# Uradni list L 200/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.200.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 200 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5331. julij 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.200.slv

Uradni list

Evropske unije

L 200

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5331. julij 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 69 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji zadnjih tabel za označevanje počasnih vozil (po izdelavi) in njihove priklopnike | 1 |
| | * | Pravilnik št. 71 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo kmetijskih traktorjev glede na voznikovo vidno polje | 28 |
| | * | Pravilnik št. 125 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo motornih vozil glede prednjega vidnega polja voznika motornega vozila | 38 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 69 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji zadnjih tabel za označevanje počasnih vozil (po izdelavi) in njihove priklopnike

1

*

Pravilnik št. 71 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo kmetijskih traktorjev glede na voznikovo vidno polje

28

*

Pravilnik št. 125 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo motornih vozil glede prednjega vidnega polja voznika motornega vozila

38

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 31.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 200/1

---

Le izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 69 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji zadnjih tabel za označevanje počasnih vozil (po izdelavi) in njihove priklopnike

Vključuje vsa veljavna besedila do:

dodatka 5 k spremembam 01 – začetek veljavnosti: 24. oktober 2009

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Posebna specifikacija (preskusi) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sprememba in razširitev homologacije zadnjih tabel za označevanje počasnih vozil (po izdelavi) in njihove priklopnike |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Popolno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

12.

| 13. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

13.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Koordinatni sistem CIE |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Sporočilo o podeljeni, zavrnjeni, razširjeni ali preklicani homologaciji ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa zadnje table za označevanje počasnih vozil v skladu s Pravilnikom št. 69. |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 3 – | Namestitev homologacijske oznake |
| --- | --- |

Priloga 3 –

| Priloga 4 – | Preskusni postopek |
| --- | --- |

Priloga 4 –

| Priloga 5 – | Specifikacije za obliko in mere – oblika in mere odsevnih/fluorescenčnih (razred 1) ali zgolj odsevnih (razred 2) zadnjih tabel za označevanje počasnih vozil |
| --- | --- |

Priloga 5 –

| Priloga 6 – | Kolorimetrične specifikacije |
| --- | --- |

Priloga 6 –

| Priloga 7 – | Fotometrične specifikacije |
| --- | --- |

Priloga 7 –

| Priloga 8 – | Odpornost proti zunanjim dejavnikom |
| --- | --- |

Priloga 8 –

| Priloga 9 – | Odpornost proti toploti |
| --- | --- |

Priloga 9 –

| Priloga 10 – | Togost tabel |
| --- | --- |

Priloga 10 –

| Priloga 11 – | Obstojnost optičnih značilnosti zadnjih tabel za označevanje |
| --- | --- |

Priloga 11 –

| Priloga 12 – | Zadnje table za označevanje počasnih vozil in njihove priklopnike |
| --- | --- |

Priloga 12 –

| Priloga 13 – | Minimalne zahteve za postopke za nadzor skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

Priloga 13 –

| Priloga 14 – | Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor |
| --- | --- |

Priloga 14 –

| Priloga 15 – | Navodila za namestitev zadnjih tabel za označevanje na počasna vozila (po izdelavi) in njihove priklopnike |
| --- | --- |

Priloga 15 –

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za zadnje table za označevanje vozil kategorij M, N, O in T ter premičnih delovnih strojev, izdelanih tako, da lahko dosežejo največjo hitrost 40 km/h (1).

2.   OPREDELITEV POJMOV (2)

2.1   V teh določbah se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 2.1.1 | „Zadnja tabla za označevanje počasnih vozil“ pomeni trikotno tablo s prisekanimi robovi in značilnim vzorcem, pokrito z odsevnim in fluorescenčnim materialom ali napravami (razred 1) ali le z odsevnim materialom ali napravami (razred 2). |
| --- | --- |

2.1.1

„Zadnja tabla za označevanje počasnih vozil“ pomeni trikotno tablo s prisekanimi robovi in značilnim vzorcem, pokrito z odsevnim in fluorescenčnim materialom ali napravami (razred 1) ali le z odsevnim materialom ali napravami (razred 2).

| 2.1.2 | „Vzorčna enota“ pomeni celotno izdelano tablo za počasna vozila, ki je pripravljena za namestitev na vozilo in je reprezentativna za sedanjo proizvodnjo. |
| --- | --- |

2.1.2

„Vzorčna enota“ pomeni celotno izdelano tablo za počasna vozila, ki je pripravljena za namestitev na vozilo in je reprezentativna za sedanjo proizvodnjo.

2.2   Odsevanje

Odsevanje, pri katerem se svetloba odbija v smereh, ki so skoraj enake smeri, iz katere svetloba prihaja, pri čemer ta značilnost velja tudi za zelo širok obseg spreminjanja smeri vpadne svetlobe:

| 2.2.1 | „Odsevni material“ pomeni površino ali napravo, od katere se, če je vanjo usmerjena svetloba, odbije razmeroma velik del vpadne svetlobe. |
| --- | --- |

2.2.1

„Odsevni material“ pomeni površino ali napravo, od katere se, če je vanjo usmerjena svetloba, odbije razmeroma velik del vpadne svetlobe.

| 2.2.2 | „Odsevna naprava“ pomeni sklop, ki je pripravljen za uporabo in sestavljen iz ene ali več odsevnih optičnih enot. |
| --- | --- |

2.2.2

„Odsevna naprava“ pomeni sklop, ki je pripravljen za uporabo in sestavljen iz ene ali več odsevnih optičnih enot.

2.3   Opredelitve geometrijskih pojmov (glej sliko 1 v Prilogi 1).

2.3.1   „Referenčno središče“ pomeni točko na odsevni površini ali v njeni bližini, opredeljeno kot središče naprave zaradi določitve njene učinkovitosti.

2.3.2   „Os osvetlitve“ pomeni daljico od referenčnega središča do vira svetlobe.

2.3.3   „Os opazovanja“ pomeni daljico od referenčnega središča do glave fotometra.

2.3.4   „Kot opazovanja (simbol α)“ pomeni kot med osjo osvetlitve in osjo opazovanja. Kot opazovanja je vedno pozitiven, pri odsevanju pa je omejen na majhne kote. Največji razpon: 0° ≤ α ≤ 180°.

2.3.5   „Polravnina opazovanja“ pomeni polravnino, ki izhaja iz osi osvetlitve in vsebuje os opazovanja.

2.3.6   „Referenčna os“ pomeni ustrezno določeno daljico, ki izhaja iz referenčnega središča in je namenjena opisovanju kotnega položaja odsevne naprave.

2.3.7   „Vpadni kot (simbol β)“ pomeni kot med osjo osvetlitve in referenčno osjo. Vpadni kot običajno ni večji od 90, vendar je njegov poln razpon opredeljen kot 0° ≤ β ≤ 180°, da se zajamejo vse možnosti. Zaradi navedbe usmerjenosti v celoti je določen z dvema elementoma, β1 in β2.

2.3.8   „Prva os“ pomeni os, ki gre skozi referenčno središče in je pravokotna na polravnino opazovanja.

2.3.9   „Prvi element vpadnega kota (simbol β1)“ pomeni kot med osjo osvetlitve in ravnino, na kateri sta referenčna os in prva os. Razpon: – 180° < β1 ≤ 180°.

2.3.10   „Drugi element vpadnega kota (simbol β2)“ pomeni kot med ravnino, na kateri je polravnina opazovanja, in referenčno osjo. Razpon: – 90° ≤ β2 ≤ 90°.

2.3.11   „Druga os“ pomeni os, ki gre skozi referenčno središče ter je pravokotna na prvo os in referenčno os. Pozitivno usmerjena druga os je na polravnini opazovanja, če je – 90° < β1 < 90°, kot je prikazano na sliki 1 v Prilogi 1.

2.3.12   Kot zasuka ε

Kot, za katerega se vzorec obrne okrog navpične osi v katerem koli poljubnem položaju v nasprotni smeri urnih kazalcev (+ ε) ali v smeri urnih kazalcev (– ε) glede na smer osvetlitve. Če imajo odsevni materiali ali naprave oznako (npr. TOP), ta oznaka določa začetni položaj. Razpon kota zasuka ε je – 180° < ε ≤ 180°.

2.4   Opredelitve fotometričnih pojmov

2.4.1   Koeficient odsevanja R‘

Koeficient (R‘), ki se izračuna na podlagi svetilnosti (I) odsevne površine v smeri opazovanja in osvetljenosti (E┴) odsevne ravnine pod pravimi koti na smer vpadne svetlobe ter vzorčne površine osvetlitvene ravnine A.

Formula

Koeficient odsevanja R‘ je izražen v kandelah na kvadratni meter na luks (cd. m–2. lx–1).

2.4.2   „Kot premera odsevnega vzorca (simbol ή)“ pomeni kot, v katerem je viden največji obseg odsevnega vzorca ali iz središča vira svetlobe ali središča sprejemnika.

2.4.3   „Relativna svetlost“ pomeni razmerje med svetlostjo zadevnega predmeta in svetlostjo idealnega difuzorja pod enakimi pogoji osvetljenosti in opazovanja.

2.4.4   „Barva svetlobe, ki jo odbija naprava.“ Barve odbite svetlobe so opredeljene v odstavkih 2.30 in 2.31 Pravilnika št. 48.

2.5   Fluorescenca

2.5.1   Če so nekatere snovi blizu vira ultravijoličnega sevanja ali modre svetlobe, oddajajo svetlobo, ki ima skoraj vedno večjo valovno dolžino kot svetloba, ki jo oddajajo snovi, ki so vir tega učinka. Ta pojav se imenuje fluorescenca. Podnevi in v mraku so fluorescenčne barve svetlejše kot običajne barve, ker odbijajo del svetlobe, ki pada nanje, poleg tega pa svetlobo tudi oddajajo. Ponoči niso svetlejše od običajnih barv.

2.5.2   „Barva fluorescentne svetlobe, ki jo oddaja naprava.“ Barve fluorescentne svetlobe so opredeljene v odstavku 2.32 Pravilnika št. 48.

2.6   Opis goniometra

Goniometer, ki se lahko uporablja za merjenje odsevanja v geometriji CIE, je prikazan na sliki 2 v Prilogi 1. Na tej sliki je glava fotometra prikazana v enem od poljubnih položajev, in sicer navpično nad virom. Prva os je nepremična in vodoravna ter pravokotna na polravnino opazovanja. Uporablja se lahko katera koli postavitev sestavnih delov, ki je enaka prikazani postavitvi.

2.7   Opredelitev „tipa“

Zadnje table za označevanje počasnih vozil različnih tipov pomeni table za označevanje počasnih vozil, ki se bistveno razlikujejo glede na:

| 2.7.1 | blagovno ime ali znamko; |
| --- | --- |

2.7.1

blagovno ime ali znamko;

| 2.7.2 | značilnosti odsevnega materiala ali naprav; |
| --- | --- |

2.7.2

značilnosti odsevnega materiala ali naprav;

| 2.7.3 | značilnosti fluorescenčnega materiala; |
| --- | --- |

2.7.3

značilnosti fluorescenčnega materiala;

| 2.7.4 | dele, ki vplivajo na značilnosti odsevnega materiala ali naprav. |
| --- | --- |

2.7.4

dele, ki vplivajo na značilnosti odsevnega materiala ali naprav.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

3.1   Vlogo za homologacijo tipa zadnje table za označevanje počasnih vozil vloži imetnik blagovnega imena ali znamke ali po potrebi njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik, vlogi pa se priložijo:

| 3.1.1 | risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo zadevnega tipa. Risbe morajo prikazovati geometrijsko mesto za vgradnjo zadnje table za označevanje počasnih vozil na zadnji del vozil. Prikazovati morajo tudi predvideno mesto za številko homologacije in identifikacijski simbol glede na krog homologacijske oznake. |
| --- | --- |

3.1.1

risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo zadevnega tipa. Risbe morajo prikazovati geometrijsko mesto za vgradnjo zadnje table za označevanje počasnih vozil na zadnji del vozil. Prikazovati morajo tudi predvideno mesto za številko homologacije in identifikacijski simbol glede na krog homologacijske oznake.

| 3.1.2 | kratek opis tehničnih specifikacij materialov, iz katerih so izdelane odsevne površine. |
| --- | --- |

3.1.2

kratek opis tehničnih specifikacij materialov, iz katerih so izdelane odsevne površine.

| 3.1.3 | kratek opis tehničnih specifikacij materialov, iz katerih je izdelana fluorescenčna površina. |
| --- | --- |

3.1.3

kratek opis tehničnih specifikacij materialov, iz katerih je izdelana fluorescenčna površina.

| 3.1.4 | vzorci odsevne in fluorescenčne površine (razred 1) ali le odsevne površine (razred 2). |
| --- | --- |

3.1.4

vzorci odsevne in fluorescenčne površine (razred 1) ali le odsevne površine (razred 2).

