern, 50 för Malta, 51 för Sydkorea, 52 för Malaysia och 53 för Thailand. Påföljande nummer kommer att tilldelas andra länder i den kronologiska ordning som de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännanden utfärdade i enlighet med dessa föreskrifter, och det nummer de då tilldelas ska delges de avtalsslutande parterna av FN:s generalsekreterare.

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

Största format: A4 (210 × 297 mm)

Image

Image

Image

---

BILAGA 2

EXEMPEL PÅ TYPGODKÄNNANDEMÄRKEN

Exempel 1

a ≥ 8 mm (lyktglas i glas)

a ≥ 5 mm (lyktglas i plast)

| Figur 1 | Figur 2 |
| --- | --- |

Figur 1

Image

Figur 2

Image

Den installationsenhet i ett system som har något av ovanstående typgodkännandemärken har godkänts i Nederländerna (E4) enligt dessa föreskrifter med typgodkännandenummer 19243, och uppfyller kraven i dessa föreskrifter i den ursprungliga lydelsen (00). Halvljuset är utformat enbart för högertrafik. Bokstäverna ”CT” (figur 1) anger att det är fråga om ett halvljus med kurvbelysningsläge, och bokstäverna ”CWR” (figur 2) anger att det är fråga om ett halvljus i klass C, ett halvljus i klass W och ett helljus.

Talet 30 anger att halvljusets maximala ljusstyrka ligger mellan 86 250 och 101 250 candela.

Obs: Typgodkännandenumret och tilläggssymbolerna ska placeras i närheten av cirkeln kring bokstaven ”E”, ovanför eller nedanför denna bokstav eller till höger eller vänster om den. Typgodkännandenumrets siffror ska befinna sig på samma sida om bokstaven ”E” och vara vända i samma riktning.

Romerska siffror i typgodkännandenumret bör inte användas för att undvika förväxling med andra symboler.

Exempel 2

| Figur 3 | Figur 4a |
| --- | --- |
| Figur 4b |

Figur 3

Image

Figur 4a

Image

Figur 4b

Image

Installationsenheten i ett system med ovanstående typgodkännandemärkning överensstämmer med kraven i dessa föreskrifter både när det gäller halvljus och helljus, och enheten är utformad enligt följande:

| | Figur 3: Halvljus i klass C med halvljus i klass E, endast för vänstertrafik. |
| --- | --- |

Figur 3: Halvljus i klass C med halvljus i klass E, endast för vänstertrafik.

| | Figurerna 4a och 4b: Halvljus i klass C och halvljus i klass V, för bägge trafikriktningarna tack vare en anordning för justering av det optiska elementet eller ljuskällan, samt helljus. Halvljuset i klass C, halvljuset i klass V och helljuset ska följa bestämmelserna för kurvbelysning, vilket anges med bokstaven ”T”. Strecket över bokstaven ”R” anger att helljuset avges av flera installationsenheter på den sidan av systemet. |
| --- | --- |

Figurerna 4a och 4b: Halvljus i klass C och halvljus i klass V, för bägge trafikriktningarna tack vare en anordning för justering av det optiska elementet eller ljuskällan, samt helljus. Halvljuset i klass C, halvljuset i klass V och helljuset ska följa bestämmelserna för kurvbelysning, vilket anges med bokstaven ”T”. Strecket över bokstaven ”R” anger att helljuset avges av flera installationsenheter på den sidan av systemet.

Exempel 3

| Figur 5 | Figur 6 |
| --- | --- |

Figur 5

Image

Figur 6

Image

Installationsenheten med ovanstående typgodkännandemärke innehåller ett lyktglas av plast och överensstämmer med bestämmelserna i dessa föreskrifter endast när det gäller halvljus, och den är utformad enligt följande:

| | Figur 5: Halvljus i klass C och halvljus i klass W för bägge trafikriktningarna. |
| --- | --- |

Figur 5: Halvljus i klass C och halvljus i klass W för bägge trafikriktningarna.

| | Figur 6: Halvljus i klass C med kurvbelysningsläge, endast för högertrafik. |
| --- | --- |

Figur 6: Halvljus i klass C med kurvbelysningsläge, endast för högertrafik.

Exempel 4

| Figur 7 | Figur 8 |
| --- | --- |

Figur 7

Image

Figur 8

Image

Figur 7: Installationsenheten med ovanstående typgodkännandemärkning uppfyller kraven i dessa föreskrifter när det gäller halvljus i klass C och halvljus i klass V, och den är utformad enbart för vänstertrafik.

Figur 8: Installationsenheten med ovanstående typgodkännandemärkning är en (separat) installationsenhet som ingår i ett system, och den uppfyller kraven i dessa föreskrifter enbart när det gäller helljus.

Exempel 5

Identifikation av en installationsenhet med lyktglas i plast enligt kraven i dessa föreskrifter

| Figur 9 | Figur 10 |
| --- | --- |

Figur 9

Image

Figur 10

Image

Figur 9: Halvljus i klass C och halvljus i klass W, bägge med kurvbelysningsläge, samt helljus, utformade för högertrafik.

Halvljuset och dess lägen ska inte vara i drift samtidigt som helljuset i en annan strålkastare i en flerfunktionslykta.

Figur 10: Halvljus i klass E och halvljus i klass W utformade enbart för högertrafik, samt helljus. Strecket över ”E” och ”W” anger att dessa halvljusklasser avges på den aktuella sidan av systemet av mer än en installationsenhet.

Exempel 6

Förenklad märkning för grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor godkända enligt andra föreskrifter än dessa (figur 11) (de vågräta och lodräta strecken ingår inte i typgodkännandemärkningen utan tjänar enbart för att antyda ljussignalanordningens form)

Dessa två exempel motsvarar två installationsenheter placerade på samma sida av ett system med typgodkännandemärkning som omfattar (mall A och mall B):

Installationsenhet nr 1

En främre positionslykta typgodkänd enligt ändringsserie 02 till föreskrifter nr 7.

En eller flera belysningsenheter som avger halvljus i klass C i kurvläge, utformade för att fungera tillsammans med en eller flera andra installationsenheter på samma sida av systemet (vilket anges med strecket ovanför ”C”), och ett halvljus i klass V, bägge utformade för höger- och vänstertrafik, samt halvljus med maximal ljusstyrka mellan 86 250 och 101 250 candela (vilket anges med talet 30), typgodkänd enligt dessa föreskrifter i ursprunglig lydelse (00) med lyktglas av plast.

Ett varselljus, typgodkänt enligt ändringsserie 00 till föreskrifter nr 87;

En främre körriktningsvisare i kategori 1a, typgodkänd enligt ändringsserie 01 till föreskrifter nr 6.

Installationsenhet nr 3

Ett främre dimljus typgodkänt enligt ändringsserie 02 till föreskrifter nr 19, eller halvljus i klass C i kurvbelysningsläge, utformad för höger- och vänstertrafik och för funktion tillsammans med en eller flera andra installationsenheter på samma sida av systemet, vilket anges med strecket ovanför bokstaven C.

Systemets installationsenhet nr 1

Figur 11

Image

Systemets installationsenhet nr 3

Image

Exempel 7

Typgodkännandemärkets utformning för ett system (figur 12)

Figur 12

Image

Image

Dessa två exempel motsvarar ett justerbart framljussystem bestående av två installationsenheter (med samma funktioner) per sida av systemet (enheterna nr 1 och 3 på vänster sida och enheterna nr 2 och 4 för höger sida).

Systemets installationsenhet nr 1 (eller nr 2) med ovanstående typgodkännandemärkning överensstämmer med kraven i dessa föreskrifter (ändringsserie 00) både när det gäller halvljus i klass C utformat för vänstertrafik och helljus med maximal ljusstyrka mellan 86 250 och 101 250 candela (vilket anges med talet 30), grupperade med en främre körriktningsvisare i kategori 1a, typgodkänd enligt ändringsserie 01 till föreskrifter nr 6.

I exempel 7a omfattar systemets installationsenhet nr 1 (eller nr 2) ett halvljus i klass C i kurvbelysningsläge, ett halvljus i klass W, ett halvljus i klass V och ett halvljus i klass E. Strecket ovanför ”C” anger att halvljuset i klass C avges av två installationsenheter på den aktuella sidan av systemet.

Installationsenheten nr 3 (eller nr 4) är utformad för att avge den andra delen av halvljuset i klass C på en sida av systemet, vilket anges med det vågräta strecket över bokstaven ”C”.

I exempel 7b är systemets installationsenhet nr 1 (eller nr 2) utformad för att avge halvljus i klass C, halvljus i klass W och halvljus i klass E. Strecket ovanför ”W” anger att halvljuset i klass W avges av två installationsenheter på den aktuella sidan av systemet. Bokstaven ”T” till höger om raden av symboler (och till vänster om typgodkännandenumret) anger att alla strålar, dvs. halvljuset i klass C, halvljuset i klass W, halvljuset i klass E och helljuset, inbegriper ett kurvbelysningsläge.

Systemets installationsenhet nr 3 (eller nr 4) är utformad för att avge den andra delen av halvljuset i klass W på den aktuella sidan av systemet (vilket anges med strecket ovanför ”W”) och av halvljuset i klass V.

Exempel 8

Typgodkännandemärkningens utformning för ett systems två sidor (figur 13)

Detta exempel visar ett justerbart framljussystem bestående av två installationsenheter på fordonets vänstra sida och en installationsenhet på den högra sidan.

Figur 13

| Systemets/fordonets högra sida | Systemets/fordonets vänstra sida |
| --- | --- |
| |

Systemets/fordonets högra sida

Systemets/fordonets vänstra sida

Image

Systemet med ovanstående typgodkännandemärken överensstämmer med kraven i dessa föreskrifter (ändringsserie 00) både för halvljus för vänstertrafik och helljus med maximal ljusstyrka mellan 86 250 och 101 250 candela (vilket anges med talet 30), grupperade med en främre körriktningsvisare i kategori 1a, typgodkänd enligt ändringsserie 01 till föreskrifter nr 6 och ett främre positionsljus typgodkänt enligt ändringsserie 02 till föreskrifter nr 7.

Systemets installationsenhet nr 1 (till vänster) är utformat för att bidra till halvljuset i klass C och halvljuset i klass E. Strecket ovanför ”C” anger att på den aktuella sidan bidrar flera installationsenheter till halvljuset i klass C. Bokstaven ”T” till höger om raden av symboler anger att halvljuset i klass C och halvljuset i klass E bägge inbegriper ett kurvbelysningsläge.

Systemets installationsenhet nr 3 (till vänster) är utformat för att lämna det andra bidraget till halvljuset i klass C på den aktuella sidan (vilket anges med strecket ovanför ”C”) och halvljuset i klass W.

Systemets installationsenhet nr 2 (till höger) är utformat för att bidra till halvljuset i klass C, till halvljuset i klass E, vilka bägge inbegriper ett kurvbelysningsläge, samt till halvljuset i klass W.

Obs: I exemplen 6, 7 och 8 ska de olika installationsenheterna ha samma typgodkännandemärke.

Figur 14

Image

Lysdiodmodulen med ovanstående identifieringskod för ljuskällemodul har godkänts tillsammans med ett justerbart framljussystem som ursprungligen godkänts i Italien (E3) med godkännandenummer 17325.

---

BILAGA 3

FOTOMETRISKA KRAV FÖR HALVLJUS
   (1)

I denna bilaga menas med

ovanför belägen ovanför i vertikal led, nedanför belägen nedanför i vertikal led.

Vinkelpositioner uttrycks i grader ovanför (U) eller grader nedanför (D) linjen H-H, och till höger (R) eller vänster (L) om linjen V-V.

Figur 1

Vinkelpositioner för fotometriska krav för halvljus (för högertrafik)

Image

Tabell 1

Fotometriska krav för halvljus

| Krav i lux på 25 m håll | Position/grader | Halvljus |
| --- | --- | --- |
| horisontellt | vertikalt | klass C | klass V | klass E | klass W |
| Nr | Element | vid/från | till | vid | min. | max. | min. | max. | min. | max. | min. | max. |
| Del A |
| 1 | B50L (5) | L 3,43 | | U 0,57 | | 0,4 | | 0,4 | | 0,7 (9) | | 0,7 |
| 2 | HV (5) | V | | H | | 0,7 | | 0,7 | | | | |
| 3 | BR (5) | R 2,5 | | U 1 | 0,2 | 2 | 0,1 | 1 | 0,2 | 2 | 0,2 | 3 |
| 4 | Segment BRR (5) | R 8 | R 20 | U 0,57 | | 4 | | 1 | | 4 | | 6 |
| 5 | Segment BLL (5) | L 8 | L 20 | U 0,57 | | 0,7 | | 1 | | 1 | | 1 |
| 6 | P | L 7 | | H | 0,1 | | | | | | 0,1 | |
| 7 | Omr. III (enligt tabell 3) | | | | | 0,7 | | 0,7 | | 1 | | 1 |
| 8a | S50, S50LL, S50RR (6) | | | U 4 | 0,1 (8) | | | | 0,1 (8) | | 0,1 (8) | |
| 9a | S100, S100LL, S100RR (6) | | | U 2 | 0,2 (8) | | | | 0,2 (8) | | 0,2 (8) | |
| 10 | 50 R | R 1,72 | | D 0,86 | | | 6 | | | | | |
| 11 | 75 R | R 1,15 | | D 0,57 | 12 | | | | 18 | | 24 | |
| 12 | 50 V | V | | D 0,86 | 6 | | 6 | | 12 | | 12 | |
| 13 | 50 L | L 3,43 | | D 0,86 | 4,2 | 15 (10) | 4,2 | 15 (10) | 8 | | 8 | 30 (10) |
| 14 | 25 LL | L 16 | | D 1,72 | 1,4 | | 1 | | 1,4 | | 4 | |
| 15 | 25 RR | R 11 | | D 1,72 | 1,4 | | 1 | | 1,4 | | 4 | |
| 16 | Segment 20 och nedanför | L 3,5 | V | D 2 | | | | | | | | 20 (3) |
| 17 | Segment 10 och nedanför | L 4,5 | R 2,0 | D 4 | | 14 (2) | | 14 (2) | | 14 (2) | | 8 (3) |
| 18 | Emax
   (4) | | | | 20 | 50 | 10 | 50 | 20 | 90 (9) | 35 | 80 (3) |
| Del B (kurvbelysningslägen): Del A är tillämplig men elementen på raderna 1, 2, 7, 13 och 18 ska ersättas av nedanstående. |
| 1 | B50L (5) | L 3,43 | | U 0,57 | | 0,6 | | 0,6 | | | | 0,9 |
| 2 | HV (5) | | | | | 1 | | 1 | | | | |
| 7 | Omr. III (enligt tabell 3) | | | | | 1 | | 1 | | 1 | | 1 |
| 13 | 50L | L 3,43 | | D 0,86 | 2 | | 2 | | 4 | | 4 | |
| 18 | Emax
   (7) | | | | 12 | 50 | 6 | 50 | 12 | 90 (9) | 24 | 80 (3) |

Krav i lux på 25 m håll

Position/grader

Halvljus

horisontellt

vertikalt

klass C

klass V

klass E

klass W

Nr

Element

vid/från

till

vid

min.

max.

min.

max.

min.

max.

min.

max.

Del A

1

B50L (5)

L 3,43

U 0,57

0,4

0,4

0,7 (9)

0,7

2

HV (5)

V

H

0,7

0,7

3

BR (5)

R 2,5

U 1

0,2

2

0,1

1

0,2

2

0,2

3

4

Segment BRR (5)

R 8

R 20

U 0,57

4

1

4

6

5

Segment BLL (5)

L 8

L 20

U 0,57

0,7

1

1

1

6

P

L 7

H

0,1

0,1

7

Omr. III (enligt tabell 3)

0,7

0,7

1

1

8a

S50, S50LL, S50RR (6)

U 4

0,1 (8)

0,1 (8)

0,1 (8)

9a

S100, S100LL, S100RR (6)

U 2

0,2 (8)

0,2 (8)

0,2 (8)

10

50 R

R 1,72

D 0,86

6

11

75 R

R 1,15

D 0,57

12

18

24

12

50 V

V

D 0,86

6

6

12

12

13

50 L

L 3,43

D 0,86

4,2

15 (10)

4,2

15 (10)

8

8

30 (10)

14

25 LL

L 16

D 1,72

1,4

1

1,4

4

15

25 RR

R 11

D 1,72

1,4

1

1,4

4

16

Segment 20 och nedanför

L 3,5

V

D 2

20 (3)

17

Segment 10 och nedanför

L 4,5

R 2,0

D 4

14 (2)

14 (2)

14 (2)

8 (3)

18

Emax
   (4)

20

50

10

50

20

90 (9)

35

80 (3)

Del B (kurvbelysningslägen): Del A är tillämplig men elementen på raderna 1, 2, 7, 13 och 18 ska ersättas av nedanstående.

1

B50L (5)

L 3,43

U 0,57

0,6

0,6

0,9

2

HV (5)

1

1

7

Omr. III (enligt tabell 3)

1

1

1

1

13

50L

L 3,43

D 0,86

2

2

4

4

18

Emax
   (7)

12

50

6

50

12

90 (9)

24

80 (3)

Tabell 2

Element, vinkelposition eller värde i grader för halvljus och kompletterande krav

| | Vinkelposition/värde i grader | Halvljus, klass C | Halvljus, klass V | Halvljus, klass E | Halvljus, klass W |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr | Beteckning för del av halvljus och krav | horisontellt | vertikalt | horisontellt | vertikalt | horisontellt | vertikalt | horisontellt | vertikalt |
| 2.1. | Emax får inte vara beläget utanför rektangeln belägen (ovanför segment Emax) | mellan 0,5 L
  och 3 R | mellan 0,3 D
  och 1,72 D | | mellan 0,3 D
  och 1,72 D | mellan 0,5 L
  och 3 R | mellan 0,1 D
  och 1,72 D | mellan 0,5 L
  och 3 R | mellan 0,3 D
  och 1,72 D |
| 2.2. | Ljus-mörkergränsen och dess delar ska






  — | uppfylla kraven i punkt 1 i bilaga 8 till dessa föreskrifter, varvid böjningen ska vara belägen på linjen V-V,
  och |

Vinkelposition/värde i grader

Halvljus, klass C

Halvljus, klass V

Halvljus, klass E

Halvljus, klass W

Nr

Beteckning för del av halvljus och krav

horisontellt

vertikalt

horisontellt

vertikalt

horisontellt

vertikalt

horisontellt

vertikalt

2.1.

Emax får inte vara beläget utanför rektangeln belägen (ovanför segment Emax)

mellan 0,5 L

och 3 R

mellan 0,3 D

och 1,72 D

mellan 0,3 D

och 1,72 D

mellan 0,5 L

och 3 R

mellan 0,1 D

och 1,72 D

mellan 0,5 L

och 3 R

mellan 0,3 D

och 1,72 D

2.2.

Ljus-mörkergränsen och dess delar ska

—

uppfylla kraven i punkt 1 i bilaga 8 till dessa föreskrifter, varvid böjningen ska vara belägen på linjen V-V,

och

| — | vara belägna så att den horisontella delen är |
| --- | --- |

—

vara belägna så att den horisontella delen är

vid V = 0,57 D

≤ 0,57D

≥ 1,3D

≤ 0,23D (11)

≥ 0,57D

≤ 0,23D

≥ 0,57D

Tabell 3

Områden III för halvljus, koordinater för högsta punk

| Vinkelposition i grader | Triangelmarkering nr | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Område III a
  för halvljus i klass C eller klass V | horisontellt | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | V-V | 4 L |
| vertikalt | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | H-H | H-H |
| Område III b
  för halvljus i klass W eller klass E | horisontellt | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | 0,5 L | 4 L |
| vertikalt | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | 0,34 U | 0,34 U |

Vinkelposition i grader

Triangelmarkering nr

1

2

3

4

5

6

7

8

Område III a

för halvljus i klass C eller klass V

horisontellt

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

V-V

4 L

vertikalt

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

H-H

H-H

Område III b

för halvljus i klass W eller klass E

horisontellt

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

0,5 L

4 L

vertikalt

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

0,34 U

0,34 U

Tabell 4

Kompletterande bestämmelser för halvljus i klass W, uttryckta i lux på 25 m håll

| 4.1. | Definition och krav tillämpliga på segmenten E, F1, F2 och F3 (anges inte i figur 1 ovan) |
| --- | --- |
| Största tillåtna värde är 0,2 lx: a) på ett segment E på 10 grader U mellan 20 L och 20 grader R, och b) på tre vertikala segment (F1, F2 och F3) på horisontella positioner 10 grader L, V och 10 grader R, där alla tre går från 10 U till 60 grader U. |
| 4.2. | Annan (kompletterande) uppsättning krav för Emax, segment 20 och segment 10: Del A eller B i tabell 1 ska tillämpas, förutsatt att maximikraven på raderna 16, 17 och 18 ersätts av dem som anges nedan. |
| Om ett halvljus i klass W, vid användning av sökandens uppgifter enligt punkt 2.2.2 e i dessa föreskrifter, är utformat för att avge mot segment 20 och nedanför högst 10 lx och mot segment 10 och nedanför högst 4 lx, får det nominella värdet för Emax för detta halvljus inte överstiga 100 lx. |

4.1.

Definition och krav tillämpliga på segmenten E, F1, F2 och F3 (anges inte i figur 1 ovan)

Största tillåtna värde är 0,2 lx: a) på ett segment E på 10 grader U mellan 20 L och 20 grader R, och b) på tre vertikala segment (F1, F2 och F3) på horisontella positioner 10 grader L, V och 10 grader R, där alla tre går från 10 U till 60 grader U.

4.2.

Annan (kompletterande) uppsättning krav för Emax, segment 20 och segment 10: Del A eller B i tabell 1 ska tillämpas, förutsatt att maximikraven på raderna 16, 17 och 18 ersätts av dem som anges nedan.

Om ett halvljus i klass W, vid användning av sökandens uppgifter enligt punkt 2.2.2 e i dessa föreskrifter, är utformat för att avge mot segment 20 och nedanför högst 10 lx och mot segment 10 och nedanför högst 4 lx, får det nominella värdet för Emax för detta halvljus inte överstiga 100 lx.

Tabell 5

Krav på den övre delen och vinkelposition för mätpunkter

| Punktens beteckning | S50LL | S50 | S50RR | S100LL | S100 | S100RR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vinkelposition i grader | 4 U/8 L | 4 U/V-V | 4 U/8 R | 2 U/4 L | 2 U/V-V | 2 U/4 R |

Punktens beteckning

S50LL

S50

S50RR

S100LL

S100

S100RR

Vinkelposition i grader

4 U/8 L

4 U/V-V

4 U/8 R

2 U/4 L

2 U/V-V

2 U/4 R

Tabell 6

Kompletterande krav för halvljus i klass E

| Del A eller B i tabell 1 samt tabell 2 ska tillämpas, förutsatt att raderna 1 och 18 i tabell 1 och punkt 2.2 i tabell 2 ersätts med följande |
| --- |
| Punk | Beteckning | Rad 1 i tabell 1, del A eller B | Rad 18 i tabell 1, del A eller B | Punkt 2.2 i tabell 2 |
| Nr | Uppsättning uppgifter | EB50L i lux på 25 m håll | Emax i lux på 25 m håll | Position för den horisontella delen av ljus-mörkergränsen i grader |
| | | max. | max. | högst |
| 6.1. | E1 | 0,6 | 80 | 0,34 D |
| 6.2. | E2 | 0,5 | 70 | 0,45 D |
| 6.3. | E3 | 0,4 | 60 | 0,57 D |

Del A eller B i tabell 1 samt tabell 2 ska tillämpas, förutsatt att raderna 1 och 18 i tabell 1 och punkt 2.2 i tabell 2 ersätts med följande

Punk

Beteckning

Rad 1 i tabell 1, del A eller B

Rad 18 i tabell 1, del A eller B

Punkt 2.2 i tabell 2

Nr

Uppsättning uppgifter

EB50L i lux på 25 m håll

Emax i lux på 25 m håll

Position för den horisontella delen av ljus-mörkergränsen i grader

max.

max.

högst

6.1.

E1

0,6

80

0,34 D

6.2.

E2

0,5

70

0,45 D

6.3.

E3

0,4

60

0,57 D

---

(1)  Anm: Mätförfarandet anges i bilaga 9 till dessa föreskrifter.

(2)  Maximalt 18 lx, om systemet också är utformat för att avge halvljus i klass W.

(3)  Kraven enligt bestämmelserna i tabell 4 ska också tillämpas.

(4)  Krav på placering enligt bestämmelserna i tabell 2 (”segment Emax”).

(5)  Bidraget från varje sida av systemet, uppmätt enligt bestämmelserna i bilaga 9 till dessa föreskrifter, får inte underskrida 0,1 lx.

(6)  Krav på placering enligt bestämmelserna i tabell 5.

(7)  Krav på placering enligt punkt 6.2.6.2 i dessa föreskrifter.

(8)  Ett par positionsljus, inbyggda i systemet eller avsedda att monteras samtidigt med systemet, får vara tända enligt sökandens anvisningar.

(9)  Kraven enligt bestämmelserna i tabell 6 är också tillämpliga.

(10)  Maximivärdet får multipliceras med 1,4 om det enligt tillverkarens beskrivning garanteras att detta värde inte kommer att överskridas vid användning, antingen genom systemet, eller om systemets användning begränsas till fordon, genom en motsvarande stabilisering/begränsning av systemets strömförsörjning i enlighet med meddelandeformuläret.

(11)  Kraven enligt bestämmelserna i tabell 6 är också tillämpliga.

Tillägg till tabell 1

Endast upplysningsvis: de fotometriska värdena för halvljus i tabell 1, uttryckta i candela

| Krav uttryckta i candela | Position/grader | Halvljus |
| --- | --- | --- |
| horisontellt | vertikalt | klass C | klass V | klass E | klass W |
| Nr | Element | vid/från | till | vid | min. | max. | min. | max. | min. | max. | min. | max. |
| Del A |
| 1 | B50L (4) | L 3,43 | | U 0,57 | | 250 | | 250 | | 438 (8) | | 438 |
| 2 | HV (4) | V | | H | | 438 | | 438 | | | | |
| 3 | BR (4) | R 2,5 | | U 1 | 125 | 1 250 | 63 | 625 | 125 | 1 250 | 125 | 1 875 |
| 4 | Segment BRR (4) | R 8 | R 20 | U 0,57 | | 2 500 | | 625 | | 2 500 | | 3 750 |
| 5 | Segment BLL (4) | L 8 | L 20 | U 0,57 | | 438 | | 625 | | 625 | | 625 |
| 6 | P | L 7 | | H | 63 | | | | | | 63 | |
| 7 | Omr. III (enligt tabell 3) | | | | | 438 | | 438 | | 625 | | 625 |
| 8a | S50, S50LL, S50RR (5) | | | U 4 | 63 (7) | | | | 63 (7) | | 63 (7) | |
| 9a | S100, S100LL, S100RR (5) | | | U 2 | 125 (7) | | | | 125 (7) | | 125 (7) | |
| 10 | 50 R | R 1,72 | | D 0,86 | | | 3 750 | | | | | |
| 11 | 75 R | R 1,15 | | D 0,57 | 7 500 | | | | 11 250 | | 15 000 | |
| 12 | 50 V | V | | D 0,86 | 3 750 | | 3 750 | | 7 500 | | 7 500 | |
| 13 | 50 L | L 3,43 | | D 0,86 | 2 625 | 9 375 | 2 625 | 9 375 | 5 000 | | 5 000 | 18 750 |
| 14 | 25 LL | L 16 | | D 1,72 | 875 | | 625 | | 875 | | 2 500 | |
| 15 | 25 RR | R 11 | | D 1,72 | 875 | | 625 | | 875 | | 2 500 | |
| 16 | Segment 20 och nedanför | L 3,5 | V | D 2 | | | | | | | | 12 500 (2) |
| 17 | Segment 10 och nedanför | L 4,5 | R 2,0 | D 4 | | 8 750 (1) | | 8 750 (1) | | 8 750 (1) | | 5 000 (2) |
| 18 | Emax
   (3) | | | | 12 500 | 31 250 | 6 250 | 31 250 | 12 500 | 56 250 (8) | 21 875 | 50 000 (2) |
| Del B (kurvbelysningslägen): Del A är tillämplig men elementen på raderna 1, 2, 7, 13 och 18 ska ersättas av nedanstående. |
| 1 | B50L (4) | L 3,43 | | U 0,57 | | 375 | | 375 | | | | 563 |
| 2 | HV (4) | | | | | 625 | | 625 | | | | |
| 7 | Omr. III (enligt tabell 3) | | | | | 625 | | 625 | | 625 | | 625 |
| 13 | 50L | L 3,43 | | D 0,86 | 1 250 | | 1 250 | | 2 500 | | 2 500 | |
| 18 | Emax
   (6) | | | | 7 500 | 31 250 | 3 750 | 31 250 | 7 500 | 56 250 (8) | 15 000 | 50 000 (2) |

Krav uttryckta i candela

Position/grader

Halvljus

horisontellt

vertikalt

klass C

klass V

klass E

klass W

Nr

Element

vid/från

till

vid

min.

max.

min.

max.

min.

max.

min.

max.

Del A

1

B50L (4)

L 3,43

U 0,57

250

250

438 (8)

438

2

HV (4)

V

H

438

438

3

BR (4)

R 2,5

U 1

125

1 250

63

625

125

1 250

125

1 875

4

Segment BRR (4)

R 8

R 20

U 0,57

2 500

625

2 500

3 750

5

Segment BLL (4)

L 8

L 20

U 0,57

438

625

625

625

6

P

L 7

H

63

63

7

Omr. III (enligt tabell 3)

438

438

625

625

8a

S50, S50LL, S50RR (5)

U 4

63 (7)

63 (7)

63 (7)

9a

S100, S100LL, S100RR (5)

U 2

125 (7)

125 (7)

125 (7)

10

50 R

R 1,72

D 0,86

3 750

11

75 R

R 1,15

D 0,57

7 500

11 250

15 000

12

50 V

V

D 0,86

3 750

3 750

7 500

7 500

13

50 L

L 3,43

D 0,86

2 625

9 375

2 625

9 375

5 000

5 000

18 750

14

25 LL

L 16

D 1,72

875

625

875

2 500

15

25 RR

R 11

D 1,72

875

625

875

2 500

16

Segment 20 och nedanför

L 3,5

V

D 2

12 500 (2)

17

Segment 10 och nedanför

L 4,5

R 2,0

D 4

8 750 (1)

8 750 (1)

8 750 (1)

5 000 (2)

18

Emax
   (3)

12 500

31 250

6 250

31 250

12 500

56 250 (8)

21 875

50 000 (2)

Del B (kurvbelysningslägen): Del A är tillämplig men elementen på raderna 1, 2, 7, 13 och 18 ska ersättas av nedanstående.

1

B50L (4)

L 3,43

U 0,57

375

375

563

2

HV (4)

625

625

7

Omr. III (enligt tabell 3)

625

625

625

625

13

50L

L 3,43

D 0,86

1 250

1 250

2 500

2 500

18

Emax
   (6)

7 500

31 250

3 750

31 250

7 500

56 250 (8)

15 000

50 000 (2)

---

(1)  Maximalt 11 250 candela, om systemet också är utformat för att avge halvljus i klass W.

(2)  Kraven enligt bestämmelserna i tabell 4 ska också tillämpas.

(3)  Krav på placering enligt bestämmelserna i tabell 2 (”segment Emax”).

(4)  Bidraget från varje sida av systemet, uppmätt enligt bestämmelserna i bilaga 9 till dessa föreskrifter, får inte underskrida 63 cd.

(5)  Krav på placering enligt bestämmelserna i tabell 5.

(6)  Krav på placering enligt punkt 6.2.6.2 i dessa föreskrifter.

(7)  Ett par positionsljus, inbyggda i systemet eller avsedda att monteras samtidigt med systemet, får vara tända enligt sökandens anvisningar.

(8)  Kraven enligt bestämmelserna i tabell 6 är också tillämpliga.

---

BILAGA 4

Provning av stabiliteten i fotometriska prestanda hos tända system

PROVNING AV KOMPLETTA SYSTEM

När de fotometriska värdena har mätts enligt bestämmelserna i dessa föreskrifter, i punkten Emax för helljuset och i punkterna HV, 50 R, 50 L och B 50 för halvljuset, ska ett komplett systemexemplar provas med avseende på stabiliteten för de fotometriska egenskaperna i drift.

I denna bilaga menas med

a)   komplett system: höger sida och vänster sida av ett system, inbegripet elektronisk(a) styranordning(ar) och/eller anordningar för strömförsörjning och handhavande inkl. de omgivande karosseridelar och lyktor som kan påverka värmespridningen; varje installationsenhet i systemet och lyktan/orna och/eller lysdiodmodulen i förekommande fall i det kompletta systemet kan provas separat,

b)   provexemplar: i nedanstående text antingen det kompletta systemet eller en installationsenhet som provas,

c)   ljuskälla: varje glödtråd i en glödlampa samt lysdiodmoduler eller ljusavgivande delar av en lysdiodmodul.

Provningarna ska utföras

| a) | i torr och stillastående luft vid en omgivande temperatur av 23 °C ± 5 °C, varvid provexemplaret ska vara fastsatt på en anordning som motsvarar den riktiga installationen på fordonet, |
| --- | --- |

a)

i torr och stillastående luft vid en omgivande temperatur av 23 °C ± 5 °C, varvid provexemplaret ska vara fastsatt på en anordning som motsvarar den riktiga installationen på fordonet,

| b) | om demonterbara ljuskällor används, med användning av en serieproducerad glödlampa som åldrats i minst en timme, eller en serieproducerad urladdningslampa som åldrats i minst 15 timmar eller en serieproducerad lysdiodmodul som åldrats i minst 48 timmar och svalnat till omgivande temperatur innan provningarna enligt dessa föreskrifter inleds. De lysdiodmoduler som tillhandahålls av sökanden ska användas. |
| --- | --- |

b)

om demonterbara ljuskällor används, med användning av en serieproducerad glödlampa som åldrats i minst en timme, eller en serieproducerad urladdningslampa som åldrats i minst 15 timmar eller en serieproducerad lysdiodmodul som åldrats i minst 48 timmar och svalnat till omgivande temperatur innan provningarna enligt dessa föreskrifter inleds. De lysdiodmoduler som tillhandahålls av sökanden ska användas.

Mätutrustningen ska vara likvärdig med den som används för typgodkännandeprovning av systemets provexemplar. Systemet eller en eller flera delar därav ska försättas i neutraltillstånd före nedanstående provningar.

Provexemplaret ska vara tänt med halvljus utan att tas bort från eller återjusteras i förhållande till provningsfixturen. Den använda ljuskällan ska vara en ljuskälla i den angivna kategorin för den strålkastaren.

1.   PROVNING AV DE FOTOMETRISKA EGENSKAPERNAS STABILITET

1.1   Rent provexemplar

Varje provexemplar ska vara tänt under 12 timmar enligt beskrivningen under punkt 1.1.1 och kontrolleras såsom föreskrivs under punkt 1.1.2.

1.1.1   Provningsförfarande

1.1.1.1   Provningsgång

| a) | Om provexemplaret är utformat för att avge en enda belysningsfunktion (halvljus eller helljus) och för en enda klass av halvljus, ska motsvarande ljuskällor vara tända under den tid (1) som anges i punkt 1.1. |
| --- | --- |

a)

Om provexemplaret är utformat för att avge en enda belysningsfunktion (halvljus eller helljus) och för en enda klass av halvljus, ska motsvarande ljuskällor vara tända under den tid (1) som anges i punkt 1.1.

| b) | Om provexemplaret avger men än en funktion eller mer än en halvljusklass enligt dessa föreskrifter och om sökanden uppger att varje funktion eller klass hos provexemplaret har egen/na ljuskällor, och är uteslutande tänd vid varje enskild tidpunkt (2), ska provningen utföras under dessa förhållanden, genom att det mest energiförbrukande läget sätts i drift (1) för varje funktion eller halvljusklass successivt under den (likformigt fördelade) tid som anges i punkt 1.1.
  I samtliga andra fall (1)
   (2) ska provexemplaret genomgå nedanstående driftscykel för vart och ett av lägena i halvljusets klass C, klass V, klass E och klass W, oavsett om det är detta som avges helt eller delvis av provexemplaret, under samma (likformigt fördelade) tid som anges i punkt 1.1.
  15 minuter först, t.ex. för halvljus i klass C tänt i det mest energiförbrukande läget, under förhållanden som motsvarar trafik på raka vägar.
  5 minuter med halvljuset tänt i samma läge som föregående men dessutom med alla andra av provexemplarets ljuskällor tända (3) som kan tändas samtidigt, efter sökandens anvisningar.
  Efter att ha uppnått den (likformigt fördelade) tid som anges i punkt 1.1 ska ovanstående driftscykel genomföras med den andra, tredje och fjärde halvljusklassen i förekommande fall i den ordning som anges ovan. |
| --- | --- |

b)

Om provexemplaret avger men än en funktion eller mer än en halvljusklass enligt dessa föreskrifter och om sökanden uppger att varje funktion eller klass hos provexemplaret har egen/na ljuskällor, och är uteslutande tänd vid varje enskild tidpunkt (2), ska provningen utföras under dessa förhållanden, genom att det mest energiförbrukande läget sätts i drift (1) för varje funktion eller halvljusklass successivt under den (likformigt fördelade) tid som anges i punkt 1.1.

I samtliga andra fall (1)
   (2) ska provexemplaret genomgå nedanstående driftscykel för vart och ett av lägena i halvljusets klass C, klass V, klass E och klass W, oavsett om det är detta som avges helt eller delvis av provexemplaret, under samma (likformigt fördelade) tid som anges i punkt 1.1.

15 minuter först, t.ex. för halvljus i klass C tänt i det mest energiförbrukande läget, under förhållanden som motsvarar trafik på raka vägar.

5 minuter med halvljuset tänt i samma läge som föregående men dessutom med alla andra av provexemplarets ljuskällor tända (3) som kan tändas samtidigt, efter sökandens anvisningar.

Efter att ha uppnått den (likformigt fördelade) tid som anges i punkt 1.1 ska ovanstående driftscykel genomföras med den andra, tredje och fjärde halvljusklassen i förekommande fall i den ordning som anges ovan.

| c) | Om provexemplaret omfattar andra grupperade belysningsfunktioner ska var och en av dessa funktioner vara aktiverad samtidigt under den tid som anges i a eller b ovan för var och en av belysningsfunktionerna, enligt tillverkarens rekommendationer. |
| --- | --- |

c)

Om provexemplaret omfattar andra grupperade belysningsfunktioner ska var och en av dessa funktioner vara aktiverad samtidigt under den tid som anges i a eller b ovan för var och en av belysningsfunktionerna, enligt tillverkarens rekommendationer.

| d) | Om provexemplaret är utformat för att avge halvljus i kurvbelysningsläge där en kompletterande ljuskälla blir strömförande, ska denna ljuskälla vara tänd samtidigt under 1 minut och släckt under 9 minuter endast när halvljuset är tänt, enligt vad som anges i a och b ovan. |
| --- | --- |

d)

Om provexemplaret är utformat för att avge halvljus i kurvbelysningsläge där en kompletterande ljuskälla blir strömförande, ska denna ljuskälla vara tänd samtidigt under 1 minut och släckt under 9 minuter endast när halvljuset är tänt, enligt vad som anges i a och b ovan.

1.1.1.2.   Provningsspänning

Spänningen ska anbringas på provexemplarets anslutningar enligt följande:

| a) | För ljuskällor med demonterbara glödlampor som försörjs med ström direkt från fordonet:
  Provningen ska utföras vid 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, beroende på vad som är tillämpligt, om inte sökanden uppger att provexemplaret kan användas under annan spänning. I så fall ska provningen utföras med en glödlampa vars effekt är så hög som möjligt. |
| --- | --- |

a)

För ljuskällor med demonterbara glödlampor som försörjs med ström direkt från fordonet:

Provningen ska utföras vid 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, beroende på vad som är tillämpligt, om inte sökanden uppger att provexemplaret kan användas under annan spänning. I så fall ska provningen utföras med en glödlampa vars effekt är så hög som möjligt.

| b) | För demonterbara urladdningsljuskällor:
  Provningsspänningen för deras elektroniska styrning ska vara 13,5 ± 0,1 V för fordon som har ett elsystem med en spänning på 12 V, om inte annat anges i ansökan om typgodkännande. |
| --- | --- |

b)

För demonterbara urladdningsljuskällor:

Provningsspänningen för deras elektroniska styrning ska vara 13,5 ± 0,1 V för fordon som har ett elsystem med en spänning på 12 V, om inte annat anges i ansökan om typgodkännande.

| c) | För icke-demonterbara ljuskällor som försörjs med ström direkt från fordonet:
  Alla mätningar av belysningsenheter som är utrustade med en icke-demonterbar ljuskälla (glödlampa och/eller annan ljuskälla) ska äga rum vid spänningarna 6,3 V, 13,2 V eller 28 V eller andra spänningar som motsvarar fordonets spänning enligt sökandens anvisningar, efter vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

c)

För icke-demonterbara ljuskällor som försörjs med ström direkt från fordonet:

Alla mätningar av belysningsenheter som är utrustade med en icke-demonterbar ljuskälla (glödlampa och/eller annan ljuskälla) ska äga rum vid spänningarna 6,3 V, 13,2 V eller 28 V eller andra spänningar som motsvarar fordonets spänning enligt sökandens anvisningar, efter vad som är tillämpligt.

| d) | För demonterbara eller icke-demonterbara ljuskällor som drivs oberoende av fordonets matarspänning och helt styrs av systemet eller för ljuskällor som drivs av en strömförsörjnings- och driftsenhet ska ovanstående provningsspänningar tillföras anordningens ingångspoler. Det laboratorium som utför provningarna kan be sökanden att tillhandahålla en strömförsörjnings- och driftsenhet eller en särskild strömförsörjningsenhet som krävs för drift av ljuskällan/orna. |
| --- | --- |

d)

För demonterbara eller icke-demonterbara ljuskällor som drivs oberoende av fordonets matarspänning och helt styrs av systemet eller för ljuskällor som drivs av en strömförsörjnings- och driftsenhet ska ovanstående provningsspänningar tillföras anordningens ingångspoler. Det laboratorium som utför provningarna kan be sökanden att tillhandahålla en strömförsörjnings- och driftsenhet eller en särskild strömförsörjningsenhet som krävs för drift av ljuskällan/orna.

| e) | Lysdiodmoduler ska mätas vid 6,75 V, 13,5 V respektive 28,0 V, om inget annat anges i dessa föreskrifter. Lysdiodmoduler som drivs av ett elektroniskt manöverdon för ljuskälla ska mätas enligt sökandens anvisningar. |
| --- | --- |

e)

Lysdiodmoduler ska mätas vid 6,75 V, 13,5 V respektive 28,0 V, om inget annat anges i dessa föreskrifter. Lysdiodmoduler som drivs av ett elektroniskt manöverdon för ljuskälla ska mätas enligt sökandens anvisningar.

| f) | Om signalljus är grupperade eller kombinerade eller är en flerfunktionslykta med provexemplaret och drivs med en annan spänning än märkspänningarna 6 V, 12 V respektive 24 V, ska spänningen justeras i enlighet med tillverkarens anvisningar för det ljusets korrekta fotometriska funktion. |
| --- | --- |

f)

Om signalljus är grupperade eller kombinerade eller är en flerfunktionslykta med provexemplaret och drivs med en annan spänning än märkspänningarna 6 V, 12 V respektive 24 V, ska spänningen justeras i enlighet med tillverkarens anvisningar för det ljusets korrekta fotometriska funktion.

1.1.2   Provningsresultat

1.1.2.1   Visuell kontroll

När provexemplaret har återfått samma temperatur som omgivningen ska provexemplarets lyktglas och ett eventuellt yttre lyktglas rengöras med en ren, fuktig bomullstrasa. Därefter ska provexemplaret kontrolleras visuellt, varvid ingen förvrängning, deformation, sprickbildning eller färgförändring ska kunna iakttas på vare sig provexemplarets lyktglas eller ett eventuellt yttre lyktglas.

1.1.2.2   Fotometrisk provning

För att uppfylla kraven i dessa föreskrifter ska de föreskrivna fotometriska värdena uppnås i följande punkter:

För halvljus i klass C och vissa andra klasser, 50V, B50L (eller R) och HV efter vad som är tillämpligt.

För helljus i neutraltillstånd punkten Emax.

En ytterligare inriktning får utföras för att ta hänsyn till eventuell deformation av provexemplarets fäste på grund av värme (ändring av ljus-mörkergränsens läge behandlas under punkt 2 i denna bilaga).

En avvikelse på 10 %, inklusive toleransen för det fotometriska mätförfarandet, kan tillåtas mellan de fotometriska egenskaperna och de värden som uppmätts före provningen.

1.2   Smutsigt provexemplar

Efter provning enligt punkt 1.1 ska provexemplaret vara tänt i en timme enligt punkt 1.1.1 för varje funktion eller halvljusklass (4), efter att ha preparerats enligt punkt 1.2.1 och kontrollerats enligt punkt 1.1.2. Varje provning ska följas av en tillräckligt lång avsvalningstid.

1.2.1   Preparering av provexemplaret

Provblandning

1.2.1.1   För ett system eller en eller flera delar därav som omfattar ett lyktglas av glas: Den blandning av vatten och föroreningsmedel som ska anbringas på provexemplaret ska bestå av

| | 9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek på 0–100 μm som motsvarar fördelningen i punkt 2.1.3, |
| --- | --- |

9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek på 0–100 μm som motsvarar fördelningen i punkt 2.1.3,

| | 1 viktdel finmalen träkol (bokved) med en kornstorlek på 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 viktdel finmalen träkol (bokved) med en kornstorlek på 0–100 μm,

| | 0,2 viktdelar NaCMC (5), och |
| --- | --- |

0,2 viktdelar NaCMC (5), och

| | tillräcklig mängd destillerat vatten med en konduktivitet som är mindre än 1 mS/m. |
| --- | --- |

tillräcklig mängd destillerat vatten med en konduktivitet som är mindre än 1 mS/m.

1.2.1.2   För ett system eller en eller flera delar därav som omfattar ett yttre lyktglas av plast:

Den blandning av vatten och föroreningsmedel som ska anbringas på provexemplaret ska bestå av

| | 9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek på 0–100 μm som motsvarar fördelningen i punkt 2.1.3, |
| --- | --- |

9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek på 0–100 μm som motsvarar fördelningen i punkt 2.1.3,

| | 1 viktdel finmalen träkol (bokved) med en kornstorlek på 0–100 μm, |
| --- | --- |

1 viktdel finmalen träkol (bokved) med en kornstorlek på 0–100 μm,

| | 0,2 viktdelar NaCMC (5), |
| --- | --- |

0,2 viktdelar NaCMC (5),

| | 5 viktdelar natriumklorid (99 % ren), |
| --- | --- |

5 viktdelar natriumklorid (99 % ren),

| | 13 viktdelar destillerat vatten med en konduktivitet som är mindre än 1 mS/m, och |
| --- | --- |

13 viktdelar destillerat vatten med en konduktivitet som är mindre än 1 mS/m, och

| | 2 ± 1 viktdelar ytaktivt medel. |
| --- | --- |

2 ± 1 viktdelar ytaktivt medel.

1.2.1.3   Kornstorleksfördelning

| Kornstorlek (μm) | Andel partiklar efter storlek (%) |
| --- | --- |
| 0–5 | 12 ± 2 |
| 5–10 | 12 ± 3 |
| 10–20 | 14 ± 3 |
| 20–40 | 23 ± 3 |
| 40–80 | 30 ± 3 |
| 80–100 | 9 ± 3 |

Kornstorlek (μm)

Andel partiklar efter storlek (%)

0–5

12 ± 2

5–10

12 ± 3

10–20

14 ± 3

20–40

23 ± 3

40–80

30 ± 3

80–100

9 ± 3

1.2.1.4   Blandningen får inte vara mer än 14 dagar gammal.

1.2.1.5   Anbringande av provningsblandningen på provexemplaret:

Anbringande av provningsblandningen på provexemplaret: Provblandningen ska anbringas jämnt över hela den ljusavgivande ytan på provexemplaret och sedan lämnas att torka. Detta förfarande ska upprepas tills belysningsvärdet har minskat till 15–20% av de värden som uppmätts i var och en av följande punkter under de förhållanden som beskrivs i denna bilaga:

| | Emax för helljus i neutraltillstånd, |
| --- | --- |

Emax för helljus i neutraltillstånd,

| | 50V för halvljus i klass C och för vart och ett av dess angivna lägen. |
| --- | --- |

50V för halvljus i klass C och för vart och ett av dess angivna lägen.

2.   PROVNING MED AVSEENDE PÅ LJUS-MÖRKERGRÄNSENS VERTIKALA LÄGESFÖRÄNDRING GENOM PÅVERKAN AV VÄRME

Detta prov består i att kontrollera att den vertikala driften av ljus-mörkergränsen under värmepåverkan inte överstiger ett specificerat värde för ett system eller en eller flera delar därav som avger halvljus i klass C (grundläggande halvljus) eller för varje angivet halvljusläge.

Om provexemplaret består av mer än en belysningsenhet eller mer än en uppsättning belysningsenheter som avger en ljus-mörkergräns ska var och en av dessa betraktas som ett provexemplar för denna provnings vidkommande och ska provas separat.

Sådana provexemplar som provas enligt punkt 1 ska genomgå provning enligt punkt 2.1 utan att avlägsnas från sitt fäste eller justeras på nytt i förhållande till detta.

Om provexemplaret är försett med en rörlig optisk del ska man för denna provnings vidkommande endast beakta den position som ligger närmast medelvinkeln i vertikalplanet och/eller den initiala positionen i neutraltillståndet.

Provningen ska endast omfatta de insignaler som motsvarar högertrafik.

2.1   Provning

För denna provnings vidkommande ska spänningen regleras enligt bestämmelserna i punkt 1.1.1.2.

Provexemplaret ska sättas i drift och provas när det avger halvljus i klass C, klass V, klass E eller klass W efter vad som är tillämpligt.

Positionen för ljus/mörkergränsens horisontella del mellan V V och den vertikala linje som går genom punkten B50L (eller R) ska kontrolleras 3 minuter (r3) och 60 minuter (r60) efter tändning.

Mätningen av ljus/mörkergränsens lägesförändring enligt ovan ska utföras enligt valfri metod som ger tillräcklig noggrannhet och reproducerbara resultat.

2.2   Provningsresultat

2.2.1   Resultatet, uttryckt i milliradianer (mrad) ska anses vara godtagbart för ett system som avger helljus om det absoluta värdet Formula som uppmätts för provexemplaret är högst 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad).

2.2.2   Om värdet är högre än 1,0 mrad, men inte högre än 1,5 mrad (1,0 mrad < Δ rI ≤ 1,5 mrad) ska emellertid ett andra provexemplar provas såsom beskrivs under punkt 2.1., sedan den tre gånger utsatts för nedan beskrivna cykel för att stabilisera de mekaniska delarnas lägen i provexemplaret på ett fäste som representerar den riktiga installationen i fordonet:

Halvljuset ska vara tänt i en timme (spänningen ska ställas in enligt punkt 1.1.1.2),

Halvljuset ska sedan vara släckt i en timme.

Systemet eller en eller flera delar därav ska anses vara godkända om medelvärdet av det absoluta värdet ΔrI uppmätt på det första provexemplaret och ΔrII ΔrII uppmätt på det andra provexemplaret är högst 1,0 mrad.

Formula

---

(1)  Om provexemplaret är grupperat och/eller är en flerfunktionslykta med signalljus ska signalljusen vara tända under hela provningens varaktighet, med undantag för varselljus. Om det är fråga om en körriktningsvisare ska den vara tänd i blinkande läge, tänt och släckt ungefärlig lika länge.

(2)  Om ytterligare ljuskällor tänds samtidigt när ljustutan används, ska detta inte anses som normal användning.

(3)  Även om ingen ansökan om typgodkännande enligt dessa föreskrifter söks ska alla ljuskällor i belysningsfunktionerna beaktas, förutom dem som avses i fotnot 2.

(4)  Halvljus i klass W, i förekommande fall, ska inte beaktas för belysningsenheter som avger en annan belysningsklass eller annan belysningsfunktion eller bidrar till dem.

(5)  NaCMC står för karboxymetylcellulosans natriumsalt, vanligen kallat CMC. Den NaCMC som används i smutsblandningen ska ha en substitutionsgrad (DS) som är 0,6–0,7 och en viskositet av 200–300 cP för en tvåprocentig lösning vid 20° C.

---

BILAGA 5

Minimikrav för förfaranden för kontroll av produktionens överensstämmelse

1.   ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

| 1.1 | Kraven för överensstämmelse ska anses uppfyllda från mekanisk och geometrisk synpunkt om skillnaderna inte är större än de oundvikliga variationerna vid tillverkningen inom ramen för kraven i dessa föreskrifter. Detta gäller även för färgen. |
| --- | --- |

1.1

Kraven för överensstämmelse ska anses uppfyllda från mekanisk och geometrisk synpunkt om skillnaderna inte är större än de oundvikliga variationerna vid tillverkningen inom ramen för kraven i dessa föreskrifter. Detta gäller även för färgen.

| 1.2 | Med avseende på fotometriska egenskaper ska överensstämmelsen för serietillverkade system, vid prov av de fotometriska egenskaperna för ett slumpmässigt valt system utrustat med en ljuskälla som satts i drift och i förekommande fall korrigerats enligt punkterna 1 och 2 i bilaga 9 till dessa föreskrifter, inte ifrågasättas i följande fall:






  1.2.1 | Om inget värde som mätts upp och korrigerats enligt bestämmelserna i punkt 2 i bilaga 9 till dessa föreskrifter avviker i ofördelaktig riktning med mer än 20 % av det värde som anges i dessa föreskrifter.






  1.2.1.1 | När det gäller följande värden för halvljuset och dess lägen får den ofördelaktiga avvikelsen vara | för maximivärden i punkten B50L 0,2 lx (motsvarande 20 %) och 0,3 lx (motsvarande 30 %), |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.2

Med avseende på fotometriska egenskaper ska överensstämmelsen för serietillverkade system, vid prov av de fotometriska egenskaperna för ett slumpmässigt valt system utrustat med en ljuskälla som satts i drift och i förekommande fall korrigerats enligt punkterna 1 och 2 i bilaga 9 till dessa föreskrifter, inte ifrågasättas i följande fall:

1.2.1

Om inget värde som mätts upp och korrigerats enligt bestämmelserna i punkt 2 i bilaga 9 till dessa föreskrifter avviker i ofördelaktig riktning med mer än 20 % av det värde som anges i dessa föreskrifter.

1.2.1.1

När det gäller följande värden för halvljuset och dess lägen får den ofördelaktiga avvikelsen vara

för maximivärden i punkten B50L 0,2 lx (motsvarande 20 %) och 0,3 lx (motsvarande 30 %),

| | för maximivärden i område III, i punkten HV och på segmentet BLL: 0,3 lx (motsvarande 20 %) och 0,45 lx (motsvarande 30 %), |
| --- | --- |

för maximivärden i område III, i punkten HV och på segmentet BLL: 0,3 lx (motsvarande 20 %) och 0,45 lx (motsvarande 30 %),

| | för maximivärden på segmenten E, F1, F2 och F3: 0,2 lx (motsvarande 20 %) och 0,3 lx (motsvarande 30 %), respektive |
| --- | --- |

för maximivärden på segmenten E, F1, F2 och F3: 0,2 lx (motsvarande 20 %) och 0,3 lx (motsvarande 30 %), respektive

| | för minimivärdena i punkterna BR, P, S50, S50LL, S50RR, S100, S100LL, S100RR och de som anges i fotnot 4 till tabell 1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter (B50L, HV, BR, BRR och BLL), hälften av erforderligt värde (motsvarande 20 %) och tre fjärdedelar av erforderligt värde (motsvarande 30 %). |
| --- | --- |

för minimivärdena i punkterna BR, P, S50, S50LL, S50RR, S100, S100LL, S100RR och de som anges i fotnot 4 till tabell 1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter (B50L, HV, BR, BRR och BLL), hälften av erforderligt värde (motsvarande 20 %) och tre fjärdedelar av erforderligt värde (motsvarande 30 %).

| 1.2.1.2 | Om HV för helljuset befinner sig innanför isoluxlinjen för 0,75 Emax och ingen avvikelse större än +20 % för största värden och -20 % för minsta värden kan konstateras för de fotometriska värdena i någon av mätpunkterna som anges i punkt 6.2.3 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.2.1.2

Om HV för helljuset befinner sig innanför isoluxlinjen för 0,75 Emax och ingen avvikelse större än +20 % för största värden och -20 % för minsta värden kan konstateras för de fotometriska värdena i någon av mätpunkterna som anges i punkt 6.2.3 i dessa föreskrifter.

| 1.2.2 | Om resultaten av proven som beskrivs ovan inte uppfyller kraven får systemet riktas om, förutsatt att strålens axel inte flyttas i sidled med mer än 0,5 grader åt höger eller vänster eller med mer än 0,2 grader uppåt eller nedåt, oberoende av den initiala justeringen.
  Dessa bestämmelser ska inte tillämpas på de belysningsenheter som avses i punkt 6.3.1.1 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.2.2

Om resultaten av proven som beskrivs ovan inte uppfyller kraven får systemet riktas om, förutsatt att strålens axel inte flyttas i sidled med mer än 0,5 grader åt höger eller vänster eller med mer än 0,2 grader uppåt eller nedåt, oberoende av den initiala justeringen.

Dessa bestämmelser ska inte tillämpas på de belysningsenheter som avses i punkt 6.3.1.1 i dessa föreskrifter.

| 1.2.3 | Om resultaten av proven som beskrivs ovan inte uppfyller kraven ska proven upprepas med en annan ljuskälla och/eller en annan strömförsörjnings- och driftsenhet. |
| --- | --- |

1.2.3

Om resultaten av proven som beskrivs ovan inte uppfyller kraven ska proven upprepas med en annan ljuskälla och/eller en annan strömförsörjnings- och driftsenhet.

| 1.3. | För kontroll av förändringen i höjdled för ljus/mörkergränsen under påverkan av värme, ska följande förfarande tillämpas:
  Ett av systemen ska provas enligt den metod som anges i punkt 2.1 i bilaga 4 efter att tre gånger ha genomgått den driftscykel som anges i punkt 2.2.2 i bilaga 4.
  Systemet ska anses godkänt om Δr inte överskrider 1,5 mrad.
  Om detta värde är större än 1,5 mrad men lägre än 2,0 mrad ska ett andra exemplar utsättas för provet, varefter medelvärdet för de uppmätta absoluta värdena för båda exemplaren inte får överstiga 1,5 mrad. |
| --- | --- |

1.3.

För kontroll av förändringen i höjdled för ljus/mörkergränsen under påverkan av värme, ska följande förfarande tillämpas:

Ett av systemen ska provas enligt den metod som anges i punkt 2.1 i bilaga 4 efter att tre gånger ha genomgått den driftscykel som anges i punkt 2.2.2 i bilaga 4.

Systemet ska anses godkänt om Δr inte överskrider 1,5 mrad.

Om detta värde är större än 1,5 mrad men lägre än 2,0 mrad ska ett andra exemplar utsättas för provet, varefter medelvärdet för de uppmätta absoluta värdena för båda exemplaren inte får överstiga 1,5 mrad.

| 1.4. | Färgkoordinaterna ska följas. |
| --- | --- |

1.4.

Färgkoordinaterna ska följas.

2.   MINIMIKRAV FÖR TILLVERKARENS KONTROLL AV ÖVERENSSTÄMMELSE

Innehavaren av typgodkännandemärket ska för varje typ av system utföra åtminstone följande prov med lämpliga intervall. Proven ska utföras enligt bestämmelserna i dessa föreskrifter.

Om något provexemplar inte visar överensstämmelse i fråga om den typ som provas ska ytterligare exemplar provas. Tillverkaren ska vidta åtgärder för att garantera att aktuell produktion uppfyller kraven på överensstämmelse.

2.1   Provningens karaktär

Provning av överensstämmelse enligt dessa föreskrifter ska omfatta kontroll av de fotometriska egenskaperna och kontroll av förändringen i höjdled för ljus/mörkergränsen under påverkan av värme.

2.2   Provningsmetoder

| 2.2.1 | Provningarna ska normalt utföras enligt de metoder som anges i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.2.1

Provningarna ska normalt utföras enligt de metoder som anges i dessa föreskrifter.

| 2.2.2 | I den provning av överensstämmelse som utförs av tillverkaren kan likvärdiga metoder användas med tillstånd av den behöriga myndighet som är ansvarig för typgodkännandeprovning. Tillverkaren har ansvaret att bevisa att tillämpade metoder är likvärdiga dem som anges i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.2.2

I den provning av överensstämmelse som utförs av tillverkaren kan likvärdiga metoder användas med tillstånd av den behöriga myndighet som är ansvarig för typgodkännandeprovning. Tillverkaren har ansvaret att bevisa att tillämpade metoder är likvärdiga dem som anges i dessa föreskrifter.

| 2.2.3 | Tillämpningen av punkterna 2.2.1 och 2.2.2 kräver regelbunden kalibrering av provutrustningen och dess korrelation med mätningar som gjorts av behörig myndighet. |
| --- | --- |

2.2.3

Tillämpningen av punkterna 2.2.1 och 2.2.2 kräver regelbunden kalibrering av provutrustningen och dess korrelation med mätningar som gjorts av behörig myndighet.

| 2.2.4 | Referensmetoderna måste i samtliga fall överensstämma med dessa föreskrifter, speciellt då de avser administrativ provkontroll och provtagning. |
| --- | --- |

2.2.4

Referensmetoderna måste i samtliga fall överensstämma med dessa föreskrifter, speciellt då de avser administrativ provkontroll och provtagning.

2.3   Provernas karaktär

Provexemplar av system ska väljas slumpmässigt från produktionen av ett enhetligt parti. Ett enhetligt parti innebär en uppsättning system av samma typ, definierad enligt tillverkarens produktionsmetoder.

Bedömningen ska normalt omfatta system från serieproduktion från enskilda fabriker. Tillverkaren får dock samla ihop uppgifter för samma typ av system från flera fabriker om dessa sköts med samma kvalitetssystem och har samma kvalitetsstyrning.

2.4   Uppmätta och registrerade fotometriska egenskaper

Provsystemen ska utsättas för fotometriska mätningar i de mätpunkter som krävs i föreskriften, medan avläsningen begränsas till följande punkter:

| | Punkterna Emax, HV (1), HL och HR (2) för halvljus, och |
| --- | --- |

Punkterna Emax, HV (1), HL och HR (2) för halvljus, och

| | punkterna B50L, HV i förekommande fall, 50V, 75R i förekommande fall, och 25LL för halvljus (se figur 1 i bilaga 3). |
| --- | --- |

punkterna B50L, HV i förekommande fall, 50V, 75R i förekommande fall, och 25LL för halvljus (se figur 1 i bilaga 3).

2.5   Godkännandekriterier

Tillverkaren är ansvarig för att genomföra en statistisk undersökning av provresultaten och för att tillsammans med behörig myndighet fastställa godkännandekriterier för att produkterna uppfyller de krav som uppställts för kontroll av produktöverensstämmelsen under punkt 9.1 i dessa föreskrifter.

Godkännandekriterierna ska vara sådana att, med en konfidensnivå på 95 %, sannolikheten för att klara ett stickprov enligt bilaga 7 (första provexemplaret) är minst 0,95.

---

(1)  Om halvljuset ingår i en flerfunktionslykta tillsammans med helljuset ska HV för helljuset utgöras av samma mätpunkter som för halvljuset.

(2)  Punkterna HL och HR, belägna på linjen H H, är belägna 2,6 grader till vänster respektive 2,6 grader till höger om punkten HV.

---

BILAGA 6

Krav för system med lyktglas av plast – provning av lyktglas eller materialprover och av kompletta system eller en eller flera delar därav

1.   ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

| 1.1 | Provexemplaren som lämnats in enligt punkt 2.2.4 i dessa föreskrifter ska överensstämma med de specifikationer som anges under punkterna 2.1–2.5. |
| --- | --- |

1.1

Provexemplaren som lämnats in enligt punkt 2.2.4 i dessa föreskrifter ska överensstämma med de specifikationer som anges under punkterna 2.1–2.5.

| 1.2 | De två provexemplar av kompletta system som tillhandahålls enligt punkt 2.2.3 i dessa föreskrifter och som innehåller lyktglas av plast ska, med avseende på lyktglas¬materialet, överensstämma med de specifikationer som anges under punkt 2.6. |
| --- | --- |

1.2

De två provexemplar av kompletta system som tillhandahålls enligt punkt 2.2.3 i dessa föreskrifter och som innehåller lyktglas av plast ska, med avseende på lyktglas¬materialet, överensstämma med de specifikationer som anges under punkt 2.6.

| 1.3 | Provexemplaren av lyktglasen eller materialprover ska, tillsammans med reflektorn som de är avsedda att monteras på (om så är tillämpligt), utsättas för typgodkännandeprov enligt tidsordningen i tabell A i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

1.3

Provexemplaren av lyktglasen eller materialprover ska, tillsammans med reflektorn som de är avsedda att monteras på (om så är tillämpligt), utsättas för typgodkännandeprov enligt tidsordningen i tabell A i tillägg 1 till denna bilaga.

| 1.4 | Om strålkastartillverkaren emellertid kan bevisa att produkten redan blivit godkänd i de prov som beskrivs under punkterna 2.1–2.5, eller motsvarande prov enligt andra föreskrifter, behöver dessa prov ej upprepas. Endast de prov som föreskrivs i tabell B i tillägg 1 ska då vara obligatoriska. |
| --- | --- |

1.4

Om strålkastartillverkaren emellertid kan bevisa att produkten redan blivit godkänd i de prov som beskrivs under punkterna 2.1–2.5, eller motsvarande prov enligt andra föreskrifter, behöver dessa prov ej upprepas. Endast de prov som föreskrivs i tabell B i tillägg 1 ska då vara obligatoriska.

| 1.5 | Om systemet eller en eller flera delar därav är utformat enbart för högertrafik eller vänstertrafik får de provningar som anges i denna bilaga utföras på ett enda provexemplar, efter sökandens val. |
| --- | --- |

1.5

Om systemet eller en eller flera delar därav är utformat enbart för högertrafik eller vänstertrafik får de provningar som anges i denna bilaga utföras på ett enda provexemplar, efter sökandens val.

2.   PROVNINGAR

2.1   Resistens mot temperaturförändringar

2.1.1   Provningar

Tre nya provexemplar (lyktglas) ska utsättas för fem cykler av temperatur- och fuktighetsändringar enligt följande program:

| | 3 timmar vid 40 °C ±2 °C och en relativ luftfuktighet på 85–95 %, |
| --- | --- |

3 timmar vid 40 °C ±2 °C och en relativ luftfuktighet på 85–95 %,

| | 1 timme vid 23 °C ±5 °C och en relativ luftfuktighet på 60–75 %, |
| --- | --- |

1 timme vid 23 °C ±5 °C och en relativ luftfuktighet på 60–75 %,

| | 15 timmar vid -30 °C ±2 °C, |
| --- | --- |

15 timmar vid -30 °C ±2 °C,

| | 1 timme vid 23 °C ±5 °C och en relativ luftfuktighet på 60–75 %, |
| --- | --- |

1 timme vid 23 °C ±5 °C och en relativ luftfuktighet på 60–75 %,

| | 3 timmar vid 80 °C ±2 °C, |
| --- | --- |

3 timmar vid 80 °C ±2 °C,

| | 1 timme vid 23 °C ±5 °C och en relativ luftfuktighet på 60–75 %, |
| --- | --- |

1 timme vid 23 °C ±5 °C och en relativ luftfuktighet på 60–75 %,

Före denna provning ska provexemplaren förvaras vid 23 °C ±5 °C och en relativ luftfuktighet på 60–75 % under minst fyra timmar.

Obs: Entimmesperioderna vid 23 °C ±5 °C omfattar övergångsperioden från en temperatur till en annan, som behövs för att undvika termiska chockeffekter.

2.1.2   Fotometriska mätningar

2.1.2.1   Metod

Fotometriska mätningar ska utföras på provexemplaren före och efter provet.

Dessa mätningar ska utföras i enlighet med bilaga 9 till dessa föreskrifter i följande punkter:

| | B50L och 50V för halvljus i klass C, |
| --- | --- |

B50L och 50V för halvljus i klass C,

| | Emax för systemets helljus. |
| --- | --- |

Emax för systemets helljus.

2.1.2.2   Resultat

Skillnaden mellan de uppmätta fotometriska värdena för varje exemplar före och efter provningen får inte överskrida 10 % inkl. toleranserna för det fotometriska mätförfarandet.

2.2   Motståndskraft mot atmosfärisk och kemisk påverkan

2.2.1   Motståndskraft mot atmosfärisk påverkan

Tre nya provexemplar (lyktglas eller materialprover) ska utsättas för strålning från en källa med en spektralenergidistribution som liknar en svart kropps vid en temperatur mellan 5 500 K och 6 000 K. Lämpliga filter ska placeras mellan källan och provexemplaren för att i möjligaste mån minska strålningen med våglängder kortare än 295 nm och längre än 2 500 nm. Provexemplaren ska utsättas för en energibestrålning av 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 under så lång tid att den totalt mottagna energin motsvarar 4 500 MJ/m2 ±200 MJ/m2. I inneslutningen ska temperaturen, mätt på den svarta plattan som är placerad på samma höjd som provexemplaren, vara 50 °C ±5 °C. För att exponeringen ska bli jämn, ska provexemplaren rotera runt strålningskällan i en hastighet mellan 1 och 5 varv/min.

Provexemplaren ska besprutas med destillerat vatten med en konduktivitet som är lägre än 1 mS/m vid en temperatur av 23 °C ±5 °C, enligt följande cykel:

sprutning: 5 minuter, torkning: 25 minuter

2.2.2   Motståndskraft mot kemisk påverkan

Sedan det prov som beskrivs under punkt 2.2.1 och de mätningar som beskrivs under punkt 2.2.3.1 utförts, ska ytterytan på de tre provexemplaren behandlas enligt punkt 2.2.2.2 med den blandning som anges under punkt 2.2.2.1.

2.2.2.1   Provblandning

Provblandningen ska bestå av 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % etyltetraklorid, 12,5 % trikloretylen och 6 % xylen (volymprocent).

2.2.2.2   Anbringande av provblandningen

En bomullstrasa dränks in (enligt standarden ISO 105) tills den är mättad med den lösning som beskrivs under punkt 2.2.2.1. Trasan läggs inom 10 sekunder på provexemplarets ytteryta och pressas mot ytan under 10 minuter med ett tryck av 50 N/cm2, vilket motsvarar en kraft av 100 N anbringad på en provyta som är 14 × 14 mm.

Under denna 10-minutersperiod ska bomullstrasan dränkas in igen, så att sammansättningen av den pålagda vätskan hela tiden är likadan som den föreskrivna provblandningen.

Under anbringandeperioden är det tillåtet att kompensera det anbragta trycket för att undvika att det förorsakar sprickor.

2.2.2.3   Rengöring

Sedan anbringandet av provblandningen avslutats ska provexemplaren lufttorka och sedan tvättas med den lösning som beskrivs under punkt 2.3 (motståndskraft mot rengöringsmedel) vid 23 °C ±5 °C. Därefter ska provexemplaren sköljas noga med destillerat vatten som innehåller högst 0,2 % föroreningar vid 23 °C ±5 °C. Provexemplaren torkas sedan av med en mjuk trasa.

2.2.3   Resultat

| 2.2.3.1 | Efter provningen av motståndskraft mot atmosfärisk påverkan, får provexemplarets yttre yta inte uppvisa sprickor, rispor eller flisbildning och inte vara deformerad. Medelvariationen i transmissionen Δt = (T2-T3)/T2, uppmätt på de tre provexemplaren i enlighet med förfarandet i tillägg 2 till denna bilaga, får inte överstiga 0,020 (Δtm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1

Efter provningen av motståndskraft mot atmosfärisk påverkan, får provexemplarets yttre yta inte uppvisa sprickor, rispor eller flisbildning och inte vara deformerad. Medelvariationen i transmissionen Δt = (T2-T3)/T2, uppmätt på de tre provexemplaren i enlighet med förfarandet i tillägg 2 till denna bilaga, får inte överstiga 0,020 (Δtm ≤ 0,020).

| 2.2.3.2 | Efter provningen av motståndskraft mot kemisk påverkan, får provexemplaren inte ha några spår av kemiska förändringar som kan orsaka någon betydande förändring i ljusspridningen, vars medelspridning Δd = (T5-T4)/T2, mätt på de tre provexemplaren enligt det förfarande, som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga, inte får vara större än 0,020 (Δdm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2

Efter provningen av motståndskraft mot kemisk påverkan, får provexemplaren inte ha några spår av kemiska förändringar som kan orsaka någon betydande förändring i ljusspridningen, vars medelspridning Δd = (T5-T4)/T2, mätt på de tre provexemplaren enligt det förfarande, som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga, inte får vara större än 0,020 (Δdm ≤ 0,020).

2.2.4   Motståndskraft mot ljuskällans strålning

Vid behov ska följande provning utföras:

Platta materialprover av varje ljusgenomsläppande plastelement i systemet ska exponeras för ljuskällans ljus. Förhållanden såsom vinklar och avstånd mellan proverna ska vara desamma som i systemet. Alla prover ska ha samma färg och i förekommande fall ha ytbehandlats på samma sätt som systemets delar.

Efter 1 500 timmar kontinuerlig exponering ska det genomsläppta ljusets kolorimetriska egenskaper uppfyllas med hjälp av en ny ljuskälla, och provexemplarets yttre yta får inte uppvisa sprickor, rispor eller flisbildning och inte vara deformerad.

Det är inte nödvändigt att kontrollera de interna materialens motståndskraft mot ultraviolett strålning från ljuskällan om den överensstämmer med föreskrifter nr 37 och/eller om den är av urladdningstyp och/eller en lysdiodmodul och avger svag ultraviolett strålning eller om åtgärder vidtas för att skydda systemets delar mot ultraviolett strålning, t.ex. med hjälp av glasfilter.

2.3   Motståndskraft mot rengöringsmedel och kolväten

2.3.1   Motståndskraft mot rengöringsmedel

Den yttre ytan på de tre provexemplaren (lyktglas eller materialprover) ska värmas till 50 °C ±5 °C och sedan under fem minuter sänkas ned i en blandning som hålls vid 23 °C ±5 °C och som består av 99 delar destillerat vatten med högst 0,02 % föroreningar och 1 del alkylarylsulfonat.

Vid slutet av provningen ska provexemplaren torka vid 50 °C ±5 °C. Provexemplarens yta ska rengöras med en fuktig trasa.

2.3.2   Motståndskraft mot kolväten

Ytterytan på dessa tre provexemplar ska sedan gnuggas lätt under en minut med en bomullstrasa indränkt i en blandning bestående av 70 % n-heptan och 30 % toluen (volymprocent), och får sedan lufttorka.

2.3.3   Resultat

Sedan ovanstående två provningar genomförts efter varandra ska medelförändringen i ljustransmission Δt = (T2-T3)/T2, uppmätt på de tre provexemplaren enligt det förfarande som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga, inte vara större än 0,010 (Δtm ≤ 0,010).

2.4   Motståndskraft mot mekanisk försämring

2.4.1   Den mekaniska försämringsmetoden

Ytterytan av de tre nya provexemplaren (lyktglasen) ska utsättas för prov med jämn mekanisk förslitning enligt den metod som beskrivs i tillägg 3 till denna bilaga.

2.4.2   Resultat

Efter denna provning ska variationerna:

i transmission: Δt = (T2-T3)/T2

och spridning: Δd = (T5-T4)/T2

mätas enligt det förfarande som beskrivs i tillägg 2 i det område som anges under punkt 2.2.4.1.1 i dessa föreskrifter. Medelvärdet för de tre provexemplaren ska vara sådant att:

Δtm ≤ 0,100; Δdm ≤ 0,050.

2.5   Provning av eventuella beläggningars hållbarhet

2.5.1   Förberedelse av provexemplaret

En 20 × 20 mm stor yta av beläggningen på ett lyktglas ska skäras med ett rakblad eller en nål i ett rutmönster där rutorna är cirka 2 × 2 mm. Bladets eller nålens tryck ska vara tillräckligt för att åtminstone genomtränga beläggningen.

2.5.2   Beskrivning av provningen

Provet utförs med en tejp med en vidhäftningsförmåga av 2 N/(cm bredd) ±20 % uppmätt under de standardiserade förhållanden som anges i tillägg 4 till denna bilaga. Tejpen, som ska vara minst 25 mm bred, ska under minst fem minuter pressas mot ytan som preparerats enligt punkt 2.5.1.

Därefter ska tejpens ände belastas med en kraft så att vidhäftningsförmågan till aktuell yta balanseras av en kraft som är vinkelrät mot ytan. Därefter ska tejpen dras bort med en jämn hastighet av 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3   Resultat

Ingen väsentlig försämring av den inrutade ytan får ha uppstått. Försämringar vid korsningarna mellan rutorna eller kanterna av snitten är tillåtna om den försämrade ytan inte är större än 15 % av den inrutade ytan.

2.6   Provning av hela systemet utrustat med ett lyktglas av plast

2.6.1   Motståndskraft mot mekanisk försämring av lyktglasets yta

2.6.1.1   Provningar

Lyktglaset på system nr 1 ska utsättas för den provning som beskrivs i punkt 2.4.1.

2.6.1.2   Resultat

Efter provningen ska resultaten av de fotometriska mätningarna som görs på ett system eller en eller flera delar därav i enlighet med dessa föreskrifter inte överstiga 130 % av de gränsvärden som anges för punkterna B50L och HV, och inte heller underskrida 90 % av det gränsvärde som anges för punkten 75R, i tillämpliga fall.

2.6.2   Provning av eventuella beläggningars vidhäftningsförmåga

Lyktglaset på installationsenhet nr 2 ska utsättas för den provning som beskrivs under punkt 2.5.

3.   KONTROLL AV PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE

| 3.1 | När det gäller material som används för tillverkning av lyktglas, ska installationsenheter i en serie anses överensstämma med dessa föreskrifter om:






  3.1.1 | provexemplarens ytteryta, efter provet av motståndskraft mot kemisk påverkan och provet av motståndskraft mot rengöringsmedel och kolväten, inte uppvisar sprickor, flisbildning eller deformation som är synlig med blotta ögat (se punkterna 2.2.2, 2.3.1 och 2.3.2), och |
| --- | --- | --- |

3.1

När det gäller material som används för tillverkning av lyktglas, ska installationsenheter i en serie anses överensstämma med dessa föreskrifter om:

3.1.1

provexemplarens ytteryta, efter provet av motståndskraft mot kemisk påverkan och provet av motståndskraft mot rengöringsmedel och kolväten, inte uppvisar sprickor, flisbildning eller deformation som är synlig med blotta ögat (se punkterna 2.2.2, 2.3.1 och 2.3.2), och

| 3.1.2 | de fotometriska värdena, efter den provning som beskrivs i punkt 2.6.1.1, i mätpunkterna som anges i punkt 2.6.1.2 ligger inom de gränser som föreskrivs för produktionsöverensstämmelse i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.1.2

de fotometriska värdena, efter den provning som beskrivs i punkt 2.6.1.1, i mätpunkterna som anges i punkt 2.6.1.2 ligger inom de gränser som föreskrivs för produktionsöverensstämmelse i dessa föreskrifter.

| 3.2 | Om provresultaten inte uppfyller kraven ska provningarna upprepas med ett annat slumpvis valt provexemplar. |
| --- | --- |

3.2

Om provresultaten inte uppfyller kraven ska provningarna upprepas med ett annat slumpvis valt provexemplar.

TILLÄGG 1

TIDSORDNING FÖR TYPGODKÄNNANDEPROV

| A. | Prov på plastmaterial (lyktglas eller materialprover tillhandahållna enligt punkt 2.2.4 i dessa föreskrifter)



















  Prov | Lyktglas eller materialprov | Lyktglas |
| --- | --- | --- | --- |
| Provningar | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1 | Begränsat fotometriskt (punkt 2.1.2) |

A.