3.2   Pristojni organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.

4.   OZNAKE

4.1   Vse zadnje table za označevanje počasnih vozil, predložene v postopek homologacije, morajo biti opremljene z:

| 4.1.1 | blagovnim imenom ali znamko vlagatelja; |
| --- | --- |

4.1.1

blagovnim imenom ali znamko vlagatelja;

| 4.1.2 | besedo „TOP“, izpisano vodoravno na tistem delu table, ki je po namestitvi table na vozilo najvišje, če odsevni sistem table ni zasnovan za vse kote zasuka ε. |
| --- | --- |

4.1.2

besedo „TOP“, izpisano vodoravno na tistem delu table, ki je po namestitvi table na vozilo najvišje, če odsevni sistem table ni zasnovan za vse kote zasuka ε.

4.2   Oznake se namestijo na odsevno ali fluorescenčno površino table ali na rob in so vidne od zunaj, ko je tabla za označevanje pritrjena na vozilo.

4.3   Oznake morajo biti jasno čitljive in neizbrisne.

5.   HOMOLOGACIJA

5.1   Če zadnje table za označevanje počasnih vozil, predložene v homologacijo v skladu z zgornjim odstavkom 4, izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, se podeli homologacija temu tipu zadnje table za označevanje počasnih vozil.

5.2   Številka homologacije se določi za vsak homologirani tip. Prvi dve števki (zdaj 01) označujeta serijo sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Simbol nad krogom pomeni razred zadnje table za označevanje počasnih vozil, pri čemer „RF“ pomeni razred 1 (odsevni in fluorescenčni materiali) in „RR“ razred 2 (le odsevni materiali). Pogodbenica ne sme podeliti iste številke drugemu tipu zadnje table za označevanje počasnih vozil.

5.3   Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi homologacije tipa zadnje table za označevanje počasnih vozil v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku; obrazcu se priloži risba, ki jo predloži vlagatelj vloge za homologacijo, v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zloženo na ta format in v merilu 1: 1, če je to mogoče.

5.4   Vse zadnje table za označevanje počasnih vozil, ki so skladne s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, morajo poleg oznak, določenih v odstavku 4.1, imeti še:

5.4.1   mednarodno homologacijsko oznako, ki je sestavljena iz:

| 5.4.1.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je odobrila homologacijo (3); |
| --- | --- |

5.4.1.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je odobrila homologacijo (3);

| 5.4.1.2 | številke homologacije. |
| --- | --- |

5.4.1.2

številke homologacije.

5.5   Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

5.6   V Prilogi 3 k temu pravilniku je primer namestitve homologacijske oznake.

6.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

6.1   Zadnje table za označevanje počasnih vozil morajo biti izdelane tako, da je njihov učinek pri običajni uporabi vedno zadovoljiv. Poleg tega ne smejo imeti konstrukcijskih ali proizvodnih napak, ki bi škodljivo vplivale na njihov učinek ali trajnost.

6.2   Odsevne/fluorescenčne zadnje table za označevanje počasnih vozil (razred 1) ali zgolj odsevne zadnje table za označevanje počasnih vozil (razred 2) morajo biti izdelane tako, da jih ni mogoče s preprostimi sredstvi razstaviti na sestavne dele.

6.3   Način pritrditve zadnje table za označevanje počasnih vozil mora omogočati stabilno in trajno povezavo table in zadnjega dela vozil, na primer z vijaki ali zakovicami.

6.4   Zunanja površina odsevne/fluorescenčne zadnje table za označevanje počasnih vozil (razred 1) ali zgolj odsevne zadnje table za označevanje počasnih vozil (razred 2) mora biti takšna, da se z lahkoto očisti. Zato ne sme biti hrapava, morebitni neravni deli pa ne smejo onemogočati lahkega čiščenja.

7.   POSEBNA SPECIFIKACIJA (PRESKUSI)

7.1   Zadnje table za označevanje počasnih vozil morajo izpolnjevati tudi zahteve glede mer, oblike, vzorca ter kolorimetrične, fotometrične, fizikalne in mehanske zahteve iz prilog 5 do 12 k temu pravilniku.

8.   SPREMEMBE IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE ZADNJIH TABEL ZA OZNAČEVANJE POČASNIH VOZIL (PO IZDELAVI) IN NJIHOVE PRIKLOPNIKE

8.1   Vsako spremembo tipa zadnje table za označevanje je treba sporočiti upravnemu organu, ki je podelil homologacijo. Organ lahko potem:

| 8.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele nobenega znatnega škodljivega vpliva in da tip naprave v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- |

8.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele nobenega znatnega škodljivega vpliva in da tip naprave v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 8.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

8.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

8.2   Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz zgornjega odstavka 5.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

8.3   Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko tej razširitvi in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

9.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki za nadzor skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki, navedenimi v Dodatku 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2), ob naslednjih zahtevah:

| 9.1 | Zadnje table za označevanje, homologirane v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da so skladne s homologiranim tipom in da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6 in 7. |
| --- | --- |

9.1

Zadnje table za označevanje, homologirane v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da so skladne s homologiranim tipom in da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6 in 7.

| 9.2 | Minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 13 k temu pravilniku morajo biti izpolnjene. |
| --- | --- |

9.2

Minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 13 k temu pravilniku morajo biti izpolnjene.

| 9.3 | Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor, iz Priloge 14 k temu pravilniku morajo biti izpolnjene. |
| --- | --- |

9.3

Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor, iz Priloge 14 k temu pravilniku morajo biti izpolnjene.

| 9.4 | Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se to preverjanje opravi enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

9.4

Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se to preverjanje opravi enkrat na dve leti.

10.   UKREPI PRI NESKLADNOSTI PROIZVODNJE

10.1   Homologacija, podeljena za tip zadnje table za označevanje počasnih vozil v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zgoraj navedene zahteve niso izpolnjene ali če s homologacijsko oznako opremljena tabla za označevanje ni v skladu s homologiranim tipom.

10.2   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

11.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno preneha proizvajati zadnjo tablo za označevanje počasnih vozil, homologirano v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

12.   PREHODNE DOLOČBE

12.1   Od uradnega začetka veljavnosti dodatka 2 k spremembam 01 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z dodatkom 2 k spremembam 01.

12.2   Po 24 mesecih od začetka veljavnosti dodatka 2 k spremembam 01 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo le, če tip zadnjih tabel za označevanje, ki je v homologacijskem postopku, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z dodatkom 2 k spremembam 01.

12.3   Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti podelitve razširitve homologacije po prejšnji različici tega pravilnika do dodatka 1 k spremembam 01.

12.4   Homologacije, podeljene po tem pravilniku manj kot 24 mesecev od začetka veljavnosti dodatka 2 k spremembam 01, in vse razširitve homologacij, vključno s tistimi po prejšnjih spremembah, podeljene pozneje, veljajo za nedoločen čas. Če tip zadnjih tabel za označevanje, homologiran po prejšnji različici Pravilnika do dodatka 1 k spremembam 01, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z dodatkom 2 k spremembam 01, pogodbenica, ki je podelila homologacijo, o tem obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik.

12.5   Nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti tipa zadnjih tabel za označevanje, homologiranega v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z dodatkom 2 k spremembam 01.

12.6   Od uradnega začetka veljavnosti dodatka 2 k spremembam 01 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme prepovedati namestitve na vozilo zadnjih tabel za označevanje, homologiranih v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z dodatkom 2 k spremembam 01.

12.7   Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, v obdobju 48 mesecev od začetka veljavnosti dodatka 2 k spremembam 01 še naprej dovolijo uporabo zadnjih tabel za označevanje, homologiranih v skladu s prejšnjo različico pravilnika do dodatka 1 k spremembam 01.

12.8   Po preteku obdobja 48 mesecev od začetka veljavnosti dodatka 2 k spremembam 01 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo namestitev zadnjih tabel za označevanje, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z dodatkom 2 k spremembam 01, na novo vozilo, za katero je bila nacionalna homologacija ali posamezna homologacija podeljena več kot 24 mesecev od začetka veljavnosti dodatka 2 k spremembam 01 tega pravilnika.

13.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

---

(1)  Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem. 2, kot je bil nazadnje spremenjen s Sprem. 4).

(2)  Opredelitve tehničnih pojmov so opredelitve, ki jih je sprejela komisija CIE (International Commission on Illumination); glej Tehnično poročilo o odsevnosti, publikacija CIE št. 54.

(3)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južnoafriško republiko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto), 56 za Črno goro, 57 (prosto) ter 58 za Tunizijo. Nadaljnje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov, ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

---

PRILOGA 1

KOORDINATNI SISTEM CIE

Slika 1

Image

Slika 2

Image

---

PRILOGA 2

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PRILOGA 3

PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

Image

Opomba: Številka homologacije in dodatni simbol morata biti v bližini kroga, in sicer nad črko „E“ ali pod njo ali levo ali desno od nje. Števke številke homologacije morajo biti na isti strani črke „E“ in usmerjene v isto smer. Številka homologacije in dodatni simbol morata biti točno nasproti. Pri homologacijski številki se je treba izogibati uporabi rimskih števk, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli.

---

PRILOGA 4

PRESKUSNI POSTOPEK

PRESKUSNI VZORCI

| 1. | Preskusnemu laboratoriju se za izvedbo različnih preskusov predloži pet zadnjih tabel za označevanje počasnih vozil. |
| --- | --- |

1.

Preskusnemu laboratoriju se za izvedbo različnih preskusov predloži pet zadnjih tabel za označevanje počasnih vozil.

| 2. | Preskusni vzorci morajo biti reprezentativni za sedanjo proizvodnjo in izdelani v skladu s priporočili proizvajalcev odsevnih in fluorescenčnih materialov ali naprav (razred 1) ali zgolj odsevnih (razred 2) materialov ali naprav. |
| --- | --- |

2.

Preskusni vzorci morajo biti reprezentativni za sedanjo proizvodnjo in izdelani v skladu s priporočili proizvajalcev odsevnih in fluorescenčnih materialov ali naprav (razred 1) ali zgolj odsevnih (razred 2) materialov ali naprav.

| 3. | Po preverjanju skladnosti s splošnimi specifikacijami (odstavek 6 Pravilnika) ter specifikacijami za obliko in mere (Priloga 5) se na štirih vzorcih opravi preskus odpornosti proti toploti iz Priloge 9 k temu pravilniku, preden se opravijo preskusi iz prilog 6, 7 in 8. Peti vzorec se pri preskusnih postopkih uporablja kot referenca. |
| --- | --- |

3.

Po preverjanju skladnosti s splošnimi specifikacijami (odstavek 6 Pravilnika) ter specifikacijami za obliko in mere (Priloga 5) se na štirih vzorcih opravi preskus odpornosti proti toploti iz Priloge 9 k temu pravilniku, preden se opravijo preskusi iz prilog 6, 7 in 8. Peti vzorec se pri preskusnih postopkih uporablja kot referenca.

| 4. | Fotometrične in kolorimetrične meritve se lahko izvedejo na istem vzorcu. |
| --- | --- |

4.

Fotometrične in kolorimetrične meritve se lahko izvedejo na istem vzorcu.

| 5. | Za druge preskuse je treba uporabiti vzorce, na katerih ni bil opravljen noben preskus. |
| --- | --- |

5.

Za druge preskuse je treba uporabiti vzorce, na katerih ni bil opravljen noben preskus.