Prov på plastmaterial (lyktglas eller materialprover tillhandahållna enligt punkt 2.2.4 i dessa föreskrifter)

Prov

Lyktglas eller materialprov

Lyktglas

Provningar

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1

Begränsat fotometriskt (punkt 2.1.2)

X

X

X

| 1.1.1 | Temperaturförändring (punkt 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1

Temperaturförändring (punkt 2.1.1)

X

X

X

| 1.2 | Begränsat fotometriskt (punkt 2.1.2) |
| --- | --- |

1.2

Begränsat fotometriskt (punkt 2.1.2)

X

X

X

| 1.2.1 | Mätning av ljustransmission |
| --- | --- |

1.2.1

Mätning av ljustransmission

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 1.2.2 | Spridningsmätning |
| --- | --- |

1.2.2

Spridningsmätning

X

X

X

X

X

X

| 1.3 | Atmosfärisk påverkan (punkt 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3

Atmosfärisk påverkan (punkt 2.2.1)

X

X

X

| 1.3.1 | Mätning av ljustransmission |
| --- | --- |

1.3.1

Mätning av ljustransmission

X

X

X

| 1.4 | Kemisk påverkan (punkt 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4

Kemisk påverkan (punkt 2.2.2)

X

X

X

| 1.4.1 | Spridningsmätning |
| --- | --- |

1.4.1

Spridningsmätning

X

X

X

| 1.5 | Rengöringsmedel (punkt 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5

Rengöringsmedel (punkt 2.3.1)

X

X

X

| 1.6 | Kolväten (punkt 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6

Kolväten (punkt 2.3.2)

X

X

X

| 1.6.1 | Mätning av ljustransmission |
| --- | --- |

1.6.1

Mätning av ljustransmission

X

X

X

| 1.7 | Försämring (punkt 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7

Försämring (punkt 2.4.1)

X

X

X

| 1.7.1 | Mätning av ljustransmission |
| --- | --- |

1.7.1

Mätning av ljustransmission

X

X

X

| 1.7.2 | Spridningsmätning |
| --- | --- |

1.7.2

Spridningsmätning

X

X

X

| 1.8 | Vidhäftning (punkt 2.5) |
| --- | --- |

1.8

Vidhäftning (punkt 2.5)

X

| 1.9 | Motståndskraft mot ljuskällans strålning (punkt 2.2.4) |
| --- | --- |

1.9

Motståndskraft mot ljuskällans strålning (punkt 2.2.4)

X

| B. | Provning av kompletta system (tillhandahålls enligt punkt 2.2.3 i dessa föreskrifter)







  Provning | Komplett system |
| --- | --- | --- |
| Provexemplar nr |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Försämring (punkt 2.6.1.1) |

B.

Provning av kompletta system (tillhandahålls enligt punkt 2.2.3 i dessa föreskrifter)

Provning

Komplett system

Provexemplar nr

1

2

2.1

Försämring (punkt 2.6.1.1)

X

| 2.2 | Fotometri (punkt 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2

Fotometri (punkt 2.6.1.2)

X

| 2.3 | Vidhäftning (punkt 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3

Vidhäftning (punkt 2.6.2)

X

TILLÄGG 2

Metod för mätning av spridning och transmission av ljus

1.   UTRUSTNING (se figur 1)

Strålen från en kollimator K med halv avvikelse β/2 = 17,4 × 10-4 rd är begränsad av en bländare Dτ med en 6 mm stor öppning mot vilken provstativet står.

En färglös samlingslins L2, som är korrigerad mot sfärisk aberration, förenar bländaren Dτ med mottagaren R. Diametern på linsen L2 ska vara sådan att den inte skärmar av ljuset, som sprids av provexemplaret, inom en kon med en halv toppvinkel av β/2 = 14°.

En ringformig bländare DD, med vinklarna αo/2 = 1° och αmax/2 = 12° är placerad i linsen L2:s fokalplan.

Den ogenomskinliga centrala delen av bländaren är nödvändig för att hindra att ljuset kommer direkt från ljuskällan. Det ska vara möjligt att ta bort bländarens centrala del från ljusstrålen på ett sådant sätt att den när den sätts tillbaka hamnar i exakt samma läge.

Avståndet L2 Dτ och brännvidden F2 för linsen L2 ska väljas så att bilden från Dτ helt täcker mottagaren R.

För L2 rekommenderas en brännpunkt på ca 80 mm.

När det ursprungliga infallande ljusflödet anges till 1 enhet, ska varje avläsnings absoluta noggrannhet vara bättre än 0,001 enhet.

Figur 1

Optisk uppställning för mätning av variationer i spridning och transmission av ljus

Image

2.   MÄTNINGAR

Följande avläsningar ska göras:

| Mätning | Med provexemplar | Med central del av DD | Avläst storhet |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | nej | nej | Infallande ljusflöde vid första avläsningen |
| T2 | ja
  (före prov) | nej | Transmitterat ljusflöde av det nya materialet inom ett fält av 24° |
| T3 | ja
  (efter prov) | nej | Transmitterat ljusflöde av det nya materialet inom ett fält av 24° |
| T4 | ja
  (före prov) | ja | Spritt ljusflöde av det nya materialet |
| T5 | ja
  (efter prov) | ja | Spritt ljusflöde av det provade materialet |

Mätning

Med provexemplar

Med central del av DD

Avläst storhet

T1

nej

nej

Infallande ljusflöde vid första avläsningen

T2

ja

(före prov)

nej

Transmitterat ljusflöde av det nya materialet inom ett fält av 24°

T3

ja

(efter prov)

nej

Transmitterat ljusflöde av det nya materialet inom ett fält av 24°

T4

ja

(före prov)

ja

Spritt ljusflöde av det nya materialet

T5

ja

(efter prov)

ja

Spritt ljusflöde av det provade materialet

TILLÄGG 3

METOD FÖR BLÄSTERPROV

1.   PROVUTRUSTNING

1.1   Blästerpistol

Blästerpistolen som används ska vara utrustad med ett munstycke med 1,3 mm diameter som tillåter en hastighet på vätskeflödet av 0,24 ±0,02 l/minut vid ett driftstryck av 6,0 bar –0, +0,5 bar.

Under dessa driftsförhållanden ska det sprutmönster som erhålls vara 170 mm ±50 mm i diameter på den yta som är utsatt för förslitning, på ett avstånd av 380 mm ±10 mm från munstycket.

1.2   Provblandning

Provblandningen ska bestå av:

kiselsand med hårdheten 7 på Mohs skala, med en kornstorlek på 0–0,2 mm och i det närmaste normalfördelad, med en vinkelfaktor av 1,8–2, och

vatten med en hårdhet som inte är större än 205 g/m3, i en blandning bestående av 25 g sand per liter vatten.

2.   PROVNING

Lyktglasets ytteryta ska en eller flera gånger utsättas för blästring enligt ovan. Blästerstrålen ska vara i det närmaste vinkelrät mot provytan.

Förslitningen ska kontrolleras med hjälp av ett eller flera provexemplar av glas som placeras som en referens nära det lyktglas som ska provas. Blästring ska ske tills förändringen i ljusspridning för provexemplaret eller provexemplaren, mätta med den metod som beskrivs i tillägg 2, är sådan att: Δd = (T5 – T4)/T2 = 0,0250 ± 0,0025.

Flera referensexemplar kan användas för kontroll av att hela den provade ytan försämrats homogent.

TILLÄGG 4

VIDHÄFTNINGSPROV MED TEJP

1.   SYFTE

Denna metod gör det möjligt att under standardiserade förhållanden avgöra den linjära vidhäftningskraften för en tejp på en glasskiva.

2.   PRINCIP

Mätning av den kraft som behövs för borttagande av tejp från en glasplatta i en 90° vinkel.

3.   OMGIVANDE FÖRHÅLLANDEN

De omgivande förhållandena ska vara 23 ±5 °C och 65 ±15 % relativ luftfuktighet.

4.   PROVBITAR

Före provet ska tejprullen prepareras under 24 timmar under föreskrivna förhållanden (se punkt 3).

Fem provbitar som alla är 400 mm långa ska provas från varje rulle. Dessa provbitar ska tas från rullen sedan de tre första varven tagits bort.

5.   FÖRFARANDE

Detta prov ska ske under de atmosfäriska förhållanden som anges under punkt 3.

Ta de fem provbitarna som dragits av från rullen radiellt med en hastighet av cirka 300 mm/s och applicera dem inom 15 sekunder på följande sätt:

Fäst tejpen på glasskivan undan för undan med en lätt längsgående gnuggande rörelse med fingret, utan överdrivet tryck, så att inga bubblor lämnas kvar mellan tejpen och glasskivan.

Lämna enheten (glasskiva och tejp) under de föreskrivna atmosfäriska förhållandena i 10 minuter.

Dra loss ca 25 mm av provbiten från skivan i ett plan som är vinkelrätt mot provbitens axelriktning.

Sätt fast skivan och vik tillbaka tejpens fria del 90°. Lägg på kraft på ett sådant sätt att skiljelinjen mellan tejpen och skivan är vinkelrät mot denna kraft och vinkelrät mot skivan.

Dra loss tejpen med en hastighet av 300 ±30 mm/s och notera den kraft som behövs.

6.   RESULTAT

De fem värden som fås ska ordnas efter storlek och medianvärdet tas som ett resultat av mätningen. Detta värde ska uttryckas i newton per centimeter av tejpens bredd.

---

BILAGA 7

MINIMIKRAV FÖR PROVTAGNING UTFÖRD AV KONTROLLANT

1.   ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

1.1   Kraven för överensstämmelse ska anses uppfyllda ur mekanisk och geometrisk synpunkt enligt kraven i dessa föreskrifter om eventuella skillnader inte är större än de oundvikliga variationerna vid tillverkningen. Detta gäller även färgen.

1.2   Med avseende på fotometriska egenskaper ska överensstämmelsen för serietillverkade system, vid prov av de fotometriska egenskaperna för ett slumpmässigt valt system utrustat med ljuskälla i drift och i förekommande fall korrigerad enligt punkterna 1 och 2 i bilaga 9 till dessa föreskrifter, inte ifrågasättas i följande fall:

1.2.1   Om inget uppmätt värde avviker i ofördelaktig riktning med mer än 20 % från de värden som föreskrivs i dessa föreskrifter

1.2.1.1   För nedanstående värden för halvljus och halvljusklasser är maximal ofördelaktig avvikelse följande:

| a) | för maximala värden i punkten B50L 0,2 lx (motsvarande 20 %) och 0,3 lx (motsvarande 30 %), |
| --- | --- |

a)

för maximala värden i punkten B50L 0,2 lx (motsvarande 20 %) och 0,3 lx (motsvarande 30 %),

| b) | för maximala värden i område III, i punkten HV och på segmentet BLL 0,3 lx (motsvarande 20 %) och 0,45 lx (motsvarande 30 %), |
| --- | --- |

b)

för maximala värden i område III, i punkten HV och på segmentet BLL 0,3 lx (motsvarande 20 %) och 0,45 lx (motsvarande 30 %),

| c) | för maximala värden på segmenten E, F1, F2 och F3 0,2 lx (motsvarande 20 %) och 0,3 lx (motsvarande 30 %), respektive |
| --- | --- |

c)

för maximala värden på segmenten E, F1, F2 och F3 0,2 lx (motsvarande 20 %) och 0,3 lx (motsvarande 30 %), respektive

| d) | för minimivärdena i punkterna BR, P, S50, S50LL, S50RR, S100, S100LL, S100RR och de punkter som avses i fotnot 4 till tabell 1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter (B50L, HV, BR, BRR och BLL) hälften av angivet värde (motsvarande 20 %) och tre fjärdedelar av angivet värde (motsvarande 30 %). |
| --- | --- |

d)

för minimivärdena i punkterna BR, P, S50, S50LL, S50RR, S100, S100LL, S100RR och de punkter som avses i fotnot 4 till tabell 1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter (B50L, HV, BR, BRR och BLL) hälften av angivet värde (motsvarande 20 %) och tre fjärdedelar av angivet värde (motsvarande 30 %).

1.2.1.2   Om HV för helljuset befinner sig innanför isoluxlinjen för 0,75 Emax och ingen avvikelse större än + 20 % för största värden och - 20 % för minsta värden kan konstateras för de fotometriska värdena i någon av mätpunkterna som anges i punkt 6.3.2 i dessa föreskrifter.

1.2.2   Om resultaten av proven som beskrivs ovan inte uppfyller kraven får systemet riktas om, förutsatt att strålens axel inte flyttas i sidled med mer än 0,5 grader åt höger eller vänster eller med mer än 0,2 grader uppåt eller nedåt, oberoende av den initiala justeringen. Dessa bestämmelser ska inte tillämpas på de belysningsenheter som avses i punkt 6.3.1.1 i dessa föreskrifter.

1.2.3   Om resultaten av proven som beskrivs ovan inte uppfyller kraven ska proven upprepas med en annan ljuskälla och/eller en annan strömförsörjnings- och driftsenhet.

1.2.4   System med uppenbara defekter ska inte beaktas.

1.2.5   Referensmärkningen ska inte beaktas.

2.   DEN FÖRSTA PROVTAGNINGEN

Vid den första provtagningen ska fyra system väljas ut slumpmässigt. Det första och tredje provet betecknas A, och det andra och fjärde provet betecknas B.

2.1   Överensstämmelsen ifrågasätts inte

2.1.1   Vid provning enligt det provtagningsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska överensstämmelsen för serietillverkade system inte ifrågasättas om avvikelserna i ofördelaktig riktning för de uppmätta värdena för systemen är följande:

2.1.1.1   Prov A

| A1: | för det ena systemet | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| för det andra systemet | inte mer än | 20 % |
| A2: | för bägge systemen | mer än | 0 % |
| men inte mer än | 20 % |
| gå till prov B | | |

A1:

för det ena systemet

0 %

för det andra systemet

inte mer än

20 %

A2:

för bägge systemen

mer än

0 %

men inte mer än

20 %

gå till prov B

2.1.1.2   Prov B

| B1: | för bägge systemen | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

B1:

för bägge systemen

0 %

2.1.2   eller om villkoren i punkt 1.2.2 är uppfyllda för prov A.

2.2   Överensstämmelsen ifrågasätts

2.2.1   Vid provning enligt det provtagningsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska överensstämmelsen för serietillverkade system ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att hans produktion uppfyller kraven om avvikelserna för de uppmätta värdena för systemen är följande:

2.2.1.1   Prov A

| A3: | för det ena systemet | inte mer än | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| för det andra systemet | mer än | 20 % |
| men inte mer än | 30 % |

A3:

för det ena systemet

inte mer än

20 %

för det andra systemet

mer än

20 %

men inte mer än

30 %

2.2.1.2   Prov B

| B2: | I fallet A2 |
| --- | --- |
| för det ena systemet | mer än | 0 % |
| men inte mer än | 20 % |
| för det andra systemet | inte mer än | 20 % |
| B3: | I fallet A2 |
| för det ena systemet | | 0 % |
| för det andra systemet | mer än | 20 % |
| men inte mer än | 30 % |

B2:

I fallet A2

för det ena systemet

mer än

0 %

men inte mer än

20 %

för det andra systemet

inte mer än

20 %

B3:

I fallet A2

för det ena systemet

0 %

för det andra systemet

mer än

20 %

men inte mer än

30 %

2.2.2   eller om villkoren i punkt 1.2.2 inte är uppfyllda för prov A.

2.3   Godkännandet återkallas

Överensstämmelsen ska ifrågasättas och punkt 10 tillämpas om, vid provning enligt det provtagningsförfarande som visas i figur 1 i detta tillägg, avvikelserna för de uppmätta värdena för systemen är följande:

2.3.1   Prov A

| A4: | för det ena systemet | inte mer än | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| för det andra systemet | mer än | 30 % |
| A5: | för bägge systemen | mer än | 20 % |

A4:

för det ena systemet

inte mer än

20 %

för det andra systemet

mer än

30 %

A5:

för bägge systemen

mer än

20 %

2.3.2   Prov B

| B4: | I fallet A2 |
| --- | --- |
| för det ena systemet | mer än | 0 % |
| men inte mer än | 20 % |
| för det andra systemet | mer än | 20 % |
| B5: | I fallet A2 |
| för bägge systemen | mer än | 20 % |
| B6: | I fallet A2 |
| för det ena systemet | | 0 % |
| för det andra systemet | mer än | 30 % |

B4:

I fallet A2

för det ena systemet

mer än

0 %

men inte mer än

20 %

för det andra systemet

mer än

20 %

B5:

I fallet A2

för bägge systemen

mer än

20 %

B6:

I fallet A2

för det ena systemet

0 %

för det andra systemet

mer än

30 %

2.3.3   eller om villkoren i punkt 1.2.2 inte är uppfyllda för proverna A och B.

3.   DEN ANDRA PROVTAGNINGEN

I fallen A3, B2 och B3 är en ny provtagning nödvändig inom två månader efter underrättelsen, med ett tredje prov C bestående av två system som väljs ur ett parti som tillverkats efter anpassning av produktionen.

3.1   Överensstämmelsen ifrågasätts inte

3.1.1   Vid provning enligt det provtagningsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska överensstämmelsen för serietillverkade system inte ifrågasättas om avvikelserna för de uppmätta värdena för systemen är följande:

3.1.1.1   Prov C

| C1: | för det ena systemet | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| för det andra systemet | inte mer än | 20 % |
| C2: | för bägge systemen | mer än | 0 % |
| men inte mer än | 20 % |
| gå till prov D | | |

C1:

för det ena systemet

0 %

för det andra systemet

inte mer än

20 %

C2:

för bägge systemen

mer än

0 %

men inte mer än

20 %

gå till prov D

3.1.1.2   Prov D

| D1: | i fallet C2 |
| --- | --- |
| för bägge systemen | | 0 % |

D1:

i fallet C2

för bägge systemen

0 %

3.1.2   eller om villkoren i punkt 1.2.2 är uppfyllda för prov C.

3.2   Överensstämmelsen ifrågasätts

3.2.1   Vid provning enligt det provtagningsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga ska överensstämmelsen för serietillverkade system ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att hans produktion uppfyller kraven om avvikelserna för de uppmätta värdena för systemen är följande:

3.2.1.1   Prov D

| D2: | I fallet C2 |
| --- | --- |
| för det ena systemet | mer än | 0 % |
| men inte mer än | 20 % |
| för det andra systemet | inte mer än | 20 % |

D2:

I fallet C2

för det ena systemet

mer än

0 %

men inte mer än

20 %

för det andra systemet

inte mer än

20 %

3.2.1.2   eller om villkoren i punkt 1.2.2 för prov C inte är uppfyllda.

3.3   Godkännandet återkallas

Överensstämmelsen ska ifrågasättas och punkt 10 tillämpas om, vid provning enligt det provtagningsförfarande som visas i figur 1 i detta tillägg, avvikelserna för de uppmätta värdena för systemen är följande:

3.3.1   Prov C

| C3: | för det ena systemet | inte mer än | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| för det andra systemet | mer än | 20 % |
| C4: | för bägge systemen | mer än | 20 % |

C3:

för det ena systemet

inte mer än

20 %

för det andra systemet

mer än

20 %

C4:

för bägge systemen

mer än

20 %

3.3.2   Prov D

| D3: | I fallet C2 |
| --- | --- |
| för det ena systemet | | 0 % |
| eller mer än | 0 % |
| för det andra systemet | mer än | 20 % |

D3:

I fallet C2

för det ena systemet

0 %

eller mer än

0 %

för det andra systemet

mer än

20 %

3.3.3   eller om villkoren i punkt 1.2.2 för proverna C och D inte är uppfyllda.

4.   FÖRÄNDRING AV LJUS-MÖRKERGRÄNSENS LÄGE VID HALVLJUS

För kontroll av ändringen av läget för halvljusets ljus-mörkergräns under inverkan av värme ska nedanstående metod tillämpas:

| | Efter provtagning enligt figur 1 ska ett av systemen i prov A provas enligt förfarandet i punkt 2.1 i bilaga 4, efter att tre gånger ha genomgått driftscykeln enligt punkt 2.2.2 i bilaga 4. |
| --- | --- |

Efter provtagning enligt figur 1 ska ett av systemen i prov A provas enligt förfarandet i punkt 2.1 i bilaga 4, efter att tre gånger ha genomgått driftscykeln enligt punkt 2.2.2 i bilaga 4.

| | Systemet ska betraktas som godkänt om Δr inte överstiger 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Systemet ska betraktas som godkänt om Δr inte överstiger 1,5 mrad.

| | Om värdet överstiger 1,5 mrad men inte 2 mrad ska det andra systemet i prov A provas, varefter medelvärdet av absolutbeloppen av de två systemens uppmätta värden inte får överstiga 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Om värdet överstiger 1,5 mrad men inte 2 mrad ska det andra systemet i prov A provas, varefter medelvärdet av absolutbeloppen av de två systemens uppmätta värden inte får överstiga 1,5 mrad.

| | Om prov A inte följer värdet på 1,5 mrad ska dock de två systemen i prov B provas på samma sätt, och värdet på Δr för vart och ett av dem får inte överstiga 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Om prov A inte följer värdet på 1,5 mrad ska dock de två systemen i prov B provas på samma sätt, och värdet på Δr för vart och ett av dem får inte överstiga 1,5 mrad.

Figur 1

Image

Obs: För ”anordning”, läs ”system” i hela figuren.

---

BILAGA 8

BESTÄMMELSER OM JUSTERING AV LJUS-MÖRKERGRÄNSEN OCH HALVLJUSETS INRIKTNING
   (1)

1.   DEFINITION AV LJUS-MÖRKERGRÄNS

Ljus-mörkergränsen ska, när den projiceras på en mätskärm enligt definitionen i bilaga 9 till dessa föreskrifter, vara tillräckligt skarp för att medge justering och uppfylla nedanstående krav.

1.1   Form (se figur A.8-1)

Ljus-mörkergränsen består av

| — | en horisontell del till vänster och |
| --- | --- |

—

en horisontell del till vänster och

| — | en upphöjd del till höger, |
| --- | --- |

—

en upphöjd del till höger,

och den ska dessutom vara utformad på så sätt att följande gäller efter det att den har placerats i enlighet med bestämmelserna i punkterna 2.1–2.5:

| 1.1.1 | Den horisontella delen avviker inte i vertikalplanet med mer än






  — | 0,2° uppåt eller nedåt från sin horisontella mittlinje, mellan 0,5 och 4,5° till vänster om linjen V-V, och |
| --- | --- | --- |

1.1.1

Den horisontella delen avviker inte i vertikalplanet med mer än

—

0,2° uppåt eller nedåt från sin horisontella mittlinje, mellan 0,5 och 4,5° till vänster om linjen V-V, och

| — | 0,1° uppåt eller nedåt inom två tredjedelar av denna längd. |
| --- | --- |

—

0,1° uppåt eller nedåt inom två tredjedelar av denna längd.

| 1.1.2 | Den upphöjda delen






  — | ska ha en tillräckligt skarp vänsterkant, och |
| --- | --- | --- |

1.1.2

Den upphöjda delen

—

ska ha en tillräckligt skarp vänsterkant, och

| — | den räta linje från skärningspunkten mellan A och V-V som utgör tangenten till denna kant ska ha en lutning i förhållande till linjen H-H på mellan 10 och 60° (se fig. A.8-1). |
| --- | --- |

—

den räta linje från skärningspunkten mellan A och V-V som utgör tangenten till denna kant ska ha en lutning i förhållande till linjen H-H på mellan 10 och 60° (se fig. A.8-1).

2.   VISUELLT JUSTERINGSFÖRFARANDE

2.1.   Före varje ny provning ska systemet försättas i neutraltillstånd. Nedanstående anvisningar är tillämpliga på strålar från belysningsenheter som enligt sökanden ska justeras.

2.2   Strålen ska placeras vertikalt så att den horisontella delen av ljus-mörkergränsen befinner sig i sin nominella vertikala position (linje A) enligt bestämmelserna i tabell 2 i bilaga 3 till dessa föreskrifter. Detta krav ska betraktas som uppfyllt om ljus-mörkergränsens horisontella mittlinje befinner sig på linjen A (se fig. A.8-2).

2.3   Strålen ska placeras horisontellt så att dess upphöjda del befinner sig till höger om linjen V-V och i kontakt med denna (se fig. A.8-2).

2.3.1   Om en delstråle endast avger den horisontella delen av ljus-mörkergränsen och om sökanden inte lämnar några anvisningar, är inget föreskrivet för horisontell justering.

2.4   Ljus-mörkergränsen hos en belysningsenhet som enligt sökandens anvisningar inte är utformad för att justeras separat, ska uppfylla tillämpliga krav.

2.5   De belysningsenheter som justeras enligt den metod som sökanden anger, i enlighet med punkterna 5.2 och 6.2.1.1 i dessa föreskrifter, ska uppvisa en ljus-mörkergräns vars form och placering överensstämmer med kraven i tabell 2 i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

2.6   För alla andra halvljuslägen:

I tillämpliga fall ska ljus-mörkergränsens form och placering automatiskt uppfylla tillämpliga krav i tabell 2 i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

2.7   En initial inriktning och/eller justering enligt sökandens anvisningar, i enlighet med punkterna 2.1–2.6, får göras av belysningsenheter som är utformade för att monteras separat.

Figurer

Image

Image

Obs: Ljus-mörkergränsens projektion på mätskärmen avbildas schematiskt.

---

(1)  Kompletteras eventuellt med ytterligare allmänna bestämmelser enligt diskussionerna inom GRE.

---

BILAGA 9

BESTÄMMELSER OM FOTOMETRISKA MÄTNINGAR

1.   ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

| 1.1 | Systemet eller en eller flera delar därav ska vara fastsatt på en goniometer vars horisontella axel är fast och vars rörliga axel är vinkelrätt mot den fasta axeln. |
| --- | --- |

1.1

Systemet eller en eller flera delar därav ska vara fastsatt på en goniometer vars horisontella axel är fast och vars rörliga axel är vinkelrätt mot den fasta axeln.

| 1.2 | Belysningsvärdena ska mätas med hjälp av en fotocell som är inskriven i en kvadrat med 65 mm sida och placerad minst 25 m framför varje belysningsenhets referenspunkt, i rät vinkel mot den mätaxel som går genom origo för goniometern. |
| --- | --- |

1.2

Belysningsvärdena ska mätas med hjälp av en fotocell som är inskriven i en kvadrat med 65 mm sida och placerad minst 25 m framför varje belysningsenhets referenspunkt, i rät vinkel mot den mätaxel som går genom origo för goniometern.

| 1.3 | Under de fotometriska mätningarna ska störande reflexer undvikas genom lämplig avskärmning. |
| --- | --- |

1.3

Under de fotometriska mätningarna ska störande reflexer undvikas genom lämplig avskärmning.

| 1.4 | Ljusstyrkorna ska mätas och omvandlas till belysning på ett plan som är vinkelrätt mot mätriktningen och beläget på ett nominellt avstånd av 25 m. |
| --- | --- |

1.4

Ljusstyrkorna ska mätas och omvandlas till belysning på ett plan som är vinkelrätt mot mätriktningen och beläget på ett nominellt avstånd av 25 m.

| 1.5 | Vinkelkoordinaterna ska anges i grader på en sfär med en polär axel i enlighet med CIE:s publikation nr 70, Wien 1987, dvs. motsvarande en goniometer vars horisontella axel är fast i förhållande till marken och vars rörliga rotationsaxel är vinkelrät mot den horisontella axeln. |
| --- | --- |

1.5

Vinkelkoordinaterna ska anges i grader på en sfär med en polär axel i enlighet med CIE:s publikation nr 70, Wien 1987, dvs. motsvarande en goniometer vars horisontella axel är fast i förhållande till marken och vars rörliga rotationsaxel är vinkelrät mot den horisontella axeln.

| 1.6 | Alla likvärdiga fotometriska metoder är godtagbara, förutsatt att de uppnår erforderlig korrelation. |
| --- | --- |

1.6

Alla likvärdiga fotometriska metoder är godtagbara, förutsatt att de uppnår erforderlig korrelation.

| 1.7 | Varje avvikelse i belysningsenheternas referenspunkt i förhållande till goniometerns rotationsaxlar bör undvikas. Detta gäller särskilt den vertikala inriktningen och belysningsenheter som avger en ljus-mörkergräns.
  Justeringen ska göras med hjälp av en skärm som kan placeras närmare än fotocellen. |
| --- | --- |

1.7

Varje avvikelse i belysningsenheternas referenspunkt i förhållande till goniometerns rotationsaxlar bör undvikas. Detta gäller särskilt den vertikala inriktningen och belysningsenheter som avger en ljus-mörkergräns.

Justeringen ska göras med hjälp av en skärm som kan placeras närmare än fotocellen.

| 1.8 | De fotometriska krav som gäller för varje mätpunkt (vinkelposition) för en belysningsfunktion eller ett belysningsläge enligt dessa föreskrifter är tillämpliga på hälften av summan av de värden som erhållits för samtliga systemets belysningsenheter för aktuell funktion eller aktuellt läge, eller för alla belysningsenheter som omfattas av det aktuella kravet. |
| --- | --- |

1.8

De fotometriska krav som gäller för varje mätpunkt (vinkelposition) för en belysningsfunktion eller ett belysningsläge enligt dessa föreskrifter är tillämpliga på hälften av summan av de värden som erhållits för samtliga systemets belysningsenheter för aktuell funktion eller aktuellt läge, eller för alla belysningsenheter som omfattas av det aktuella kravet.

| 1.8.1 | När kravet är angivet för endast en sida är division med två dock inte tillämplig. Detta gäller punkterna 6.2.6.3, 6.2.9.1, 6.3.2.1.2, 6.3.2.1.3, 6.4.6 och fotnot 4 till tabell 1 i bilaga 3. |
| --- | --- |

1.8.1

När kravet är angivet för endast en sida är division med två dock inte tillämplig. Detta gäller punkterna 6.2.6.3, 6.2.9.1, 6.3.2.1.2, 6.3.2.1.3, 6.4.6 och fotnot 4 till tabell 1 i bilaga 3.

| 1.9 | Systemets belysningsenheter ska mätas individuellt.
  Dock kan två eller flera belysningsenheter som ingår i samma installationsenhet och är försedda med ljuskällor med strömförsörjning av samma typ (även styrd) mätas samtidigt, förutsatt att de på grund av sina mått och sin placering har ljusavgivande ytor som helt kan inskrivas i en rektangel som är högst 300 mm lång (horisontellt) och högst 150 mm bred (vertikalt) och att tillverkaren har angett en gemensam referenspunkt. |
| --- | --- |

1.9

Systemets belysningsenheter ska mätas individuellt.

Dock kan två eller flera belysningsenheter som ingår i samma installationsenhet och är försedda med ljuskällor med strömförsörjning av samma typ (även styrd) mätas samtidigt, förutsatt att de på grund av sina mått och sin placering har ljusavgivande ytor som helt kan inskrivas i en rektangel som är högst 300 mm lång (horisontellt) och högst 150 mm bred (vertikalt) och att tillverkaren har angett en gemensam referenspunkt.

| 1.10 | Före varje ny provning ska systemet försättas i neutralläge. |
| --- | --- |

1.10

Före varje ny provning ska systemet försättas i neutralläge.

| 1.11 | Systemet eller en eller flera delar därav ska före mätningen vara inriktat så att ljus-mörkergränsens placering överensstämmer med kraven i tabell 2 i bilaga 3 till dessa föreskrifter. De delar av ett system som mäts individuellt och inte har någon ljus-mörkergräns ska placeras på goniometern i enlighet med sökandens anvisningar (monteringsposition). |
| --- | --- |

1.11

Systemet eller en eller flera delar därav ska före mätningen vara inriktat så att ljus-mörkergränsens placering överensstämmer med kraven i tabell 2 i bilaga 3 till dessa föreskrifter. De delar av ett system som mäts individuellt och inte har någon ljus-mörkergräns ska placeras på goniometern i enlighet med sökandens anvisningar (monteringsposition).

2.   MÄTVILLKOR BEROENDE PÅ LJUSKÄLLA

| 2.1 | För demonterbara glödlampor som drivs direkt från fordonets elsystem:
  Systemet eller en eller flera delar därav ska utrustas med en eller flera färglösa standardglödlampor avsedda för drift med en märkspänning om 12 volt. Under provningen ska spänningen till glödlampans/ornas poler styras så att det ljusflöde som anges i databladen enligt föreskrifter nr 37 erhålls.
  Systemet eller en eller flera delar därav ska betraktas som godtagbart om kraven i punkt 6 i dessa föreskrifter är uppfyllda av minst en standardglödlampa, som kan levereras med systemet. |
| --- | --- |

2.1

För demonterbara glödlampor som drivs direkt från fordonets elsystem:

Systemet eller en eller flera delar därav ska utrustas med en eller flera färglösa standardglödlampor avsedda för drift med en märkspänning om 12 volt. Under provningen ska spänningen till glödlampans/ornas poler styras så att det ljusflöde som anges i databladen enligt föreskrifter nr 37 erhålls.

Systemet eller en eller flera delar därav ska betraktas som godtagbart om kraven i punkt 6 i dessa föreskrifter är uppfyllda av minst en standardglödlampa, som kan levereras med systemet.

| 2.2 | För demonterbara urladdningslampor:
  Systemet eller en eller flera delar därav som är utrustade med en demonterbar urladdningsljuskälla ska uppfylla de fotometriska kraven i tillämpliga punkter i dessa föreskrifter med minst en standardljuskälla som åldrats i minst 15 cykler i enlighet med föreskrifter nr 99. Denna urladdningsljuskällas ljusflöde får skilja sig från det objektiva ljusflöde som anges i föreskrifter nr 99.
  I så fall ska de uppmätta fotometriska värdena korrigeras i enlighet därmed. De ska multipliceras med faktorn 0,7 innan överensstämmelsen med kraven kontrolleras. |
| --- | --- |

2.2

För demonterbara urladdningslampor:

Systemet eller en eller flera delar därav som är utrustade med en demonterbar urladdningsljuskälla ska uppfylla de fotometriska kraven i tillämpliga punkter i dessa föreskrifter med minst en standardljuskälla som åldrats i minst 15 cykler i enlighet med föreskrifter nr 99. Denna urladdningsljuskällas ljusflöde får skilja sig från det objektiva ljusflöde som anges i föreskrifter nr 99.

I så fall ska de uppmätta fotometriska värdena korrigeras i enlighet därmed. De ska multipliceras med faktorn 0,7 innan överensstämmelsen med kraven kontrolleras.

| 2.3 | För icke-demonterbara ljuskällor som drivs direkt från fordonets elsystem:
  Alla mätningar på system försedda med icke-demonterbara ljuskällor (glödlampor eller andra) ska utföras med spänningarna 6,75 volt, 13,5 volt eller 28 volt eller den spänning som sökanden anger, med beaktande av alla andra av fordonets strömförsörjningssystem. De uppmätta fotometriska värdena ska multipliceras med faktorn 0,7 innan överensstämmelsen med kraven kontrolleras. |
| --- | --- |

2.3

För icke-demonterbara ljuskällor som drivs direkt från fordonets elsystem:

Alla mätningar på system försedda med icke-demonterbara ljuskällor (glödlampor eller andra) ska utföras med spänningarna 6,75 volt, 13,5 volt eller 28 volt eller den spänning som sökanden anger, med beaktande av alla andra av fordonets strömförsörjningssystem. De uppmätta fotometriska värdena ska multipliceras med faktorn 0,7 innan överensstämmelsen med kraven kontrolleras.

| 2.4 | För ljuskällor, demonterbara eller ej, som drivs oberoende av fordonets elsystem och som styrs helt av systemet, eller för ljuskällor som drivs av en särskild energikälla, ska provningsspänningen enligt punkt 2.3 tillföras systemets eller energikällans inpoler. Provningslaboratoriet kan begära att tillverkaren tillhandahåller dessa särskilda strömförsörjningsenheter.
  De uppmätta fotometriska värdena ska multipliceras med faktorn 0,7 innan överensstämmelsen med kraven kontrolleras, om inte denna korrektionsfaktor redan tillämpats enligt punkt 2.2. |
| --- | --- |

2.4

För ljuskällor, demonterbara eller ej, som drivs oberoende av fordonets elsystem och som styrs helt av systemet, eller för ljuskällor som drivs av en särskild energikälla, ska provningsspänningen enligt punkt 2.3 tillföras systemets eller energikällans inpoler. Provningslaboratoriet kan begära att tillverkaren tillhandahåller dessa särskilda strömförsörjningsenheter.

De uppmätta fotometriska värdena ska multipliceras med faktorn 0,7 innan överensstämmelsen med kraven kontrolleras, om inte denna korrektionsfaktor redan tillämpats enligt punkt 2.2.

| 2.5 | Lysdiodmoduler ska mätas vid 6,75 V, 13,5 V respektive 28,0 V, om inget annat anges i dessa föreskrifter. Lysdiodmoduler som drivs av ett elektroniskt manöverdon för ljuskälla ska mätas enligt sökandens anvisningar.
  De uppmätta fotometriska värdena ska multipliceras med faktorn 0,7 innan överensstämmelsen med kraven kontrolleras. |
| --- | --- |

2.5

Lysdiodmoduler ska mätas vid 6,75 V, 13,5 V respektive 28,0 V, om inget annat anges i dessa föreskrifter. Lysdiodmoduler som drivs av ett elektroniskt manöverdon för ljuskälla ska mätas enligt sökandens anvisningar.

De uppmätta fotometriska värdena ska multipliceras med faktorn 0,7 innan överensstämmelsen med kraven kontrolleras.

3.   MÄTVILLKOR FÖR KURVBELYSNINGSLÄGE

| 3.1 | För system eller en eller flera delar därav som avger ljus i ett kurvbelysningsläge ska kraven i punkterna 6.2 (halvljus) och/eller 6.3 (helljus) i dessa föreskrifter tillämpas på alla fall i enlighet med fordonets vändradie. För kontroll av halvljus och helljus ska följande förfarande användas:






  3.1.1 | Systemet ska försättas i neutraltillstånd (ratten centrerad/rakt fram) och dessutom i det eller de lägen som motsvarar fordonets minsta vändradie till höger och vänster, om så krävs med hjälp av signalgeneratorn.






  3.1.1.1 | Överensstämmelse med kraven i punkterna 6.2.6.2, 6.2.6.3 och 6.2.6.5.1 i dessa föreskrifter ska kontrolleras för kurvbelysningslägen i kategori 1 och 2, utan ny omriktning i horisontell led. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

För system eller en eller flera delar därav som avger ljus i ett kurvbelysningsläge ska kraven i punkterna 6.2 (halvljus) och/eller 6.3 (helljus) i dessa föreskrifter tillämpas på alla fall i enlighet med fordonets vändradie. För kontroll av halvljus och helljus ska följande förfarande användas:

3.1.1

Systemet ska försättas i neutraltillstånd (ratten centrerad/rakt fram) och dessutom i det eller de lägen som motsvarar fordonets minsta vändradie till höger och vänster, om så krävs med hjälp av signalgeneratorn.

3.1.1.1

Överensstämmelse med kraven i punkterna 6.2.6.2, 6.2.6.3 och 6.2.6.5.1 i dessa föreskrifter ska kontrolleras för kurvbelysningslägen i kategori 1 och 2, utan ny omriktning i horisontell led.

| 3.1.1.2 | Överensstämmelse med kraven i punkterna 6.2.6.1 och 6.3 i dessa föreskrifter ska i förekommande fall kontrolleras






  a) | för kurvbelysningslägen i kategori 2 utan horisontell omriktning, |
| --- | --- | --- |

3.1.1.2

Överensstämmelse med kraven i punkterna 6.2.6.1 och 6.3 i dessa föreskrifter ska i förekommande fall kontrolleras

a)

för kurvbelysningslägen i kategori 2 utan horisontell omriktning,

| b) | för halvljus i kurvbelysningsläge i kategori 1 eller helljus i kurvbelysningsläge efter horisontell omriktning av aktuell installationsenhet (t.ex. med hjälp av en goniometer) i motsvarande motsatt riktning. |
| --- | --- |

b)

för halvljus i kurvbelysningsläge i kategori 1 eller helljus i kurvbelysningsläge efter horisontell omriktning av aktuell installationsenhet (t.ex. med hjälp av en goniometer) i motsvarande motsatt riktning.

| 3.1.2 | Vid provning av kurvbelysningsläge i kategori 1 eller 2 måste man för en annan vändradie än den som anges i punkt 3.1.1 se till att ljuset är enhetligt fördelat och inte förorsakar orimlig bländning. Om så inte är fallet bör överensstämmelsen med kraven i tabell 1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter kontrolleras. |
| --- | --- |

3.1.2

Vid provning av kurvbelysningsläge i kategori 1 eller 2 måste man för en annan vändradie än den som anges i punkt 3.1.1 se till att ljuset är enhetligt fördelat och inte förorsakar orimlig bländning. Om så inte är fallet bör överensstämmelsen med kraven i tabell 1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter kontrolleras.

---

BILAGA 10

BLANKETTER FÖR BESKRIVNINGAR

Största format: A4 (210 × 297 mm)

BLANKETT FÖR BESKRIVNING AV JUSTERBART FRAMLJUSSYTEM NR 1

AFS-styrsignal motsvarande systemets belysningsfunktioner och belysningslägen

| AFS-styrsignal | Funktion/läge(n) som påverkas av signalen (1) | Tekniska egenskaper (2)

  (vid behov på separat blad) |
| --- | --- | --- |
| Halvljus | Helljus |
| Klass C | Klass V | Klass E | Klass W |
| Saknas/grundinställning | | | | |  | |
| Signal V |  |  |  |  |  | |
| Signal E |  |  |  |  |  | |
| Signal W |  |  |  |  |  | |
| Signal T |  |  |  |  |  | |
| Andra signaler (3) |  |  |  |  |  | |

AFS-styrsignal

Funktion/läge(n) som påverkas av signalen (1)

Tekniska egenskaper (2)

(vid behov på separat blad)

Halvljus

Helljus

Klass C

Klass V

Klass E

Klass W

Saknas/grundinställning

Image



Signal V











Signal E











Signal W











Signal T











Andra signaler (3)











BLANKETT FÖR BESKRIVNING AV JUSTERBART FRAMLJUSSYTEM NR 2

Ljus-mörkergränser, justeringsanordningar och förfarande för justering av belysningsenheterna

| Belysningsenhet nr (4) | Ljus-mörkergräns (5) | Justeringsanordning | Egenskaper och kompletterande upplysningar (vid behov) (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belysningsenheten avger eller bidrar till en eller flera av halvljusets ljus-mörkergränser | Vertikalt | Horisontellt |
| Enligt definition i bilaga 8 till dessa föreskrifter (6) | Punkt 6.4.6 i dessa föreskrifter ska tillämpas (6) | Individuellt (huvudenhet) (6), (9) | Kopplat till huvudenhet nr (7) | Individuellt (huvudenhet) (6), (9) | Kopplat till huvudenhet nr (7) |
| 1 | ja/nej | ja/nej | ja/nej | ... | ja/nej | ... | |
| 2 | ja/nej | ja/nej | ja/nej | ... | ja/nej | ... | |
| 3 | ja/nej | ja/nej | ja/nej | ... | ja/nej | ... | |
| 4 | ja/nej | ja/nej | ja/nej | ... | ja/nej | ... | |
| 5 | ja/nej | ja/nej | ja/nej | ... | ja/nej | ... | |
| 6 | ja/nej | ja/nej | ja/nej | ... | ja/nej | ... | |
| 7 | ja/nej | ja/nej | ja/nej | ... | ja/nej | ... | |

Belysningsenhet nr (4)

Ljus-mörkergräns (5)

Justeringsanordning

Egenskaper och kompletterande upplysningar (vid behov) (8)

Belysningsenheten avger eller bidrar till en eller flera av halvljusets ljus-mörkergränser

Vertikalt

Horisontellt

Enligt definition i bilaga 8 till dessa föreskrifter (6)

Punkt 6.4.6 i dessa föreskrifter ska tillämpas (6)

Individuellt (huvudenhet) (6), (9)

Kopplat till huvudenhet nr (7)

Individuellt (huvudenhet) (6), (9)

Kopplat till huvudenhet nr (7)

1

ja/nej

ja/nej

ja/nej

...

ja/nej

...

2

ja/nej

ja/nej

ja/nej

...

ja/nej

...

3

ja/nej

ja/nej

ja/nej

...

ja/nej

...

4

ja/nej

ja/nej

ja/nej

...

ja/nej

...

5

ja/nej

ja/nej

ja/nej

...

ja/nej

...

6

ja/nej

ja/nej

ja/nej

...

ja/nej

...

7

ja/nej

ja/nej

ja/nej

...

ja/nej

...

---

(1)  Kryssa i rutorna för de kombinationer som är tillämpliga.

(2)  Uppgifter som ska lämnas:

| a) | Fysiska egenskaper (elektrisk ström/spänning, optik, mekanik, hydraulik, pneumatik osv.). |
| --- | --- |

a)

Fysiska egenskaper (elektrisk ström/spänning, optik, mekanik, hydraulik, pneumatik osv.).

| b) | Datatyp (kontinuerlig/binär analog, digitalt kodad osv.). |
| --- | --- |

b)

Datatyp (kontinuerlig/binär analog, digitalt kodad osv.).

| c) | Tidsuppgifter (tidskonstanter, upplösning osv.). |
| --- | --- |

c)

Tidsuppgifter (tidskonstanter, upplösning osv.).

| d) | Signalens tillstånd när förhållandena i punkt 6.22.7.4 i föreskrifter nr 48 råder. |
| --- | --- |

d)

Signalens tillstånd när förhållandena i punkt 6.22.7.4 i föreskrifter nr 48 råder.

| e) | Signalens tillstånd vid fel (vid systemets ingång). |
| --- | --- |

e)

Signalens tillstånd vid fel (vid systemets ingång).

(3)  Enligt sökandens beskrivning. Använd ytterligare blad vid behov.

(4)  Beteckning för var och en av systemets belysningsenheter enligt bilaga 1 till dessa föreskrifter och enligt uppgift på den ritning som avses i punkt 2.2.1 i dessa föreskrifter. Använd ytterligare blad vid behov.

(5)  Enligt punkt 6.22.6.1.2 i föreskrifter nr 48.

(6)  Stryk det som ej är tillämpligt.

(7)  Ange eventuellt nummer för belysningsenheten.

(8)  T.ex. ordning för justering av belysningsenheter eller uppsättningar belysningsenheter eller kompletterande anvisningar om förfarandet för justering.

(9)  Justering av en huvudbelysningsenhet kan innebära att en eller flera andra belysningsenheter justeras.

---

BILAGA 11

Krav för lysdiodmoduler och justerbara framljussystem med lysdiodmoduler

1.   ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

| 1.1 | Varje provexemplar av en lysdiodmodul som inlämnats ska överensstämma med tillämpliga bestämmelser i dessa föreskrifter när de provas med det eller de inlämnade elektroniska manöverdonen för ljuskälla, i förekommande fall. |
| --- | --- |

1.1

Varje provexemplar av en lysdiodmodul som inlämnats ska överensstämma med tillämpliga bestämmelser i dessa föreskrifter när de provas med det eller de inlämnade elektroniska manöverdonen för ljuskälla, i förekommande fall.

| 1.2 | Lysdiodmoduler ska vara konstruerade så att de är och förblir i fullgott driftsskick under normala användningsvillkor. De får inte heller uppvisa något konstruktions- eller tillverkningsfel. En lysdiodmodul ska anses inte uppfylla kraven om någon av dess lysdioder inte uppfyller kraven. |
| --- | --- |

1.2

Lysdiodmoduler ska vara konstruerade så att de är och förblir i fullgott driftsskick under normala användningsvillkor. De får inte heller uppvisa något konstruktions- eller tillverkningsfel. En lysdiodmodul ska anses inte uppfylla kraven om någon av dess lysdioder inte uppfyller kraven.

| 1.3 | Lysdiodmoduler ska vara garantiförseglade. |
| --- | --- |

1.3

Lysdiodmoduler ska vara garantiförseglade.

| 1.4 | Borttagbara lysdiodmoduler ska vara konstruerade så att






  1.4.1 | det justerbara framljussystemets fotometriska krav uppfylls när lysdiodmodulen tas bort och ersätts med en annan modul som sökanden tillhandahåller och som är försedd med samma identifieringskod för ljuskällemodul, |
| --- | --- | --- |

1.4

Borttagbara lysdiodmoduler ska vara konstruerade så att

1.4.1

det justerbara framljussystemets fotometriska krav uppfylls när lysdiodmodulen tas bort och ersätts med en annan modul som sökanden tillhandahåller och som är försedd med samma identifieringskod för ljuskällemodul,

| 1.4.2 | lysdiodmoduler med olika identifieringskoder för ljuskällemodul i samma lykthölje inte är ömsesidigt utbytbara. |
| --- | --- |

1.4.2

lysdiodmoduler med olika identifieringskoder för ljuskällemodul i samma lykthölje inte är ömsesidigt utbytbara.

2.   TILLVERKNING

| 2.1 | Lysdioden (-dioderna) i lysdiodmodulen ska vara försedd(a) med lämpliga fästanordningar. |
| --- | --- |

2.1

Lysdioden (-dioderna) i lysdiodmodulen ska vara försedd(a) med lämpliga fästanordningar.

| 2.2 | Fästanordningarna ska vara kraftiga och säkert fastsatta i lysdioden (-dioderna) och lysdiodmodulen. |
| --- | --- |

2.2

Fästanordningarna ska vara kraftiga och säkert fastsatta i lysdioden (-dioderna) och lysdiodmodulen.

3.   PROVNINGSVILLKOR

3.1   Tillämpning

| 3.1.1 | Alla provexemplar ska provas såsom anges i punkt 4. |
| --- | --- |

3.1.1

Alla provexemplar ska provas såsom anges i punkt 4.

| 3.1.2 | Typen av ljuskällor i en lysdiodmodul ska vara lysdioder enligt definitionen i punkt 2.7.1 i föreskrifter nr 48, särskilt med avseende på synlig strålning. Andra typer av ljuskällor är inte tillåtna. |
| --- | --- |

3.1.2

Typen av ljuskällor i en lysdiodmodul ska vara lysdioder enligt definitionen i punkt 2.7.1 i föreskrifter nr 48, särskilt med avseende på synlig strålning. Andra typer av ljuskällor är inte tillåtna.

3.2   Användningsvillkor

3.2.1   Användningsvillkor för lysdiodmodul

Alla provexemplar ska provas under de förhållanden som anges i punkterna 6.1.4 och 6.1.5 i dessa föreskrifter. Om inte annat anges i denna bilaga ska lysdiodmoduler provas inuti det justerbara framljussystem som inlämnats av tillverkaren.

3.2.2   Omgivande temperatur

Vid mätningen av elektriska och fotometriska egenskaper ska det justerbara framljussystemet användas i torr och lugn atmosfär vid en omgivande temperatur av 23 °C ± 5 °C.

3.3   Åldring

Om sökanden så begär ska lysdiodmodulen användas under 15 timmar och svalna till omgivande temperatur innan provningarna enligt dessa föreskrifter inleds.

4.   SÄRSKILDA KRAV OCH PROVNINGAR

4.1   Färgåtergivning

4.1.1   Röd andel

Utöver mätningarna enligt punkt 7 i dessa föreskrifter gäller följande:

Den minsta andelen rött ljus från en lysdiodmodul eller ett justerbart framljussystem med lysdiodmodul(er) som provas vid 50 V ska vara sådan att

Formula

där:

| Ee(λ) | (enhet: W) | är irradiansens spektralfördelning, |
| --- | --- | --- |
| V(λ) | (enhet: 1) | är det spektrala ljusutbytet, |
| (λ) | (enhet: nm) | är våglängden. |

Ee(λ)

(enhet: W)

är irradiansens spektralfördelning,

V(λ)

(enhet: 1)

är det spektrala ljusutbytet,

(λ)

(enhet: nm)

är våglängden.

Detta värde ska beräknas för intervall om en nanometer.

4.2   UV-strålning

UV-strålningen från en lysdiodmodul med låg UV-strålning ska vara sådan att

Formula

där:

S(λ)(enhet: 1) är den spektrala vägningsfunktionen,

| km | = | 683 lm/W är maximivärdet för strålningens ljusutbyte. |
| --- | --- | --- |

km

=

683 lm/W är maximivärdet för strålningens ljusutbyte.

(För definitioner av de andra symbolerna se punkt 4.1.1.)

Detta värde ska beräknas för intervall om en nanometer. UV-strålningen ska vägas i enlighet med de värden som anges i UV-tabellen nedan:

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

UV-tabell: Värden enligt IRPA/INIRC Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation (IRPA/INIRC-riktlinjer för gränsvärden för exponering för ultraviolett strålning). Valda våglängder (i nanometer) är representativa, medan andra värden bör interpoleras.

4.3   Temperaturstabilitet

4.3.1   Belysning

| 4.3.1.1 | För varje befintlig klass av halvljuset och för helljuset ska en fotometrisk mätning göras när respektive belysningsenheter varit i drift i en minut vid följande provningspunkter:







  Halvljus | : | 50V |
| --- | --- | --- | --- |
| Helljus | : | HV |

4.3.1.1

För varje befintlig klass av halvljuset och för helljuset ska en fotometrisk mätning göras när respektive belysningsenheter varit i drift i en minut vid följande provningspunkter:

Halvljus

:

50V

Helljus

:

HV

| 4.3.1.2 | Driften av de belysningsenheter som anges i punkt 4.3.1.1 ska sedan fortsätta tills fotometrisk stabilitet har uppnåtts. Detta tillstånd anses ha uppnåtts om belysningens variation vid de provningspunkter som anges i punkt 4.3.1.1 är lägre än 3 % inom godtycklig 15-minutersperiod. När fotometrisk stabilitet har uppnåtts ska inriktning för komplett fotometri utföras och de fotometriska värdena vid alla föreskrivna provningspunkter ska fastställas. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Driften av de belysningsenheter som anges i punkt 4.3.1.1 ska sedan fortsätta tills fotometrisk stabilitet har uppnåtts. Detta tillstånd anses ha uppnåtts om belysningens variation vid de provningspunkter som anges i punkt 4.3.1.1 är lägre än 3 % inom godtycklig 15-minutersperiod. När fotometrisk stabilitet har uppnåtts ska inriktning för komplett fotometri utföras och de fotometriska värdena vid alla föreskrivna provningspunkter ska fastställas.

| 4.3.1.3 | Förhållandet mellan de fotometriska värden som uppmätts efter en minuts drift och de som uppmätts efter det att fotometrisk stabilitet har uppnåtts ska beräknas för provningspunkterna i punkt 4.3.1.1. Förhållandet ska sedan tillämpas på alla andra tillämpliga provningspunkter för att fastställa dessas fotometriska värden efter en minuts drift. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Förhållandet mellan de fotometriska värden som uppmätts efter en minuts drift och de som uppmätts efter det att fotometrisk stabilitet har uppnåtts ska beräknas för provningspunkterna i punkt 4.3.1.1. Förhållandet ska sedan tillämpas på alla andra tillämpliga provningspunkter för att fastställa dessas fotometriska värden efter en minuts drift.

| 4.3.1.4 | De belysningsvärden som fastställts efter en minuts drift och efter det att fotometrisk stabilitet har uppnåtts ska uppfylla tillämpliga fotometriska krav. |
| --- | --- |

4.3.1.4

De belysningsvärden som fastställts efter en minuts drift och efter det att fotometrisk stabilitet har uppnåtts ska uppfylla tillämpliga fotometriska krav.

4.3.2   Färg

Färgen på det angivna ljuset uppmätt efter en minuts drift och efter det att fotometrisk stabilitet har uppnåtts enligt punkt 4.3.1.2 ska i båda fallen ligga inom föreskrivna färggränser.

5.   Mätningen av det objektiva ljusflödet för den eller de lysdiodmoduler som avger huvudhalvljuset ska göras enligt följande:

| 5.1 | Lysdiodmodulen (-modulerna) ska uppfylla kraven i den tekniska beskrivning som anges i punkt 2.2.2 i dessa föreskrifter. Optiska element (sekundär optik) ska på sökandens begäran avlägsnas av den tekniska tjänsten med hjälp av verktyg. Detta förfarande och förhållandena under mätningarna enligt nedan ska beskrivas i provningsrapporten. |
| --- | --- |

5.1

Lysdiodmodulen (-modulerna) ska uppfylla kraven i den tekniska beskrivning som anges i punkt 2.2.2 i dessa föreskrifter. Optiska element (sekundär optik) ska på sökandens begäran avlägsnas av den tekniska tjänsten med hjälp av verktyg. Detta förfarande och förhållandena under mätningarna enligt nedan ska beskrivas i provningsrapporten.

| 5.2 | Sökanden ska lämna in tre lysdiodmoduler av varje typ tillsammans med eventuella manöverdon för ljuskälla och tillräckliga anvisningar. |
| --- | --- |

5.2

Sökanden ska lämna in tre lysdiodmoduler av varje typ tillsammans med eventuella manöverdon för ljuskälla och tillräckliga anvisningar.

Lämplig temperaturreglering (t.ex. kylelement) får tillhandahållas för att simulera temperaturförhållanden som liknar förhållandena i motsvarande justerbara framljussystem.

Före provningen ska varje lysdiodmodul åldras under minst 72 timmar under samma förhållanden som i motsvarande justerbara framljussystem.

Om en integrerande sfär används ska dess diameter vara minst en meter eller minst tio gånger större än lysdiodmodulens största mått, beroende på vilket som är större. Flödesmätningarna kan även göras genom integration med hjälp av en goniofotometer. Bestämmelserna i CIE:s publikation 84 – 1989 om rumstemperatur, placering osv. ska beaktas.

Lysdiodmodulen ska brännas in i den slutna sfären eller goniofotometern under ca en timme.

Flödet ska mätas efter det att stabilitet har uppnåtts i enlighet med punkt 4.3.1.2.

Genomsnittet av mätningarna av de tre provexemplaren av varje typ av lysdiodmodul ska anses vara dess objektiva ljusflöde.

---

IV Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

| 24.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 222/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 222/62

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 17 september 2008

om statligt stöd C 61/07 (ex NN 71/07) – Grekland Olympic Airways Services/Olympic Airlines

[delgivet med nr K(2008) 5073]

(Endast den grekiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2010/459/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 19 december 2007 underrättade kommissionen Grekland om sitt beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget avseende finansiella flöden och överföringar som väckte frågor om huruvida oförenligt statligt stöd förekommer i samband med finansieringen och verksamheten vid Olympic Airways Services SA och Olympic Airlines SA. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 19 december 2007 underrättade kommissionen Grekland om sitt beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget avseende finansiella flöden och överföringar som väckte frågor om huruvida oförenligt statligt stöd förekommer i samband med finansieringen och verksamheten vid Olympic Airways Services SA och Olympic Airlines SA.

| (2) | Den 14 januari 2008 ansökte Grekland om förlängning av svarsfristen, vilket kommissionen beviljade. Grekland inkom med sina synpunkter den 13 februari 2008. |
| --- | --- |

(2)

Den 14 januari 2008 ansökte Grekland om förlängning av svarsfristen, vilket kommissionen beviljade. Grekland inkom med sina synpunkter den 13 februari 2008.

| (3) | Kommissionens beslut om att inleda ett förfarande offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga inom en månad från dagen för offentliggörandet. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut om att inleda ett förfarande offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga inom en månad från dagen för offentliggörandet.

| (4) | Kommissionen fick synpunkter från berörda parter. Genom ett e-postmeddelande av den 9 april 2008 översände kommissionen dessa synpunkter till Grekland. Grekland fick möjlighet att kommentera dessa synpunkter, och kommissionen fick in Greklands kommentarer genom ett e-postmeddelande av den 13 maj 2008. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen fick synpunkter från berörda parter. Genom ett e-postmeddelande av den 9 april 2008 översände kommissionen dessa synpunkter till Grekland. Grekland fick möjlighet att kommentera dessa synpunkter, och kommissionen fick in Greklands kommentarer genom ett e-postmeddelande av den 13 maj 2008.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   Partierna

2.1.1   Olympic Airways Services SA

| (5) | Olympic Airways Services SA är det nuvarande namnet på företaget, som tidigare gick under namnet Olympic Airways SA (3). Företagets främsta uppgift är att tillhandahålla marktjänster och flygplansunderhåll/tekniska tjänster i Grekland och det bedriver ingen flygtrafik. Det är till 100 procent statsägt. |
| --- | --- |

(5)

Olympic Airways Services SA är det nuvarande namnet på företaget, som tidigare gick under namnet Olympic Airways SA (3). Företagets främsta uppgift är att tillhandahålla marktjänster och flygplansunderhåll/tekniska tjänster i Grekland och det bedriver ingen flygtrafik. Det är till 100 procent statsägt.

2.1.2   Olympic Airlines SA

| (6) | Olympic Airlines SA började sin verksamhet i december 2003 och bildades utifrån Olympic Airways flygdivisioner. Det upprätthåller regelbunden lufttrafik inom Grekland på rutter inom EU och interkontinentala rutter. Det är till 100 procent statsägt. (4) |
| --- | --- |

(6)

Olympic Airlines SA började sin verksamhet i december 2003 och bildades utifrån Olympic Airways flygdivisioner. Det upprätthåller regelbunden lufttrafik inom Grekland på rutter inom EU och interkontinentala rutter. Det är till 100 procent statsägt. (4)

2.2   Åtgärder som är föremål för undersökning

| (7) | Genom beslutet om att inleda förfarandet undersöktes följande fyra områden:






  — | Möjligt statligt stöd till Olympic Airways Services SA i form av anstånd med skulder: Sedan januari 2005 kan Grekland ha beviljat olagligt och oförenligt statligt stöd till detta företag genom att fortlöpande ge Olympic Airways anstånd med betalningen av sina skatter och sociala avgifter (5). |
| --- | --- | --- |

(7)

Genom beslutet om att inleda förfarandet undersöktes följande fyra områden:

—

Möjligt statligt stöd till Olympic Airways Services SA i form av anstånd med skulder: Sedan januari 2005 kan Grekland ha beviljat olagligt och oförenligt statligt stöd till detta företag genom att fortlöpande ge Olympic Airways anstånd med betalningen av sina skatter och sociala avgifter (5).

| — | Möjligt statligt stöd till Olympic Airways Services SA via skiljedomar: Grekland kan ha beviljat olagligt och oförenligt statligt stöd till Olympic Airways Services i samband med ersättningar efter ett antal skiljedomar. Skiljedomarna är följden av ett antal skadeståndskrav som företaget riktat mot staten. |
| --- | --- |

—

Möjligt statligt stöd till Olympic Airways Services SA via skiljedomar: Grekland kan ha beviljat olagligt och oförenligt statligt stöd till Olympic Airways Services i samband med ersättningar efter ett antal skiljedomar. Skiljedomarna är följden av ett antal skadeståndskrav som företaget riktat mot staten.

| — | Möjligt statligt stöd till Olympic Airlines SA: Grekland kan sedan juni 2005 ha beviljat olagligt och oförenligt statligt stöd genom betalningar för flygplansinhyrning och ej indrivna skulder (även skatter och sociala avgifter) när det gäller detta skuldsatta statsföretag (6). |
| --- | --- |

—

Möjligt statligt stöd till Olympic Airlines SA: Grekland kan sedan juni 2005 ha beviljat olagligt och oförenligt statligt stöd genom betalningar för flygplansinhyrning och ej indrivna skulder (även skatter och sociala avgifter) när det gäller detta skuldsatta statsföretag (6).

| — | Möjligt statligt stöd till Olympic Airways Services SA och Olympic Airlines i form av särskilt skydd mot borgenärer: Detta innebär att ingen privat borgenär, varken i eller utanför Grekland, får väcka talan mot något av företagen eller vidta individuella eller kollektiva verkställighetsåtgärder mot dem (inklusive säkerhetsåtgärder och förbudsförelägganden). Inget annat företag i Grekland har detta rättsliga skydd, som är unikt för dessa företag. Varje annat företag i Grekland som begär sådant skydd mot borgenärer skulle tvingas till konkurs. |
| --- | --- |

—

Möjligt statligt stöd till Olympic Airways Services SA och Olympic Airlines i form av särskilt skydd mot borgenärer: Detta innebär att ingen privat borgenär, varken i eller utanför Grekland, får väcka talan mot något av företagen eller vidta individuella eller kollektiva verkställighetsåtgärder mot dem (inklusive säkerhetsåtgärder och förbudsförelägganden). Inget annat företag i Grekland har detta rättsliga skydd, som är unikt för dessa företag. Varje annat företag i Grekland som begär sådant skydd mot borgenärer skulle tvingas till konkurs.

| (8) | Det möjlig statliga stödet till Olympic Airways Services SA via skiljedomar kräver en ytterligare, fördjupad granskning. Det undantas därför från det aktuella beslutets tillämpningsområde och kommer att tas upp i ett senare, separat kommissionsbeslut. |
| --- | --- |

(8)

Det möjlig statliga stödet till Olympic Airways Services SA via skiljedomar kräver en ytterligare, fördjupad granskning. Det undantas därför från det aktuella beslutets tillämpningsområde och kommer att tas upp i ett senare, separat kommissionsbeslut.

2.2.1   Olympic Airways Services obetalda skatter och sociala avgifter sedan december 2004

| (9) | I kommissionens beslut från 2005 identifierades ett beteendemönster där staten inte drev in obetalda skatter och sociala avgifter från Olympic Airways när dessa förföll till betalning; dessa skulder skulle då ”godkännas” för företaget, men staten skulle inte driva in denna skuld. Företaget skulle efterhand göra delbetalningar (7). I 2005 års beslut konstaterade kommissionen att Olympic Airways försenade eller otillräckliga betalning av skatter och sociala avgifter gav företaget en likviditetsfördel på statens bekostnad. |
| --- | --- |

(9)

I kommissionens beslut från 2005 identifierades ett beteendemönster där staten inte drev in obetalda skatter och sociala avgifter från Olympic Airways när dessa förföll till betalning; dessa skulder skulle då ”godkännas” för företaget, men staten skulle inte driva in denna skuld. Företaget skulle efterhand göra delbetalningar (7). I 2005 års beslut konstaterade kommissionen att Olympic Airways försenade eller otillräckliga betalning av skatter och sociala avgifter gav företaget en likviditetsfördel på statens bekostnad.

| (10) | I 2005 års beslut (artikel 3) förpliktade kommissionen Grekland att ”omedelbart avbryta alla fortsatta utbetalningar av stöd till Olympic Airways och Olympic Airlines”. Kommissionen har vid flera tillfällen (8) begärt att de grekiska myndigheterna ska redogöra för hur denna aspekt av beslutet har genomförts. Och att lämna uppgifter till kommissionen om de skatter och sociala avgifter som företaget betalat in till staten. Trots dessa upprepade särskilda uppmaningar har de grekiska myndigheterna underlåtit att lämna tillräckliga uppgifter i detta avseende. |
| --- | --- |

(10)

I 2005 års beslut (artikel 3) förpliktade kommissionen Grekland att ”omedelbart avbryta alla fortsatta utbetalningar av stöd till Olympic Airways och Olympic Airlines”. Kommissionen har vid flera tillfällen (8) begärt att de grekiska myndigheterna ska redogöra för hur denna aspekt av beslutet har genomförts. Och att lämna uppgifter till kommissionen om de skatter och sociala avgifter som företaget betalat in till staten. Trots dessa upprepade särskilda uppmaningar har de grekiska myndigheterna underlåtit att lämna tillräckliga uppgifter i detta avseende.

| (11) | De grekiska myndigheterna lämnar inte på långt när några uppgifter till kommissionen som informerar om och bekräftar att dessa företag betalar sina skatter och sociala avgifter till fullo och i tid, tvärtom är de uppgifter som de grekiska myndigheterna har lämnat till kommissionen och EG-domstolen sådana att de antyder att de båda bolagen Olympic Airways Services och Olympic Airlines inte kan betala sina ständigt växande skulder till de offentliga myndigheterna och inte heller gör det. |
| --- | --- |

(11)

De grekiska myndigheterna lämnar inte på långt när några uppgifter till kommissionen som informerar om och bekräftar att dessa företag betalar sina skatter och sociala avgifter till fullo och i tid, tvärtom är de uppgifter som de grekiska myndigheterna har lämnat till kommissionen och EG-domstolen sådana att de antyder att de båda bolagen Olympic Airways Services och Olympic Airlines inte kan betala sina ständigt växande skulder till de offentliga myndigheterna och inte heller gör det.

| (12) | Genom en skrivelse av den 30 oktober 2006 (9) lade de grekiska myndigheterna för kommissionen fram en skrivelse av den 13 juni 2006 från en ”oberoende bedömare” med namnet ”Progressive Finance” beträffande Olympic Airways finansiella situation. Experten grundade sig på 2004 års balansräkning (som inte lämnats till kommissionen) och 2006 års kassaflöde. På grundval av den information som stod till expertens förfogande drog denne slutsatsen att företagets negativa finansiella situation hade direkt anknytning till dess skuld till staten och socialförsäkringsförvaltningen och de olösta frågorna om statligt stöd. ”Progressive Finance” konstaterade också att företaget på grundval av 2006 års kassaflöde inte anses kreditvärdigt, och att det inte kunde teckna och betala ränta på ett lån för att återbetala det statliga stöd som anges i 2005 års beslut. |
| --- | --- |

(12)

Genom en skrivelse av den 30 oktober 2006 (9) lade de grekiska myndigheterna för kommissionen fram en skrivelse av den 13 juni 2006 från en ”oberoende bedömare” med namnet ”Progressive Finance” beträffande Olympic Airways finansiella situation. Experten grundade sig på 2004 års balansräkning (som inte lämnats till kommissionen) och 2006 års kassaflöde. På grundval av den information som stod till expertens förfogande drog denne slutsatsen att företagets negativa finansiella situation hade direkt anknytning till dess skuld till staten och socialförsäkringsförvaltningen och de olösta frågorna om statligt stöd. ”Progressive Finance” konstaterade också att företaget på grundval av 2006 års kassaflöde inte anses kreditvärdigt, och att det inte kunde teckna och betala ränta på ett lån för att återbetala det statliga stöd som anges i 2005 års beslut.

| (13) | I samband med mål T-423/05 R uppmanades Olympic Airways vidare av förstainstansrättens ordförande att förse förstainstansrätten med uppgifter om sin förmåga att återbetala det statliga stöd som kommissionen påtalat och sin skuldnivå. |
| --- | --- |

(13)

I samband med mål T-423/05 R uppmanades Olympic Airways vidare av förstainstansrättens ordförande att förse förstainstansrätten med uppgifter om sin förmåga att återbetala det statliga stöd som kommissionen påtalat och sin skuldnivå.

| (14) | Genom en skrivelse av den 27 november 2006 lämnade företaget till förstainstansrätten en rapport från den oberoende experten PriceWaterhouseCoopers beträffande möjligheten att återbetala stöd genom delbetalningar och en bedömning av det stöd som återbetalats till följd av de negativa kommissionsbesluten från 2002 och 2005. |
| --- | --- |

(14)

Genom en skrivelse av den 27 november 2006 lämnade företaget till förstainstansrätten en rapport från den oberoende experten PriceWaterhouseCoopers beträffande möjligheten att återbetala stöd genom delbetalningar och en bedömning av det stöd som återbetalats till följd av de negativa kommissionsbesluten från 2002 och 2005.

| (15) | Olympic Airways expert (PwC) beräknade de belopp som skulle återbetalas till följd av 2005 års beslut till 411 miljoner euro, som det ansåg kunde återbetalas genom 48 månatliga avbetalningar och som, med hänsyn till skulderna till socialförsäkringsförvaltningen, kunde utsträckas till 96 avbetalningar först efter en ändring i lagstiftningen. Experten bekräftade dock att ”analysen av Olympic Airways kassaflöden som de lades fram för oss av företaget (och som, på grund av tidsbrist inte kunde kontrolleras närmare med avseende på om de var riktiga och uttömmande) leder till slutsatsen att en total återbetalning eller delbetalning av de belopp som ska betalas inte är möjlig”. |
| --- | --- |

(15)

Olympic Airways expert (PwC) beräknade de belopp som skulle återbetalas till följd av 2005 års beslut till 411 miljoner euro, som det ansåg kunde återbetalas genom 48 månatliga avbetalningar och som, med hänsyn till skulderna till socialförsäkringsförvaltningen, kunde utsträckas till 96 avbetalningar först efter en ändring i lagstiftningen. Experten bekräftade dock att ”analysen av Olympic Airways kassaflöden som de lades fram för oss av företaget (och som, på grund av tidsbrist inte kunde kontrolleras närmare med avseende på om de var riktiga och uttömmande) leder till slutsatsen att en total återbetalning eller delbetalning av de belopp som ska betalas inte är möjlig”.

| (16) | Vid inledningen av kommissionens granskningsförfarande kom den till den preliminära slutsatsen att skyldigheten avbryta alla fortsatta utbetalningar av stöd till Olympic Airways enligt artikel 3 i 2005 års beslut inte hade iakttagits. Vidare slöt sig kommissionen preliminärt till att Olympic Airways inte betalar sina skatter och sociala avgifter till fullo och i tid och inte ens kan betala sina befintliga skulder, och att detta beteende endast är möjligt på grund av att staten medger anstånd. |
| --- | --- |

(16)

Vid inledningen av kommissionens granskningsförfarande kom den till den preliminära slutsatsen att skyldigheten avbryta alla fortsatta utbetalningar av stöd till Olympic Airways enligt artikel 3 i 2005 års beslut inte hade iakttagits. Vidare slöt sig kommissionen preliminärt till att Olympic Airways inte betalar sina skatter och sociala avgifter till fullo och i tid och inte ens kan betala sina befintliga skulder, och att detta beteende endast är möjligt på grund av att staten medger anstånd.

2.2.2   Statligt stöd till Olympic Airlines sedan 2005

| (17) | För Olympic Airlines fastställde kommissionen i sitt beslut från 2005 statligt stöd som beviljats Olympic Airlines som ”Olympic Airways och Greklands mottagande från Olympic Airlines av andrahandshyra för flygplan som understiger de belopp som betalats för förstahandshyra...” |
| --- | --- |

(17)

För Olympic Airlines fastställde kommissionen i sitt beslut från 2005 statligt stöd som beviljats Olympic Airlines som ”Olympic Airways och Greklands mottagande från Olympic Airlines av andrahandshyra för flygplan som understiger de belopp som betalats för förstahandshyra...”

| (18) | Grekland (10) bestred inte att staten och Olympic Airways hade hyrt ut de berörda flygplanen i andra hand till Olympic Airlines till lägre priser än förstahandshyran, men ifrågasatte bedömningen att detta utgjorde statligt stöd. Greklands argument var att Olympic Airlines inte fick någon fördel eftersom företaget betalade marknadspris för denna andrahandshyra. |
| --- | --- |

(18)

Grekland (10) bestred inte att staten och Olympic Airways hade hyrt ut de berörda flygplanen i andra hand till Olympic Airlines till lägre priser än förstahandshyran, men ifrågasatte bedömningen att detta utgjorde statligt stöd. Greklands argument var att Olympic Airlines inte fick någon fördel eftersom företaget betalade marknadspris för denna andrahandshyra.

| (19) | Som redan nämnts krävdes det i artikel 3 i 2005 års beslut att Grekland omedelbart skulle avbryta alla fortsatta utbetalningar av statligt stöd. Trots kommissionens upprepade påminnelser (11) om kravet att ”omedelbart avbryta alla fortsatta utbetalningar av stöd till Olympic Airways och Olympic Airlines” och anmodanden att förse kommissionen med information om att Olympic Airlines för närvarande betalar eller har betalat den förstahandshyra för de hyrda flygplanen som anges i 2005 års beslut har de grekiska myndigheterna underlåtit att göra detta. |
| --- | --- |

(19)

Som redan nämnts krävdes det i artikel 3 i 2005 års beslut att Grekland omedelbart skulle avbryta alla fortsatta utbetalningar av statligt stöd. Trots kommissionens upprepade påminnelser (11) om kravet att ”omedelbart avbryta alla fortsatta utbetalningar av stöd till Olympic Airways och Olympic Airlines” och anmodanden att förse kommissionen med information om att Olympic Airlines för närvarande betalar eller har betalat den förstahandshyra för de hyrda flygplanen som anges i 2005 års beslut har de grekiska myndigheterna underlåtit att göra detta.

| (20) | När det gäller Olympic Airlines finansiella situation har kommissionen bett Grekland lämna uppgifter om Olympic Airlines aktuella finansiella situation och om hur företaget drivs för närvarande. Den information som de grekiska myndigheterna lade fram innan förfarandet inleddes har inte övertygat kommissionen. Kommissionen förstår inte hur företaget finansierar sin löpande verksamhet och hanterar sina förluster. Kommissionen uttryckte sina tvivel över om företaget betalar sina skatter och sociala avgifter till fullo och i tid eller om staten ger dem anstånd med detta. |
| --- | --- |

(20)

När det gäller Olympic Airlines finansiella situation har kommissionen bett Grekland lämna uppgifter om Olympic Airlines aktuella finansiella situation och om hur företaget drivs för närvarande. Den information som de grekiska myndigheterna lade fram innan förfarandet inleddes har inte övertygat kommissionen. Kommissionen förstår inte hur företaget finansierar sin löpande verksamhet och hanterar sina förluster. Kommissionen uttryckte sina tvivel över om företaget betalar sina skatter och sociala avgifter till fullo och i tid eller om staten ger dem anstånd med detta.

| (21) | I beslutet om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att fastän Olympic Airlines började sin verksamhet i december 2003 praktiskt taget utan skulder (12), uppgick deras rörelseförlust redan 2004 till 94,5 miljoner euro vid en omsättning på 616,7 miljoner euro och en nettoförlust för året före skatt på 87,1 miljoner euro. 2005 noterade Olympic Airlines en nettoförlust på 123,7 miljoner euro (13) vid intäkter på 643 miljoner euro för 2005 (14). Medierna rapporterade (15) att företagets förluster för 2006 skulle överskrida 120 miljoner euro. Utifrån detta har Olympic Airlines, sedan företaget inledde sin verksamhet i december 2003, gjort en total förlust på drygt 330 miljoner euro under de första tre åren. |
| --- | --- |

(21)

I beslutet om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att fastän Olympic Airlines började sin verksamhet i december 2003 praktiskt taget utan skulder (12), uppgick deras rörelseförlust redan 2004 till 94,5 miljoner euro vid en omsättning på 616,7 miljoner euro och en nettoförlust för året före skatt på 87,1 miljoner euro. 2005 noterade Olympic Airlines en nettoförlust på 123,7 miljoner euro (13) vid intäkter på 643 miljoner euro för 2005 (14). Medierna rapporterade (15) att företagets förluster för 2006 skulle överskrida 120 miljoner euro. Utifrån detta har Olympic Airlines, sedan företaget inledde sin verksamhet i december 2003, gjort en total förlust på drygt 330 miljoner euro under de första tre åren.