---

PRILOGA 5

SPECIFIKACIJE ZA OBLIKO IN MERE

OBLIKA IN MERE ODSEVNIH/FLUORESCENČNIH (RAZRED 1) ALI ZGOLJ ODSEVNIH (RAZRED 2) ZADNJIH TABEL ZA OZNAČEVANJE POČASNIH VOZIL

1.   Oblika

Table imajo obliko enakostraničnega trikotnika s prisekanimi robovi in se namestijo na zadnji del počasnih vozil tako, da je eno od oglišč trikotnika na vrhu.

2.   Vzorec

Zadnje table za označevanje počasnih vozil imajo rdeče fluorescenčno središče in rdeče odsevne robove iz odsevne obloge ali premaza ali iz prizmatičnih plastičnih odsevnikov (razred 1). Zadnje table za označevanje počasnih vozil razreda 2 imajo odsevno središče.

3.   Mere

Dolžina osnovnice notranjega fluorescenčnega trikotnika (razred 1) ali odsevnega trikotnika (razred 2) je: najmanj 350 mm in največ 365 mm. Širina svetilne površine rdečega odsevnega roba je najmanj 45 mm in največ 48 mm. Te značilnosti so prikazane na primeru v Prilogi 12.

---

PRILOGA 6

KOLORIMETRIČNE SPECIFIKACIJE

1.   Zadnje table za označevanje počasnih vozil in njihove priklopnike so sestavljene iz rdečih odsevnih in rdečih fluorescenčnih materialov ali naprav (razred 1) ali zgolj rdečih odsevnih materialov ali naprav (razred 2).

2.   Rdeč odsevni material ali naprave

2.1   Pri merjenju s spektrofotometrom v skladu z določbami dokumenta CIE št. 15 (1971) in pri osvetlitvi s svetilom D65 po standardu CIE pri kotu 45° glede na pravokotnico in opazovanju glede na njo (geometrija 45/0) je barva novega materiala v mejah iz odstavka 2.31 Pravilnika št. 48.

Preglednica 1

| Barva | 1 | 2 | 3 | 4 | Svetlost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rdeča x | 0,690 | 0,595 | 0,560 | 0,650 | ≥ 0,03 |
| y | 0,310 | 0,315 | 0,350 | 0,350 |

Barva

1

2

3

4

Svetlost

Rdeča x

0,690

0,595

0,560

0,650

≥ 0,03

y

0,310

0,315

0,350

0,350

| 2.1.1 | Svetlost za rdečo barvo mora biti ≥ 0,03. |
| --- | --- |

2.1.1

Svetlost za rdečo barvo mora biti ≥ 0,03.

2.2   Pri osvetlitvi s svetilom A po standardu CIE pri vpadnem kotu β1 = β2 = 0° ali brezbarvnem odsevanju pri kotu β1 = ± 5°, β2 = 0° ter merjeno pri kotu opazovanja 20’ mora biti barva novega materiala v mejah iz odstavka 2.30 Pravilnika št. 48.

Preglednica 2

| Barva | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rdeča x | 0,720 | 0,735 | 0,665 | 0,643 |
| y | 0,258 | 0,265 | 0,335 | 0,335 |

Barva

1

2

3

4

Rdeča x

0,720

0,735

0,665

0,643

y

0,258

0,265

0,335

0,335

Opomba: Vprašanje barv odsevnih materialov ponoči preučuje skupina CIE/TC/1.6; zato so navedene meje le začasne in bodo po končanem delu skupine CIE TC 1.6 po potrebi spremenjene.

3.   Rdeč fluorescenčni material

3.1   Pri merjenju s spektrofotometrom v skladu z določbami dokumenta CIE št. 15 (1971) in pri polikromatski osvetlitvi s svetilom D65 po standardu CIE pri kotu 45° glede na pravokotnico in opazovanju glede na njo (geometrija 45/0) mora biti barva novega materiala v mejah iz odstavka 2.32 Pravilnika št. 48.

Preglednica 3

| Barva | 1 | 2 | 3 | 4 | Svetlost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rdeča x | 0,690 | 0,595 | 0,569 | 0,655 | ≥ 0,30 |
| y | 0,310 | 0,315 | 0,341 | 0,345 |

Barva

1

2

3

4

Svetlost

Rdeča x

0,690

0,595

0,569

0,655

≥ 0,30

y

0,310

0,315

0,341

0,345

| 3.1.1 | Svetlost mora biti ≥ 0,30. |
| --- | --- |

3.1.1

Svetlost mora biti ≥ 0,30.

4.   Skladnost s kolorimetričnimi specifikacijami se preveri z vizualnim primerjanjem.

Če se pri tem preskusu pojavijo dvomi, se trikromatske koordinate določijo na tistem vzorcu, pri katerem se dvomi najpogosteje pojavljajo.

---

PRILOGA 7

FOTOMETRIČNE SPECIFIKACIJE

FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

| 1. | Pri osvetlitvi s svetilom A po standardu CIE in merjenju po priporočilih CIE TC 2.3 (publikacija CIE št. 54, 1982) je koeficient odsevanja R‘ v kandelah na kvadratni meter na lux (cd.m–2.lx–1) celotne rdeče odsevne površine novega materiala najmanj tolikšen, kot je naveden v preglednici 1.

  Preglednica 1


  Koeficient odsevanja R‘ [cd.m-2.lx-1]








  Kot opazovanja α
  [‚] | Vpadni kot β
  [°] |
| --- | --- | --- |
| 20‘ | β1 | 0° 0° 0° 0° |
| β2 | 5° 20° 30° 40° |
| R‘ zunanjega roba (razred 1, 2) [cd.m-2.lx-1]
  R‘ notranjega trikotnika (razred 2) [cd.m-2.lx-1] | 120 60 30 10
  10 7 4 - |

1.

Pri osvetlitvi s svetilom A po standardu CIE in merjenju po priporočilih CIE TC 2.3 (publikacija CIE št. 54, 1982) je koeficient odsevanja R‘ v kandelah na kvadratni meter na lux (cd.m–2.lx–1) celotne rdeče odsevne površine novega materiala najmanj tolikšen, kot je naveden v preglednici 1.

Preglednica 1

Koeficient odsevanja R‘ [cd.m-2.lx-1]

Kot opazovanja α

[‚]

Vpadni kot β

[°]

20‘

β1

0° 0° 0° 0°

β2

5° 20° 30° 40°

R‘ zunanjega roba (razred 1, 2) [cd.m-2.lx-1]

R‘ notranjega trikotnika (razred 2) [cd.m-2.lx-1]

120 60 30 10

10 7 4 -

| 2. | Izstopni kot ne sme biti večji od 80‘. |
| --- | --- |

2.

Izstopni kot ne sme biti večji od 80‘.

---

PRILOGA 8

ODPORNOST PROTI ZUNANJIM VPLIVOM

1.   ODPORNOST PROTI PREPEREVANJU

1.1   Postopek: za vsak preskus se uporabita dva primerka vzorčne enote (glej odstavek 2.1.2 tega pravilnika). En primerek se shrani v temno in suho posodo, da se pozneje uporabi kot „referenčni neizpostavljeni primerek“.

Drugi primerek je izpostavljen viru svetlobe v skladu s standardom ISO 105-B02-1978, oddelek 4.3.1; odsevni material je izpostavljen, dokler standardna modra barva št. 7 ne obledi do št. 4 na lestvici sive barve, fluorescenčni material pa je izpostavljen, dokler standardna modra barva št. 5 ne obledi do št. 4 na lestvici sive barve.

Po opravljenem preskusu se primerek umije v razredčeni raztopini nevtralnega detergenta, posuši in pregleda, ali izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1.2 do 1.4.

1.2   Zunanji videz: na površini izpostavljenega primerka ne smejo biti vidne razpoke, luščenje, vdolbine, mehurčki, odstopanje, deformacije, obloge, madeži ali korozija.

Vzorec se v nobeno smer ne sme skrčiti za več kot 0,5 odstotka in ne sme imeti nobenih znakov odstopanja, kot je dvigovanje robov od podlage.

1.3   Obstojnost barv: barve izpostavljenega primerka morajo še vedno izpolnjevati zahteve iz Priloge 6.

1.4   Vpliv na koeficient svetilnosti odsevnega materiala.

| 1.4.1 | Pri tem preverjanju se meritve opravijo le pri kotu opazovanja 20′ in vpadnem kotu 5° po metodi iz Priloge 7. |
| --- | --- |

1.4.1

Pri tem preverjanju se meritve opravijo le pri kotu opazovanja 20′ in vpadnem kotu 5° po metodi iz Priloge 7.

| 1.4.2 | Koeficient svetilnosti izpostavljenega primerka, ko je suh, ne sme biti manjši od 80 odstotkov vrednosti iz preglednice 1 v Prilogi 7. |
| --- | --- |

1.4.2

Koeficient svetilnosti izpostavljenega primerka, ko je suh, ne sme biti manjši od 80 odstotkov vrednosti iz preglednice 1 v Prilogi 7.

| 1.4.3 | Potem se primerek izpostavi simuliranemu dežju in koeficient svetilnosti primerka pod takšnimi pogoji ne sme biti manjši od 90 odstotkov vrednosti, izmerjene v suhih pogojih, kot je pojasnjeno v zgornjem odstavku 1.4.2. |
| --- | --- |

1.4.3

Potem se primerek izpostavi simuliranemu dežju in koeficient svetilnosti primerka pod takšnimi pogoji ne sme biti manjši od 90 odstotkov vrednosti, izmerjene v suhih pogojih, kot je pojasnjeno v zgornjem odstavku 1.4.2.

2.   ODPORNOST PROTI KOROZIJI (standard ISO 3768)

2.1   Primerek vzorčne enote se za 48 ur izpostavi delovanju slane megle, pri čemer preskus traja dvakrat po 24 ur s premorom dveh ur, med katerima se primerek posuši.

Slana megla se dobi z razprševanjem solne raztopine pri temperaturi 35 + 2 °C, pri čemer se za solno raztopino raztopi pet utežnih delov natrijevega klorida v 95 delih destilirane vode, ki lahko vsebuje največ 0,02 odstotka primesi.

2.2   Takoj po opravljenem preskusu na vzorcu ne smejo biti vidni znaki korozije, ki bi lahko vplivala na učinkovitost naprave.

| 2.2.1 | Koeficient svetilnosti R odsevne površine, če se meri po obdobju 48 ur, kot je navedeno v odstavku 1 Priloge 7, pri vpadnem kotu 5° in kotu opazovanja 20′, ni manjši od vrednosti iz preglednice 1 v Prilogi 7. Pred merjenjem se površina očisti, da se odstranijo ostanki soli slane megle. |
| --- | --- |

2.2.1

Koeficient svetilnosti R odsevne površine, če se meri po obdobju 48 ur, kot je navedeno v odstavku 1 Priloge 7, pri vpadnem kotu 5° in kotu opazovanja 20′, ni manjši od vrednosti iz preglednice 1 v Prilogi 7. Pred merjenjem se površina očisti, da se odstranijo ostanki soli slane megle.

3.   ODPORNOST PROTI GORIVOM

Del vzorčne enote, dolg najmanj 300 mm, se za eno minuto potopi v mešanico n-heptana in toluola, ki je sestavljena iz 70 vol. odstotkov n-heptana in 30 vol. odstotkov toluola.

Potem ko se vzorčna enota odstrani iz mešanice in obriše z mehko krpo, na njeni površini ne sme biti vidnih nobenih sprememb, ki bi lahko zmanjšale njeno učinkovitost.

4.   VEZIVNOST (za vezivna sredstva)

4.1   Adhezijska trdnost odsevnih materialov se določi po 24 urah strjevanja, pri čemer se na napravi za preverjanje natezne trdnosti uporabi vleka pod kotom 90°.

4.2   Ugotovi se adhezijska trdnost laminiranih ali premazanih odsevnih in fluorescenčnih materialov.

4.3   Premazanih materialov vseh vrst ne sme biti mogoče odstraniti brez orodja ali poškodbe materiala.

4.4   Za odstranitev laminiranih materialov (lepilne folije) od podlage mora biti potrebna sila vsaj 10 N na širino 25 mm pri hitrosti 300 mm na minuto.

5.   ODPORNOST PROTI VODI

Del vzorčne enote, dolg najmanj 300 mm, se za 18 ur potopi v destilirano vodo pri temperaturi 23 ± 5 °C; potem se suši 24 ur pod običajnimi laboratorijskimi pogoji.