2.2.3   Statligt stöd till Olympic Airways Services SA och Olympic Airlines SA i form av särskilt skydd mot borgenärer

| (22) | I artikel 22 i lag nr 3404/05 (16) föreskrivs att ”till och med den 28 februari 2006 får ingen talan väckas eller individuella eller kollektiva verkställighetsåtgärder (inklusive säkerhetsåtgärder och förbudsförelägganden) vidtas, varken i eller utanför Grekland, mot Olympic Airlines SA, Olympic Airways – Services SA, Olympic Aviation SA, deras tillgångar eller delar av deras tillgångar som är nödvändiga eller av nytta för dessa tillgångar; pågående talan och konsekvenserna av sådana åtgärder ska avbrytas under den ovanstående tidsperioden. Grekiska staten befrias från dessa restriktioner”. Denna bestämmelses giltighetstid förlängdes tre gånger, först till den 31 oktober 2006 (17), sedan till den 31 oktober 2007 (18) och slutligen till den 31 oktober 2008. |
| --- | --- |

(22)

I artikel 22 i lag nr 3404/05 (16) föreskrivs att ”till och med den 28 februari 2006 får ingen talan väckas eller individuella eller kollektiva verkställighetsåtgärder (inklusive säkerhetsåtgärder och förbudsförelägganden) vidtas, varken i eller utanför Grekland, mot Olympic Airlines SA, Olympic Airways – Services SA, Olympic Aviation SA, deras tillgångar eller delar av deras tillgångar som är nödvändiga eller av nytta för dessa tillgångar; pågående talan och konsekvenserna av sådana åtgärder ska avbrytas under den ovanstående tidsperioden. Grekiska staten befrias från dessa restriktioner”. Denna bestämmelses giltighetstid förlängdes tre gånger, först till den 31 oktober 2006 (17), sedan till den 31 oktober 2007 (18) och slutligen till den 31 oktober 2008.

| (23) | Genom denna bestämmelse förbjöds i praktiken verkställighet av avgöranden, i eller utanför Grekland, mot varje företag inom Olympic-gruppen. Denna lag innebär att dessa företag enligt ett domstolsbeslut ensidigt skyddas från sina skyldigheter, att de förfaranden som syftar till att verkställa dessa skyldigheter stoppas, och att möjligheten till säkerhetsåtgärder blockeras. |
| --- | --- |

(23)

Genom denna bestämmelse förbjöds i praktiken verkställighet av avgöranden, i eller utanför Grekland, mot varje företag inom Olympic-gruppen. Denna lag innebär att dessa företag enligt ett domstolsbeslut ensidigt skyddas från sina skyldigheter, att de förfaranden som syftar till att verkställa dessa skyldigheter stoppas, och att möjligheten till säkerhetsåtgärder blockeras.

| (24) | Kommissionen kom fram till att denna bestämmelse därför ger Olympic Airways och de övriga företagen inom gruppen förmånsbehandling, genom att de beviljas en typ av rättsligt skydd som inga andra inhemska eller utländska flygbolag eller andra ekonomiska aktörer har. Varje annat företag i Grekland som begär sådant skydd mot borgenärer skulle tvingas till konkurs. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen kom fram till att denna bestämmelse därför ger Olympic Airways och de övriga företagen inom gruppen förmånsbehandling, genom att de beviljas en typ av rättsligt skydd som inga andra inhemska eller utländska flygbolag eller andra ekonomiska aktörer har. Varje annat företag i Grekland som begär sådant skydd mot borgenärer skulle tvingas till konkurs.

2.3   Kommissionens inledande bedömning

2.3.1   Förekomsten av stöd

2.3.1.1   Olympic Airways Services obetalda skatter och sociala avgifter sedan december 2004

| (25) | När kommissionen inledde granskningsförfarandet drog den slutsatsen att statens anstånd med Olympic Airways Services betalning av sina sedan januari 2005 ackumulerade obetalda skatter och sociala avgifter klart innebär att statliga medel beviljas ett företag i konkurrens med andra. Det utgör därför ett statligt stöd. |
| --- | --- |

(25)

När kommissionen inledde granskningsförfarandet drog den slutsatsen att statens anstånd med Olympic Airways Services betalning av sina sedan januari 2005 ackumulerade obetalda skatter och sociala avgifter klart innebär att statliga medel beviljas ett företag i konkurrens med andra. Det utgör därför ett statligt stöd.

2.3.1.2   Statligt stöd till Olympic Airlines sedan 2005

| (26) | När kommissionen inledde granskningsförfarandet drog den slutsatsen att misstankarna om rabatterad flygplansinhyrning och underlåtenhet att driva in statliga fordringar (inklusive skatter och sociala avgifter) på Olympic Airlines sedan maj 2005 inbegriper statliga medel som beviljas särskilda företag i konkurrens med andra. Det utgör därför ett statligt stöd. |
| --- | --- |

(26)

När kommissionen inledde granskningsförfarandet drog den slutsatsen att misstankarna om rabatterad flygplansinhyrning och underlåtenhet att driva in statliga fordringar (inklusive skatter och sociala avgifter) på Olympic Airlines sedan maj 2005 inbegriper statliga medel som beviljas särskilda företag i konkurrens med andra. Det utgör därför ett statligt stöd.

2.3.1.3   Statligt stöd genom särskilt skydd mot borgenärer

| (27) | Kommissionen kom också fram till att det särskilda skyddet mot borgenärer som bägge företagen åtnjuter är jämförbart med skydd mot konkurs. Om en medlemsstat har infört ett system som gynnar ett företag och avviker från allmän konkurslagstiftning, ska detta enligt fast rättspraxis (19) betraktas som statligt stöd. Förutsättningen är att det kunnat konstateras att företaget har getts tillstånd att fortsätta sin verksamhet under omständigheter, där detta inte skulle ha varit möjligt om den allmänna konkurslagstiftningen tillämpats – eller kunnat konstateras att det har erhållit andra förmåner från staten. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen kom också fram till att det särskilda skyddet mot borgenärer som bägge företagen åtnjuter är jämförbart med skydd mot konkurs. Om en medlemsstat har infört ett system som gynnar ett företag och avviker från allmän konkurslagstiftning, ska detta enligt fast rättspraxis (19) betraktas som statligt stöd. Förutsättningen är att det kunnat konstateras att företaget har getts tillstånd att fortsätta sin verksamhet under omständigheter, där detta inte skulle ha varit möjligt om den allmänna konkurslagstiftningen tillämpats – eller kunnat konstateras att det har erhållit andra förmåner från staten.

2.3.2   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

| (28) | Vid inledningen av granskningsförfarandet beträffande den misstänkta offentliga finansieringen av Olympic Airways Services, genom anstånd med skulder (inklusive skatter och sociala avgifter) och det särskilda skyddet mot borgenärer, hyste kommissionen allvarliga tvivel om att någon av dessa åtgärder kunde förklaras förenliga med den gemensamma marknaden, eftersom inget av undantagen från det allmänna förbudet mot statligt stöd tycktes vara tillämpliga. |
| --- | --- |

(28)

Vid inledningen av granskningsförfarandet beträffande den misstänkta offentliga finansieringen av Olympic Airways Services, genom anstånd med skulder (inklusive skatter och sociala avgifter) och det särskilda skyddet mot borgenärer, hyste kommissionen allvarliga tvivel om att någon av dessa åtgärder kunde förklaras förenliga med den gemensamma marknaden, eftersom inget av undantagen från det allmänna förbudet mot statligt stöd tycktes vara tillämpliga.

| (29) | Beträffande den misstänkta offentliga finansieringen av Olympic Airlines, genom anstånd med skulder (inklusive skatter och sociala avgifter), rabatterad flygplansinhyrning och det särskilda skyddet mot borgenärer, hyste kommissionen likaså allvarliga tvivel om att något av detta kan förklaras förenligt med den gemensamma marknaden, eftersom inget av undantagen från det allmänna förbudet mot statligt stöd tycks föreligga. |
| --- | --- |

(29)

Beträffande den misstänkta offentliga finansieringen av Olympic Airlines, genom anstånd med skulder (inklusive skatter och sociala avgifter), rabatterad flygplansinhyrning och det särskilda skyddet mot borgenärer, hyste kommissionen likaså allvarliga tvivel om att något av detta kan förklaras förenligt med den gemensamma marknaden, eftersom inget av undantagen från det allmänna förbudet mot statligt stöd tycks föreligga.

3.   SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND

| (30) | Grekland inledde sina synpunkter med att betona vikten av att klargöra vilken tidsperiod som undersöks under det aktuella granskningsförfarandet. Förfarandet för Olympic Airways del uppges ha inletts i december 2004 och för Olympic Airlines del i maj 2005. Grekland ifrågasätter detta och påpekar att exempelvis summan 12 267 250 euro (kapital plus ränta) på den tredje raden av tabellen i punkt 138 i 2005 års beslut avser en skuld som Olympic Airways – Services SA den 9 mars 2005 hade till skattemyndigheterna. Enligt de grekiska myndigheterna ska startpunkten för kommissionens aktuella granskning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget vara den dag då 2005 års beslut utfärdades (den 14 september 2005). |
| --- | --- |

(30)

Grekland inledde sina synpunkter med att betona vikten av att klargöra vilken tidsperiod som undersöks under det aktuella granskningsförfarandet. Förfarandet för Olympic Airways del uppges ha inletts i december 2004 och för Olympic Airlines del i maj 2005. Grekland ifrågasätter detta och påpekar att exempelvis summan 12 267 250 euro (kapital plus ränta) på den tredje raden av tabellen i punkt 138 i 2005 års beslut avser en skuld som Olympic Airways – Services SA den 9 mars 2005 hade till skattemyndigheterna. Enligt de grekiska myndigheterna ska startpunkten för kommissionens aktuella granskning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget vara den dag då 2005 års beslut utfärdades (den 14 september 2005).

| (31) | Vidare angav Grekland att staten redan hade återkrävt det nämnda stödet genom 2005 års beslut. Genom en skrivelse av den 21 november 2007 meddelande Grekland kommissionen att 2005 års beslut hade genomförts fullt ut. |
| --- | --- |

(31)

Vidare angav Grekland att staten redan hade återkrävt det nämnda stödet genom 2005 års beslut. Genom en skrivelse av den 21 november 2007 meddelande Grekland kommissionen att 2005 års beslut hade genomförts fullt ut.

3.1   Olympic Airways Services obetalda skatter och sociala avgifter sedan december 2004

| (32) | När det gäller denna stödrubrik hävdar Grekland att företaget har ett dokument som styrker att företaget har uppfyllt sina skyldigheter i fråga om skatter och sociala avgifter. Detta innebär att Grekland för närvarande inte har någon fordran mot företaget som detta måste reglera omedelbart. Företaget är inte tvunget att omedelbart betala några återstående skulder till skattemyndigheterna eftersom det har ansökt om och beviljats domstolsprövning och fått domstolsutslag från de behöriga nationella domstolarna. Det finns inget krav på betalning av förfallna skulder från den civila luftfartsmyndigheten när det gäller Olympic Airways Services. Vissa äldre skulder som Olympic Airways Services har till IKA-fonden (socialförsäkringsfonden) betalas genom månatliga avbetalningar, i överensstämmelse med de allmänt tillämpliga bestämmelserna i lag 3518/2006. Följaktligen hävdar Grekland att det inte finns något ”förlängt anstånd” från den grekiska staten beträffande påstådda obetalda skulder. |
| --- | --- |

(32)

När det gäller denna stödrubrik hävdar Grekland att företaget har ett dokument som styrker att företaget har uppfyllt sina skyldigheter i fråga om skatter och sociala avgifter. Detta innebär att Grekland för närvarande inte har någon fordran mot företaget som detta måste reglera omedelbart. Företaget är inte tvunget att omedelbart betala några återstående skulder till skattemyndigheterna eftersom det har ansökt om och beviljats domstolsprövning och fått domstolsutslag från de behöriga nationella domstolarna. Det finns inget krav på betalning av förfallna skulder från den civila luftfartsmyndigheten när det gäller Olympic Airways Services. Vissa äldre skulder som Olympic Airways Services har till IKA-fonden (socialförsäkringsfonden) betalas genom månatliga avbetalningar, i överensstämmelse med de allmänt tillämpliga bestämmelserna i lag 3518/2006. Följaktligen hävdar Grekland att det inte finns något ”förlängt anstånd” från den grekiska staten beträffande påstådda obetalda skulder.

| (33) | Grekland bekräftade att företagets försenade offentliggörande av balansräkningarna inte överensstämmer med dess skyldigheter enligt den nationella lagstiftningen. Grekland informerade dock kommissionen om att lämpliga åtgärder redan vidtagits för att ta itu med detta. Olympic Airways Services styrelse har redan beslutat att utse en revisionsfirma för att uppdatera företagets finansiella rapporter. Företaget har redan gjort upp förslag till balansräkningar för åren 2004–2006. Företaget har gett en uppfattning om sin finansiella situation 2007 i en uppskattad balansräkning. |
| --- | --- |

(33)

Grekland bekräftade att företagets försenade offentliggörande av balansräkningarna inte överensstämmer med dess skyldigheter enligt den nationella lagstiftningen. Grekland informerade dock kommissionen om att lämpliga åtgärder redan vidtagits för att ta itu med detta. Olympic Airways Services styrelse har redan beslutat att utse en revisionsfirma för att uppdatera företagets finansiella rapporter. Företaget har redan gjort upp förslag till balansräkningar för åren 2004–2006. Företaget har gett en uppfattning om sin finansiella situation 2007 i en uppskattad balansräkning.

| (34) | Förslagen till balansräkningar för perioden 2004–2006 visar att företaget uppvisade underskott med ett eget kapital på [...] (20) miljoner euro i slutet av 2006 och hade obetalda skatter och avgifter samt sociala avgifter på 1 098 miljoner euro. I slutet av 2007 hade dock företaget betydligt förbättrat sitt eget kapital, som nu uppgår till [...] * miljoner euro. Dess obetalda skatter och avgifter samt sociala avgifter uppgår nu till [...] * miljoner euro. |
| --- | --- |

(34)

Förslagen till balansräkningar för perioden 2004–2006 visar att företaget uppvisade underskott med ett eget kapital på [...] (20) miljoner euro i slutet av 2006 och hade obetalda skatter och avgifter samt sociala avgifter på 1 098 miljoner euro. I slutet av 2007 hade dock företaget betydligt förbättrat sitt eget kapital, som nu uppgår till [...] * miljoner euro. Dess obetalda skatter och avgifter samt sociala avgifter uppgår nu till [...] * miljoner euro.

| (35) | Enligt de uppgifter som lämnats (på grundval av företagets beräkningar) var fördelningen av skulder till staten och socialförsäkringsinstitutionerna den 31.12.2007 följande:








  (miljoner EUR) |
| --- | --- |
| | Olympic Airways Services skulder | Belopp | Totalt |
| Socialförsäkringsskulder | Socialförsäkringsfondens (IKA) gamla fordringar betalda i månatliga avbetalningar | [...] * | |
| Socialförsäkringsskulder | Olympic Airways Services icke förfallna skulder för december månad och jultillägg (utbetalas senast i slutet av februari 2008) | [...] * | |
| Socialförsäkringsskulder | | | [...] * |
| Skatter – avgifter | Fastställda skulder till skattemyndigheten FABE uppskjutna på grund av framgångsrik domstolsprövning (från skatterevisioner t.o.m. 30.4.2007) | [...] * | |
| | Olympic Airways Services beräkningar av skatter och straffavgifter från maj till december 2007 | [...] * | |
| Skatter – avgifter | | | [...] * |
| Totalsumma | | | [...] * |

(35)

Enligt de uppgifter som lämnats (på grundval av företagets beräkningar) var fördelningen av skulder till staten och socialförsäkringsinstitutionerna den 31.12.2007 följande:

(miljoner EUR)

Olympic Airways Services skulder

Belopp

Totalt

Socialförsäkringsskulder

Socialförsäkringsfondens (IKA) gamla fordringar betalda i månatliga avbetalningar

[...] *

Socialförsäkringsskulder

Olympic Airways Services icke förfallna skulder för december månad och jultillägg (utbetalas senast i slutet av februari 2008)

[...] *

Socialförsäkringsskulder

[...] *

Skatter – avgifter

Fastställda skulder till skattemyndigheten FABE uppskjutna på grund av framgångsrik domstolsprövning (från skatterevisioner t.o.m. 30.4.2007)

[...] *

Olympic Airways Services beräkningar av skatter och straffavgifter från maj till december 2007

[...] *

Skatter – avgifter

[...] *

Totalsumma

[...] *

| (36) | När det gäller obetalda sociala avgifter har Olympic Airways Services betalat alla sina skulder till IKA-fonden och vidtagit åtgärder för betalning av gamla skulder för tiden till och med den 31.10.2006 enligt lag 3518/2006. I redovisningssyfte framgår det av beräkningarna för 2007 års finansiella rapport att företaget har en skuld till socialförsäkringsinstitutionerna vars totala belopp är beloppet för återbetalning av skulder den 31.12.2007 plus sociala avgifter för december månad och 2007 års jultillägg. |
| --- | --- |

(36)

När det gäller obetalda sociala avgifter har Olympic Airways Services betalat alla sina skulder till IKA-fonden och vidtagit åtgärder för betalning av gamla skulder för tiden till och med den 31.10.2006 enligt lag 3518/2006. I redovisningssyfte framgår det av beräkningarna för 2007 års finansiella rapport att företaget har en skuld till socialförsäkringsinstitutionerna vars totala belopp är beloppet för återbetalning av skulder den 31.12.2007 plus sociala avgifter för december månad och 2007 års jultillägg.

| (37) | Beträffande återbetalningsordningen för Olympic Airways Services gamla skulder till IKA-fonden och återbetalning genom månatliga avbetalningar har Grekland påpekat att återbetalning av skulder både enligt gemenskapslagstiftningen och fast rättspraxis ska ske enligt bestämmelserna i den nationella lagstiftningen. Detta är förenligt med gemenskapsrätten, där diskriminering mellan gäldenärer inte införs genom den särskilda rättsliga ramen. Grekland åberopar även kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (21), där kommissionen fastställer att skatteåtgärder som gäller för alla ekonomiska aktörer som är verksamma inom en medlemsstats territorium i princip utgör allmänna åtgärder. |
| --- | --- |

(37)

Beträffande återbetalningsordningen för Olympic Airways Services gamla skulder till IKA-fonden och återbetalning genom månatliga avbetalningar har Grekland påpekat att återbetalning av skulder både enligt gemenskapslagstiftningen och fast rättspraxis ska ske enligt bestämmelserna i den nationella lagstiftningen. Detta är förenligt med gemenskapsrätten, där diskriminering mellan gäldenärer inte införs genom den särskilda rättsliga ramen. Grekland åberopar även kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (21), där kommissionen fastställer att skatteåtgärder som gäller för alla ekonomiska aktörer som är verksamma inom en medlemsstats territorium i princip utgör allmänna åtgärder.

| (38) | I detta fall gäller förfarandena för inkassering av gamla skulder till IKA-fonden enligt den nationella lagstiftningen utan diskriminering för alla gäldenärer, inbegripet Olympic Airways Services, i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna för betalning av skulder till staten. Enligt Greklands uppfattning föreligger följaktligen ingen selektivitet och därför ingen överträdelse av artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(38)

I detta fall gäller förfarandena för inkassering av gamla skulder till IKA-fonden enligt den nationella lagstiftningen utan diskriminering för alla gäldenärer, inbegripet Olympic Airways Services, i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna för betalning av skulder till staten. Enligt Greklands uppfattning föreligger följaktligen ingen selektivitet och därför ingen överträdelse av artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (39) | När det gäller skatteskulder har Olympic Airways Services betalat alla fastställda skulder till skattemyndigheten (skattemyndigheterna FABE och FAEE) utom dem som de beviljats prövning av vid de grekiska domstolarna. Följaktligen är dess enda utestående skulder de som inte har förfallit till betalning enligt den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

(39)

När det gäller skatteskulder har Olympic Airways Services betalat alla fastställda skulder till skattemyndigheten (skattemyndigheterna FABE och FAEE) utom dem som de beviljats prövning av vid de grekiska domstolarna. Följaktligen är dess enda utestående skulder de som inte har förfallit till betalning enligt den nationella lagstiftningen.

| (40) | I den uppskattade balansräkningen för 2007 framgår det att företaget har skatte- och avgiftsskulder som omfattar alla belopp i den nämnda tabellen som rör 2007. Totalt uppgår dessa belopp (plus straffavgifter och pålagor) till [...] * miljoner euro. Grekland uppger dock att företaget inte är skyldigt att betala den grekiska staten någon av de förut nämnda skulderna för närvarande eftersom företaget har beviljats domstolsprövning i dessa frågor. |
| --- | --- |

(40)

I den uppskattade balansräkningen för 2007 framgår det att företaget har skatte- och avgiftsskulder som omfattar alla belopp i den nämnda tabellen som rör 2007. Totalt uppgår dessa belopp (plus straffavgifter och pålagor) till [...] * miljoner euro. Grekland uppger dock att företaget inte är skyldigt att betala den grekiska staten någon av de förut nämnda skulderna för närvarande eftersom företaget har beviljats domstolsprövning i dessa frågor.

| (41) | Vidare innehåller 2007 års uppskattade balansräkning en beräkning från företaget av troliga skulder på [...] * miljoner euro. |
| --- | --- |

(41)

Vidare innehåller 2007 års uppskattade balansräkning en beräkning från företaget av troliga skulder på [...] * miljoner euro.

| (42) | Grekland ber i detta avseende kommissionen att skilja mellan a) de skulder som lagts fram för att redovisas i företagets räkenskaper och b) de skulder som för närvarande ska betalas till den grekiska staten enligt de allmänt tillämpliga bestämmelserna i den nationella lagstiftningen. En undersökning av eventuella frågor som granskas av kommissionen i samband med detta förfarande kan endast inriktas på det sistnämnda. |
| --- | --- |

(42)

Grekland ber i detta avseende kommissionen att skilja mellan a) de skulder som lagts fram för att redovisas i företagets räkenskaper och b) de skulder som för närvarande ska betalas till den grekiska staten enligt de allmänt tillämpliga bestämmelserna i den nationella lagstiftningen. En undersökning av eventuella frågor som granskas av kommissionen i samband med detta förfarande kan endast inriktas på det sistnämnda.

| (43) | På grundval av lämnade uppgifter anser Grekland att det i detta fall inte är en fråga om överföring av statliga medel enligt artikel 87.1 i EG-fördraget, och ännu mindre en fråga om gynnsam behandling av Olympic Airways Services. |
| --- | --- |

(43)

På grundval av lämnade uppgifter anser Grekland att det i detta fall inte är en fråga om överföring av statliga medel enligt artikel 87.1 i EG-fördraget, och ännu mindre en fråga om gynnsam behandling av Olympic Airways Services.

3.2   Statligt stöd till Olympic Airlines från och med 2005

| (44) | Beträffande Olympic Airways Services och den grekiska statens andrahandsuthyrning av flygplan till Olympic Airlines uppger de grekiska myndigheterna att Olympic Airlines hade de finansiella förutsättningarna att sluta operationella hyresavtal direkt med marknadsaktörer, och att Olympic Airlines aldrig gynnades av att sluta operationella hyresavtal eftersom dessa slöts till gällande marknadspris och alltså inte var något dolt statligt stöd. |
| --- | --- |

(44)

Beträffande Olympic Airways Services och den grekiska statens andrahandsuthyrning av flygplan till Olympic Airlines uppger de grekiska myndigheterna att Olympic Airlines hade de finansiella förutsättningarna att sluta operationella hyresavtal direkt med marknadsaktörer, och att Olympic Airlines aldrig gynnades av att sluta operationella hyresavtal eftersom dessa slöts till gällande marknadspris och alltså inte var något dolt statligt stöd.

| (45) | Genom att välja Olympic Airlines hade dessutom Olympic Airways Services agerat just så som vilken privat investerare som helst i samma ställning skulle ha gjort, eftersom företaget inte bara lyckats minska sina månatliga förluster på bästa möjliga sätt, utan också sett till att den förlusten skulle begränsas i tid mot bakgrund av Olympic Airlines uttryckliga avsikt att omförhandla och överta förstahandskontrakten. |
| --- | --- |

(45)

Genom att välja Olympic Airlines hade dessutom Olympic Airways Services agerat just så som vilken privat investerare som helst i samma ställning skulle ha gjort, eftersom företaget inte bara lyckats minska sina månatliga förluster på bästa möjliga sätt, utan också sett till att den förlusten skulle begränsas i tid mot bakgrund av Olympic Airlines uttryckliga avsikt att omförhandla och överta förstahandskontrakten.

| (46) | Grekland ville också påpeka att Olympic Airlines betalningar för operationella andrahandsavtal inte skulle jämföras med betalningar för finansiella avtal, med vilka kommissionen enligt Greklands uppfattning felaktigt har jämfört dem. Dessa är i själva verket olika typer av hyresavtal. |
| --- | --- |

(46)

Grekland ville också påpeka att Olympic Airlines betalningar för operationella andrahandsavtal inte skulle jämföras med betalningar för finansiella avtal, med vilka kommissionen enligt Greklands uppfattning felaktigt har jämfört dem. Dessa är i själva verket olika typer av hyresavtal.

| (47) | Beträffande Olympic Airlines obetalda skatter eller sociala avgifter anför Grekland att det inte förekommit något anstånd med obetalda skulder, utan Olympic Airlines har betalat sina sociala avgifter fullt ut. När det gäller skatteskulderna utgör den försenade betalningen av endast en del av företagets skatteskulder till den grekiska staten under en begränsad tid sedan 2005 års beslut inte något ”förlängt anstånd” från den grekiska staten. I alla händelser uppger den grekiska staten att den redan har vidtagit alla nödvändiga åtgärder enligt den nationella lagstiftningen för att fastställa och sedan driva in merparten av företagets resterande skulder. Dessutom har företaget redan lämnat in en ansökan om återbetalning av sina fastställda skatteskulder genom 48 avbetalningar enligt de allmänt tillämpliga bestämmelserna i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

(47)

Beträffande Olympic Airlines obetalda skatter eller sociala avgifter anför Grekland att det inte förekommit något anstånd med obetalda skulder, utan Olympic Airlines har betalat sina sociala avgifter fullt ut. När det gäller skatteskulderna utgör den försenade betalningen av endast en del av företagets skatteskulder till den grekiska staten under en begränsad tid sedan 2005 års beslut inte något ”förlängt anstånd” från den grekiska staten. I alla händelser uppger den grekiska staten att den redan har vidtagit alla nödvändiga åtgärder enligt den nationella lagstiftningen för att fastställa och sedan driva in merparten av företagets resterande skulder. Dessutom har företaget redan lämnat in en ansökan om återbetalning av sina fastställda skatteskulder genom 48 avbetalningar enligt de allmänt tillämpliga bestämmelserna i den nationella lagstiftningen.

3.2.1   Andrahandsuthyrning av flygplan

| (48) | Andrahandsuthyrningen av flygplan till lägre hyror än enligt förstahandskontraktet utgör inte statligt stöd eftersom Olympic Airlines inte gynnades och inte heller gavs någon förmån som det inte skulle ha erhållit i alla fall med hänsyn till marknadsvillkoren. De grekiska myndigheterna hävdar att kommissionen inte alls jämförde nivån på de erlagda hyrorna mot bakgrund av kriteriet med en privat investerare och använde en felaktig metod genom att beakta skillnaden mellan förstahandshyran och andrahandshyran för flygplanen i stället för att undersöka om andrahandsavtalet hade slutits till marknadspris. |
| --- | --- |

(48)

Andrahandsuthyrningen av flygplan till lägre hyror än enligt förstahandskontraktet utgör inte statligt stöd eftersom Olympic Airlines inte gynnades och inte heller gavs någon förmån som det inte skulle ha erhållit i alla fall med hänsyn till marknadsvillkoren. De grekiska myndigheterna hävdar att kommissionen inte alls jämförde nivån på de erlagda hyrorna mot bakgrund av kriteriet med en privat investerare och använde en felaktig metod genom att beakta skillnaden mellan förstahandshyran och andrahandshyran för flygplanen i stället för att undersöka om andrahandsavtalet hade slutits till marknadspris.

3.2.2   Finansiella hyresavtal och operationella hyresavtal

| (49) | Grekland anser att det var helt fel av kommissionen att inte skilja mellan finansiella hyresavtal och operationella hyresavtal. |
| --- | --- |

(49)

Grekland anser att det var helt fel av kommissionen att inte skilja mellan finansiella hyresavtal och operationella hyresavtal.

| (50) | Grekland påpekade först och främst att av alla flygplan som Olympic Airlines hade hyrt hade fyra A340-300-flygplan hyrts ut i andra hand till det företaget av Olympic Airways Services, som hade dessa flygplan enligt finansiella hyresavtal. Från december 2004 tog den grekiska staten över dessa finansiella hyresavtal från Olympic Airways Services från och med december 2004 (för det första paret) och från och med april 2005 (för det andra). Sedan dess har den grekiska staten hyrt ut flygplanen i andra hand till Olympic Airlines. |
| --- | --- |

(50)

Grekland påpekade först och främst att av alla flygplan som Olympic Airlines hade hyrt hade fyra A340-300-flygplan hyrts ut i andra hand till det företaget av Olympic Airways Services, som hade dessa flygplan enligt finansiella hyresavtal. Från december 2004 tog den grekiska staten över dessa finansiella hyresavtal från Olympic Airways Services från och med december 2004 (för det första paret) och från och med april 2005 (för det andra). Sedan dess har den grekiska staten hyrt ut flygplanen i andra hand till Olympic Airlines.

| (51) | Grekland förklarar att ett finansiellt hyresavtal är ett hyresavtal enligt vilket risker och fördelar som förknippas med ägandet av ett objekt i allt väsentligt överförs från hyresgivaren till hyrestagaren. (Äganderätten kan, men behöver inte, slutligen övergå till hyrestagaren.) I realiteten är det samma sak som köp förutsatt att priset betalas genom delbetalningar. Ett operationellt hyresavtal är ett hyresavtal som inte är ett finansiellt hyresavtal. Följaktligen motsvarar betalning av hyra enligt ett finansiellt hyresavtal avbetalningsbeloppet för återbetalning av flygplanets värde så att den finansiella hyrestagaren är den som äger flygplanet när hyresavtalet löper ut. De månatliga hyror för flygplanen som den grekiska staten betalar hyresgivarna upphör 2011, då staten får full äganderätt. |
| --- | --- |

(51)

Grekland förklarar att ett finansiellt hyresavtal är ett hyresavtal enligt vilket risker och fördelar som förknippas med ägandet av ett objekt i allt väsentligt överförs från hyresgivaren till hyrestagaren. (Äganderätten kan, men behöver inte, slutligen övergå till hyrestagaren.) I realiteten är det samma sak som köp förutsatt att priset betalas genom delbetalningar. Ett operationellt hyresavtal är ett hyresavtal som inte är ett finansiellt hyresavtal. Följaktligen motsvarar betalning av hyra enligt ett finansiellt hyresavtal avbetalningsbeloppet för återbetalning av flygplanets värde så att den finansiella hyrestagaren är den som äger flygplanet när hyresavtalet löper ut. De månatliga hyror för flygplanen som den grekiska staten betalar hyresgivarna upphör 2011, då staten får full äganderätt.

| (52) | Den grekiska statens beslut att hyra ut flygplanen i andra hand till priser som är lägre än de finansiella avtalshyrorna enligt förstahandsavtalet innebär inte att Olympic Airlines beviljats statlig stöd eftersom a) det motiveras av att de två avtalstyperna är av olika karaktär och b) att de hyror som betalats för operationella andrahandsavtal motsvarar marknadspriserna för hyra av liknande flygplan vid den avgörande tidpunkten, då avtalen ingås. |
| --- | --- |

(52)

Den grekiska statens beslut att hyra ut flygplanen i andra hand till priser som är lägre än de finansiella avtalshyrorna enligt förstahandsavtalet innebär inte att Olympic Airlines beviljats statlig stöd eftersom a) det motiveras av att de två avtalstyperna är av olika karaktär och b) att de hyror som betalats för operationella andrahandsavtal motsvarar marknadspriserna för hyra av liknande flygplan vid den avgörande tidpunkten, då avtalen ingås.

| (53) | Det är därför självfallet att hyresbetalningen enligt ett finansiellt hyresavtal är högre än hyresbetalningen enligt ett enkelt operationellt hyresavtal eftersom det i en sådan betalning också ingår en gradvis återbetalning av flygplanens värde. Tvärtom betalade Olympic Airlines hyra till den grekiska staten bara för att använda flygplanen, utan att vänta sig att enligt kontraktet få äganderätt i framtiden. |
| --- | --- |

(53)

Det är därför självfallet att hyresbetalningen enligt ett finansiellt hyresavtal är högre än hyresbetalningen enligt ett enkelt operationellt hyresavtal eftersom det i en sådan betalning också ingår en gradvis återbetalning av flygplanens värde. Tvärtom betalade Olympic Airlines hyra till den grekiska staten bara för att använda flygplanen, utan att vänta sig att enligt kontraktet få äganderätt i framtiden.

| (54) | När det gäller de operationella hyresavtalen för flygplan som Olympic Airlines använt informerade Grekland kommissionen om att alla sådana andrahandsavtal för flygplan mellan Olympic Airways Services och Olympic Airlines utom ett (för ett flygplan av typ A300-600) har löpt ut. I ett antal fall omförhandlades avtalen mellan Olympic Airlines och de ursprungliga hyresgivarna och förnyades (vid olika tillfällen mellan 2005 och 2007) utan Olympic Airways Services medverkan på grundval av gällande marknadspris. |
| --- | --- |

(54)

När det gäller de operationella hyresavtalen för flygplan som Olympic Airlines använt informerade Grekland kommissionen om att alla sådana andrahandsavtal för flygplan mellan Olympic Airways Services och Olympic Airlines utom ett (för ett flygplan av typ A300-600) har löpt ut. I ett antal fall omförhandlades avtalen mellan Olympic Airlines och de ursprungliga hyresgivarna och förnyades (vid olika tillfällen mellan 2005 och 2007) utan Olympic Airways Services medverkan på grundval av gällande marknadspris.

| (55) | För de fyra hyresavtalen för flygplan av typ DHC 8–102, de fyra hyresavtalen för flygplan av typ B-737-400, ett hyresavtal för ett flygplan av typ B-737-300 och de tre hyresavtalen för flygplan av typ B-717-200, där hyrestagaren hade varit Olympic Airways Services, är hyrestagaren i det operationella förstahandsavtalet närmare bestämt nu Olympic Airlines. |
| --- | --- |

(55)

För de fyra hyresavtalen för flygplan av typ DHC 8–102, de fyra hyresavtalen för flygplan av typ B-737-400, ett hyresavtal för ett flygplan av typ B-737-300 och de tre hyresavtalen för flygplan av typ B-717-200, där hyrestagaren hade varit Olympic Airways Services, är hyrestagaren i det operationella förstahandsavtalet närmare bestämt nu Olympic Airlines.

| (56) | Enligt Greklands uppfattning var Olympic Airways Services beslut att generera intäkter från flygplanen och minska sina förluster genom att hyra ut dem i andra hand till Olympic Airlines helt kommersiellt berättigat och i linje med kriteriet med en privat investerare. Genom att teckna dessa andrahandsavtal gjorde dessutom Olympic Airways Services sig av med kostnaderna för flygplanssäkerhet och underhåll och fick behållning från marktjänster för och underhåll av dessa flygplan som det utförde för Olympic Airlines. |
| --- | --- |

(56)

Enligt Greklands uppfattning var Olympic Airways Services beslut att generera intäkter från flygplanen och minska sina förluster genom att hyra ut dem i andra hand till Olympic Airlines helt kommersiellt berättigat och i linje med kriteriet med en privat investerare. Genom att teckna dessa andrahandsavtal gjorde dessutom Olympic Airways Services sig av med kostnaderna för flygplanssäkerhet och underhåll och fick behållning från marktjänster för och underhåll av dessa flygplan som det utförde för Olympic Airlines.

3.2.3   Olympic Airlines skulder och aktuella finansiella situation

| (57) | För perioden 2004–2007 rapporterade Olympic Airlines att intäkterna ökat med ca 16,5 % och att man lyckats minska kostnadsökningarna (bortsett från bränsle) till 9,7 %. |
| --- | --- |

(57)

För perioden 2004–2007 rapporterade Olympic Airlines att intäkterna ökat med ca 16,5 % och att man lyckats minska kostnadsökningarna (bortsett från bränsle) till 9,7 %.

| (58) | Enligt bestämmelserna i lag 2190/1920 måste företaget färdigställa sina finansiella rapporter för 2007 senast i slutet av april 2008. Grekland har lämnat följande tabell som en förklaring till Olympic Airlines finansiella situation.









  INKOMSTER – UTGIFTER | 2007 Uppskattningar | 2006 | 2005 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TOTALA INTÄKTER | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| FLYGPLANSBRÄNSLE | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| ANDRA PROPORTIONELLA KOSTNADER | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| TOTALA PROPORTIONELLA KOSTNADER | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| RESULTAT FÖRE FASTA KOSTNADER | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| FLYGPLANSINHYRNING | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| ÖVRIGA KOSTNADER | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| TOTALT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| EBITDA | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| TOTAL NEDSKRIVNING | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| RESULTAT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| ÖVRIGA FINANSIELLA KOSTNADER | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| TOTALA KOSTNADER | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| RESULTAT FÖRE SKATT OCH EXTRAORDINÄRA POSTER | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| EXTRAORDINÄRA RESULTAT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| EBT | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(58)

Enligt bestämmelserna i lag 2190/1920 måste företaget färdigställa sina finansiella rapporter för 2007 senast i slutet av april 2008. Grekland har lämnat följande tabell som en förklaring till Olympic Airlines finansiella situation.

INKOMSTER – UTGIFTER

2007 Uppskattningar

2006

2005

2004

TOTALA INTÄKTER

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

FLYGPLANSBRÄNSLE

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

ANDRA PROPORTIONELLA KOSTNADER

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

TOTALA PROPORTIONELLA KOSTNADER

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

RESULTAT FÖRE FASTA KOSTNADER

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

FLYGPLANSINHYRNING

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

ÖVRIGA KOSTNADER

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

TOTALT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

EBITDA

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

TOTAL NEDSKRIVNING

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

RESULTAT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

ÖVRIGA FINANSIELLA KOSTNADER

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

TOTALA KOSTNADER

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

RESULTAT FÖRE SKATT OCH EXTRAORDINÄRA POSTER

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

EXTRAORDINÄRA RESULTAT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

EBT

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| (59) | Som framgår av tabellen var Olympic Airlines totala intäkter 2004 [...]* miljoner euro, medan de totala kostnaderna var [...]* miljoner euro före skatt, vilket innebar att företaget rapporterade förluster på 87,1 miljoner euro. Företagets situation försämrades under de följande åren. 2007 uppgick företagets förluster till [...]* miljoner euro. |
| --- | --- |

(59)

Som framgår av tabellen var Olympic Airlines totala intäkter 2004 [...]* miljoner euro, medan de totala kostnaderna var [...]* miljoner euro före skatt, vilket innebar att företaget rapporterade förluster på 87,1 miljoner euro. Företagets situation försämrades under de följande åren. 2007 uppgick företagets förluster till [...]* miljoner euro.

| (60) | Enligt de grekiska myndigheterna är denna förändring av Olympic Airlines finansiella situation i stor utsträckning en följd av att den enda aktieägaren (den grekiska staten) beslutat att inte öka aktiekapitalet, och företaget inte själv får göra det (22), och på grund av de komplikationer som tidigare beslut om statligt stöd har skapat i avsikt att få in privata medel till företaget. |
| --- | --- |

(60)

Enligt de grekiska myndigheterna är denna förändring av Olympic Airlines finansiella situation i stor utsträckning en följd av att den enda aktieägaren (den grekiska staten) beslutat att inte öka aktiekapitalet, och företaget inte själv får göra det (22), och på grund av de komplikationer som tidigare beslut om statligt stöd har skapat i avsikt att få in privata medel till företaget.

| (61) | Företaget har framhållit att långvarig brist på kapital har inneburit att kostnaderna ökat markant, särskilt för flygplanshyra, där inte långfristiga hyresavtal utan kortfristiga i hög grad har bidragit till dess negativa resultat. På grund av bristen på kapital har också genomförandet av innovationer i produktionsprocessen inom företaget hindrats avsevärt, vilket har lett till att införandet av exempelvis e-biljettförsäljning försenats. |
| --- | --- |

(61)

Företaget har framhållit att långvarig brist på kapital har inneburit att kostnaderna ökat markant, särskilt för flygplanshyra, där inte långfristiga hyresavtal utan kortfristiga i hög grad har bidragit till dess negativa resultat. På grund av bristen på kapital har också genomförandet av innovationer i produktionsprocessen inom företaget hindrats avsevärt, vilket har lett till att införandet av exempelvis e-biljettförsäljning försenats.

| (62) | Trots detta påstår de grekiska myndigheterna att företaget regelbundet har betalat sina skulder till socialförsäkringssystemen och inte har några förfallna skulder till det största socialförsäkringssystemet, IKA-fonden. |
| --- | --- |

(62)

Trots detta påstår de grekiska myndigheterna att företaget regelbundet har betalat sina skulder till socialförsäkringssystemen och inte har några förfallna skulder till det största socialförsäkringssystemet, IKA-fonden.

| (63) | För närvarande är företaget försenat med betalningen av sina skulder till ett visst antal borgenärer. Närmare bestämt uppgick dess förfallna skulder sammanlagt (t.o.m. 31.12.2007) till Olympic Airways Services (och dess dotterbolag Olympic Aviation) till [...]* miljoner euro, till Atens internationella flygplats till [...]* miljoner euro och till Olympic Catering till [...]* miljoner euro. |
| --- | --- |

(63)

För närvarande är företaget försenat med betalningen av sina skulder till ett visst antal borgenärer. Närmare bestämt uppgick dess förfallna skulder sammanlagt (t.o.m. 31.12.2007) till Olympic Airways Services (och dess dotterbolag Olympic Aviation) till [...]* miljoner euro, till Atens internationella flygplats till [...]* miljoner euro och till Olympic Catering till [...]* miljoner euro.

| (64) | För närvarande är företaget också något försenat med betalningen av vissa skulder till skattemyndigheterna och CAA (den grekiska luftfartsmyndigheten). Enligt uppgifter som Grekland förfogade över uppgick Olympic Airways Services fastställda skatteskulder den 7 februari 2008 till [...]* miljoner euro för perioden fram till och med den 31 december 2007. Av det beloppet har endast [...]* miljoner euro förfallit till betalning för närvarande. |
| --- | --- |

(64)

För närvarande är företaget också något försenat med betalningen av vissa skulder till skattemyndigheterna och CAA (den grekiska luftfartsmyndigheten). Enligt uppgifter som Grekland förfogade över uppgick Olympic Airways Services fastställda skatteskulder den 7 februari 2008 till [...]* miljoner euro för perioden fram till och med den 31 december 2007. Av det beloppet har endast [...]* miljoner euro förfallit till betalning för närvarande.

| (65) | Företaget är försenat med betalningen av flygplanshyra på totalt [...]* miljoner euro till den grekiska staten. Företaget har inte heller betalat ett belopp på [...]* miljoner euro i avsättningar för flygplansunderhåll till den grekiska staten. |
| --- | --- |

(65)

Företaget är försenat med betalningen av flygplanshyra på totalt [...]* miljoner euro till den grekiska staten. Företaget har inte heller betalat ett belopp på [...]* miljoner euro i avsättningar för flygplansunderhåll till den grekiska staten.

| (66) | Grekland påpekar att frågan om förlängt anstånd med Olympic Airlines obetalda skulder till den grekiska staten tas upp för första gången i 2005 års beslut. Det påpekas att det i 2005 års beslut konstateras att företaget, efter gemenskapens experters undersökning, hade fullgjort sina skyldigheter i detta avseende för den undersökta perioden (dvs. fram till och med maj 2005). |
| --- | --- |

(66)

Grekland påpekar att frågan om förlängt anstånd med Olympic Airlines obetalda skulder till den grekiska staten tas upp för första gången i 2005 års beslut. Det påpekas att det i 2005 års beslut konstateras att företaget, efter gemenskapens experters undersökning, hade fullgjort sina skyldigheter i detta avseende för den undersökta perioden (dvs. fram till och med maj 2005).

| (67) | Grekland betonar därför att även om Olympic Airlines för närvarande har vissa obetalda skulder till staten omfattar eventuella förseningar med betalningen av dessa endast en kort tidsperiod. Enligt statens uppfattning är detta i sig inte tillräckligt för att hävda att den grekiska staten har beviljat förlängt anstånd mot bakgrund av villkoren i gemenskapens rättspraxis i detta avseende. |
| --- | --- |

(67)

Grekland betonar därför att även om Olympic Airlines för närvarande har vissa obetalda skulder till staten omfattar eventuella förseningar med betalningen av dessa endast en kort tidsperiod. Enligt statens uppfattning är detta i sig inte tillräckligt för att hävda att den grekiska staten har beviljat förlängt anstånd mot bakgrund av villkoren i gemenskapens rättspraxis i detta avseende.

| (68) | Enligt rättspraxis ”[står det] också klart att om ett offentligt organ som ansvarar för indrivningen av sociala avgifter har överseende med att avgifterna betalas för sent, innebär det en betydande kommersiell fördel för det företag som får anstånd med betalningen genom att de normala kostnaderna för systemet för social trygghet minskar” (23). |
| --- | --- |

(68)

Enligt rättspraxis ”[står det] också klart att om ett offentligt organ som ansvarar för indrivningen av sociala avgifter har överseende med att avgifterna betalas för sent, innebär det en betydande kommersiell fördel för det företag som får anstånd med betalningen genom att de normala kostnaderna för systemet för social trygghet minskar” (23).

| (69) | För att denna kommersiella fördel ska kunna behandlas som statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget måste det dock också påvisas att företaget inte skulle ha fått den fördelen under normala marknadsförhållanden; man behöver med andra ord undersöka om den organisation som tog emot avgifterna agerade på samma sätt som en privat borgenär skulle göra under samma omständigheter. |
| --- | --- |

(69)

För att denna kommersiella fördel ska kunna behandlas som statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget måste det dock också påvisas att företaget inte skulle ha fått den fördelen under normala marknadsförhållanden; man behöver med andra ord undersöka om den organisation som tog emot avgifterna agerade på samma sätt som en privat borgenär skulle göra under samma omständigheter.

| (70) | Enligt Greklands uppfattning är det inte lätt att tillämpa detta kriterium i praktiken eftersom det inte finns någon uppförandestandard för privata borgenärer. Beroende på gäldenärernas ekonomiska framtidsutsikter och borgenärens lönsamhet kan denne närmare bestämt besluta att inte vidta några åtgärder alls eller använda alla tillgängliga rättsmedel för att driva in förfallna skulder. Grekland anser därför att man bör undersöka om den offentliga myndigheten vidtog alla tillgängliga rättsliga åtgärder för att driva in skulden och om den gjorde det utan dröjsmål (24). |
| --- | --- |

(70)

Enligt Greklands uppfattning är det inte lätt att tillämpa detta kriterium i praktiken eftersom det inte finns någon uppförandestandard för privata borgenärer. Beroende på gäldenärernas ekonomiska framtidsutsikter och borgenärens lönsamhet kan denne närmare bestämt besluta att inte vidta några åtgärder alls eller använda alla tillgängliga rättsmedel för att driva in förfallna skulder. Grekland anser därför att man bör undersöka om den offentliga myndigheten vidtog alla tillgängliga rättsliga åtgärder för att driva in skulden och om den gjorde det utan dröjsmål (24).

| (71) | I Magefesamålet (25) fastslog domstolen att underlåtenheten att i flera år betala skatter och sociala avgifter (mer än 8 år) visade att myndigheterna inte vidtog alla lagliga medel för att få betalning för sina fordringar. |
| --- | --- |

(71)

I Magefesamålet (25) fastslog domstolen att underlåtenheten att i flera år betala skatter och sociala avgifter (mer än 8 år) visade att myndigheterna inte vidtog alla lagliga medel för att få betalning för sina fordringar.

| (72) | Likaledes ansåg förstainstansrätten i Lenzingmålet (26) att a) anståndet med betalning av socialförsäkringsavgifter under åtminstone 6 år, vilket möjliggjorde att skulderna ökade, b) anståndet med uppfyllandet av det avtal om återbetalning av skulder som hade ingåtts, och c) ingåendet av ett nytt avtal om återbetalning av skulder trots att myndigheterna kunde kräva omedelbar återbetalning av de totala fordringarna på grund av överträdelse av bestämmelserna i det ursprungliga avtalet – eventuellt genom exekutiva indrivningsåtgärder, inte uppfyllde kriteriet privat borgenär och därför var likvärdigt med statligt stöd. |
| --- | --- |

(72)

Likaledes ansåg förstainstansrätten i Lenzingmålet (26) att a) anståndet med betalning av socialförsäkringsavgifter under åtminstone 6 år, vilket möjliggjorde att skulderna ökade, b) anståndet med uppfyllandet av det avtal om återbetalning av skulder som hade ingåtts, och c) ingåendet av ett nytt avtal om återbetalning av skulder trots att myndigheterna kunde kräva omedelbar återbetalning av de totala fordringarna på grund av överträdelse av bestämmelserna i det ursprungliga avtalet – eventuellt genom exekutiva indrivningsåtgärder, inte uppfyllde kriteriet privat borgenär och därför var likvärdigt med statligt stöd.

| (73) | I målet Spanien mot kommissionen (27) slutligen, fastställde domstolen att de spanska myndigheterna, fast de behövde tre år för att uppnå avtal med företagen om omstrukturering av skulderna, och fast de skrev av två tredjedelar av skulderna och ingick avtal om omstrukturering av skulderna med 10 års löptid och en betalningsfri period på 2 år, agerade i linje med kriteriet privat borgenär och vidtog alla lagliga medel för att inkassera skulderna. |
| --- | --- |

(73)

I målet Spanien mot kommissionen (27) slutligen, fastställde domstolen att de spanska myndigheterna, fast de behövde tre år för att uppnå avtal med företagen om omstrukturering av skulderna, och fast de skrev av två tredjedelar av skulderna och ingick avtal om omstrukturering av skulderna med 10 års löptid och en betalningsfri period på 2 år, agerade i linje med kriteriet privat borgenär och vidtog alla lagliga medel för att inkassera skulderna.

| (74) | Med hänsyn till detta anser Grekland att det inte förelåg något förlängt anstånd från Greklands sida när det gällde indrivning av förfallna skulder från Olympic Airlines. |
| --- | --- |

(74)

Med hänsyn till detta anser Grekland att det inte förelåg något förlängt anstånd från Greklands sida när det gällde indrivning av förfallna skulder från Olympic Airlines.

3.3   Statligt stöd genom särskilt skydd mot borgenärer

| (75) | Grekland hävdar som svar att de berörda rättsliga bestämmelserna inte leder till att Olympic Airways och Olympic Airlines borgenärer fråntas sina rättigheter att kräva in sina fordringar enligt den nationella lagstiftningen, utan att de bara har upphävts temporärt, vilket enligt nationell rättspraxis är förenligt med den nationella lagstiftningen (och särskilt med konstitutionen). De framhåller vidare att staten (inbegripet alla statliga organ som skulle kunna ge fördelar genom statliga medel) uttryckligen är undantagen från tillämpningsområdet för detta skydd mot borgenärer. Det är därför Greklands uppfattning att det inte kan föreligga något statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Statligt stöd skulle endast föreligga om den grekiska staten hade garanterat att Olympic Airways Services och/eller Olympic Airlines skulder till borgenärer skulle betalas eller om den för företagens räkning hade betalat leverantörer och/eller borgenärer. |
| --- | --- |

(75)

Grekland hävdar som svar att de berörda rättsliga bestämmelserna inte leder till att Olympic Airways och Olympic Airlines borgenärer fråntas sina rättigheter att kräva in sina fordringar enligt den nationella lagstiftningen, utan att de bara har upphävts temporärt, vilket enligt nationell rättspraxis är förenligt med den nationella lagstiftningen (och särskilt med konstitutionen). De framhåller vidare att staten (inbegripet alla statliga organ som skulle kunna ge fördelar genom statliga medel) uttryckligen är undantagen från tillämpningsområdet för detta skydd mot borgenärer. Det är därför Greklands uppfattning att det inte kan föreligga något statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Statligt stöd skulle endast föreligga om den grekiska staten hade garanterat att Olympic Airways Services och/eller Olympic Airlines skulder till borgenärer skulle betalas eller om den för företagens räkning hade betalat leverantörer och/eller borgenärer.

| (76) | Grekland motsäger inte att just denna bestämmelse särskilt avser Olympic Airways Services och Olympic Airlines. Dessa bestämmelsers särdrag i sig är dock inte tillräckliga för att utgöra en överträdelse av artikel 87 i EG-fördraget eftersom artikel 22 i lag 3404/2005 inte ger någon ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(76)

Grekland motsäger inte att just denna bestämmelse särskilt avser Olympic Airways Services och Olympic Airlines. Dessa bestämmelsers särdrag i sig är dock inte tillräckliga för att utgöra en överträdelse av artikel 87 i EG-fördraget eftersom artikel 22 i lag 3404/2005 inte ger någon ekonomisk fördel.

| (77) | Enligt Greklands uppfattning är det, för att det ska föreligga statligt stöd enligt artikel 87 i EG-fördraget, av avgörande betydelse att statliga medel faktiskt överförs (28). Det skydd mot borgenärer som beviljats från den 17 oktober 2005 till den 28 februari 2006 och sedan, efter en förlängning av den ursprungliga tidsfristen till den 31 oktober 2006, och därefter till den 31 oktober 2007, och därefter till den 31 oktober 2008 för Olympic Airways Services och Olympic Airlines gäller endast skulder till privata borgenären. |
| --- | --- |

(77)

Enligt Greklands uppfattning är det, för att det ska föreligga statligt stöd enligt artikel 87 i EG-fördraget, av avgörande betydelse att statliga medel faktiskt överförs (28). Det skydd mot borgenärer som beviljats från den 17 oktober 2005 till den 28 februari 2006 och sedan, efter en förlängning av den ursprungliga tidsfristen till den 31 oktober 2006, och därefter till den 31 oktober 2007, och därefter till den 31 oktober 2008 för Olympic Airways Services och Olympic Airlines gäller endast skulder till privata borgenären.

| (78) | Den logiska grunden för att undanta den grekiska staten från denna bestämmelses tillämpningsområde var just att säkerställa överensstämmelse med gemenskapslagstiftningens bestämmelser om statligt stöd såsom anges i den förklarande rapport som åtföljer lagen. |
| --- | --- |

(78)

Den logiska grunden för att undanta den grekiska staten från denna bestämmelses tillämpningsområde var just att säkerställa överensstämmelse med gemenskapslagstiftningens bestämmelser om statligt stöd såsom anges i den förklarande rapport som åtföljer lagen.

| (79) | Grekland ville betona att det enda fall där det skulle vara fråga om statligt stöd på grundval av särskilt skydd mot borgenärer för privata borgenärer skulle vara om den grekiska staten hade garanterat att Olympic Airways Services och Olympic Airlines skulder till deras borgenärer skulle betalas eller om den för företagens räkning hade betalat deras leverantörer och/eller borgenärer. |
| --- | --- |

(79)

Grekland ville betona att det enda fall där det skulle vara fråga om statligt stöd på grundval av särskilt skydd mot borgenärer för privata borgenärer skulle vara om den grekiska staten hade garanterat att Olympic Airways Services och Olympic Airlines skulder till deras borgenärer skulle betalas eller om den för företagens räkning hade betalat deras leverantörer och/eller borgenärer.

4.   SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PARTER

4.1   Olympic Airlines SA

| (80) | Olympic Airlines synpunkter överensstämde helt med Greklands svar av den 11 februari 2008. |
| --- | --- |

(80)

Olympic Airlines synpunkter överensstämde helt med Greklands svar av den 11 februari 2008.

| (81) | Beträffande den grekiska statens och Olympic Airways andrahandsuthyrning av flygplan anser Olympic Airlines att både Olympic Airways och den grekiska staten agerade i absolut överensstämmelse med kriteriet privat investerare och att Olympic Airlines inte gynnades. Vidare hävdar Olympic Airlines att de hyror som företaget betalat till både Olympic Airways och den grekiska staten generellt överensstämmer med gällande marknadspriser. |
| --- | --- |

(81)

Beträffande den grekiska statens och Olympic Airways andrahandsuthyrning av flygplan anser Olympic Airlines att både Olympic Airways och den grekiska staten agerade i absolut överensstämmelse med kriteriet privat investerare och att Olympic Airlines inte gynnades. Vidare hävdar Olympic Airlines att de hyror som företaget betalat till både Olympic Airways och den grekiska staten generellt överensstämmer med gällande marknadspriser.

| (82) | Olympic Airlines hänvisade också till den skillnad som bör göras mellan ett finansiellt hyresavtal och ett operationellt hyresavtal. |
| --- | --- |

(82)

Olympic Airlines hänvisade också till den skillnad som bör göras mellan ett finansiellt hyresavtal och ett operationellt hyresavtal.

| (83) | Den grekiska statens val att hyra ut flygplanen i andra hand till lägre priser än för de finansiella avtalshyrorna enligt förstahandsavtalet innebär inte nödvändigtvis att Olympic Airlines beviljats olagligt stöd. För det första är nivåskillnaderna på de erlagda hyrorna motiverade av att de två avtalstyperna är av olika karaktär, och för det andra av att de hyror som betalats enligt operationella avtal motsvarar marknadspriserna för hyra av liknande flygplan vid den avgörande tidpunkten, då avtalen ingicks. |
| --- | --- |

(83)

Den grekiska statens val att hyra ut flygplanen i andra hand till lägre priser än för de finansiella avtalshyrorna enligt förstahandsavtalet innebär inte nödvändigtvis att Olympic Airlines beviljats olagligt stöd. För det första är nivåskillnaderna på de erlagda hyrorna motiverade av att de två avtalstyperna är av olika karaktär, och för det andra av att de hyror som betalats enligt operationella avtal motsvarar marknadspriserna för hyra av liknande flygplan vid den avgörande tidpunkten, då avtalen ingicks.

| (84) | Enkelt uttryckt har den finansiella hyrestagaren rätt att vänta sig få äganderätt till flygplanet när det finansiella hyresavtalet löper ut, vilket inte skulle ske för ett operationellt hyresavtal. Följaktligen motsvarar betalning av hyra enligt ett finansiellt hyresavtal avbetalningsbeloppet för återbetalning av flygplanets värde så att den finansiella hyrestagaren är den som äger flygplanet när hyresavtalet löper ut. I just detta fall upphör de månatliga hyror för flygplanen som den grekiska staten betalar hyresgivarna 2011, då staten får full äganderätt. |
| --- | --- |

(84)

Enkelt uttryckt har den finansiella hyrestagaren rätt att vänta sig få äganderätt till flygplanet när det finansiella hyresavtalet löper ut, vilket inte skulle ske för ett operationellt hyresavtal. Följaktligen motsvarar betalning av hyra enligt ett finansiellt hyresavtal avbetalningsbeloppet för återbetalning av flygplanets värde så att den finansiella hyrestagaren är den som äger flygplanet när hyresavtalet löper ut. I just detta fall upphör de månatliga hyror för flygplanen som den grekiska staten betalar hyresgivarna 2011, då staten får full äganderätt.

| (85) | Olympic Airlines påpekade att alla operationella andrahandsavtal för flygplan från Olympic Airways nu har löpt ut. |
| --- | --- |

(85)

Olympic Airlines påpekade att alla operationella andrahandsavtal för flygplan från Olympic Airways nu har löpt ut.

| (86) | De operationella hyresavtal som slutits mellan Olympic Airways och Olympic Airlines hade, under den tid de gällde (tills Olympic Airways övertog förstahandsavtalen), såsom nämns ovan slutits till marknadspriser. Följaktligen förelåg inget dolt statligt stöd. Olympic Airlines upprepade att det inte gynnades av de nämnda operationella andrahandsavtalen eftersom de hyror som avtalats när avtalen ingicks (11.12.2003) motsvarade marknadspriserna, vilket framgår av Aviation Economics förutnämnda rapport. Därefter slöt Olympic Airlines avtal direkt med de ursprungliga hyresgivarna (i några fall 2005 och i andra 2007) till gällande marknadspriser. |
| --- | --- |

(86)

De operationella hyresavtal som slutits mellan Olympic Airways och Olympic Airlines hade, under den tid de gällde (tills Olympic Airways övertog förstahandsavtalen), såsom nämns ovan slutits till marknadspriser. Följaktligen förelåg inget dolt statligt stöd. Olympic Airlines upprepade att det inte gynnades av de nämnda operationella andrahandsavtalen eftersom de hyror som avtalats när avtalen ingicks (11.12.2003) motsvarade marknadspriserna, vilket framgår av Aviation Economics förutnämnda rapport. Därefter slöt Olympic Airlines avtal direkt med de ursprungliga hyresgivarna (i några fall 2005 och i andra 2007) till gällande marknadspriser.

| (87) | Dessutom hade det enda operationella hyresavtal som ingåtts mellan Olympic Airways och Olympic Airlines 2003 och gällde ända tills för några dagar sedan, och som avsåg ett flygplan av typ A 300–600, liksom alla de andra avtalen ingåtts till gällande marknadspriser. Detta avtal har nu löpt ut. |
| --- | --- |

(87)

Dessutom hade det enda operationella hyresavtal som ingåtts mellan Olympic Airways och Olympic Airlines 2003 och gällde ända tills för några dagar sedan, och som avsåg ett flygplan av typ A 300–600, liksom alla de andra avtalen ingåtts till gällande marknadspriser. Detta avtal har nu löpt ut.

| (88) | Olympic Airways beslut att hyra ut det nämnda flygplanet i andra hand till Olympic Airlines var under omständigheterna nödvändigt och stämde överens med vad som vilken privat investerare som helst i samma ställning skulle ha gjort. Om detta inte hade skett skulle Olympic Airways ha varit tvunget att betala enorma ersättningsbelopp till flygplansuthyraren, som det inte längre skulle ha kunnat använda på grund av att lufttrafiktjänster tagits bort från företagets affärsmål i december 2003. |
| --- | --- |

(88)

Olympic Airways beslut att hyra ut det nämnda flygplanet i andra hand till Olympic Airlines var under omständigheterna nödvändigt och stämde överens med vad som vilken privat investerare som helst i samma ställning skulle ha gjort. Om detta inte hade skett skulle Olympic Airways ha varit tvunget att betala enorma ersättningsbelopp till flygplansuthyraren, som det inte längre skulle ha kunnat använda på grund av att lufttrafiktjänster tagits bort från företagets affärsmål i december 2003.

| (89) | Det ska påpekas att enligt hyresavtalet med de ursprungliga hyresgivarna var betalning av hyran fortfarande påbjuden oavsett om flygplanen användes i Olympic Airways trafik eller ej. Under dessa omständigheter var Olympic Airways Services beslut att generera intäkter från flygplanen och minska sina förluster genom att hyra ut dem i andra hand till Olympic Airlines helt kommersiellt berättigat och i linje med kriteriet privat investerare. Genom att ingå dessa andrahandsavtal gjorde Olympic Airways sig dessutom av med kostnaderna för flygplanssäkerhet och underhåll av flygplan. Det fick behållning från tillhandahållandet av marktjänster för och underhåll av dessa flygplan till Olympic Airlines. |
| --- | --- |

(89)

Det ska påpekas att enligt hyresavtalet med de ursprungliga hyresgivarna var betalning av hyran fortfarande påbjuden oavsett om flygplanen användes i Olympic Airways trafik eller ej. Under dessa omständigheter var Olympic Airways Services beslut att generera intäkter från flygplanen och minska sina förluster genom att hyra ut dem i andra hand till Olympic Airlines helt kommersiellt berättigat och i linje med kriteriet privat investerare. Genom att ingå dessa andrahandsavtal gjorde Olympic Airways sig dessutom av med kostnaderna för flygplanssäkerhet och underhåll av flygplan. Det fick behållning från tillhandahållandet av marktjänster för och underhåll av dessa flygplan till Olympic Airlines.

| (90) | När det gällde Olympic Airlines skulder och aktuella finansiella situation bekräftade företaget den information som Grekland redan lämnat. |
| --- | --- |

(90)

När det gällde Olympic Airlines skulder och aktuella finansiella situation bekräftade företaget den information som Grekland redan lämnat.

| (91) | Beträffande det påstådda statliga stödet till Olympic Airlines genom det särskilda skyddet mot borgenärer anser företaget att artikel 22 i lag 3404/2005 inte ger Olympic Airlines någon ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(91)

Beträffande det påstådda statliga stödet till Olympic Airlines genom det särskilda skyddet mot borgenärer anser företaget att artikel 22 i lag 3404/2005 inte ger Olympic Airlines någon ekonomisk fördel.

| (92) | Sammanfattningsvis anser Olympic Airlines att kommissionen, efter att ha beaktat dessa synpunkter, inte längre kommer att hysa några tvivel om de frågor som undersöks. |
| --- | --- |

(92)

Sammanfattningsvis anser Olympic Airlines att kommissionen, efter att ha beaktat dessa synpunkter, inte längre kommer att hysa några tvivel om de frågor som undersöks.

4.2   Olympic Airways Services SA

| (93) | Synpunkterna från Olympic Airways Services avsåg främst skiljenämndsförfarandet och skiljedomar. Dessa är undantagna från beslutets tillämpningsområde (29). I den mån som synpunkterna berörde de övriga frågor som omfattades av detta beslut var de helt i linje med synpunkterna från Olympic Airlines och med svaret från Grekland av den 11 februari 2008. |
| --- | --- |

(93)

Synpunkterna från Olympic Airways Services avsåg främst skiljenämndsförfarandet och skiljedomar. Dessa är undantagna från beslutets tillämpningsområde (29). I den mån som synpunkterna berörde de övriga frågor som omfattades av detta beslut var de helt i linje med synpunkterna från Olympic Airlines och med svaret från Grekland av den 11 februari 2008.

4.3   Aegean Airlines

| (94) | Aegean Airlines är konkurrent till Olympic Airlines, och i sina synpunkter vill det särskilt ta upp frågan om skiljedomarna. Aegean Airlines påpekade också att Olympic Airlines, med 35 miljoner passagerare på den grekiska flygmarknaden och mer än 150 flyglinjer, täcker 17 % av marknaden, vilket i sig alltså inte är en ”väsentlig” del av marknaden. Vad Aegean Airlines anser behövs på den grekiska flygmarknaden är rättvis reglering, likabehandling och inga särskilda subventioner, kostnader eller rättigheter för en enda marknadsaktör. |
| --- | --- |

(94)

Aegean Airlines är konkurrent till Olympic Airlines, och i sina synpunkter vill det särskilt ta upp frågan om skiljedomarna. Aegean Airlines påpekade också att Olympic Airlines, med 35 miljoner passagerare på den grekiska flygmarknaden och mer än 150 flyglinjer, täcker 17 % av marknaden, vilket i sig alltså inte är en ”väsentlig” del av marknaden. Vad Aegean Airlines anser behövs på den grekiska flygmarknaden är rättvis reglering, likabehandling och inga särskilda subventioner, kostnader eller rättigheter för en enda marknadsaktör.

4.4   HATTA

| (95) | HATTA (den grekiska föreningen för rese- och turistbyråer) företräder över 1 500 grekiska resebyråer och researrangörer och är mycket bekymrad över Olympic Airlines framtid och den inverkan den kan ha på den grekiska turistnäringen. |
| --- | --- |

(95)

HATTA (den grekiska föreningen för rese- och turistbyråer) företräder över 1 500 grekiska resebyråer och researrangörer och är mycket bekymrad över Olympic Airlines framtid och den inverkan den kan ha på den grekiska turistnäringen.

| (96) | HATTA gör gällande att Olympic Airlines bör bli ett privat ägt och förvaltat företag som verkar på lika villkor som övriga nationella lufttrafikföretag och EG-lufttrafikföretag. HATTA vill också betona hur omfattande effekterna av Olympic Airlines eventuella konkurs blir på den grekiska ekonomin; detta gör enligt deras uppfattning detta fall till en politisk fråga snarare än ett rättsligt förfarande. |
| --- | --- |

(96)

HATTA gör gällande att Olympic Airlines bör bli ett privat ägt och förvaltat företag som verkar på lika villkor som övriga nationella lufttrafikföretag och EG-lufttrafikföretag. HATTA vill också betona hur omfattande effekterna av Olympic Airlines eventuella konkurs blir på den grekiska ekonomin; detta gör enligt deras uppfattning detta fall till en politisk fråga snarare än ett rättsligt förfarande.

| (97) | Eftersom turismen står för 18 % av Greklands BNP anser de att det, om Olympic Airlines skulle försvinna, inte skulle finnas tillräckligt stora kommersiella intressen för att fylla hela tomrummet efter förlorade flygningar. Vad som står på spel är inte bara ett statsägt företags framtid, utan även framtiden och stabiliteten för en sektor som den grekiska ekonomin är i högsta grad beroende av. |
| --- | --- |

(97)

Eftersom turismen står för 18 % av Greklands BNP anser de att det, om Olympic Airlines skulle försvinna, inte skulle finnas tillräckligt stora kommersiella intressen för att fylla hela tomrummet efter förlorade flygningar. Vad som står på spel är inte bara ett statsägt företags framtid, utan även framtiden och stabiliteten för en sektor som den grekiska ekonomin är i högsta grad beroende av.

4.5   Ryanair

| (98) | Ryanair upplyser om att det för närvarande inte trafikerar några linjer till och från Grekland, även om det flyger till mindre populära turistmål för västeuropeiska resenärer, som exempelvis Riga i Lettland, Kaunas i Litauen och Constanta i Rumänien. Att Ryanair inte är verksamt på den grekiska marknaden uppges bero på att Olympic Airlines och Olympic Airways Services upprätthålls artificiellt genom statligt stöd. Om detta statliga stöd togs bort skulle Ryanair vara i ett mycket bättre läge att, med flygplansflottan till sitt förfogande, bli en konkurrent till Olympic Airlines på ett antal nationella och internationella linjer till och från Grekland. Ryanair förklarar att det som följd av detta inte bara är en berörd part, utan att dess marknadsposition i hög grad påverkas av det statliga stödet till Olympic Airlines/Olympic Airways Services. |
| --- | --- |

(98)

Ryanair upplyser om att det för närvarande inte trafikerar några linjer till och från Grekland, även om det flyger till mindre populära turistmål för västeuropeiska resenärer, som exempelvis Riga i Lettland, Kaunas i Litauen och Constanta i Rumänien. Att Ryanair inte är verksamt på den grekiska marknaden uppges bero på att Olympic Airlines och Olympic Airways Services upprätthålls artificiellt genom statligt stöd. Om detta statliga stöd togs bort skulle Ryanair vara i ett mycket bättre läge att, med flygplansflottan till sitt förfogande, bli en konkurrent till Olympic Airlines på ett antal nationella och internationella linjer till och från Grekland. Ryanair förklarar att det som följd av detta inte bara är en berörd part, utan att dess marknadsposition i hög grad påverkas av det statliga stödet till Olympic Airlines/Olympic Airways Services.

| (99) | Enligt Ryanair skulle undersökningen enligt artikel 88.2 i EG-fördraget ha inletts tidigare och måste slutföras utan dröjsmål, långt före utgången av 18-månadersperioden. Ryanair framhåller de talrika statliga stödåtgärder som kommissionen genomfört med anknytning till Olympic Airways sedan 1994. Ryanair anför att även om dessa olika åtgärder och undersökningar bara ytligt berör olika former och fall av statligt stöd har alla stödåtgärderna ett samband med varandra. De påvisar ett systematiskt, och så här långt framgångsrikt, försök från de grekiska myndigheternas sida att fördröja hela processen genom att ständigt packa om tidigare och nya stöd till nya former – och sedan med alla tillgängliga medel bestrida att dessa åtgärder utgör olagligt statligt stöd. De nära sambanden mellan olika former av statligt stöd som beviljats på olika sätt under många år framgår också av kommissionens redogörelse. |
| --- | --- |

(99)

Enligt Ryanair skulle undersökningen enligt artikel 88.2 i EG-fördraget ha inletts tidigare och måste slutföras utan dröjsmål, långt före utgången av 18-månadersperioden. Ryanair framhåller de talrika statliga stödåtgärder som kommissionen genomfört med anknytning till Olympic Airways sedan 1994. Ryanair anför att även om dessa olika åtgärder och undersökningar bara ytligt berör olika former och fall av statligt stöd har alla stödåtgärderna ett samband med varandra. De påvisar ett systematiskt, och så här långt framgångsrikt, försök från de grekiska myndigheternas sida att fördröja hela processen genom att ständigt packa om tidigare och nya stöd till nya former – och sedan med alla tillgängliga medel bestrida att dessa åtgärder utgör olagligt statligt stöd. De nära sambanden mellan olika former av statligt stöd som beviljats på olika sätt under många år framgår också av kommissionens redogörelse.

| (100) | Om man ska döma av hur det har gått till tidigare anser Ryanair att de detaljerade finansiella uppgifter som kommissionen har begärt kommer att vara ofullständiga och/eller lämnas för sent; kommissionen kommer så småningom att fatta ett negativt beslut om återkrav av stödet, vilket de grekiska myndigheterna både kommer att överklaga och lämna utan avseende, och när väl EG-domstolen har fastställt kommissionens beslut och funnit att Grekland åsidosatt sina skyldigheter, kommer det statliga stödet i fråga helt eller delvis att ha övergått i nya former av olagligt stöd till Olympic Airlines/Olympic Airways Services. |
| --- | --- |

(100)

Om man ska döma av hur det har gått till tidigare anser Ryanair att de detaljerade finansiella uppgifter som kommissionen har begärt kommer att vara ofullständiga och/eller lämnas för sent; kommissionen kommer så småningom att fatta ett negativt beslut om återkrav av stödet, vilket de grekiska myndigheterna både kommer att överklaga och lämna utan avseende, och när väl EG-domstolen har fastställt kommissionens beslut och funnit att Grekland åsidosatt sina skyldigheter, kommer det statliga stödet i fråga helt eller delvis att ha övergått i nya former av olagligt stöd till Olympic Airlines/Olympic Airways Services.

| (101) | Ryanair anför att kommissionen har befogenhet och skyldighet att snabba på processen betydligt. Enligt Ryanairs uppfattning skulle det vara upprörande om den formella granskning som kommissionen slutligen inlett skulle förbruka eller till och med överskrida den 18 månader långa period som avses i artikel 7.6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (30) (nedan kallad procedurförordningen). Ett sådant formalistiskt tillvägagångssätt skulle bara premiera de grekiska myndigheternas förhalningstaktik och utgöra ett prejudikat som andra kan följa efter. De uppgifter som lämnats om stödbeloppet är ofullständiga eftersom viktiga uppgifter som av de grekiska myndigheterna betecknas som ”konfidentiella” inte har offentliggjorts på rätt sätt. |
| --- | --- |

(101)

Ryanair anför att kommissionen har befogenhet och skyldighet att snabba på processen betydligt. Enligt Ryanairs uppfattning skulle det vara upprörande om den formella granskning som kommissionen slutligen inlett skulle förbruka eller till och med överskrida den 18 månader långa period som avses i artikel 7.6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (30) (nedan kallad procedurförordningen). Ett sådant formalistiskt tillvägagångssätt skulle bara premiera de grekiska myndigheternas förhalningstaktik och utgöra ett prejudikat som andra kan följa efter. De uppgifter som lämnats om stödbeloppet är ofullständiga eftersom viktiga uppgifter som av de grekiska myndigheterna betecknas som ”konfidentiella” inte har offentliggjorts på rätt sätt.

| (102) | Enligt Ryanair finns det inte något skäl till att behandla vissa uppgifter om stödbelopp och hur dessa har beräknats som konfidentiella. Att offentliggöra dessa uppgifter skulle inte ge konkurrenter eller andra parter någon konkurrensfördel, utan hjälpa dem att svara på kommissionens uppmaning med mera konkreta argument, lämna jämförbara uppgifter och avslöja felaktigheter i Olympic Airlines/Olympic Airways Services skadliga beteenden som kan slippa igenom kommissionens undersökning. |
| --- | --- |

(102)

Enligt Ryanair finns det inte något skäl till att behandla vissa uppgifter om stödbelopp och hur dessa har beräknats som konfidentiella. Att offentliggöra dessa uppgifter skulle inte ge konkurrenter eller andra parter någon konkurrensfördel, utan hjälpa dem att svara på kommissionens uppmaning med mera konkreta argument, lämna jämförbara uppgifter och avslöja felaktigheter i Olympic Airlines/Olympic Airways Services skadliga beteenden som kan slippa igenom kommissionens undersökning.

| (103) | När det gäller anståndet med betalningen av skatter och sociala avgifter sedan december 2004 påpekar Ryanair att de vägledande siffrorna för Olympic Airways Services förluster tydligt visar hur allvarligt fallet är. |
| --- | --- |

(103)

När det gäller anståndet med betalningen av skatter och sociala avgifter sedan december 2004 påpekar Ryanair att de vägledande siffrorna för Olympic Airways Services förluster tydligt visar hur allvarligt fallet är.

| (104) | När det gäller det särskilda skyddet mot borgenärer ber Ryanair kommissionen enträget att särskilt klargöra den rätt till ersättning som privata parter får av denna kränkning av reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(104)

När det gäller det särskilda skyddet mot borgenärer ber Ryanair kommissionen enträget att särskilt klargöra den rätt till ersättning som privata parter får av denna kränkning av reglerna om statligt stöd.