Po opravljenem preskusu se ta del pregleda. Na območju 10 mm od roba table ne smejo biti vidni znaki razkroja, ki bi lahko zmanjšali učinkovitost table.

6.   ODPORNOST PROTI UDARCEM (razen za prizmatične plastične odsevnike)

Pri prostem padu masivne jeklene kroglice s premerom 25 mm z višine 2 m na odsevno in fluorescenčno površino podprte table pri temperaturi prostora 23 ± 2 °C zadevni materiali ne smejo počiti ali se ločiti od podlage v razdalji več kot 5 mm od mesta udarca.

7.   OBSTOJNOST PRI ČIŠČENJU

7.1   Ročno čiščenje

| 7.1.1 | Preskusni vzorec, premazan z mešanico detergentnega mazalnega olja in grafita, mora biti mogoče enostavno očistiti, ne da bi se odsevna ali fluorescenčna površina poškodovala pri brisanju z blago alifatsko raztopino, kot je n-heptan, ki mu sledi umivanje z nevtralnim pralnim sredstvom. |
| --- | --- |

7.1.1

Preskusni vzorec, premazan z mešanico detergentnega mazalnega olja in grafita, mora biti mogoče enostavno očistiti, ne da bi se odsevna ali fluorescenčna površina poškodovala pri brisanju z blago alifatsko raztopino, kot je n-heptan, ki mu sledi umivanje z nevtralnim pralnim sredstvom.

7.2   Visokotlačno čiščenje

| 7.2.1 | Po nepretrganem 60-sekundnem pršenju pod običajnimi pogoji namestitve preskusni vzorec ne sme imeti vidnih poškodb na odsevni površini ali kazati znakov delaminacije ali ločevanja od podlage, če so dani naslednji preskusni parametri:






  (a) | tlak vode/čistilne raztopine: 8 ± 0,2 MPa; |
| --- | --- | --- |

7.2.1

Po nepretrganem 60-sekundnem pršenju pod običajnimi pogoji namestitve preskusni vzorec ne sme imeti vidnih poškodb na odsevni površini ali kazati znakov delaminacije ali ločevanja od podlage, če so dani naslednji preskusni parametri:

(a)

tlak vode/čistilne raztopine: 8 ± 0,2 MPa;

| (b) | temperatura vode/čistilne raztopine: 60 – 5 °C; |
| --- | --- |

(b)

temperatura vode/čistilne raztopine: 60 – 5 °C;

| (c) | pretok vode/čistilne raztopine: 7 ± 1 l/min; |
| --- | --- |

(c)

pretok vode/čistilne raztopine: 7 ± 1 l/min;

| (d) | vrh visokotlačne cevi mora biti od odsevne površine oddaljen 600 ± 20 mm; |
| --- | --- |

(d)

vrh visokotlačne cevi mora biti od odsevne površine oddaljen 600 ± 20 mm;

| (e) | visokotlačno cev je treba držati pod kotom, ki glede na pravokotnico na odsevno površino ni večji od 45°; |
| --- | --- |

(e)

visokotlačno cev je treba držati pod kotom, ki glede na pravokotnico na odsevno površino ni večji od 45°;

| (f) | uporaba 40-stopinjske brizgalne šobe za zagotovitev širokega curka. |
| --- | --- |

(f)

uporaba 40-stopinjske brizgalne šobe za zagotovitev širokega curka.

---

PRILOGA 9

ODPORNOST PROTI TOPLOTI

| 1. | Štirje vzorci se v suhem okolju za 48 ur izpostavijo temperaturi 65 ± 2 °C, potem pa se eno uro hladijo pri temperaturi 23 ± 2 °C. Nato se za 12 ur izpostavijo temperaturi – 20 ± 2 °C. |
| --- | --- |

1.

Štirje vzorci se v suhem okolju za 48 ur izpostavijo temperaturi 65 ± 2 °C, potem pa se eno uro hladijo pri temperaturi 23 ± 2 °C. Nato se za 12 ur izpostavijo temperaturi – 20 ± 2 °C.

| 1.1 | Po štirih urah pod običajnimi laboratorijskimi pogoji se vzorec pregleda. |
| --- | --- |

1.1

Po štirih urah pod običajnimi laboratorijskimi pogoji se vzorec pregleda.

| 2. | Po opravljenem preskusu na površinah, zlasti na optičnih enotah, ne smejo biti vidne razpoke ali deformacije. |
| --- | --- |

2.

Po opravljenem preskusu na površinah, zlasti na optičnih enotah, ne smejo biti vidne razpoke ali deformacije.

---

PRILOGA 10

TOGOST TABLE

Trikotna tabla se trdno vpne na eni od stranic, pri čemer vpenjala zadrževalne naprave ne smejo držati več kot 20 mm. Na nasprotni vrh se pravokotno na ravnino uporabi sila 10 N.

Vrh se pri tem v smeri sile ne sme premakniti za več kot 40 mm.

Po prenehanju delovanja sile se mora tabla vidno vrniti v izhodiščni položaj. Trajna deformacija ne sme presegati 5 mm.

---

PRILOGA 11

Obstojnost optičnih lastnosti zadnjih tabel za označevanje
   (1)

| 1. | Organ, ki je podelil homologacijo, ima pravico preveriti obstojnost optičnih lastnosti tipa zadnje table za označevanje, ki se uporablja. |
| --- | --- |

1.

Organ, ki je podelil homologacijo, ima pravico preveriti obstojnost optičnih lastnosti tipa zadnje table za označevanje, ki se uporablja.

| 2. | Pristojni organi države, ki ni država, ki je podelila homologacijo, lahko na svojem ozemlju izvajajo podobne preskuse. Če se pri tipu zadnje table za označevanje, ki se uporablja, pojavi sistematična napaka, navedeni organi pošljejo organu, ki je podelil homologacijo, zadevne sestavne dele v pregled z zahtevo za mnenje. |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi države, ki ni država, ki je podelila homologacijo, lahko na svojem ozemlju izvajajo podobne preskuse. Če se pri tipu zadnje table za označevanje, ki se uporablja, pojavi sistematična napaka, navedeni organi pošljejo organu, ki je podelil homologacijo, zadevne sestavne dele v pregled z zahtevo za mnenje.

| 3. | Če ni dodatnih meril, se pojem „sistematična napaka“ tipa zadnje table za označevanje, ki se uporablja, razlaga v smislu odstavka 6.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.

Če ni dodatnih meril, se pojem „sistematična napaka“ tipa zadnje table za označevanje, ki se uporablja, razlaga v smislu odstavka 6.1 tega pravilnika.

---

(1)  Kljub pomembnosti preskusov za preverjanje obstojnosti optičnih lastnosti zadnjih tabel za označevanje trenutno še ni mogoče oceniti te obstojnosti na podlagi kratkotrajnih laboratorijskih preskusov.

---

PRILOGA 12

Zadnje table za označevanje počasnih vozil in njihove priklopnike

Primer

Vse mere v mm

Image

---

PRILOGA 13

Minimalne zahteve za postopke za nadzor skladnosti proizvodnje nadzorni postopki

1.   SPLOŠNO

1.1   Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja v okviru zahtev iz tega pravilnika.

1.2   V zvezi s fotometričnim učinkom se skladnost zadnjih tabel za označevanje iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega učinka naključno izbrane zadnje table za označevanje nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

1.3   Kromatske koordinate morajo ustrezati predpisom.

2.   MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI, KI GA OPRAVI PROIZVAJALEC

Za vsak tip zadnje table za označevanje imetnik homologacijske oznake v ustreznih časovnih presledkih izvede vsaj naslednje preskuse. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami iz tega pravilnika.

Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost pri zadevnem preskusu, se izberejo in preskusijo dodatni vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti ustrezne proizvodnje.

2.1   Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične in kolorimetrične značilnosti ter preskus odpornosti teh značilnosti proti vremenskim vplivom.

2.2   Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

| 2.2.1 | Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.1

Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

| 2.2.2 | Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati, da so uporabljene metode enakovredne metodam iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.2

Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati, da so uporabljene metode enakovredne metodam iz tega pravilnika.

| 2.2.3 | Pogoja za uporabo odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 sta redno umerjanje preskusne naprave in skladnost njenih meritev z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. |
| --- | --- |

2.2.3

Pogoja za uporabo odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 sta redno umerjanje preskusne naprave in skladnost njenih meritev z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

| 2.2.4 | V vseh primerih, zlasti pa za upravno preverjanje in vzorčenje, so referenčne metode iz pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.4

V vseh primerih, zlasti pa za upravno preverjanje in vzorčenje, so referenčne metode iz pravilnika.

2.3   Vrsta vzorčenja

Vzorci zadnjih tabel za označevanje se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto zadnjih tabel za označevanje istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

Ocena v splošnem zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vendar lahko proizvajalec združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.

2.4   Izmerjene in evidentirane fotometrične značilnosti

Fotometrične meritve za najmanjše vrednosti se opravijo na točkah zadnje table za označevanje in kromatskih koordinatah, določenih v Pravilniku.

2.5   Merila sprejemljivosti

Proizvajalec je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa in v soglasju s pristojnim organom za določanje meril za sprejemljivost proizvodov zaradi izpolnjevanja zahtev za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 9.1 tega pravilnika.

Merila za sprejemljivost so takšna, da bi bila v skladu s Prilogo 14 (prvo vzorčenje) pri stopnji zanesljivosti 95 odstotkov najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru 0,95.

---

PRILOGA 14

MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, KI GA OPRAVI INŠPEKTOR

1.   SPLOŠNO

1.1   Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z morebitnimi zahtevami iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja.

1.2   V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost zadnjih tabel za označevanje iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbrane zadnje table za označevanje:

| 1.2.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku; |
| --- | --- |

1.2.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku;

| 1.2.2 | se ne upoštevajo zadnje table za označevanje z očitnimi okvarami; |
| --- | --- |

1.2.2

se ne upoštevajo zadnje table za označevanje z očitnimi okvarami;

1.3   kromatske koordinate ustrezajo predpisom.

2.   PRVO VZORČENJE

Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štiri zadnje table za označevanje. Prvi vzorec dveh tabel se označi kot A, drugi vzorec dveh tabel pa kot B.

2.1   Skladnost se ne izpodbija

| 2.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost zadnjih tabel za označevanje iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti zadnjih tabel za označevanje v neugodni smeri:






  2.1.1.1 | vzorec A







  A1: | pri eni zadnji označevalni tabli | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| pri eni zadnji označevalni tabli ne več kot | 20 odstotkov |
| A2: | pri obeh zadnjih tablah za označevanje več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| nadaljuj z vzorcem B | |

2.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost zadnjih tabel za označevanje iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti zadnjih tabel za označevanje v neugodni smeri:

2.1.1.1

vzorec A

A1:

pri eni zadnji označevalni tabli

0 odstotkov

pri eni zadnji označevalni tabli ne več kot

20 odstotkov

A2:

pri obeh zadnjih tablah za označevanje več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem B

| 2.1.1.2 | vzorec B







  B1: | pri obeh zadnjih tablah za označevanje | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

vzorec B

B1:

pri obeh zadnjih tablah za označevanje

0 odstotkov

2.2   Skladnost se izpodbija

| 2.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost zadnjih tabel za označevanje iz serijske proizvodnje izpodbija, od proizvajalca pa zahteva zagotovitev skladnosti proizvodnje z zahtevami (uskladitev proizvodnje), če je odstopanje izmerjenih vrednosti zadnjih tabel za označevanje:






  2.2.1.1 | vzorec A







  A3: | pri eni zadnji označevalni tabli ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| pri eni zadnji označevalni tabli več kot | 20 odstotkov |
| vendar ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost zadnjih tabel za označevanje iz serijske proizvodnje izpodbija, od proizvajalca pa zahteva zagotovitev skladnosti proizvodnje z zahtevami (uskladitev proizvodnje), če je odstopanje izmerjenih vrednosti zadnjih tabel za označevanje:

2.2.1.1

vzorec A

A3:

pri eni zadnji označevalni tabli ne več kot

20 odstotkov

pri eni zadnji označevalni tabli več kot

20 odstotkov

vendar ne več kot

30 odstotkov

| 2.2.1.2 | vzorec B







  B2: | v primeru A2: | |
| --- | --- | --- | --- |
| pri eni zadnji označevalni tabli več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| pri eni zadnji označevalni tabli ne več kot | 20 odstotkov |
| B3: | v primeru A2: | |
| pri eni zadnji označevalni tabli | 0 odstotkov |
| pri eni zadnji označevalni tabli več kot | 20 odstotkov |
| vendar ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1.2

vzorec B

B2:

v primeru A2:

pri eni zadnji označevalni tabli več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

pri eni zadnji označevalni tabli ne več kot

20 odstotkov

B3:

v primeru A2:

pri eni zadnji označevalni tabli

0 odstotkov

pri eni zadnji označevalni tabli več kot

20 odstotkov

vendar ne več kot

30 odstotkov

2.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 10, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, odstopanje izmerjenih vrednosti zadnjih tabel za označevanje:

| 2.3.1 | vzorec A







  A4: | pri eni zadnji označevalni tabli ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| pri eni zadnji označevalni tabli več kot | 30 odstotkov |
| A5: | pri obeh zadnjih tablah za označevanje več kot | 20 odstotkov |

2.3.1

vzorec A

A4:

pri eni zadnji označevalni tabli ne več kot

20 odstotkov

pri eni zadnji označevalni tabli več kot

30 odstotkov

A5:

pri obeh zadnjih tablah za označevanje več kot

20 odstotkov

| 2.3.2 | vzorec B







  B4: | v primeru A2: | |
| --- | --- | --- | --- |
| pri eni zadnji označevalni tabli več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| pri eni zadnji označevalni tabli več kot | 20 odstotkov |
| B5: | v primeru A2: | |
| pri obeh zadnjih tablah za označevanje več kot | 20 odstotkov |
| B6: | v primeru A2: | |
| pri eni zadnji označevalni tabli | 0 odstotkov |
| pri eni zadnji označevalni tabli več kot | 30 odstotkov |

2.3.2

vzorec B

B4:

v primeru A2:

pri eni zadnji označevalni tabli več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

pri eni zadnji označevalni tabli več kot

20 odstotkov

B5:

v primeru A2:

pri obeh zadnjih tablah za označevanje več kot

20 odstotkov

B6:

v primeru A2:

pri eni zadnji označevalni tabli

0 odstotkov

pri eni zadnji označevalni tabli več kot

30 odstotkov

3.   PONOVLJENO VZORČENJE

V primerih A3, B2, B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje tako, da se med izdelki, serijsko izdelanimi po uskladitvi proizvodnje, izbereta tretji vzorec C, sestavljen iz dveh zadnjih tabel za označevanje, in četrti vzorec D, sestavljen iz dveh zadnjih tabel za označevanje.

3.1   Skladnost se ne izpodbija

| 3.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost zadnjih tabel za označevanje iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti zadnjih tabel za označevanje:






  3.1.1.1 | vzorec C







  C1: | pri eni zadnji označevalni tabli | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| pri eni zadnji označevalni tabli ne več kot | 20 odstotkov |
| C2: | pri obeh zadnjih tablah za označevanje več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| nadaljuj z vzorcem D | |

3.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost zadnjih tabel za označevanje iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti zadnjih tabel za označevanje:

3.1.1.1

vzorec C

C1:

pri eni zadnji označevalni tabli

0 odstotkov

pri eni zadnji označevalni tabli ne več kot

20 odstotkov

C2:

pri obeh zadnjih tablah za označevanje več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem D

| 3.1.1.2 | vzorec D







  D1: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| pri obeh zadnjih tablah za označevanje | 0 odstotkov |

3.1.1.2

vzorec D

D1:

v primeru C2

pri obeh zadnjih tablah za označevanje

0 odstotkov

3.2   Skladnost se izpodbija

| 3.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost zadnjih tabel za označevanje iz serijske proizvodnje izpodbija, od proizvajalca pa zahteva zagotovitev skladnosti proizvodnje z zahtevami (uskladitev proizvodnje), če je odstopanje izmerjenih vrednosti zadnjih tabel za označevanje:






  3.2.1.1 | vzorec D







  D2: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| pri eni zadnji označevalni tabli več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| pri eni zadnji označevalni tabli ne več kot | 20 odstotkov |

3.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost zadnjih tabel za označevanje iz serijske proizvodnje izpodbija, od proizvajalca pa zahteva zagotovitev skladnosti proizvodnje z zahtevami (uskladitev proizvodnje), če je odstopanje izmerjenih vrednosti zadnjih tabel za označevanje:

3.2.1.1

vzorec D

D2:

v primeru C2

pri eni zadnji označevalni tabli več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

pri eni zadnji označevalni tabli ne več kot

20 odstotkov

3.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 10, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, odstopanje izmerjenih vrednosti zadnjih tabel za označevanje:

| 3.3.1 | vzorec C







  C3: | pri eni zadnji označevalni tabli ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| pri eni zadnji označevalni tabli več kot | 20 odstotkov |
| C4: | pri obeh zadnjih tablah za označevanje več kot | 20 odstotkov |

3.3.1

vzorec C

C3:

pri eni zadnji označevalni tabli ne več kot

20 odstotkov

pri eni zadnji označevalni tabli več kot

20 odstotkov

C4:

pri obeh zadnjih tablah za označevanje več kot

20 odstotkov

| 3.3.2 | vzorec D







  D3: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| pri eni zadnji označevalni tabli 0 ali več kot | 0 odstotkov |
| pri eni zadnji označevalni tabli več kot | 20 odstotkov |

3.3.2

vzorec D

D3:

v primeru C2

pri eni zadnji označevalni tabli 0 ali več kot

0 odstotkov

pri eni zadnji označevalni tabli več kot

20 odstotkov

4.   PRESKUSI ODPORNOSTI

Primerki ene od zadnjih tabel za označevanje vzorca A se po opravljenem postopku vzorčenja na sliki 1 v tej prilogi preskusijo po postopkih iz prilog 8 in 9 k temu pravilniku.

Zadnja označevalna tabla je sprejemljiva, če so preskusi uspešno opravljeni. Če preskusi na primerkih vzorca A niso uspešni, se enak postopek izvede na dveh zadnjih tablah za označevanje vzorca B in obe morata prestati preskus.

Slika 1

Image

---

PRILOGA 15

Navodila za namestitev zadnjih tabel za označevanje na počasna vozila (po izdelavi) in njihove priklopnike

1.   Priporočljivo je, da vlade zahtevajo, da se na počasna vozila, izdelana tako, da lahko dosežejo največjo hitrost 30 km/h, namestijo „zadnje table za označevanje počasnih vozil in njihove priklopnike“, ki so v skladu s tem pravilnikom in izpolnjujejo posebne zahteve v zvezi z njegovim področjem uporabe v skladu s smernicami iz te priloge.

2.   Področje uporabe

Glavni namen teh smernic je določiti zahteve za postavitev, namestitev, položaj in geometrijsko vidnost zadnjih tabel za označevanje na počasna vozila in njihove priklopnike, ki so izdelani tako, da lahko dosežejo največjo hitrost 30 km/h. Tako se poveča vidnost in omogoči preprosta identifikacija teh vozil.

3.   Število

Najmanj ena.

4.   Namestitev

Zadnje table za označevanje morajo biti homologirane in izpolnjevati zahteve iz tega pravilnika.

Vrh zadnje table za označevanje mora biti usmerjen navzgor.

Vsi deli zadnje table za označevanje morajo ležati največ 5° od prečne vzporedne ravnine pod pravim kotom glede na vzdolžno os vozila in biti obrnjeni nazaj.

5.   Položaj

| Širina | : | Če je nameščena le ena zadnja označevalna tabla, mora biti na nasprotni strani srednje vzdolžne ravnine vozila v smeri vožnje, kot je predpisana v državi registracije. |
| --- | --- | --- |
| Višina | : | Od tal mora biti oddaljena najmanj 250 mm (spodnji rob) in največ 1 500 mm (zgornji rob). |
| Dolžina | : | Na zadnji strani vozila. |

Širina

:

Če je nameščena le ena zadnja označevalna tabla, mora biti na nasprotni strani srednje vzdolžne ravnine vozila v smeri vožnje, kot je predpisana v državi registracije.

Višina

:

Od tal mora biti oddaljena najmanj 250 mm (spodnji rob) in največ 1 500 mm (zgornji rob).

Dolžina

:

Na zadnji strani vozila.

6.   Geometrijska vidnost

| Vodoravni kot | : | 30° navznoter in navzven; nujno potrebni konstrukcijski deli vozila smejo zakrivati do 10 % površine zadnje table za označevanje. |
| --- | --- | --- |
| Navpični kot | : | 15° nad vodoravno ravnino in pod njo. |
| Usmeritev | : | nazaj. |

Vodoravni kot

:

30° navznoter in navzven; nujno potrebni konstrukcijski deli vozila smejo zakrivati do 10 % površine zadnje table za označevanje.

Navpični kot

:

15° nad vodoravno ravnino in pod njo.

Usmeritev

:

nazaj.

---

| 31.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 200/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 200/28

---

Po mednarodnem javnem pravu so pravno veljavna le izvirna besedila UN/ECE. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 71 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo kmetijskih traktorjev glede na voznikovo vidno polje

Začetek veljavnosti: 1. avgust 1987

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Spremembe tipa traktorja in razširitev homologacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ukrepi pri neskladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Popolno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

10.

PRILOGE

| Priloga 1 | Sporočilo o podeljeni, zavrnjeni, razširjeni ali preklicani homologaciji ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa traktorja glede na voznikovo vidno polje v skladu s Pravilnikom št. 71. |
| --- | --- |

Priloga 1

| Priloga 2 | Namestitev homologacijskih oznak. |
| --- | --- |

Priloga 2

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik se uporablja za prednje 180-stopinjsko vidno polje voznikov kmetijskih traktorjev. |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik se uporablja za prednje 180-stopinjsko vidno polje voznikov kmetijskih traktorjev.

2.   OPREDELITEV POJMOV

| 2.1 | V tem pravilniku „kmetijski traktor“ pomeni vsako motorno vozilo, na katero so nameščena kolesa ali gosenice, z najmanj dvema osema, čigar glavna funkcija je povezana predvsem z njegovo vlečno močjo ter je posebej namenjeno vleki, potiskanju, prevozu ali pogonu določene opreme, strojev ali priklopnikov za kmetijsko ali gozdarsko rabo. Tak traktor se lahko priredi za prevoz tovora in sovoznikov; |
| --- | --- |

2.1

V tem pravilniku „kmetijski traktor“ pomeni vsako motorno vozilo, na katero so nameščena kolesa ali gosenice, z najmanj dvema osema, čigar glavna funkcija je povezana predvsem z njegovo vlečno močjo ter je posebej namenjeno vleki, potiskanju, prevozu ali pogonu določene opreme, strojev ali priklopnikov za kmetijsko ali gozdarsko rabo. Tak traktor se lahko priredi za prevoz tovora in sovoznikov;

| 2.2 | „homologacija traktorja“ pomeni homologacijo tipa traktorja glede na vidno polje, opredeljeno v odstavku 2.4; |
| --- | --- |

2.2

„homologacija traktorja“ pomeni homologacijo tipa traktorja glede na vidno polje, opredeljeno v odstavku 2.4;

| 2.3 | „tip traktorja“ pomeni kategorijo traktorjev, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih značilnostih:






  2.3.1 | zunanjih in notranjih oblikah ter razporeditvah v območju iz odstavka 1.1, ki lahko vplivajo na vidljivost; |
| --- | --- | --- |

2.3

„tip traktorja“ pomeni kategorijo traktorjev, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih značilnostih:

2.3.1

zunanjih in notranjih oblikah ter razporeditvah v območju iz odstavka 1.1, ki lahko vplivajo na vidljivost;

| 2.3.2 | obliki in velikosti vetrobranskega stekla ter stranskih oken v območju iz odstavka 1.1; |
| --- | --- |

2.3.2

obliki in velikosti vetrobranskega stekla ter stranskih oken v območju iz odstavka 1.1;

| 2.4 | „vidno polje“ pomeni skupek smeri naprej in v stran, v katerih voznik traktorja lahko vidi; |
| --- | --- |