5.   GREKLANDS SYNPUNKTER PÅ SYNPUNKTERNA FRÅN TREDJE PARTER

| (105) | Grekland förklarade sig instämma helt i de synpunkter som Olympic Airways Services, Olympic Airlines och HATTA lämnat. När det gäller Aegean Airlines och Ryanairs synpunkter ifrågasätter dock Grekland dessa, och enligt Grekland tillför Aegean Airlines och Ryanairs synpunkter inte väsentligen några uppgifter eller dokumentation som är nya eller avgörande för undersökningen. |
| --- | --- |

(105)

Grekland förklarade sig instämma helt i de synpunkter som Olympic Airways Services, Olympic Airlines och HATTA lämnat. När det gäller Aegean Airlines och Ryanairs synpunkter ifrågasätter dock Grekland dessa, och enligt Grekland tillför Aegean Airlines och Ryanairs synpunkter inte väsentligen några uppgifter eller dokumentation som är nya eller avgörande för undersökningen.

| (106) | Beträffande Aegean Airlines synpunkter betonar Grekland att Aegean Airlines har varit särskilt framgångsrikt på den grekiska marknaden de senaste tio åren och att denna framgång i slutändan gagnar slutkonsumenten – passageraren – och alltså ger konkurrensfördelar. Den grekiska regeringens huvudinställning och målsättning är att det ska finnas konkurrens i samband med flygresor. |
| --- | --- |

(106)

Beträffande Aegean Airlines synpunkter betonar Grekland att Aegean Airlines har varit särskilt framgångsrikt på den grekiska marknaden de senaste tio åren och att denna framgång i slutändan gagnar slutkonsumenten – passageraren – och alltså ger konkurrensfördelar. Den grekiska regeringens huvudinställning och målsättning är att det ska finnas konkurrens i samband med flygresor.

| (107) | De grekiska myndigheterna framhäver vad de betraktar som en motsägelse i Aegean Airlines synpunkter genom att de framställer att deras främsta konkurrent – Olympic Airlines – å ena sidan har en betydande verksamhet, men å den andra sidan att de är utbytbara. Enligt Greklands uppfattning grundar sig denna bedömning på att Olympic Airways förmodligen har en liten andel av den totala transfern av passagerare till och från grekiska flygplatser. De grekiska myndigheterna ifrågasätter denna bedömning. |
| --- | --- |

(107)

De grekiska myndigheterna framhäver vad de betraktar som en motsägelse i Aegean Airlines synpunkter genom att de framställer att deras främsta konkurrent – Olympic Airlines – å ena sidan har en betydande verksamhet, men å den andra sidan att de är utbytbara. Enligt Greklands uppfattning grundar sig denna bedömning på att Olympic Airways förmodligen har en liten andel av den totala transfern av passagerare till och från grekiska flygplatser. De grekiska myndigheterna ifrågasätter denna bedömning.

| (108) | Den grekiska regeringens främsta mål är att garantera obehindrade flygresor till grekiska öar och avlägset belägna områden, vid behov genom särskilda bestämmelser för fullgörande av den allmänna trafikplikten. De påpekar att Aegean hitintills inte har deltagit i något av den civila luftfartsmyndighetens anbudsförfaranden med avseende på den allmänna trafikplikten. |
| --- | --- |

(108)

Den grekiska regeringens främsta mål är att garantera obehindrade flygresor till grekiska öar och avlägset belägna områden, vid behov genom särskilda bestämmelser för fullgörande av den allmänna trafikplikten. De påpekar att Aegean hitintills inte har deltagit i något av den civila luftfartsmyndighetens anbudsförfaranden med avseende på den allmänna trafikplikten.

| (109) | De grekiska myndigheterna ifrågasätter Aegean Airlines hänvisningar till ”koncernen Olympic Airways”, som enligt statens uppfattning är felaktigt eftersom Olympic Airways Services inte är delaktigt i Olympic Airlines aktiekapital eller ledning, och varken kontrollerar de beslut som fattas vid Olympic Airlines årsmöte eller har behörighet att utse medlemmar i dess styrelse. De båda företagen utgör framför allt inte någon gemensam ekonomisk enhet, eftersom det ena företaget inte påverkar det andras finansiella policy, och inte heller har de något gemensamt intresse; tvärtom bedrivs deras affärsrelationer på strikt marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

(109)

De grekiska myndigheterna ifrågasätter Aegean Airlines hänvisningar till ”koncernen Olympic Airways”, som enligt statens uppfattning är felaktigt eftersom Olympic Airways Services inte är delaktigt i Olympic Airlines aktiekapital eller ledning, och varken kontrollerar de beslut som fattas vid Olympic Airlines årsmöte eller har behörighet att utse medlemmar i dess styrelse. De båda företagen utgör framför allt inte någon gemensam ekonomisk enhet, eftersom det ena företaget inte påverkar det andras finansiella policy, och inte heller har de något gemensamt intresse; tvärtom bedrivs deras affärsrelationer på strikt marknadsmässiga villkor.

| (110) | När det gäller Olympic Airways finansiella situation konstaterar Grekland att Aegean Airlines inte har lagt fram några uppgifter som bevisar att den dagliga driften av Olympic Airways garanteras genom statligt stöd. |
| --- | --- |

(110)

När det gäller Olympic Airways finansiella situation konstaterar Grekland att Aegean Airlines inte har lagt fram några uppgifter som bevisar att den dagliga driften av Olympic Airways garanteras genom statligt stöd.

| (111) | Enligt Greklands uppfattning kan Ryanair inte anses vara någon ”berörd part” i detta fall. Detta beror på att Ryanair inte gör några flygningar till och från Grekland, så det kan inte hävdas att Ryanair på något sätt påverkas av det förmodade statliga stödet till Olympic Airlines och Olympic Airways. |
| --- | --- |

(111)

Enligt Greklands uppfattning kan Ryanair inte anses vara någon ”berörd part” i detta fall. Detta beror på att Ryanair inte gör några flygningar till och från Grekland, så det kan inte hävdas att Ryanair på något sätt påverkas av det förmodade statliga stödet till Olympic Airlines och Olympic Airways.

| (112) | Enligt Grekland är Ryanairs påståenden att de inte gör några flygningar till och från Grekland på grund av att den grekiska regeringen långsiktigt gett Olympic Airways och Olympic Airlines konkurrensfördelar inte underbyggda med fakta. De grekiska myndigheterna påpekar att andra lågprisflygbolag, t.ex. ”Easy Jet”, ”Aer Lingus”, ”Air Berlin”, ”Sky Europe”, ”Germanwings” och ”Virgin Express” är verksamma på den grekiska marknaden. Både ”Easy Jet” (31) och ”Germanwings” (32) har dagliga flygningar till och från Atens internationella flygplats, och har också förbindelser till andra stora grekiska flygplatser. Likaledes har ”Air Berlin” flygningar till sammanlagt femton av landets flygplatser (33), med dagliga flygningar (flera än en) till och från Atens internationella flygplats. |
| --- | --- |

(112)

Enligt Grekland är Ryanairs påståenden att de inte gör några flygningar till och från Grekland på grund av att den grekiska regeringen långsiktigt gett Olympic Airways och Olympic Airlines konkurrensfördelar inte underbyggda med fakta. De grekiska myndigheterna påpekar att andra lågprisflygbolag, t.ex. ”Easy Jet”, ”Aer Lingus”, ”Air Berlin”, ”Sky Europe”, ”Germanwings” och ”Virgin Express” är verksamma på den grekiska marknaden. Både ”Easy Jet” (31) och ”Germanwings” (32) har dagliga flygningar till och från Atens internationella flygplats, och har också förbindelser till andra stora grekiska flygplatser. Likaledes har ”Air Berlin” flygningar till sammanlagt femton av landets flygplatser (33), med dagliga flygningar (flera än en) till och från Atens internationella flygplats.

| (113) | Det finns heller inget hinder för Ryanairs tillträde till den grekiska marknaden på grund av påstådda fördelar för Olympic Airlines, eftersom de båda företagen tillhandahåller sina tjänster på grundval av två helt olika affärsmodeller. Som bevisas av de nämnda lågprisflygbolagens tillträde till den grekiska marknaden skulle Olympic Airlines och Aegeans verksamhet inte hindra eller påverka Ryanairs tillträde, och inte heller är det problem med att antalet ankomst- och avgångstider vid de grekiska flygplatserna är begränsat. |
| --- | --- |

(113)

Det finns heller inget hinder för Ryanairs tillträde till den grekiska marknaden på grund av påstådda fördelar för Olympic Airlines, eftersom de båda företagen tillhandahåller sina tjänster på grundval av två helt olika affärsmodeller. Som bevisas av de nämnda lågprisflygbolagens tillträde till den grekiska marknaden skulle Olympic Airlines och Aegeans verksamhet inte hindra eller påverka Ryanairs tillträde, och inte heller är det problem med att antalet ankomst- och avgångstider vid de grekiska flygplatserna är begränsat.

| (114) | De grekiska myndigheterna tycker därför att det är underligt att Ryanair påstår sig inte kunna flyga på den grekiska marknaden på grund av den påstådda snedvridningen av konkurrensen, eftersom alla de lufttrafikbolag som nämns ovan, och som i många fall är mindre och har högre kostnader än Ryanair, har lyckats med detta. |
| --- | --- |

(114)

De grekiska myndigheterna tycker därför att det är underligt att Ryanair påstår sig inte kunna flyga på den grekiska marknaden på grund av den påstådda snedvridningen av konkurrensen, eftersom alla de lufttrafikbolag som nämns ovan, och som i många fall är mindre och har högre kostnader än Ryanair, har lyckats med detta.

| (115) | Grekland sammanfattar de ovanstående bolagens viktigaste synpunkter på följande sätt: |
| --- | --- |

(115)

Grekland sammanfattar de ovanstående bolagens viktigaste synpunkter på följande sätt:

5.1   Om Olympic Airways Services obetalda skatter och sociala avgifter

| (116) | Den 11 februari 2008 hade Olympic Airways Services uppdaterade skatte- och socialförsäkringsskulder redan fastställts. När det gäller Olympic Airways äldre skulder till socialförsäkringsinstitutet har det gjorts en justering för att betala av dessa skulder genom månatliga avbetalningar, enligt de allmänna bestämmelserna i lag nr 3518/2006, som gäller för alla grekiska bolag och fysiska personer (34). |
| --- | --- |

(116)

Den 11 februari 2008 hade Olympic Airways Services uppdaterade skatte- och socialförsäkringsskulder redan fastställts. När det gäller Olympic Airways äldre skulder till socialförsäkringsinstitutet har det gjorts en justering för att betala av dessa skulder genom månatliga avbetalningar, enligt de allmänna bestämmelserna i lag nr 3518/2006, som gäller för alla grekiska bolag och fysiska personer (34).

| (117) | Enligt Greklands mening kan det därför inte föreligga något ”överseende” och än mindre ”ständigt överseende” från den grekiska regeringens sida med avseende på Olympic Airways obetalda skulder. |
| --- | --- |

(117)

Enligt Greklands mening kan det därför inte föreligga något ”överseende” och än mindre ”ständigt överseende” från den grekiska regeringens sida med avseende på Olympic Airways obetalda skulder.

5.2   Om påstått statligt stöd till Olympic Airlines

5.2.1   Statligt stöd genom andrahandshyrning av flygplan

| (118) | Grekland instämmer i Olympic Airlines förklaring att det hade finansiella resurser för att sluta operationella hyresavtal direkt med marknaden. Detta visade sig vara riktigt eftersom några av de ursprungliga hyresgivarna i huvudavtalen omedelbart efter utgången av varje operationellt hyresavtal slöt avtal med Olympic Airlines till gällande marknadspriser, utan Olympic Airways medverkan. |
| --- | --- |

(118)

Grekland instämmer i Olympic Airlines förklaring att det hade finansiella resurser för att sluta operationella hyresavtal direkt med marknaden. Detta visade sig vara riktigt eftersom några av de ursprungliga hyresgivarna i huvudavtalen omedelbart efter utgången av varje operationellt hyresavtal slöt avtal med Olympic Airlines till gällande marknadspriser, utan Olympic Airways medverkan.

| (119) | Olympic Airways i sin tur agerade genom att välja Olympic Airlines så som vilken privat investerare som helst i samma ställning skulle ha gjort. Å ena sidan lyckades företaget minska de månatliga förlusterna på bästa möjliga sätt, å andra sidan såg det till att förlusterna skulle tidsbegränsas mot bakgrund av Olympic Airlines uttryckliga avsikt att omförhandla och överta förstahandskontrakten. |
| --- | --- |

(119)

Olympic Airways i sin tur agerade genom att välja Olympic Airlines så som vilken privat investerare som helst i samma ställning skulle ha gjort. Å ena sidan lyckades företaget minska de månatliga förlusterna på bästa möjliga sätt, å andra sidan såg det till att förlusterna skulle tidsbegränsas mot bakgrund av Olympic Airlines uttryckliga avsikt att omförhandla och överta förstahandskontrakten.

| (120) | Olympic Airlines gynnades inte ens när det gällde den grekiska regeringens andrahandsuthyrning av fyra Airbus A340-300 med finansiella hyresavtal eftersom dessa avtal hade gjorts upp till marknadspris. I denna fråga bör det nämnas att de hyror som Olympic Airlines betalat för operationella hyresavtal endast kan jämföras med hyran för respektive operationellt hyresavtal på marknaden under samma period, och inte hyrorna för finansiella hyresavtal, som kommissionen felaktigt kommit fram till. |
| --- | --- |

(120)

Olympic Airlines gynnades inte ens när det gällde den grekiska regeringens andrahandsuthyrning av fyra Airbus A340-300 med finansiella hyresavtal eftersom dessa avtal hade gjorts upp till marknadspris. I denna fråga bör det nämnas att de hyror som Olympic Airlines betalat för operationella hyresavtal endast kan jämföras med hyran för respektive operationellt hyresavtal på marknaden under samma period, och inte hyrorna för finansiella hyresavtal, som kommissionen felaktigt kommit fram till.

5.2.2   Statligt stöd genom Olympic Airlines obetalda skatter och sociala avgifter

| (121) | Grekland konstaterar att det inte förekommer något ”ständigt överseende” med avseende på detta företags försenade betalningar. |
| --- | --- |

(121)

Grekland konstaterar att det inte förekommer något ”ständigt överseende” med avseende på detta företags försenade betalningar.

5.3   Om det särskilda skyddet mot borgenärer

| (122) | Bestämmelserna i lag nr 3404/05 leder inte till att Olympic Airways och Olympic Airlines borgenärer fråntas sina rättigheter att kräva in sina fordringar utan till att rättigheterna upphävs temporärt. Detta är förenligt med den grekiska lagstiftningen. |
| --- | --- |

(122)

Bestämmelserna i lag nr 3404/05 leder inte till att Olympic Airways och Olympic Airlines borgenärer fråntas sina rättigheter att kräva in sina fordringar utan till att rättigheterna upphävs temporärt. Detta är förenligt med den grekiska lagstiftningen.

| (123) | Det skydd mot borgenärer som Olympic Airlines och Olympic Airways hade fått omfattar endast skulder till privatpersoner och inte skulder till staten, dvs. den grekiska regeringen. Följaktligen kan det inte vara tal om statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(123)

Det skydd mot borgenärer som Olympic Airlines och Olympic Airways hade fått omfattar endast skulder till privatpersoner och inte skulder till staten, dvs. den grekiska regeringen. Följaktligen kan det inte vara tal om statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

6.   RESULTAT AV DEN AV KOMMISSIONEN BEGÄRDA EXPERTUNDERSÖKNINGEN

| (124) | Innan kommissionen kunde inleda en bedömning av de synpunkter som togs upp då förfarandet inleddes och av de uppgifter som Grekland och tredje parter lämnat måste Olympic Airways Services och Olympic Airlines aktuella ekonomiska och finansiella situation undersökas. |
| --- | --- |

(124)

Innan kommissionen kunde inleda en bedömning av de synpunkter som togs upp då förfarandet inleddes och av de uppgifter som Grekland och tredje parter lämnat måste Olympic Airways Services och Olympic Airlines aktuella ekonomiska och finansiella situation undersökas.

| (125) | För detta anlitade kommissionen en oberoende expert (Moore Stephens), som skulle göra en undersökning av finansieringen och verksamheten vid båda företagen för att fastställa vad som hänt sedan kommissionens beslut från 2005. |
| --- | --- |

(125)

För detta anlitade kommissionen en oberoende expert (Moore Stephens), som skulle göra en undersökning av finansieringen och verksamheten vid båda företagen för att fastställa vad som hänt sedan kommissionens beslut från 2005.

| (126) | Moore Stephens (nedan kallat ”experterna”) utförde sin undersökning i Aten den 1–15 juli 2008. När de genomförde undersökningen fick de hjälp av de grekiska myndigheterna, Olympic Airways Services och Olympic Airlines samt deras rådgivare. |
| --- | --- |

(126)

Moore Stephens (nedan kallat ”experterna”) utförde sin undersökning i Aten den 1–15 juli 2008. När de genomförde undersökningen fick de hjälp av de grekiska myndigheterna, Olympic Airways Services och Olympic Airlines samt deras rådgivare.

6.1   Om Olympic Airways Services obetalda skatter och sociala avgifter

| (127) | När det gäller anstånd med skatter (inbegripet pålagor och straffavgifter) fastställde Moore Stephens (på grundval av en bedömning av de totala skulderna som skattemyndigheterna gjorde den 17 juni 2008) att Olympic Airways Services skulder uppgår till [...]* miljoner euro. Balansen den 31 maj 2008 utgör ackumulerad balans vid den tidpunkten, som om inte annat konstaterats innefattar belopp som uppkommit före den 31 december 2004. Denna skuld har erhållits genom avdrag av [...]* miljoner euro på grundval av skiljedomar, dvs. ([...]* miljoner euro – [...]* miljoner euro). Skulden omfattar följande:






  — | Obetald inkomstskatt, mervärdesskatt, stämpelskatt och källskatter (35). Passagerarskatt för flygplatsutbyggnad (Spatosimo). |
| --- | --- | --- |

(127)

När det gäller anstånd med skatter (inbegripet pålagor och straffavgifter) fastställde Moore Stephens (på grundval av en bedömning av de totala skulderna som skattemyndigheterna gjorde den 17 juni 2008) att Olympic Airways Services skulder uppgår till [...]* miljoner euro. Balansen den 31 maj 2008 utgör ackumulerad balans vid den tidpunkten, som om inte annat konstaterats innefattar belopp som uppkommit före den 31 december 2004. Denna skuld har erhållits genom avdrag av [...]* miljoner euro på grundval av skiljedomar, dvs. ([...]* miljoner euro – [...]* miljoner euro). Skulden omfattar följande:

—

Obetald inkomstskatt, mervärdesskatt, stämpelskatt och källskatter (35). Passagerarskatt för flygplatsutbyggnad (Spatosimo).

| — | Avgifter för flygplatsparkering och för marktjänster vid andra flygplatser än Atens internationella flygplats. |
| --- | --- |

—

Avgifter för flygplatsparkering och för marktjänster vid andra flygplatser än Atens internationella flygplats.

| — | Återbetalningar av ABN-lån som den grekiska staten betalat för Olympic Airways Services räkning. |
| --- | --- |

—

Återbetalningar av ABN-lån som den grekiska staten betalat för Olympic Airways Services räkning.

| (128) | Moore Stephens noterar att detta belopp har överklagats i domstol av Olympic Airways Services. Domstolen fattade beslut om anstånd med skulden i avvaktan på ett slutligt avgörande. Anståndet är en tillämpning av det allmänna regelverket vid ansökan om interimistiska åtgärder, vilket kan åberopas av varje enskild person eller företag i tvist med den grekiska staten. Det belopp som avräknats via skiljedom utgjorde den del av den totala balansen som inte omfattades av Olympic Airways Services tvist. |
| --- | --- |

(128)

Moore Stephens noterar att detta belopp har överklagats i domstol av Olympic Airways Services. Domstolen fattade beslut om anstånd med skulden i avvaktan på ett slutligt avgörande. Anståndet är en tillämpning av det allmänna regelverket vid ansökan om interimistiska åtgärder, vilket kan åberopas av varje enskild person eller företag i tvist med den grekiska staten. Det belopp som avräknats via skiljedom utgjorde den del av den totala balansen som inte omfattades av Olympic Airways Services tvist.

| (129) | De pålagor som ingår i beloppet [...]* miljoner euro avser perioden fram till juni 2008. |
| --- | --- |

(129)

De pålagor som ingår i beloppet [...]* miljoner euro avser perioden fram till juni 2008.

| (130) | De aktuella källskatterna (huvudsakligen anställdas inkomstskatt) för perioden maj 2007 till maj 2008 uppgår till cirka [...]* miljoner euro, medan de aktuella källskatterna (anställdas inkomstskatt) för personal som förflyttats till Olympic Aviation under perioden december 2006 till maj 2008 uppgår till cirka [...]* miljoner euro. |
| --- | --- |

(130)

De aktuella källskatterna (huvudsakligen anställdas inkomstskatt) för perioden maj 2007 till maj 2008 uppgår till cirka [...]* miljoner euro, medan de aktuella källskatterna (anställdas inkomstskatt) för personal som förflyttats till Olympic Aviation under perioden december 2006 till maj 2008 uppgår till cirka [...]* miljoner euro.

| (131) | Beträffande anståndet med socialförsäkringsavgifter uppgår dessa till cirka [...]* miljoner euro för perioden fram till oktober 2006 med avdrag för den grekiska statens betalning av [...]* miljoner euro i september 2007 från medel som erhållits efter skiljedomar. Ett belopp på [...]* miljoner euro (inklusive pålagor och straffavgifter) är vad som (i juli 2008) återstår för Olympic Airways Services att betala genom framtida avbetalningar enligt de allmänna bestämmelserna i lag 3518/2006. Socialförsäkringsförvaltningen (IKA) har accepterat en garanti på [...]* miljoner euro från Olympic Airways Services. |
| --- | --- |

(131)

Beträffande anståndet med socialförsäkringsavgifter uppgår dessa till cirka [...]* miljoner euro för perioden fram till oktober 2006 med avdrag för den grekiska statens betalning av [...]* miljoner euro i september 2007 från medel som erhållits efter skiljedomar. Ett belopp på [...]* miljoner euro (inklusive pålagor och straffavgifter) är vad som (i juli 2008) återstår för Olympic Airways Services att betala genom framtida avbetalningar enligt de allmänna bestämmelserna i lag 3518/2006. Socialförsäkringsförvaltningen (IKA) har accepterat en garanti på [...]* miljoner euro från Olympic Airways Services.

| (132) | [...]*. |
| --- | --- |

(132)

[...]*.

| (133) | [...]*. |
| --- | --- |

(133)

[...]*.

| (134) | Ytterligare socialförsäkringsskulder för perioden november 2006 till maj 2008 på [...]* euro för Olympic Airways Services och [...]* miljoner euro för personer som förflyttats till Olympic Aviation noterades också. |
| --- | --- |

(134)

Ytterligare socialförsäkringsskulder för perioden november 2006 till maj 2008 på [...]* euro för Olympic Airways Services och [...]* miljoner euro för personer som förflyttats till Olympic Aviation noterades också.

| (135) | Trots allt som sägs ovan noterar kommissionen att Olympic Airways Services fått bekräftelse från IKA på att deras skulder inte hade förfallit till betalning. Moore Stephens resultat kan sammanfattas på följande sätt:






  (miljoner EUR) |
| --- | --- |
| | Balans |
| Skattemyndigheternas bedömning de totala skulderna den 17 juni 2008 (uppskjutna) | [...]* |
| Aktuell källskatt maj 2007–maj 2008 (huvudsakligen anställdas inkomstskatt) | [...]* |
| Aktuell källskatt december 2006–maj 2008 (Olympic Aviation) | [...]* |
| Socialförsäkringsskuld fram till oktober 2006 | [...]* |
| Socialförsäkringsskulder november 2006–maj 2008 | [...]* |
| Socialförsäkringsskulder november 2006–maj 2008 (Olympic Aviation) | [...]* |
| Olympic Airways Services skulder till staten i juni 2008
  (exklusive uppskjutna skulder) | [...]* |
| Olympic Airways Services totala skulder till staten i juni 2008 | [...]* |

(135)

Trots allt som sägs ovan noterar kommissionen att Olympic Airways Services fått bekräftelse från IKA på att deras skulder inte hade förfallit till betalning. Moore Stephens resultat kan sammanfattas på följande sätt:

(miljoner EUR)

Balans

Skattemyndigheternas bedömning de totala skulderna den 17 juni 2008 (uppskjutna)

[...]*

Aktuell källskatt maj 2007–maj 2008 (huvudsakligen anställdas inkomstskatt)

[...]*

Aktuell källskatt december 2006–maj 2008 (Olympic Aviation)

[...]*

Socialförsäkringsskuld fram till oktober 2006

[...]*

Socialförsäkringsskulder november 2006–maj 2008

[...]*

Socialförsäkringsskulder november 2006–maj 2008 (Olympic Aviation)

[...]*

Olympic Airways Services skulder till staten i juni 2008

(exklusive uppskjutna skulder)

[...]*

Olympic Airways Services totala skulder till staten i juni 2008

[...]*

| (136) | Moore Stephens drar slutsatsen att mot bakgrund av att Olympic Airways Services har varit beroende av cirka [...]* via skiljedomar för att delvis täcka sina skulder för skatter och sociala avgifter (betalning av [...]* miljoner euro till skattemyndigheterna och [...]* miljoner euro till IKA), skulle Olympic Airways Services med sitt rörelseresultat och sin ekonomiska ställning som grund, om kommissionen skulle komma fram till att statens fortsatta anstånd för Olympic Airways Services sedan 2005 utgjorde statligt stöd, inte kunna betala tillbaka detta statliga stöd. |
| --- | --- |

(136)

Moore Stephens drar slutsatsen att mot bakgrund av att Olympic Airways Services har varit beroende av cirka [...]* via skiljedomar för att delvis täcka sina skulder för skatter och sociala avgifter (betalning av [...]* miljoner euro till skattemyndigheterna och [...]* miljoner euro till IKA), skulle Olympic Airways Services med sitt rörelseresultat och sin ekonomiska ställning som grund, om kommissionen skulle komma fram till att statens fortsatta anstånd för Olympic Airways Services sedan 2005 utgjorde statligt stöd, inte kunna betala tillbaka detta statliga stöd.

6.2   Om påstått statligt stöd till Olympic Airlines

6.2.1   Statligt stöd genom andrahandshyrning av flygplan

| (137) | Moore Stephens noterade att ett belopp för flygplanshyra till den grekiska staten på [...]* miljoner euro hade förfallit till betalning. Moore Stephens noterar också att beloppet i fråga den 31 maj 2005 uppgick till [...]* miljoner euro, vilket betyder att Olympic Airlines under den period som omfattas av detta beslut drog på sig en skuld på [...]* miljoner euro till staten för flygplanshyra. Det belopp som ska betalas uppgår till cirka [...]* miljoner euro per månad för [...]* och [...]* miljoner euro per månad i avsättningar för underhåll. Cirka [...]* miljoner euro har betalats över 36-månadersperioden, vilket motsvarar betalning för ungefär 6 månader. Inga betalningar gjordes 2007 och 2008. |
| --- | --- |

(137)

Moore Stephens noterade att ett belopp för flygplanshyra till den grekiska staten på [...]* miljoner euro hade förfallit till betalning. Moore Stephens noterar också att beloppet i fråga den 31 maj 2005 uppgick till [...]* miljoner euro, vilket betyder att Olympic Airlines under den period som omfattas av detta beslut drog på sig en skuld på [...]* miljoner euro till staten för flygplanshyra. Det belopp som ska betalas uppgår till cirka [...]* miljoner euro per månad för [...]* och [...]* miljoner euro per månad i avsättningar för underhåll. Cirka [...]* miljoner euro har betalats över 36-månadersperioden, vilket motsvarar betalning för ungefär 6 månader. Inga betalningar gjordes 2007 och 2008.

6.2.2   Statligt stöd genom Olympic Airlines obetalda skatter och sociala avgifter

| (138) | Skattemyndigheterna uppskattar det förfallna beloppet för passagerarskatt för flygplatsutbyggnad (Spatosimo) till [...]* miljoner euro. Det totala belopp som skulle betalas uppgick den 31 maj 2008 till [...]* miljoner euro. Av detta belopp ska [...]* miljoner euro betalas genom månatliga avbetalningar fram till 2012, och det anses inte ha förfallit. Av den återstående balansen på [...]* miljoner euro är [...]* miljoner euro föremål för Olympic Airlines överklagan vid domstol. Domstolen fattade beslut om anstånd med denna del av skulden i avvaktan på ett slutligt avgörande. |
| --- | --- |

(138)

Skattemyndigheterna uppskattar det förfallna beloppet för passagerarskatt för flygplatsutbyggnad (Spatosimo) till [...]* miljoner euro. Det totala belopp som skulle betalas uppgick den 31 maj 2008 till [...]* miljoner euro. Av detta belopp ska [...]* miljoner euro betalas genom månatliga avbetalningar fram till 2012, och det anses inte ha förfallit. Av den återstående balansen på [...]* miljoner euro är [...]* miljoner euro föremål för Olympic Airlines överklagan vid domstol. Domstolen fattade beslut om anstånd med denna del av skulden i avvaktan på ett slutligt avgörande.

| (139) | Moore Stephens fastställde ett förfallet belopp på [...]* euro till Olympic Airways Services och Olympic Aviation för tjänster som erhållits enligt olika avtal för marktjänster och underhåll. |
| --- | --- |

(139)

Moore Stephens fastställde ett förfallet belopp på [...]* euro till Olympic Airways Services och Olympic Aviation för tjänster som erhållits enligt olika avtal för marktjänster och underhåll.

| (140) | Ett ytterligare belopp på [...]* miljoner euro för landningsavgifter och parkeringsavgifter till den grekiska luftfartsmyndigheten fastställdes också.







  (miljoner EUR) |
| --- | --- |
| | | Balans |
| Förfallet belopp för flygplanshyror | [...]* | [...]* |
| Hyresbetalningar | [...]* | [...]* |
| Avsättningar för underhåll | [...]* | [...]* |
| Ränta på hyra och avsättningar för underhåll | [...]* | [...]* |
| Skillnad mellan förstahands- och andrahandsavtal | [...]* | [...]* |
| Spatosimo (Passagerarskatt för flygplatsutbyggnad – sammanlagda skulder 98 miljoner euro varav 59,9 miljoner euro omfattas av domstolsavgörande om uppskov) | [...]* | [...]* |
| Förfallet belopp till andra enheter | [...]* | [...]* |
| Olympic Airways Services | [...]* | [...]* |
| Olympic Aviation | [...]* | [...]* |
| Landnings- och parkeringsavgifter (undantaget Atens internationella flygplats) | [...]* | [...]* |
| Olympic Airways skulder till staten i juni 2008
  (exklusive uppskjutna skulder) | [...]* | [...]* |
| Olympic Airlines totala beräknade skulder till staten i juni 2008 | [...]* | [...]* |

(140)

Ett ytterligare belopp på [...]* miljoner euro för landningsavgifter och parkeringsavgifter till den grekiska luftfartsmyndigheten fastställdes också.

(miljoner EUR)

Balans

Förfallet belopp för flygplanshyror

[...]*

[...]*

Hyresbetalningar

[...]*

[...]*

Avsättningar för underhåll

[...]*

[...]*

Ränta på hyra och avsättningar för underhåll

[...]*

[...]*

Skillnad mellan förstahands- och andrahandsavtal

[...]*

[...]*

Spatosimo (Passagerarskatt för flygplatsutbyggnad – sammanlagda skulder 98 miljoner euro varav 59,9 miljoner euro omfattas av domstolsavgörande om uppskov)

[...]*

[...]*

Förfallet belopp till andra enheter

[...]*

[...]*

Olympic Airways Services

[...]*

[...]*

Olympic Aviation

[...]*

[...]*

Landnings- och parkeringsavgifter (undantaget Atens internationella flygplats)

[...]*

[...]*

Olympic Airways skulder till staten i juni 2008

(exklusive uppskjutna skulder)

[...]*

[...]*

Olympic Airlines totala beräknade skulder till staten i juni 2008

[...]*

[...]*

6.3   Om det särskilda skyddet mot borgenärer

| (141) | Moore Stephens bekräftade att det särskilda skyddet mot borgenärer förlängts till den 31 oktober 2008 genom artikel 21 i lag 3607/2007. |
| --- | --- |

(141)

Moore Stephens bekräftade att det särskilda skyddet mot borgenärer förlängts till den 31 oktober 2008 genom artikel 21 i lag 3607/2007.

7.   BEDÖMNING AV STÖDET

7.1   Rättslig grund för bedömning av stöd

| (142) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(142)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (143) | Stödbegreppet omfattar varje förmån som direkt eller indirekt finansieras med statliga medel och som beviljas av staten själv eller av organ som har fått befogenheter av staten. |
| --- | --- |

(143)

Stödbegreppet omfattar varje förmån som direkt eller indirekt finansieras med statliga medel och som beviljas av staten själv eller av organ som har fått befogenheter av staten.

| (144) | De kriterier som fastställs i artikel 87.1 är kumulativa. För att fastställa om de anmälda åtgärderna utgör ett statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget ska det prövas om samtliga följande kriterier är uppfyllda. Det ekonomiska stödet






  — | är ett statligt stöd eller ges med hjälp av statliga medel, |
| --- | --- | --- |

(144)

De kriterier som fastställs i artikel 87.1 är kumulativa. För att fastställa om de anmälda åtgärderna utgör ett statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget ska det prövas om samtliga följande kriterier är uppfyllda. Det ekonomiska stödet

—

är ett statligt stöd eller ges med hjälp av statliga medel,

| — | gynnar vissa företag eller viss produktion, |
| --- | --- |

—

gynnar vissa företag eller viss produktion,

| — | snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen, |
| --- | --- |

—

snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen,

| — | påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (145) | Det här beslutet avser endast stöd som beviljats sedan den period som ska granskas genom 2005 års beslut. |
| --- | --- |

(145)

Det här beslutet avser endast stöd som beviljats sedan den period som ska granskas genom 2005 års beslut.

7.2   Förekomsten av stöd

| (146) | Kommissionen har utfört en detaljerad och ingående analys av de synpunkter som lämnats vid inledningen av förfarandet och av synpunkterna från Grekland och den expertundersökning som gjordes av Olympic Airways Services och Olympic Airlines räkenskaper och verksamheter. Den har med avseende på detta beslutat att göra en bedömning av förekomsten av stöd under följande tre huvudrubriker:






  — | Möjligt statligt stöd till Olympic Airways Services i form av anstånd med betalningen av dess skatter och sociala avgifter sedan december 2004 (36). |
| --- | --- | --- |

(146)

Kommissionen har utfört en detaljerad och ingående analys av de synpunkter som lämnats vid inledningen av förfarandet och av synpunkterna från Grekland och den expertundersökning som gjordes av Olympic Airways Services och Olympic Airlines räkenskaper och verksamheter. Den har med avseende på detta beslutat att göra en bedömning av förekomsten av stöd under följande tre huvudrubriker:

—

Möjligt statligt stöd till Olympic Airways Services i form av anstånd med betalningen av dess skatter och sociala avgifter sedan december 2004 (36).

| — | Möjligt statligt stöd till Olympic Airlines genom betalningar för flygplansinhyrning och ej indrivna skulder (även skatter och sociala avgifter) sedan maj 2005 (37). |
| --- | --- |

—

Möjligt statligt stöd till Olympic Airlines genom betalningar för flygplansinhyrning och ej indrivna skulder (även skatter och sociala avgifter) sedan maj 2005 (37).

| — | Möjligt statligt stöd till Olympic Airways Services och Olympic Airlines i form av särskilt skydd mot borgenärer. |
| --- | --- |

—

Möjligt statligt stöd till Olympic Airways Services och Olympic Airlines i form av särskilt skydd mot borgenärer.

7.2.1   Statligt stöd till Olympic Airways Services i form av anstånd med skulder

| (147) | Som kommissionens expert har påvisat har Olympic Airways Services, sedan dagen för antagandet av 2005 års beslut, skjutit upp betalningarna av förfallna belopp till staten, och dess skulder för skatter och sociala avgifter till staten har ökat. |
| --- | --- |

(147)

Som kommissionens expert har påvisat har Olympic Airways Services, sedan dagen för antagandet av 2005 års beslut, skjutit upp betalningarna av förfallna belopp till staten, och dess skulder för skatter och sociala avgifter till staten har ökat.

| (148) | Olympic Airways Services svåra och allt sämre skatte- och socialförsäkringssituation har redan beskrivits. Olympic Airways Services skulder för skatter och sociala avgifter såsom de beaktas i 2005 års beslut var redan stora, nämligen 627 miljoner euro. De utgjordes av uppskattningsvis 431 miljoner euro i obetald skatt och ytterligare 196 miljoner euro i obetalda avgifter till IKA. |
| --- | --- |

(148)

Olympic Airways Services svåra och allt sämre skatte- och socialförsäkringssituation har redan beskrivits. Olympic Airways Services skulder för skatter och sociala avgifter såsom de beaktas i 2005 års beslut var redan stora, nämligen 627 miljoner euro. De utgjordes av uppskattningsvis 431 miljoner euro i obetald skatt och ytterligare 196 miljoner euro i obetalda avgifter till IKA.

| (149) | Beträffande företagets skatteskulder och trots en avräkning på [...]* miljoner euro efter skiljedomarna, beräknas den totala skatteskulden i juni 2008, enligt tabellen efter punkt 135 ovan, nu uppgå till [...]* miljoner euro. Denna uppskjutna betalning av skatt uppgående till minst [...]* miljoner euro kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(149)

Beträffande företagets skatteskulder och trots en avräkning på [...]* miljoner euro efter skiljedomarna, beräknas den totala skatteskulden i juni 2008, enligt tabellen efter punkt 135 ovan, nu uppgå till [...]* miljoner euro. Denna uppskjutna betalning av skatt uppgående till minst [...]* miljoner euro kan tillskrivas staten.

| (150) | Olympic Airways Services har hävdat att ett totalt belopp på [...]* miljoner euro i skatteskulder är uppskjutet, vilket innebär att företaget har uppfyllt sina skattemässiga skyldigheter. Detta bortser från det faktum att även om dess skatteskuld till staten har skjutits upp ifrågasätts inte beloppet genom detta. Även om en grekisk domstol justerar denna siffra nedåt drar kommissionen slutsatsen att storleksordningen på det belopp som Olympic Airways Services ska betala till staten i samband med skatter inte kommer att ändras i någon större utsträckning. Trots denna uppfattning kan kommissionen konstatera att det belopp som Olympic Airways Services är skyldigt staten för skatter är av storleksordningen [...]* miljoner euro. |
| --- | --- |

(150)

Olympic Airways Services har hävdat att ett totalt belopp på [...]* miljoner euro i skatteskulder är uppskjutet, vilket innebär att företaget har uppfyllt sina skattemässiga skyldigheter. Detta bortser från det faktum att även om dess skatteskuld till staten har skjutits upp ifrågasätts inte beloppet genom detta. Även om en grekisk domstol justerar denna siffra nedåt drar kommissionen slutsatsen att storleksordningen på det belopp som Olympic Airways Services ska betala till staten i samband med skatter inte kommer att ändras i någon större utsträckning. Trots denna uppfattning kan kommissionen konstatera att det belopp som Olympic Airways Services är skyldigt staten för skatter är av storleksordningen [...]* miljoner euro.

| (151) | När det gäller Olympic Airways Services växande skatteskulder är det staten själv som genom skatteförvaltningen tolererar att Olympic Airways Services ständigt skjuter upp och underlåter att betala diverse skatter och avgifter. |
| --- | --- |

(151)

När det gäller Olympic Airways Services växande skatteskulder är det staten själv som genom skatteförvaltningen tolererar att Olympic Airways Services ständigt skjuter upp och underlåter att betala diverse skatter och avgifter.

| (152) | Situationen för socialförsäkringsavgifter är likartad. De obetalda sociala avgifterna, som i 2005 års beslut fastställdes till [...]* har nu, enligt tabellen efter punkt 135 ovan, ökat till [...]* miljoner euro, trots att en engångssumma på [...]* miljoner euro den 27 september 2007 betalades via skiljedomar. |
| --- | --- |

(152)

Situationen för socialförsäkringsavgifter är likartad. De obetalda sociala avgifterna, som i 2005 års beslut fastställdes till [...]* har nu, enligt tabellen efter punkt 135 ovan, ökat till [...]* miljoner euro, trots att en engångssumma på [...]* miljoner euro den 27 september 2007 betalades via skiljedomar.

| (153) | När det gäller socialförsäkringsavgifterna är det organ (IKA) som fått i uppdrag att inkassera dessa ett offentligt organ inrättat enligt den grekiska lagstiftningen (38), som under statens överinseende har fått ansvaret för att förvalta socialförsäkringssystemet och inkassera obligatoriska sociala avgifter. IKA har rättighet (39) men inte skyldighet att ingå avtal om reglering vid försenad betalning av skulder. Olympic Airways Services ständigt växande socialförsäkringsskulder till staten kan därför klart tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(153)

När det gäller socialförsäkringsavgifterna är det organ (IKA) som fått i uppdrag att inkassera dessa ett offentligt organ inrättat enligt den grekiska lagstiftningen (38), som under statens överinseende har fått ansvaret för att förvalta socialförsäkringssystemet och inkassera obligatoriska sociala avgifter. IKA har rättighet (39) men inte skyldighet att ingå avtal om reglering vid försenad betalning av skulder. Olympic Airways Services ständigt växande socialförsäkringsskulder till staten kan därför klart tillskrivas staten.

| (154) | Både skatte- and socialförsäkringsmedlen är statliga medel, och anstånd med dessa innebär därför en överföring av statliga medel. |
| --- | --- |

(154)

Både skatte- and socialförsäkringsmedlen är statliga medel, och anstånd med dessa innebär därför en överföring av statliga medel.

| (155) | Detta anstånd ger Olympic Airways Services en fördel. Genom statens anstånd skjuts betalningen av avgifter som företaget normalt skulle betala i tid upp, och stödmottagaren får därigenom en källa till driftskapital. Olympic Airways Services går med förlust och är kroniskt skuldsatt, och därför kan ett sådant uppskov inte anses som ett normalt eller vanligt agerande av en borgenär i en marknadsekonomi; det är systematiskt, och mot bakgrund av den vanskliga ekonomiska situation som Olympic Airways Services befinner sig i enligt kommissionens expert finns det inte någon realistisk utsikt till att Olympic Airways Services någonsin ska kunna betala tillbaka dessa belopp till staten i framtiden. Anståndet drabbar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen eftersom de berörda marknaderna är helt avreglerade. |
| --- | --- |

(155)

Detta anstånd ger Olympic Airways Services en fördel. Genom statens anstånd skjuts betalningen av avgifter som företaget normalt skulle betala i tid upp, och stödmottagaren får därigenom en källa till driftskapital. Olympic Airways Services går med förlust och är kroniskt skuldsatt, och därför kan ett sådant uppskov inte anses som ett normalt eller vanligt agerande av en borgenär i en marknadsekonomi; det är systematiskt, och mot bakgrund av den vanskliga ekonomiska situation som Olympic Airways Services befinner sig i enligt kommissionens expert finns det inte någon realistisk utsikt till att Olympic Airways Services någonsin ska kunna betala tillbaka dessa belopp till staten i framtiden. Anståndet drabbar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen eftersom de berörda marknaderna är helt avreglerade.

| (156) | Kommissionen måste därför dra slutsatsen att statens anstånd med Olympic Airways Services obetalda och växande skulder för skatter och sociala avgifter utgör statligt stöd till Olympic Airways Services enligt artikel 87.1 i fördraget. Eftersom detta stöd aldrig anmäldes till kommissionen är det olagligt. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen måste därför dra slutsatsen att statens anstånd med Olympic Airways Services obetalda och växande skulder för skatter och sociala avgifter utgör statligt stöd till Olympic Airways Services enligt artikel 87.1 i fördraget. Eftersom detta stöd aldrig anmäldes till kommissionen är det olagligt.

7.2.2   Statligt stöd till Olympic Airlines i form av anstånd med skulder

| (157) | Som kommissionens expert kommit fram till har Olympic Airlines, sedan den period som ska granskas genom 2005 års beslut, förlorat pengar och dragit på sig ytterligare skulder till staten. |
| --- | --- |

(157)

Som kommissionens expert kommit fram till har Olympic Airlines, sedan den period som ska granskas genom 2005 års beslut, förlorat pengar och dragit på sig ytterligare skulder till staten.

| (158) | För hyrorna för fyra A340-flygplan under den period som omfattas av den aktuella granskningen hade Olympic Airlines skulder till staten kommit upp i [...]* miljoner euro, och resterande belopp den 31 maj 2005 var [...]* euro. Detta innebär att Olympic Airlines under den period som omfattas av detta beslut drog på sig en skuld på [...]* miljoner euro till staten för obetalda flygplanshyror. |
| --- | --- |

(158)

För hyrorna för fyra A340-flygplan under den period som omfattas av den aktuella granskningen hade Olympic Airlines skulder till staten kommit upp i [...]* miljoner euro, och resterande belopp den 31 maj 2005 var [...]* euro. Detta innebär att Olympic Airlines under den period som omfattas av detta beslut drog på sig en skuld på [...]* miljoner euro till staten för obetalda flygplanshyror.

| (159) | Enligt kommissionens uppfattning motsvarar dock detta belopp inte fullständigt de belopp som Olympic Airlines var skyldigt staten för flygplanshyror. Som framgår av 2005 års beslut betalade staten efter det att den övertagit förstahandsavtalen från Olympic Airways ett pris på mellan [...]* och [...]* euro i månaden per flygplan. Som kommissionens expert har påvisat betalade dock Olympic Airlines mellan [...]* och [...]* amerikanska dollar. Genom att acceptera detta lägre belopp ”accepterar” staten att förlora mellan [...]* och [...]* euro per flygplan i månaden – vilket leder till ytterligare statligt stöd till ett belopp på mellan minst 36 och ända upp till 50,4 miljoner euro. |
| --- | --- |

(159)

Enligt kommissionens uppfattning motsvarar dock detta belopp inte fullständigt de belopp som Olympic Airlines var skyldigt staten för flygplanshyror. Som framgår av 2005 års beslut betalade staten efter det att den övertagit förstahandsavtalen från Olympic Airways ett pris på mellan [...]* och [...]* euro i månaden per flygplan. Som kommissionens expert har påvisat betalade dock Olympic Airlines mellan [...]* och [...]* amerikanska dollar. Genom att acceptera detta lägre belopp ”accepterar” staten att förlora mellan [...]* och [...]* euro per flygplan i månaden – vilket leder till ytterligare statligt stöd till ett belopp på mellan minst 36 och ända upp till 50,4 miljoner euro.

| (160) | När det gäller passagerarskatten för flygplatsutbyggnad (Spatosimo) uppgår det belopp som företaget nu är skyldigt staten till [...]* miljoner euro. Olympic Airlines har hävdat att hela detta belopp inte ska betalas eftersom betalningen av cirka [...]* miljoner euro av beloppet har skjutits upp av en domare i avvaktan på ett domstolsbeslut. Kommissionen noterar att skulden inte undanröjs genom ett sådant uppskov utan bara att betalningen av skulden skjuts upp. Kommissionen kan här dra slutsatsen att det belopp som Olympic Airlines är skyldigt i anknytning till Spatosimo i maj 2008 ligger på mellan 38 och 98 miljoner euro. |
| --- | --- |

(160)

När det gäller passagerarskatten för flygplatsutbyggnad (Spatosimo) uppgår det belopp som företaget nu är skyldigt staten till [...]* miljoner euro. Olympic Airlines har hävdat att hela detta belopp inte ska betalas eftersom betalningen av cirka [...]* miljoner euro av beloppet har skjutits upp av en domare i avvaktan på ett domstolsbeslut. Kommissionen noterar att skulden inte undanröjs genom ett sådant uppskov utan bara att betalningen av skulden skjuts upp. Kommissionen kan här dra slutsatsen att det belopp som Olympic Airlines är skyldigt i anknytning till Spatosimo i maj 2008 ligger på mellan 38 och 98 miljoner euro.

| (161) | Olympic Airlines är skyldig två närstående företag, nämligen Olympic Airways Services och Olympic Aviation, ett belopp på 86,3 miljoner euro. Den 31 maj 2005 var Olympic Airlines skyldigt dessa företag 2,6 miljoner euro, ett belopp som växte lavinartat de tre följande åren. Detta innebär att de förfallna skulderna under undersökningsperioden enligt detta beslut har ökat med 83,7 miljoner euro. Ett belopp på ytterligare 4,5 miljoner euro ska betalas till den grekiska luftfartsmyndigheten för landnings- och parkeringsavgifter vid andra flygplatser än Atens internationella flygplats. Olympic Airlines har hävdat att detta belopp inte har förfallit eftersom betalningen har skjutits upp av en domare i avvaktan på ett domstolsbeslut. Kommissionen noterar åter att skulden inte undanröjs genom ett sådant uppskov utan bara att betalningen av skulden skjuts upp. |
| --- | --- |

(161)

Olympic Airlines är skyldig två närstående företag, nämligen Olympic Airways Services och Olympic Aviation, ett belopp på 86,3 miljoner euro. Den 31 maj 2005 var Olympic Airlines skyldigt dessa företag 2,6 miljoner euro, ett belopp som växte lavinartat de tre följande åren. Detta innebär att de förfallna skulderna under undersökningsperioden enligt detta beslut har ökat med 83,7 miljoner euro. Ett belopp på ytterligare 4,5 miljoner euro ska betalas till den grekiska luftfartsmyndigheten för landnings- och parkeringsavgifter vid andra flygplatser än Atens internationella flygplats. Olympic Airlines har hävdat att detta belopp inte har förfallit eftersom betalningen har skjutits upp av en domare i avvaktan på ett domstolsbeslut. Kommissionen noterar åter att skulden inte undanröjs genom ett sådant uppskov utan bara att betalningen av skulden skjuts upp.

| (162) | Hela det anstånd som beskrivs ovan, och som enligt tabellen efter punkt 140 ovan uppgår till 326 miljoner euro, omfattar statliga medel eftersom det avser skulder till staten, statliga organ (den grekiska luftfartsmyndigheten) och statsägda företag (Olympic Airways Services och Olympic Aviation). |
| --- | --- |

(162)

Hela det anstånd som beskrivs ovan, och som enligt tabellen efter punkt 140 ovan uppgår till 326 miljoner euro, omfattar statliga medel eftersom det avser skulder till staten, statliga organ (den grekiska luftfartsmyndigheten) och statsägda företag (Olympic Airways Services och Olympic Aviation).

| (163) | I fråga om statens ansvar för det anstånd som Olympic Airways Services och Olympic Aviation beviljat Olympic Airlines noterar kommissionen att det kan härledas ur omständigheterna i det enskilda fallet och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits att en stödåtgärd som vidtagits av ett offentligt företag kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(163)

I fråga om statens ansvar för det anstånd som Olympic Airways Services och Olympic Aviation beviljat Olympic Airlines noterar kommissionen att det kan härledas ur omständigheterna i det enskilda fallet och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits att en stödåtgärd som vidtagits av ett offentligt företag kan tillskrivas staten.

| (164) | Kommissionen noterar här att staten innehade 100 % av alla tre företagens aktier. Dessutom utsågs hela ledningen och styrelserna för dessa företag av staten. Under dessa omständigheter måste slutsatsen vara att företagen under hela den relevanta tiden kontrollerats av staten. Grekland kunde direkt och indirekt (som största borgenär för både Olympic Airways Services och Olympic Airlines) utöva ett dominerande inflytande över alla företagen. Slutligen sammanfaller detta anstånd med själva statens och offentliga organs anstånd. Olympic Airways Services och Olympic Aviations beslut som sådana att bevilja Olympic Airlines kredit och tillåta skulder på 86,3 miljoner att samlas var inte något som fattades av oberoende företag, och kan därför tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen noterar här att staten innehade 100 % av alla tre företagens aktier. Dessutom utsågs hela ledningen och styrelserna för dessa företag av staten. Under dessa omständigheter måste slutsatsen vara att företagen under hela den relevanta tiden kontrollerats av staten. Grekland kunde direkt och indirekt (som största borgenär för både Olympic Airways Services och Olympic Airlines) utöva ett dominerande inflytande över alla företagen. Slutligen sammanfaller detta anstånd med själva statens och offentliga organs anstånd. Olympic Airways Services och Olympic Aviations beslut som sådana att bevilja Olympic Airlines kredit och tillåta skulder på 86,3 miljoner att samlas var inte något som fattades av oberoende företag, och kan därför tillskrivas staten.

| (165) | Detta anstånd innebär också en fördel för Olympic Airlines genom att det befrias från de skulder som företaget annars skulle vara tvunget att betala. |
| --- | --- |

(165)

Detta anstånd innebär också en fördel för Olympic Airlines genom att det befrias från de skulder som företaget annars skulle vara tvunget att betala.

| (166) | Olympic Airlines svåra finansiella situation har redan redogjorts för i detalj. 2004 redovisade företaget förluster på 87,1 miljoner euro. För vart och ett av de följande åren har det fortsatt att förlora mera pengar, och 2007 uppgick förlusterna till [...]* miljoner euro. Olympic Airlines verksamhet är i hög grad cyklisk, såsom framgår av det negativa kassaflödet under oktober–mars, vilket uppvägs av det positiva kassaflödet under april–september. Denna cykel upprepar sig, med djupare förluster för varje år. Nettoinflödena under sommarmånaderna uppväger aldrig till fullo nettoutflödena under vintermånaderna, och därför förlorar företaget totalt alltmera pengar. Det kan endast existera tack vare statens välvilja. Det står långt ifrån klart om företaget i sitt nuvarande skick någonsin kan redovisa ett positivt kassaflödesresultat. Det är därför uppenbart att detta anstånd inte kan avspegla det normala beteendet för en borgenär i en marknadsekonomi; det är systematiskt, och mot bakgrund av Olympic Airlines svåra situation är möjligheten för att dessa skulder någonsin kommer att betalas mycket liten. |
| --- | --- |

(166)

Olympic Airlines svåra finansiella situation har redan redogjorts för i detalj. 2004 redovisade företaget förluster på 87,1 miljoner euro. För vart och ett av de följande åren har det fortsatt att förlora mera pengar, och 2007 uppgick förlusterna till [...]* miljoner euro. Olympic Airlines verksamhet är i hög grad cyklisk, såsom framgår av det negativa kassaflödet under oktober–mars, vilket uppvägs av det positiva kassaflödet under april–september. Denna cykel upprepar sig, med djupare förluster för varje år. Nettoinflödena under sommarmånaderna uppväger aldrig till fullo nettoutflödena under vintermånaderna, och därför förlorar företaget totalt alltmera pengar. Det kan endast existera tack vare statens välvilja. Det står långt ifrån klart om företaget i sitt nuvarande skick någonsin kan redovisa ett positivt kassaflödesresultat. Det är därför uppenbart att detta anstånd inte kan avspegla det normala beteendet för en borgenär i en marknadsekonomi; det är systematiskt, och mot bakgrund av Olympic Airlines svåra situation är möjligheten för att dessa skulder någonsin kommer att betalas mycket liten.

| (167) | Kommissionen konstaterar också att de berörda åtgärderna påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på denna marknad eftersom de omfattar ett EG-lufttrafikföretag. Kommissionen drar därför slutsatsen att statens, statliga organs och statsägda företags fortlöpande anstånd med Olympic Airlines skatteskulder och andra driftsrelaterade skulder utgör statligt stöd till Olympic Airlines enligt artikel 87.1 i fördraget. Eftersom detta stöd aldrig anmäldes till kommissionen är det olagligt. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen konstaterar också att de berörda åtgärderna påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på denna marknad eftersom de omfattar ett EG-lufttrafikföretag. Kommissionen drar därför slutsatsen att statens, statliga organs och statsägda företags fortlöpande anstånd med Olympic Airlines skatteskulder och andra driftsrelaterade skulder utgör statligt stöd till Olympic Airlines enligt artikel 87.1 i fördraget. Eftersom detta stöd aldrig anmäldes till kommissionen är det olagligt.

7.2.3   Statligt stöd genom särskilt skydd mot borgenärer

| (168) | Enligt fast rättspraxis omfattar begreppet stöd de fördelar som beviljas av offentliga myndigheter och som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar ett företag (40). En väsentlig fördel tycks ha beviljats Olympic Airways Services och även Olympic Airlines genom det särskilda och unika skydd mot borgenärer som det företaget har beviljats av staten genom den särskilt antagna lag genom vilken privata borgenärers verkställighet av domar mot detta företag skjuts upp. |
| --- | --- |

(168)

Enligt fast rättspraxis omfattar begreppet stöd de fördelar som beviljas av offentliga myndigheter och som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar ett företag (40). En väsentlig fördel tycks ha beviljats Olympic Airways Services och även Olympic Airlines genom det särskilda och unika skydd mot borgenärer som det företaget har beviljats av staten genom den särskilt antagna lag genom vilken privata borgenärers verkställighet av domar mot detta företag skjuts upp.

| (169) | I föreliggande ärende har det särskilda skyddet mot borgenärer endast getts till Olympic Airways Services och Olympic Airlines; det är därför en selektiv och särskild åtgärd enligt artikel 87.1. |
| --- | --- |

(169)

I föreliggande ärende har det särskilda skyddet mot borgenärer endast getts till Olympic Airways Services och Olympic Airlines; det är därför en selektiv och särskild åtgärd enligt artikel 87.1.

| (170) | Det är fast rättspraxis att begreppet stödåtgärd [är] mer allmänt än begreppet subvention, eftersom det inte enbart omfattar sådan konkreta förmåner som subventioner utan även ingripanden som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar företagets budget och som därigenom, utan att det är fråga om subventioner i strikt bemärkelse, är av samma karaktär och har identiskt lika effekter (41). |
| --- | --- |

(170)

Det är fast rättspraxis att begreppet stödåtgärd [är] mer allmänt än begreppet subvention, eftersom det inte enbart omfattar sådan konkreta förmåner som subventioner utan även ingripanden som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar företagets budget och som därigenom, utan att det är fråga om subventioner i strikt bemärkelse, är av samma karaktär och har identiskt lika effekter (41).

| (171) | Begreppet ”stöd” i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget innebär nödvändigtvis fördelar som ges direkt eller indirekt med hjälp av statliga medel eller som utgör en ytterligare börda för staten eller för organ som har utsetts eller inrättats för detta ändamål (42). |
| --- | --- |

(171)

Begreppet ”stöd” i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget innebär nödvändigtvis fördelar som ges direkt eller indirekt med hjälp av statliga medel eller som utgör en ytterligare börda för staten eller för organ som har utsetts eller inrättats för detta ändamål (42).

| (172) | I likhet med vad domstolen fastslog i fråga om artikel 4 c EKSG i domen i målet Ecotrade
   (43) går det av flera egenskaper i det särskilda skyddet mot borgenärer att avgöra om det föreligger statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(172)

I likhet med vad domstolen fastslog i fråga om artikel 4 c EKSG i domen i målet Ecotrade
   (43) går det av flera egenskaper i det särskilda skyddet mot borgenärer att avgöra om det föreligger statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget.

| (173) | För det första är det tydligt att det särskilda skyddet mot borgenärer endast är tillämpligt på Olympic Airways Services och Olympic Airlines, som båda är statsägda enheter med en särskilt hög skuldsättning gentemot vissa kategorier av fordringsägare, till största delen av offentlig karaktär. Det framgår i själva verket redan av det föreliggande beslutet att Olympic Airlines är skyldigt Olympic Airways Services cirka 86,3 miljoner euro för obetalda tjänster. |
| --- | --- |

(173)

För det första är det tydligt att det särskilda skyddet mot borgenärer endast är tillämpligt på Olympic Airways Services och Olympic Airlines, som båda är statsägda enheter med en särskilt hög skuldsättning gentemot vissa kategorier av fordringsägare, till största delen av offentlig karaktär. Det framgår i själva verket redan av det föreliggande beslutet att Olympic Airlines är skyldigt Olympic Airways Services cirka 86,3 miljoner euro för obetalda tjänster.

| (174) | Det är också obestridligt att det särskilda skyddet mot borgenärer innebär att Olympic Airways Services och Olympic Airlines försätts i ett gynnsammare läge än andra företag, eftersom det ger dessa företag möjlighet att fortsätta den ekonomiska verksamheten under omständigheter där detta skulle vara uteslutet med tillämpning av vanliga konkursregler, som på ett mer avgörande sätt beaktar skyddet för fordringsägarnas intressen. Att dessa båda företag kan fortsätta din verksamhet innebär att en ytterligare börda läggs på de offentliga myndigheterna då statliga organ finns bland de främsta borgenärerna, eftersom företaget i svårigheter kan antas ha en betydande skuldbörda. Mot bakgrund av Olympics vanskliga finansiella situation och det särskilda skyddet mot borgenärer kommer i själva verket privatägda företag med största sannolikhet inte att vilja göra affärer med Olympic Airlines eller Olympic Airways Services på normala affärsmässiga villkor eftersom det inte finns någon realistisk möjlighet att återfå de belopp som de har att utkräva. Mot bakgrund av de stora skulderna till offentligt ägda borgenärer (se skäl 139) kommer dessutom statligt ägda företag att förlora pengar till följd av det särskilda skyddet mot borgenärer, och med tanke på att det fortlöpande statliga stödet till Olympic Airlines och Olympic Airways Services endast kan bero på nationella industripolitiska hänsyn och inte på att en borgenär på marknaden begär återbetalning av förfallna belopp, kan kommissionen dra slutsatsen att det rör sig om statliga medel och att åtgärden kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(174)

Det är också obestridligt att det särskilda skyddet mot borgenärer innebär att Olympic Airways Services och Olympic Airlines försätts i ett gynnsammare läge än andra företag, eftersom det ger dessa företag möjlighet att fortsätta den ekonomiska verksamheten under omständigheter där detta skulle vara uteslutet med tillämpning av vanliga konkursregler, som på ett mer avgörande sätt beaktar skyddet för fordringsägarnas intressen. Att dessa båda företag kan fortsätta din verksamhet innebär att en ytterligare börda läggs på de offentliga myndigheterna då statliga organ finns bland de främsta borgenärerna, eftersom företaget i svårigheter kan antas ha en betydande skuldbörda. Mot bakgrund av Olympics vanskliga finansiella situation och det särskilda skyddet mot borgenärer kommer i själva verket privatägda företag med största sannolikhet inte att vilja göra affärer med Olympic Airlines eller Olympic Airways Services på normala affärsmässiga villkor eftersom det inte finns någon realistisk möjlighet att återfå de belopp som de har att utkräva. Mot bakgrund av de stora skulderna till offentligt ägda borgenärer (se skäl 139) kommer dessutom statligt ägda företag att förlora pengar till följd av det särskilda skyddet mot borgenärer, och med tanke på att det fortlöpande statliga stödet till Olympic Airlines och Olympic Airways Services endast kan bero på nationella industripolitiska hänsyn och inte på att en borgenär på marknaden begär återbetalning av förfallna belopp, kan kommissionen dra slutsatsen att det rör sig om statliga medel och att åtgärden kan tillskrivas staten.

| (175) | Mot bakgrund av vad ovan anförts ska den slutsatsen dras, att då ett system med särskilt skydd mot borgenärer av det slag som föreligger i detta ärende och som avviker ”från allmän konkurslagstiftning” tillämpas på ett företag, ska detta anses kunna ge upphov till beviljande av statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget, när det har visats att detta företag






  — | har getts tillstånd att fortsätta sin ekonomiska verksamhet under omständigheter där detta skulle ha varit uteslutet med tillämpning av allmän konkurslagstiftning, eller |
| --- | --- | --- |

(175)

Mot bakgrund av vad ovan anförts ska den slutsatsen dras, att då ett system med särskilt skydd mot borgenärer av det slag som föreligger i detta ärende och som avviker ”från allmän konkurslagstiftning” tillämpas på ett företag, ska detta anses kunna ge upphov till beviljande av statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget, när det har visats att detta företag

—

har getts tillstånd att fortsätta sin ekonomiska verksamhet under omständigheter där detta skulle ha varit uteslutet med tillämpning av allmän konkurslagstiftning, eller

| — | har erhållit ett faktiskt avstående, helt eller delvis, från statliga fordringar, vilka inte skulle ha beviljats ett annat företag på obestånd med tillämpning av allmän konkurslagstiftning (44). |
| --- | --- |

—

har erhållit ett faktiskt avstående, helt eller delvis, från statliga fordringar, vilka inte skulle ha beviljats ett annat företag på obestånd med tillämpning av allmän konkurslagstiftning (44).

| (176) | I det föreliggande ärendet anser kommissionen, med hänsyn till det särskilda och unika skydd mot borgenärer som Olympic Airways Services och Olympic Airlines åtnjuter, att båda kriterierna ovan är uppfyllda. De berörda företagen har getts tillstånd att fortsätta sin ekonomiska verksamhet under omständigheter där detta skulle ha varit uteslutet med tillämpning av allmän konkurslagstiftning. Som visats genomgående i detta beslut har de berörda företagen vidare erhållit flera förmåner från staten som inte skulle ha beviljats ett annat företag på obestånd med tillämpning av allmän konkurslagstiftning. |
| --- | --- |

(176)

I det föreliggande ärendet anser kommissionen, med hänsyn till det särskilda och unika skydd mot borgenärer som Olympic Airways Services och Olympic Airlines åtnjuter, att båda kriterierna ovan är uppfyllda. De berörda företagen har getts tillstånd att fortsätta sin ekonomiska verksamhet under omständigheter där detta skulle ha varit uteslutet med tillämpning av allmän konkurslagstiftning. Som visats genomgående i detta beslut har de berörda företagen vidare erhållit flera förmåner från staten som inte skulle ha beviljats ett annat företag på obestånd med tillämpning av allmän konkurslagstiftning.

| (177) | De berörda åtgärderna påverkar handeln mellan medlemsstaterna eftersom de omfattar företag som är verksamma på en avreglerad marknad. Därför snedvrider eller hotar de också att snedvrida konkurrensen på denna marknad eftersom de är inriktade på särskilda företag som konkurrerar med andra aktörer inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(177)

De berörda åtgärderna påverkar handeln mellan medlemsstaterna eftersom de omfattar företag som är verksamma på en avreglerad marknad. Därför snedvrider eller hotar de också att snedvrida konkurrensen på denna marknad eftersom de är inriktade på särskilda företag som konkurrerar med andra aktörer inom gemenskapen.

| (178) | Under dessa förhållanden drar kommissionen, med hänsyn till det särskilda skydd mot borgenärer som ges till Olympic Airways Services och Olympic Airlines, slutsatsen att detta utgör statligt stöd. Eftersom detta stöd aldrig anmäldes till kommissionen är det olagligt. |
| --- | --- |

(178)

Under dessa förhållanden drar kommissionen, med hänsyn till det särskilda skydd mot borgenärer som ges till Olympic Airways Services och Olympic Airlines, slutsatsen att detta utgör statligt stöd. Eftersom detta stöd aldrig anmäldes till kommissionen är det olagligt.

7.3   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

7.3.1   Förenligheten hos stöd till Olympic Airlines genom betalningar för flygplansinhyrning, anstånd med skulder och det särskilda skyddet mot borgenärer

| (179) | Efter slutsatsen att Olympic Airlines har erhållit statligt stöd sedan 2005 ska kommissionen granska om stödåtgärderna för detta företag är förenliga med den gemensamma marknaden mot bakgrund av artikel 87.2 och 87.3 i fördraget, som innehåller undantag till den allmänna regeln om oförenlighet i artikel 87.1. |
| --- | --- |

(179)

Efter slutsatsen att Olympic Airlines har erhållit statligt stöd sedan 2005 ska kommissionen granska om stödåtgärderna för detta företag är förenliga med den gemensamma marknaden mot bakgrund av artikel 87.2 och 87.3 i fördraget, som innehåller undantag till den allmänna regeln om oförenlighet i artikel 87.1.

| (180) | Undantagen enligt artikel 87.2 i fördraget är inte tillämpliga i detta fall, då det varken är fråga om stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter eller stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, och inte heller stöd som ges till näringslivet i områden i Förbundsrepubliken Tyskland som påverkats genom Tysklands delning. |
| --- | --- |

(180)

Undantagen enligt artikel 87.2 i fördraget är inte tillämpliga i detta fall, då det varken är fråga om stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter eller stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, och inte heller stöd som ges till näringslivet i områden i Förbundsrepubliken Tyskland som påverkats genom Tysklands delning.

| (181) | Ytterligare undantag från det allmänna förbudet mot statligt stöd fastställs i artikel 87.3. Undantagen i artikel 87.3 b och 87.3 d är inte tillämpliga i detta fall eftersom stödet inte främjar genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller avhjälper en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi och inte heller främjar det kultur och bevarar kulturarvet. |
| --- | --- |

(181)

Ytterligare undantag från det allmänna förbudet mot statligt stöd fastställs i artikel 87.3. Undantagen i artikel 87.3 b och 87.3 d är inte tillämpliga i detta fall eftersom stödet inte främjar genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller avhjälper en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi och inte heller främjar det kultur och bevarar kulturarvet.

| (182) | Artikel 87.3 a och 87.3 c i fördraget innehåller undantag för stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Grekland är en region som i sin helhet omfattas av artikel 87.3 a. Trots det uppfyller stödet inte kriterierna i tillämpliga ”Riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål” (45). |
| --- | --- |

(182)

Artikel 87.3 a och 87.3 c i fördraget innehåller undantag för stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Grekland är en region som i sin helhet omfattas av artikel 87.3 a. Trots det uppfyller stödet inte kriterierna i tillämpliga ”Riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål” (45).

| (183) | Beträffande undantaget enligt artikel 87.3 c i fördraget rörande stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, måste kommissionen granska om denna bestämmelse kan tillämpas på den aktuella situationen. När kommissionen gör denna granskning ska den beakta de tillämpliga riktlinjerna för lufttrafiksektorn (46). |
| --- | --- |

(183)

Beträffande undantaget enligt artikel 87.3 c i fördraget rörande stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, måste kommissionen granska om denna bestämmelse kan tillämpas på den aktuella situationen. När kommissionen gör denna granskning ska den beakta de tillämpliga riktlinjerna för lufttrafiksektorn (46).

| (184) | I detta sammanhang är det tydligt att ingen av bestämmelserna i riktlinjerna uppfylls i föreliggande ärende. Det är även uppenbart att syftet med stödet inte är att ersätta den allmänna trafikplikten enligt artikel 86.2 i EG-fördraget och det är därför oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(184)

I detta sammanhang är det tydligt att ingen av bestämmelserna i riktlinjerna uppfylls i föreliggande ärende. Det är även uppenbart att syftet med stödet inte är att ersätta den allmänna trafikplikten enligt artikel 86.2 i EG-fördraget och det är därför oförenligt med den gemensamma marknaden.

7.3.2   Förenligheten hos stöd till Olympic Airways Services genom anstånd med skulder och det särskilda skyddet mot borgenärer

| (185) | Efter slutsatsen att även Olympic Airways Services har erhållit olagligt statligt stöd ska kommissionen granska om stödåtgärden är förenlig med den gemensamma marknaden mot bakgrund av artikel 87.2 och 87.3 i fördraget, som innehåller undantag till den allmänna regeln om oförenlighet i artikel 87.1. |
| --- | --- |

(185)

Efter slutsatsen att även Olympic Airways Services har erhållit olagligt statligt stöd ska kommissionen granska om stödåtgärden är förenlig med den gemensamma marknaden mot bakgrund av artikel 87.2 och 87.3 i fördraget, som innehåller undantag till den allmänna regeln om oförenlighet i artikel 87.1.

| (186) | Undantagen enligt artikel 87.2 i fördraget är inte tillämpliga i detta fall, då det varken är fråga om stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter eller stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, och inte heller stöd som ges till näringslivet i områden i Förbundsrepubliken Tyskland som påverkats genom Tysklands delning. |
| --- | --- |

(186)

Undantagen enligt artikel 87.2 i fördraget är inte tillämpliga i detta fall, då det varken är fråga om stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter eller stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, och inte heller stöd som ges till näringslivet i områden i Förbundsrepubliken Tyskland som påverkats genom Tysklands delning.

| (187) | Ytterligare undantag från det allmänna förbudet mot statligt stöd fastställs i artikel 87.3. Undantagen i artikel 87.3 b och 87.3 d är inte tillämpliga i detta fall eftersom stödet inte främjar genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller avhjälper en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi och inte heller främjar det kultur och bevarar kulturarvet. |
| --- | --- |

(187)

Ytterligare undantag från det allmänna förbudet mot statligt stöd fastställs i artikel 87.3. Undantagen i artikel 87.3 b och 87.3 d är inte tillämpliga i detta fall eftersom stödet inte främjar genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller avhjälper en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi och inte heller främjar det kultur och bevarar kulturarvet.

| (188) | Artikel 87.3 a i EG-fördraget innehåller undantag för stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Trots det uppfyller stödet inte kriterierna i tillämpliga ”Riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål”. |
| --- | --- |

(188)

Artikel 87.3 a i EG-fördraget innehåller undantag för stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Trots det uppfyller stödet inte kriterierna i tillämpliga ”Riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål”.

| (189) | Beträffande undantaget enligt artikel 87.3 c i fördraget rörande stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, måste kommissionen granska om denna bestämmelse kan tillämpas på den aktuella situationen. När kommissionen gör denna granskning ska den beakta de tillämpliga riktlinjerna för lufttrafiksektorn (47). |
| --- | --- |

(189)

Beträffande undantaget enligt artikel 87.3 c i fördraget rörande stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, måste kommissionen granska om denna bestämmelse kan tillämpas på den aktuella situationen. När kommissionen gör denna granskning ska den beakta de tillämpliga riktlinjerna för lufttrafiksektorn (47).

| (190) | I detta sammanhang är det tydligt att ingen av bestämmelserna i riktlinjerna uppfylls i föreliggande ärende. Det är även uppenbart att syftet med stödet inte är att ersätta den allmänna trafikplikten enligt artikel 86.2 i EG-fördraget och det är därför oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(190)

I detta sammanhang är det tydligt att ingen av bestämmelserna i riktlinjerna uppfylls i föreliggande ärende. Det är även uppenbart att syftet med stödet inte är att ersätta den allmänna trafikplikten enligt artikel 86.2 i EG-fördraget och det är därför oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (191) | Kommissionen drar därför slutsatsen att Grekland har beviljat Olympic Airways Services oförenligt statligt stöd genom att ha överseende med försenad och utebliven betalning av skatter och sociala avgifter och genom det särskilda skyddet mot borgenärer för detta företag. |
| --- | --- |

(191)

Kommissionen drar därför slutsatsen att Grekland har beviljat Olympic Airways Services oförenligt statligt stöd genom att ha överseende med försenad och utebliven betalning av skatter och sociala avgifter och genom det särskilda skyddet mot borgenärer för detta företag.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det fortlöpande anstånd som den grekiska staten ger Olympic Airways Services med betalningen av skatter och sociala avgifter till staten, vilka beräknas uppgå till minst 590,4 miljoner euro, utgör olagligt statligt stöd till Olympic Airways Services, vilket är oförenligt med fördraget.

2.   Det fortlöpande anstånd som den grekiska staten ger Olympic Airlines med betalningen av flygplanshyra till ett beräknat belopp på 137,2 miljoner euro, skulder till Olympic Airways Services och Olympic Aviation till ett beräknat belopp på 86,3 miljoner euro, skulder till den grekiska luftfartsmyndigheten på 4,5 miljoner euro och Spatosimoskatt på minst 38,1 miljoner euro utgör olagligt statligt stöd till Olympic Airlines, vilket är oförenligt med fördraget.

3.   Det särskilda skydd mot borgenärer som genom den grekiska lagstiftningen beviljas Olympic Airways Services och Olympic Airlines utgör olagligt statligt stöd till båda företagen, vilket är oförenligt med fördraget.

Artikel 2

1.   Grekland ska återkräva det stöd som avses i artikel 1 från stödmottagaren.

2.   På de belopp som ska återkrävas ska ränta tas ut från det datum de stod till stödmottagarens förfogande fram till den dag de återbetalas.

3.   Räntesatsen ska beräknas som ränta på ränta enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (48), ändrad genom förordning (EG) nr 271/2008 (49).

4.   Grekland ska inställa alla utestående betalningar av det stöd som avses i artikel 1 från och med dagen för antagandet av detta beslut.

Artikel 3

1.   Återkravet av det stöd som beviljats enligt artikel 1 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Grekland ska se till att detta beslut genomförs inom fyra månader från dagen för delgivningen av beslutet.

Artikel 4

1.   Grekland ska inom två månader från delgivningen av detta beslut lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Det totala belopp (kapital och ränta) som ska återkrävas från stödmottagaren. |
| --- | --- |

a)

Det totala belopp (kapital och ränta) som ska återkrävas från stödmottagaren.

| b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller planeras för att följa detta beslut. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller planeras för att följa detta beslut.

| c) | Handlingar som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

c)

Handlingar som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Grekland ska hålla kommissionen underrättad om genomförandet av de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att det stöd som avses i artikel 1 helt har återbetalats. Grekland ska på särskild begäran av kommissionen omedelbart lämna uppgifter om de åtgärder som redan vidtagits och planeras för att följa detta beslut. Grekland ska även lämna detaljerade uppgifter om de stöd- och räntebelopp som redan återkrävts av stödmottagaren.

Artikel 5

Grekland ska omedelbart avbryta alla fortsatta utbetalningar av stöd till Olympic Airways Services och Olympic Airlines.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den 17 september 2008.

På kommissionens vägnar

Antonio TAJANI

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 50, 23.2.2008, s. 13.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Olympic Airways SA har formellt bytt namn till Olympic Airways - Services SA. En ändring av Olympic Airways SA:s bolagsordning offentliggjordes i Greklands regeringstidning nr 1485/19.2.2004, SA-utgåvan, den 19 februari 2004. Ändringen gällde bestämmelsen i artikel 1, på grundval av vilken företaget bytte namn till ”Olympic Airways – Services SA” och dess giltighetstid fastställdes till 46 år, nämligen till och med den 31.12.2049. Ändringen omfattade även bestämmelsen i artikel 2. Bolagets huvudsyfte är att tillhandahålla marktjänster, verkstäder för översyn av motorer och flygplan, representation och agenturer för flygbolag etc. I detta beslut används ”Olympic Airways” både för ”Olympic Airways SA” fram till februari 2004 och ”Olympic Airways - Services SA” därefter.

3

(4)  Den 14 september 2005 antog kommissionen ett slutligt negativt beslut (beslut 2005/2706/EG – ännu ej offentliggjort) om stöd som Grekland beviljat Olympic Airways och Olympic Airlines.

4

(5)  2005 års beslut tog endast med stöd som beviljats Olympic Airways till och med december 2004 i beräkningen.

5

(6)  2005 års beslut tog endast med stöd som beviljats Olympic Airlines till och med maj 2005 i beräkningen.

6

(7)  T.ex. betalade Olympic Airways 2003–2004 7,7 miljoner euro med avseende på ett förlikningsavtal för åren före 2003.

7

(8)  Kommissionens skrivelser av den 25 augusti 2006 (ref. D (2006) 217009) och av den 16 juli 2007 (ref. D (2007) 313288).

8

(9)  Ref.: 3082.07/004/A/9749.

9

(10)  Skrivelse av den 16 november 2006.

10

(11)  Skrivelser av den 25 augusti 2006 (ref. D (2006) 217009) och 16 juli 2007 TREN (ref. D (2007) 313288).

11

(12)  Olympic Airways behöll alla långfristiga skulder, och av de skatter och sociala och andra avgifter som skulle betalas till den grekiska staten överfördes endast en månads skulder till Olympic Airlines.

12

(13)  Källa Reuters, 20 december 2006.

13

(14)  Företaget verkar inte ha offentliggjort granskade räkenskaper sedan december 2003.

14

(15)  Källa Kathimerini, 21 september 2007.

15

(16)  ”Reglering av frågor rörande universitets- och tekniska områden inom högre utbildning och andra bestämmelser” (Greklands regeringstidning A 260).

16

(17)  Artikel 28 i lag nr 3446/2006 (Greklands regeringstidning A 49, 10.3.2006).

17

(18)  Artikel 35B i lag nr 3492/2006 (Greklands regeringstidning A 210, 5.10.2006).

18

(19)  C-295/97, Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA mot International Factors Italia SpA (Ifitalia).

19

(20)  Sekretesskyddad uppgift.

20

(21)  EGT C 384, 10.12.1998, s. 3.

21

(22)  I motsats till dess främsta konkurrent på den inhemska marknaden, Aegean Airlines, som vid upprepade tillfällen har ökat sitt aktiekapital.

22

(23)  C-256/97, DM Transport, REG 1999, s. I-03913, punkt 19.

23

(24)  C-480/98, Spanien mot kommissionen (Magefesa), REG 2000, s. I-8717, och C-276/02, Spanien mot kommissionen, REG 2004, s. I-8091.

24

(25)  Se fotnot 23.

25

(26)  Τ-36/99 Lenzing AG mot kommissionen, REG 2004, s. II-3597, punkterna 131, 136, 138 och 146.

26

(27)  Mål C-276/02, Spanien mot kommissionen.

27

(28)  C-248/84, Tyskland mot kommissionen, REG 1987, s. I-4013, punkt 17.

28

(29)  Se punkt 8 ovan.

29

(30)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

30

(31)  EasyJet har förbindelser till Aten, Kerkyra, Mykonos, Rhodos, Heraklion och Thessaloniki (se http://www.easyjet.com).

31

(32)  Germanwings har förbindelser till Aten, Kerkyra, Kavala, Mykonos, Rhodos, Heraklion och Thessaloniki (se http://www.aia.gr).

32

(33)  Air Berlin har förbindelser med Aten, Kerkyra, Kavala, Mykonos, Rhodos, Heraklion, Thessaloniki, Volos, Preveza, Zakynthos, Santorini, Kos, Samos, Karpathos, Lesbos (se http//www.aia.gr).

33

(34)  Bestämmelserna i lag nr 3518/2006 finns med i Greklands svar av den 11 februari 2008, punkt 75.

34

(35)  Omfattar annan källskatt än den som ska betalas för de perioder som anges i nedanstående tabell.

35

(36)  Se fotnot 5.

36

(37)  Se fotnot 6.

37

(38)  Lag 1846/1951, artikel 11.

38

(39)  Lag 2676/1999.

39

(40)  Se bl.a. domarna i mål 30/59 De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg mot Europeiska kol- och stålgemenskapens höga myndighet, REG 1961, s. 1, mål C-387/92 Banco Exterior de España, REG 1994, s. I-877, punkt 13; mål C-241/94 Frankrike mot kommissionen, REG 1996, s. I-4551, punkt 34; och mål C-256/97 DM Transport, REG 1999, s. I-3913, punkt 19.

40

(41)  Mål C-387/92 Banco Exterior de Espana mot Ayuntamiento de Valencia REG 1994, s. I-877, punkt 13; mål C-200/97, Ecotrade Srl mot Altiforni e Ferriere di Servola SpA, REG 1998, s. I-07907, punkt 34.

41

(42)  De förenade målen C-52/97–C-54/97 Viscido m.fl. mot Ente Poste Italiane, REG 1998, s. I-2629, punkt 13.

42

(43)  Mål C-200/97, se fotnot 40.

43

(44)  Mål C-295/97 Rinaldo Piaggio (punkt 43).

44

(45)  För perioden 2000–2006, EGT C 74, 10.3.1998, s. 9, för perioden 2007–2013, EUT C 54, 4.3.2006, s. 13.

45

(46)  ”Tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget samt artikel 61 i EES-avtalet på statligt stöd inom lufttrafiksektorn” (EGT C 350, 10.12.1994, s. 5) och ”Riktlinjer för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser” (EUT C 312, 9.12.2005, s. 1).

46

(47)  Se fotnot 45.

47

(48)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

48

(49)  EUT L 82, 25.3.2008, s. 1.

49

---