2.4

„vidno polje“ pomeni skupek smeri naprej in v stran, v katerih voznik traktorja lahko vidi;

| 2.5 | „referenčna točka“ pomeni točko na ravnini, ki je vzporedna s srednjo vzdolžno ravnino traktorja in poteka skozi središče sedeža, in sicer 700 mm navpično nad sečiščem te ravnine in površine sedeža ter 270 mm – v smeri proti medenični opori – od navpične ravnine, ki se dotika prednjega roba sedeža in je pravokotna na srednjo vzdolžno ravnino traktorja (slika 1); tako določena referenčna točka velja pri nezasedenem voznikovem sedežu, nastavljenem v običajni položaj, ki ga je predpisal proizvajalec traktorja; |
| --- | --- |

2.5

„referenčna točka“ pomeni točko na ravnini, ki je vzporedna s srednjo vzdolžno ravnino traktorja in poteka skozi središče sedeža, in sicer 700 mm navpično nad sečiščem te ravnine in površine sedeža ter 270 mm – v smeri proti medenični opori – od navpične ravnine, ki se dotika prednjega roba sedeža in je pravokotna na srednjo vzdolžno ravnino traktorja (slika 1); tako določena referenčna točka velja pri nezasedenem voznikovem sedežu, nastavljenem v običajni položaj, ki ga je predpisal proizvajalec traktorja;

| 2.6 | „polkrog vidnega polja“ pomeni polkrog, ki ga polmer 12 m oriše okrog točke, ki leži na vodoravni ravnini ceste navpično pod referenčno točko, tako da je lok polkroga – gledano v smeri vožnje – pred traktorjem, premer, ki omejuje polkrog, pa je pravokoten na vzdolžno os traktorja (slika 2). |
| --- | --- |

2.6

„polkrog vidnega polja“ pomeni polkrog, ki ga polmer 12 m oriše okrog točke, ki leži na vodoravni ravnini ceste navpično pod referenčno točko, tako da je lok polkroga – gledano v smeri vožnje – pred traktorjem, premer, ki omejuje polkrog, pa je pravokoten na vzdolžno os traktorja (slika 2).

| 2.7 | „zakritje“ pomeni tetive odsekov polkroga vidnega polja, ki jih zakrivajo deli konstrukcije, kot so stebrički strehe, zračne odprtine, izpušne cevi, okvirji vetrobranskega stekla in zaščitni okvir; |
| --- | --- |

2.7

„zakritje“ pomeni tetive odsekov polkroga vidnega polja, ki jih zakrivajo deli konstrukcije, kot so stebrički strehe, zračne odprtine, izpušne cevi, okvirji vetrobranskega stekla in zaščitni okvir;

| 2.8 | „območje vidnega polja“ pomeni tisti del vidnega polja, ki ga:






  2.8.1 | navzgor omejuje vodoravna ravnina, ki poteka skozi referenčno točko, |
| --- | --- | --- |

2.8

„območje vidnega polja“ pomeni tisti del vidnega polja, ki ga:

2.8.1

navzgor omejuje vodoravna ravnina, ki poteka skozi referenčno točko,

| 2.8.2 | na ravnini ceste pa ga omejuje območje zunaj polkroga vidnega polja, ki ga omejuje kot krožnega izseka s tetivo 9,5 m, pri čemer je tetiva pravokotna na ravnino, ki je vzporedna s srednjo vzdolžno ravnino traktorja in poteka skozi sredino voznikovega sedeža ter tetivo razpolavlja; |
| --- | --- |

2.8.2

na ravnini ceste pa ga omejuje območje zunaj polkroga vidnega polja, ki ga omejuje kot krožnega izseka s tetivo 9,5 m, pri čemer je tetiva pravokotna na ravnino, ki je vzporedna s srednjo vzdolžno ravnino traktorja in poteka skozi sredino voznikovega sedeža ter tetivo razpolavlja;

| 2.9 | „delovno območje brisalcev vetrobranskega stekla“ pomeni zunanjo površino vetrobranskega stekla, ki jo dosežejo brisalci vetrobranskega stekla. |
| --- | --- |

2.9

„delovno območje brisalcev vetrobranskega stekla“ pomeni zunanjo površino vetrobranskega stekla, ki jo dosežejo brisalci vetrobranskega stekla.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 3.1 | Vlogo za homologacijo traktorja glede na voznikovo vidno polje vloži proizvajalec traktorja ali njegov pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za homologacijo traktorja glede na voznikovo vidno polje vloži proizvajalec traktorja ali njegov pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi morajo biti v treh izvodih priloženi spodaj navedeni dokumenti in naslednji podatki:






  3.2.1 | opis traktorja glede na značilnosti iz odstavka 2.3 skupaj s tehničnimi risbami in velikostmi pnevmatik, kot jih je določil proizvajalec, ter fotografijo ali eksplozijsko risbo potniškega prostora; navesti je treba številke in/ali simbole, ki označujejo tip traktorja; |
| --- | --- | --- |

3.2

Vlogi morajo biti v treh izvodih priloženi spodaj navedeni dokumenti in naslednji podatki:

3.2.1

opis traktorja glede na značilnosti iz odstavka 2.3 skupaj s tehničnimi risbami in velikostmi pnevmatik, kot jih je določil proizvajalec, ter fotografijo ali eksplozijsko risbo potniškega prostora; navesti je treba številke in/ali simbole, ki označujejo tip traktorja;

| 3.2.2 | podatki o položaju referenčne točke glede na vse ovire v voznikovem vidnem polju, pri čemer morajo biti ti podatki med drugim dovolj natančni za izračun zakrivanja v skladu z obrazcem v odstavku 5.2.2.2. |
| --- | --- |

3.2.2

podatki o položaju referenčne točke glede na vse ovire v voznikovem vidnem polju, pri čemer morajo biti ti podatki med drugim dovolj natančni za izračun zakrivanja v skladu z obrazcem v odstavku 5.2.2.2.

| 3.3 | Traktor, ki ustreza tipu traktorja, ki ga je treba homologirati, se odda tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov. |
| --- | --- |

3.3

Traktor, ki ustreza tipu traktorja, ki ga je treba homologirati, se odda tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1 | Če tip traktorja, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve odstavka 5, se homologacija za ta tip traktorja podeli. |
| --- | --- |

4.1

Če tip traktorja, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve odstavka 5, se homologacija za ta tip traktorja podeli.

| 4.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 00 za Pravilnik v prvotni obliki) označujeta spremembe, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu traktorja, kot je opredeljen v odstavku 2.3. |
| --- | --- |

4.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 00 za Pravilnik v prvotni obliki) označujeta spremembe, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu traktorja, kot je opredeljen v odstavku 2.3.

| 4.3 | Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, razširitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa traktorja v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, ki je v skladu z vzorcem iz priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.3

Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, razširitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa traktorja v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, ki je v skladu z vzorcem iz priloge 1 k temu pravilniku.

| 4.4 | Na vsak traktor, skladen s tipom traktorja, homologiranega v skladu s tem pravilnikom, se na vidno in zlahka dostopno mesto, navedeno na homologacijskem certifikatu, pritrdi mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:






  4.4.1 | krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo; (1) |
| --- | --- | --- |

4.4

Na vsak traktor, skladen s tipom traktorja, homologiranega v skladu s tem pravilnikom, se na vidno in zlahka dostopno mesto, navedeno na homologacijskem certifikatu, pritrdi mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:

4.4.1

krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo; (1)

| 4.4.2 | številka tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

številka tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

| 4.5 | Če je traktor skladen s tipom traktorja, homologiranega v skladu z enim ali več drugimi pravilniki, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola, predpisanega v odstavku 4.4.1; v tem primeru se številka pravilnika in številka homologacije ter dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, navedejo v navpičnih stolpcih desno od simbola iz odstavka 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5

Če je traktor skladen s tipom traktorja, homologiranega v skladu z enim ali več drugimi pravilniki, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola, predpisanega v odstavku 4.4.1; v tem primeru se številka pravilnika in številka homologacije ter dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, navedejo v navpičnih stolpcih desno od simbola iz odstavka 4.4.1.

| 4.6 | Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.6

Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

| 4.7 | Homologacijsko oznako je treba namestiti blizu podatkovne ploščice, ki jo je pritrdil proizvajalec, ali na njej. |
| --- | --- |

4.7

Homologacijsko oznako je treba namestiti blizu podatkovne ploščice, ki jo je pritrdil proizvajalec, ali na njej.

| 4.8 | Priloga 2 k temu pravilniku prikazuje primere namestitev homologacijskih oznak. |
| --- | --- |

4.8

Priloga 2 k temu pravilniku prikazuje primere namestitev homologacijskih oznak.

5.   SPECIFIKACIJE

5.1   Splošno

| 5.1.1 | Traktor mora biti konstruiran in opremljen tako, da ima voznik v cestnem prometu ter pri uporabi v kmetijstvu in gozdarstvu pri vseh običajnih pogojih cestnega prometa ter kmetijskih in gozdarskih opravil ustrezno vidno polje. Vidno polje je ustrezno, kadar lahko voznik, če je le mogoče, vidi del vsakega od obeh prednjih koles in kadar so izpolnjene naslednje zahteve: |
| --- | --- |

5.1.1

Traktor mora biti konstruiran in opremljen tako, da ima voznik v cestnem prometu ter pri uporabi v kmetijstvu in gozdarstvu pri vseh običajnih pogojih cestnega prometa ter kmetijskih in gozdarskih opravil ustrezno vidno polje. Vidno polje je ustrezno, kadar lahko voznik, če je le mogoče, vidi del vsakega od obeh prednjih koles in kadar so izpolnjene naslednje zahteve:

5.2   Preverjanje vidnega polja

5.2.1   Postopek za določanje zakrivanja.

| 5.2.1.1 | Traktor mora stati na vodoravni površini, kakor kaže slika 2. Na vodoravni nosilec v višini referenčne točke se simetrično glede na referenčno točko namestita dva točkovna vira svetlobe, npr. 2 × 150 W, 12 V, ki sta drug od drugega oddaljena 65 mm. Nosilec mora biti vrtljiv v svoji središčni točki okrog navpične osi, ki poteka skozi referenčno točko. Za merjenje zakrivanja mora biti nosilec postavljen tako, da je daljica, ki povezuje svetlobna vira, pravokotna na daljico, ki povezuje zakrivajoči sestavni del in referenčno točko. Za preskus je treba namestiti najbolj neprimerne pnevmatike. Prekrivanje obrisov (najgloblja senca), ki jih zakrivajoči sestavni del projicira na polkrog vidnega polja pri hkratnem ali izmeničnem vklopu svetlobnih virov, se izmeri v skladu z odstavkom 2.7 (slika 3). |
| --- | --- |

5.2.1.1

Traktor mora stati na vodoravni površini, kakor kaže slika 2. Na vodoravni nosilec v višini referenčne točke se simetrično glede na referenčno točko namestita dva točkovna vira svetlobe, npr. 2 × 150 W, 12 V, ki sta drug od drugega oddaljena 65 mm. Nosilec mora biti vrtljiv v svoji središčni točki okrog navpične osi, ki poteka skozi referenčno točko. Za merjenje zakrivanja mora biti nosilec postavljen tako, da je daljica, ki povezuje svetlobna vira, pravokotna na daljico, ki povezuje zakrivajoči sestavni del in referenčno točko. Za preskus je treba namestiti najbolj neprimerne pnevmatike. Prekrivanje obrisov (najgloblja senca), ki jih zakrivajoči sestavni del projicira na polkrog vidnega polja pri hkratnem ali izmeničnem vklopu svetlobnih virov, se izmeri v skladu z odstavkom 2.7 (slika 3).

| 5.2.1.2 | Nobeno zakritje ne sme biti večje od 700 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.2

Nobeno zakritje ne sme biti večje od 700 mm.

| 5.2.1.3 | Zakritja, ki jih povzročajo bližnji deli konstrukcije, širši od 80 mm, morajo biti razporejena tako, da dolžina tetive, ki povezuje središča zakritij na polkrogu vidnega polja, ni manjša od 2 200 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.3

Zakritja, ki jih povzročajo bližnji deli konstrukcije, širši od 80 mm, morajo biti razporejena tako, da dolžina tetive, ki povezuje središča zakritij na polkrogu vidnega polja, ni manjša od 2 200 mm.

| 5.2.1.4 | V celotnem polkrogu vidnega polja ne sme biti več kot šest zakritij, v območju vidnega polja iz odstavka 2.8. pa ne smeta biti več kot dve. |
| --- | --- |

5.2.1.4

V celotnem polkrogu vidnega polja ne sme biti več kot šest zakritij, v območju vidnega polja iz odstavka 2.8. pa ne smeta biti več kot dve.

| 5.2.1.5 | Zakritja, ki so večja od 700 mm, a manjša od 1 500 mm, so dopustna, če sestavnih delov, ki jih povzročajo, ni mogoče preoblikovati ali premestiti. Zunaj območja vidnega polja sta na vsaki strani lahko največ






  5.2.1.5.1 | dve takšni zakritji, od katerih eno ne sme presegati 700 mm, drugo pa 1 500 mm, ali |
| --- | --- | --- |

5.2.1.5

Zakritja, ki so večja od 700 mm, a manjša od 1 500 mm, so dopustna, če sestavnih delov, ki jih povzročajo, ni mogoče preoblikovati ali premestiti. Zunaj območja vidnega polja sta na vsaki strani lahko največ

5.2.1.5.1

dve takšni zakritji, od katerih eno ne sme presegati 700 mm, drugo pa 1 500 mm, ali

| 5.2.1.5.2 | dve takšni zakritji, od katerih nobeno ne sme presegati 1 200 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.5.2

dve takšni zakritji, od katerih nobeno ne sme presegati 1 200 mm.

| 5.2.1.6 | Ovire v vidnem polju zaradi vzvratnih ogledal odobrenega tipa se ne upoštevajo, če ogledal ni mogoče namestiti kako drugače. |
| --- | --- |

5.2.1.6

Ovire v vidnem polju zaradi vzvratnih ogledal odobrenega tipa se ne upoštevajo, če ogledal ni mogoče namestiti kako drugače.

5.2.2   Matematična določitev zakrivanja binokularne vidljivosti.

| 5.2.2.1 | Dopustnost različnih zakritij se lahko namesto s postopkom preverjanja iz odstavka 5.2.1. preveri matematično. Za obseg, porazdelitev in število zakritij veljajo odstavki 5.2.1.3 do 5.2.1.6. |
| --- | --- |

5.2.2.1

Dopustnost različnih zakritij se lahko namesto s postopkom preverjanja iz odstavka 5.2.1. preveri matematično. Za obseg, porazdelitev in število zakritij veljajo odstavki 5.2.1.3 do 5.2.1.6.

| 5.2.2.2 | Za binokularno vidljivost in razdaljo med očmi 65 mm se zakritje, izraženo v mm, lahko izračuna z obrazcem



  pri čemer je
  a= v milimetrih izražena razdalja med sestavnim delom, ki ovira pogled, in referenčno točko, izmerjena pa je vzdolž daljice vida, ki povezuje referenčno točko, središče sestavnega dela in obod polkroga vidnega polja;
  b= v milimetrih izražena širina sestavnega dela, ki ovira pogled, izmerjena vodoravno in pravokotno na daljico vida. |
| --- | --- |

5.2.2.2

Za binokularno vidljivost in razdaljo med očmi 65 mm se zakritje, izraženo v mm, lahko izračuna z obrazcem

Formula

pri čemer je

a= v milimetrih izražena razdalja med sestavnim delom, ki ovira pogled, in referenčno točko, izmerjena pa je vzdolž daljice vida, ki povezuje referenčno točko, središče sestavnega dela in obod polkroga vidnega polja;

b= v milimetrih izražena širina sestavnega dela, ki ovira pogled, izmerjena vodoravno in pravokotno na daljico vida.

5.3   Postopki preverjanja iz odstavka 5.2 se lahko nadomestijo z drugimi postopki, če so jim ti dokazano enakovredni.

5.4   Zakritje, ki ga povzroča okvir vetrobranskega stekla

Pri določanju zakritij v območju vidnega polja se lahko zakritja, ki jih povzroča okvir vetrobranskega stekla, in zakritja, ki jih povzroča katera koli druga ovira, za namene odstavka 5.2.1.4 štejejo kot eno samo zakritje, če razdalja med skrajnimi zunanjimi točkami takšnega zakritja ne presega 700 mm.

5.5   Brisalci vetrobranskega stekla

| 5.5.1 | Če je traktor opremljen z vetrobranskim steklom, mora biti opremljen tudi z enim ali več brisalci vetrobranskega stekla na motorni pogon. Njihovo delovno območje mora biti takšno, da zagotavlja jasen pogled naprej v velikosti tetive polkroga v območju vidnega polja, ki ni krajša od 8 m. |
| --- | --- |

5.5.1

Če je traktor opremljen z vetrobranskim steklom, mora biti opremljen tudi z enim ali več brisalci vetrobranskega stekla na motorni pogon. Njihovo delovno območje mora biti takšno, da zagotavlja jasen pogled naprej v velikosti tetive polkroga v območju vidnega polja, ki ni krajša od 8 m.

| 5.5.2 | Brisalci vetrobranskega stekla morajo delovati s hitrostjo, ki ni manjša od 20 brisalnih ciklov na minuto. |
| --- | --- |

5.5.2

Brisalci vetrobranskega stekla morajo delovati s hitrostjo, ki ni manjša od 20 brisalnih ciklov na minuto.

6.   SPREMEMBE TIPA TRAKTORJA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 6.1 | Vsako spremembo tipa traktorja je treba sporočiti upravnemu organu, ki je podelil homologacijo za tip traktorja. Organ lahko potem:






  6.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da traktor v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- | --- |

6.1

Vsako spremembo tipa traktorja je treba sporočiti upravnemu organu, ki je podelil homologacijo za tip traktorja. Organ lahko potem:

6.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da traktor v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 6.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

6.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

| 6.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

6.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 6.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočanje, ki je bil sestavljen za takšno razširitev. |
| --- | --- |

6.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočanje, ki je bil sestavljen za takšno razširitev.

7.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 7.1 | Vsak traktor, opremljen s homologacijsko oznako, kot je predpisano v tem Pravilniku, mora ustrezati homologiranemu tipu traktorja in izpolnjevati zahteve iz odstavka 5. |
| --- | --- |

7.1

Vsak traktor, opremljen s homologacijsko oznako, kot je predpisano v tem Pravilniku, mora ustrezati homologiranemu tipu traktorja in izpolnjevati zahteve iz odstavka 5.

| 7.2 | Zaradi preverjanja skladnosti, kot je predpisana v odstavku 7.1, se na zadostnem številu serijsko proizvedenih traktorjev, opremljenih s homologacijsko oznako v skladu s tem pravilnikom, opravijo naključni pregledi. |
| --- | --- |

7.2

Zaradi preverjanja skladnosti, kot je predpisana v odstavku 7.1, se na zadostnem številu serijsko proizvedenih traktorjev, opremljenih s homologacijsko oznako v skladu s tem pravilnikom, opravijo naključni pregledi.

8.   UKREPI PRI NESKLADNOSTI PROIZVODNJE

| 8.1 | Homologacija, podeljena za tip traktorja v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 7.1. ali če traktor ne opravi preskusa iz odstavka 7. |
| --- | --- |

8.1

Homologacija, podeljena za tip traktorja v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 7.1. ali če traktor ne opravi preskusa iz odstavka 7.

| 8.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s kopijo homologacijskega certifikata, ki ima na koncu z veliki črkami dopisano opombo „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“ z datumom in podpisom. |
| --- | --- |

8.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s kopijo homologacijskega certifikata, ki ima na koncu z veliki črkami dopisano opombo „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“ z datumom in podpisom.

9.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip traktorja, za katerega je bila podeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila ta organ o tem obvesti druge podpisnice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s kopijo homologacijskega certifikata, ki ima na koncu z veliki črkami dopisano opombo „PRENEHANJE PROIZVODNJE“ z datumom in podpisom.

10.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, PRISTOJNIH ZA IZVEDBO HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in ki se jim pošljejo certifikati o podelitvi, zavrnitvi, razširitvi ali preklicu homologacije, izdani v drugih državah.

Slika 1

Image

Slika 2

Image

Slika 3

Image

---

(1)  1 za Zvezno republiko Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češkoslovaško, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 za Nemško demokratično republiko, 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko in 22 za Zvezo sovjetskih socialističnih republik. Nadaljnje številke se drugim državam dodelijo po kronološkem vrstnem redu, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih pogojev za homologacijo in vzajemno priznavanje homologacij opreme in delov motornih vozil ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številke sporoči pogodbenicam Sporazuma.

---

PRILOGA 1

Image

---

PRILOGA 2

NAMESTITVE HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

VZOREC A

(glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image

VZOREC B

(glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image

---

(1)  Druga številka je navedena zgolj kot primer.

---

| 31.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 200/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 200/38

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 125 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo motornih vozil glede prednjega vidnega polja voznika motornega vozila

Vključuje vsa veljavna besedila do:

| | dodatka 1 k prvotni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 3. februar 2008 |
| --- | --- |

dodatka 1 k prvotni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 3. februar 2008

| | dodatka 2 k prvotni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 19. avgust 2010 |
| --- | --- |

dodatka 2 k prvotni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 19. avgust 2010

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Namen in področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Preskusni postopek |
| --- | --- |

6.

| 7. | Spremembe tipa vozila in razširitev homologacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Popolno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

11.

PRILOGE

| Priloga 1 — | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa vozila glede na voznikovo prednje vidno polje v skladu s Pravilnikom št. 125. |
| --- | --- |

Priloga 1 —

| Priloga 2 — | Primeri homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 2 —

| Priloga 3 — | Postopek za določanje točke H in dejanskega naklona trupa za sedežne prostore v motornih vozilih |
| --- | --- |

Priloga 3 —

| Priloga 4 — | Postopek prenosa primarnih referenčnih oznak vozila na tridimenzionalni koordinatni sistem |
| --- | --- |

Priloga 4 —

1.   NAMEN IN PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik velja za prednje vidno polje 180° pred voznikom motornih vozil kategorije M1 (1). |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik velja za prednje vidno polje 180° pred voznikom motornih vozil kategorije M1 (1).

| 1.2 | Njegov namen je zagotoviti ustrezno vidno polje, če so vetrobransko steklo in druge zastekljene površine suhe in čiste. |
| --- | --- |

1.2

Njegov namen je zagotoviti ustrezno vidno polje, če so vetrobransko steklo in druge zastekljene površine suhe in čiste.

| 1.3 | Zahteve tega pravilnika so oblikovane tako, da veljajo za vozila kategorije M1 z voznikom na levi strani. Pri vozilih kategorije M1, v katerih je voznik na desni strani, se te zahteve uporabljajo po obrnjenih kriterijih, če je to primerno. |
| --- | --- |

1.3

Zahteve tega pravilnika so oblikovane tako, da veljajo za vozila kategorije M1 z voznikom na levi strani. Pri vozilih kategorije M1, v katerih je voznik na desni strani, se te zahteve uporabljajo po obrnjenih kriterijih, če je to primerno.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 2.1 | „homologacija tipa vozila“ pomeni celotni postopek, s katerim pogodbenica Sporazuma potrdi, da tip vozila izpolnjuje tehnične zahteve tega pravilnika; |
| --- | --- |

2.1

„homologacija tipa vozila“ pomeni celotni postopek, s katerim pogodbenica Sporazuma potrdi, da tip vozila izpolnjuje tehnične zahteve tega pravilnika;

| 2.2 | „tip vozila glede na vidno polje“ označuje vozila, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:






  2.2.1. | zunanjih in notranjih oblikah ter delih v prostoru iz odstavka 1, ki lahko vplivajo na vidno polje; in |
| --- | --- | --- |

2.2

„tip vozila glede na vidno polje“ označuje vozila, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

2.2.1.

zunanjih in notranjih oblikah ter delih v prostoru iz odstavka 1, ki lahko vplivajo na vidno polje; in

| 2.2.2 | obliki in merah vetrobranskega stekla ter njegovi pritrditvi; |
| --- | --- |

2.2.2

obliki in merah vetrobranskega stekla ter njegovi pritrditvi;

| 2.3 | „tridimenzionalni koordinatni sistem“ pomeni referenčni sistem, ki sestoji iz navpične vzdolžne ravnine X-Z, vodoravne ravnine X-Y in navpične prečne ravnine Y-Z (glej sliko 6 v Dodatku Priloge 4). Koordinatni sistem se uporablja za določanje dimenzijskih razmerij med legami konstrukcijsko določenih točk na risbah in njihovimi legami na dejanskem vozilu. Postopek za postavitev vozila v ta referenčni sistem je opredeljen v Prilogi 4. Vse koordinate, ki veljajo za točko nič na tleh, se določijo za vozilo v stanju, pripravljenem za vožnjo (2), in s sopotnikom na prednjem sedežu z maso 75 kg ± 1 %;






  2.3.1 | vozila, katerih vzmetenje omogoča nastavitev oddaljenosti od tal, se preskusijo pod običajnimi pogoji uporabe, kot jih je določil proizvajalec vozila; |
| --- | --- | --- |

2.3

„tridimenzionalni koordinatni sistem“ pomeni referenčni sistem, ki sestoji iz navpične vzdolžne ravnine X-Z, vodoravne ravnine X-Y in navpične prečne ravnine Y-Z (glej sliko 6 v Dodatku Priloge 4). Koordinatni sistem se uporablja za določanje dimenzijskih razmerij med legami konstrukcijsko določenih točk na risbah in njihovimi legami na dejanskem vozilu. Postopek za postavitev vozila v ta referenčni sistem je opredeljen v Prilogi 4. Vse koordinate, ki veljajo za točko nič na tleh, se določijo za vozilo v stanju, pripravljenem za vožnjo (2), in s sopotnikom na prednjem sedežu z maso 75 kg ± 1 %;

2.3.1

vozila, katerih vzmetenje omogoča nastavitev oddaljenosti od tal, se preskusijo pod običajnimi pogoji uporabe, kot jih je določil proizvajalec vozila;

| 2.4 | „primarne referenčne oznake“ pomeni izvrtine, površine, oznake in identifikacijske oznake na karoseriji vozila. Vrsto referenčnih oznak, ki se uporabljajo, in lego vsake take oznake glede na koordinate X, Y in Z tridimenzionalnega koordinatnega sistema in glede na konstrukcijsko ravnino določi proizvajalec vozila. Te oznake so lahko kontrolne točke, ki se uporabljajo pri sestavi karoserije vozila; |
| --- | --- |

2.4

„primarne referenčne oznake“ pomeni izvrtine, površine, oznake in identifikacijske oznake na karoseriji vozila. Vrsto referenčnih oznak, ki se uporabljajo, in lego vsake take oznake glede na koordinate X, Y in Z tridimenzionalnega koordinatnega sistema in glede na konstrukcijsko ravnino določi proizvajalec vozila. Te oznake so lahko kontrolne točke, ki se uporabljajo pri sestavi karoserije vozila;

| 2.5 | „naklon naslona sedežev“ pomeni naklon iz odstavka 2.6 ali 2.7 Priloge 3; |
| --- | --- |

2.5

„naklon naslona sedežev“ pomeni naklon iz odstavka 2.6 ali 2.7 Priloge 3;

| 2.6 | „dejanski naklon naslona sedežev“ pomeni naklon iz odstavka 2.6 Priloge 3; |
| --- | --- |

2.6

„dejanski naklon naslona sedežev“ pomeni naklon iz odstavka 2.6 Priloge 3;

| 2.7 | „konstrukcijsko določen naklon naslona sedežev“ pomeni naklon iz odstavka 2.7 Priloge 3; |
| --- | --- |

2.7

„konstrukcijsko določen naklon naslona sedežev“ pomeni naklon iz odstavka 2.7 Priloge 3;

| 2.8 | „točke V“ pomeni točke, katerih lega v notranjosti prostora za potnike je določena kot funkcija navpičnih vzdolžnih ravnin, ki potekajo skozi sredine skrajnih zunanjih sedežnih mest na prednjih sedežih in glede na točko R, kakor tudi na konstrukcijsko določen naklon naslona sedežev; te točke se uporabljajo za preverjanje skladnosti z zahtevami o vidnem polju; |
| --- | --- |

2.8

„točke V“ pomeni točke, katerih lega v notranjosti prostora za potnike je določena kot funkcija navpičnih vzdolžnih ravnin, ki potekajo skozi sredine skrajnih zunanjih sedežnih mest na prednjih sedežih in glede na točko R, kakor tudi na konstrukcijsko določen naklon naslona sedežev; te točke se uporabljajo za preverjanje skladnosti z zahtevami o vidnem polju;

| 2.9 | „točka R ali referenčna točka sedeža“ pomeni točko iz odstavka 2.4 Priloge 3; |
| --- | --- |

2.9

„točka R ali referenčna točka sedeža“ pomeni točko iz odstavka 2.4 Priloge 3;

| 2.10 | „točka H“ pomeni točko iz odstavka 2.3 Priloge 3; |
| --- | --- |

2.10

„točka H“ pomeni točko iz odstavka 2.3 Priloge 3;

| 2.11 | „referenčne točke vetrobranskega stekla“ pomeni točke na sečišču vetrobranskega stekla in premic, ki potekajo iz točk V naprej proti zunanji površini vetrobranskega stekla; |
| --- | --- |

2.11

„referenčne točke vetrobranskega stekla“ pomeni točke na sečišču vetrobranskega stekla in premic, ki potekajo iz točk V naprej proti zunanji površini vetrobranskega stekla;

| 2.12 | „neprebojno vozilo“ pomeni vozilo, namenjeno zaščiti potnikov in/ali blaga, ki izpolnjujejo zahteve oklepne zaščite pred izstrelki; |
| --- | --- |

2.12

„neprebojno vozilo“ pomeni vozilo, namenjeno zaščiti potnikov in/ali blaga, ki izpolnjujejo zahteve oklepne zaščite pred izstrelki;

| 2.13 | „prozorna površina“ pomeni površino vetrobranskega stekla vozila ali drugih zastekljenih površin, katerih prepustnost svetlobe, merjena pravokotno na površino, ni manjša od 70 %; v primeru neprebojnega vozila faktor prepustnosti svetlobe ni manjši od 60 %; |
| --- | --- |

2.13

„prozorna površina“ pomeni površino vetrobranskega stekla vozila ali drugih zastekljenih površin, katerih prepustnost svetlobe, merjena pravokotno na površino, ni manjša od 70 %; v primeru neprebojnega vozila faktor prepustnosti svetlobe ni manjši od 60 %;

| 2.14 | „točke P“ pomeni točke, okoli katerih se obrača glava voznika, ko opazuje predmete, ki so na vodoravni ravnini v višini oči; |
| --- | --- |

2.14

„točke P“ pomeni točke, okoli katerih se obrača glava voznika, ko opazuje predmete, ki so na vodoravni ravnini v višini oči;

| 2.15 | „točki E“ pomeni točki, ki predstavljata središči oči voznika in se uporabljata za določanje obsega zakrivanja vidnega polja s stebrički A; |
| --- | --- |

2.15

„točki E“ pomeni točki, ki predstavljata središči oči voznika in se uporabljata za določanje obsega zakrivanja vidnega polja s stebrički A;

| 2.16 | „stebriček A“ pomeni katero koli oporo strehe, ki je pred navpično prečno ravnino na oddaljenosti 68 mm pred točkami V in vključuje neprozorne dele, kot sta okvir vetrobranskega stekla in okvir vrat, ki so na te opore pritrjeni ali neposredno mejijo nanje; |
| --- | --- |

2.16

„stebriček A“ pomeni katero koli oporo strehe, ki je pred navpično prečno ravnino na oddaljenosti 68 mm pred točkami V in vključuje neprozorne dele, kot sta okvir vetrobranskega stekla in okvir vrat, ki so na te opore pritrjeni ali neposredno mejijo nanje;

| 2.17 | „področje vodoravne nastavitve sedežev“ pomeni področje običajnih položajev pri vožnji, kot jih je določil proizvajalec vozila za nastavitve vozniškega sedeža v smeri osi X (glej odstavek 2.3 zgoraj); |
| --- | --- |

2.17

„področje vodoravne nastavitve sedežev“ pomeni področje običajnih položajev pri vožnji, kot jih je določil proizvajalec vozila za nastavitve vozniškega sedeža v smeri osi X (glej odstavek 2.3 zgoraj);

| 2.18 | „povečano področje nastavitve sedežev“ pomeni področje, ki ga je določil proizvajalec vozila za nastavitve sedežev v smeri osi X (glej odstavek 2.3 zgoraj) in presega področje običajnega položaja pri vožnji iz odstavka 2.16 ter se uporablja za spreminjanje sedežev v ležalnike ali zaradi olajšanja vstopa v vozilo. |
| --- | --- |

2.18

„povečano področje nastavitve sedežev“ pomeni področje, ki ga je določil proizvajalec vozila za nastavitve sedežev v smeri osi X (glej odstavek 2.3 zgoraj) in presega področje običajnega položaja pri vožnji iz odstavka 2.16 ter se uporablja za spreminjanje sedežev v ležalnike ali zaradi olajšanja vstopa v vozilo.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 3.1 | Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na vidno polje voznika vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na vidno polje voznika vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih, ki vključujejo naslednje podatke:






  3.2.1 | opis tipa vozila glede na merila iz odstavka 2.2, skupaj z merskimi risbami in fotografijo ali eksplozijsko predstavitvijo prostora za potnike. Navedejo se številke in/ali simboli, ki označujejo tip vozila; in |
| --- | --- | --- |

3.2

Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih, ki vključujejo naslednje podatke:

3.2.1

opis tipa vozila glede na merila iz odstavka 2.2, skupaj z merskimi risbami in fotografijo ali eksplozijsko predstavitvijo prostora za potnike. Navedejo se številke in/ali simboli, ki označujejo tip vozila; in

| 3.2.2 | podatke o primarnih referenčnih oznakah, ki so dovolj podrobni, da je oznake mogoče identificirati ter preveriti lego vsake posamezne oznake glede na ostale in glede na točko R. |
| --- | --- |

3.2.2

podatke o primarnih referenčnih oznakah, ki so dovolj podrobni, da je oznake mogoče identificirati ter preveriti lego vsake posamezne oznake glede na ostale in glede na točko R.

| 3.3 | Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predloži vozilo, ki predstavlja tip vozila, ki je v postopku homologacije. |
| --- | --- |

3.3

Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predloži vozilo, ki predstavlja tip vozila, ki je v postopku homologacije.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1 | Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 5 spodaj, se homologacija za ta tip vozila podeli. |
| --- | --- |

4.1

Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 5 spodaj, se homologacija za ta tip vozila podeli.

| 4.2 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip; prvi dve števki (00 za Pravilnik v izvirni obliki) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob podelitvi homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke istemu tipu vozila, ki je opremljen z drugim tipom vidnega polja, ali drugemu tipu vozila. |
| --- | --- |

4.2

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip; prvi dve števki (00 za Pravilnik v izvirni obliki) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob podelitvi homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke istemu tipu vozila, ki je opremljen z drugim tipom vidnega polja, ali drugemu tipu vozila.

| 4.3 | Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1, in s fotografijami in/ali risbami, ki jih predloži vložnik v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zloženimi na ta format in v ustreznem merilu. |
| --- | --- |

4.3

Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1, in s fotografijami in/ali risbami, ki jih predloži vložnik v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zloženimi na ta format in v ustreznem merilu.

| 4.4 | Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, označena mednarodna homologacijska oznaka v skladu z vzorcem iz Priloge 2, sestavljena iz:






  4.4.1 | kroga, ki obkroža črko E, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (3); |
| --- | --- | --- |

4.4

Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, označena mednarodna homologacijska oznaka v skladu z vzorcem iz Priloge 2, sestavljena iz:

4.4.1

kroga, ki obkroža črko E, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (3);

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledi črka R, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1 zgoraj. |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledi črka R, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1 zgoraj.

| 4.5 | Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranem po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 zgoraj vstavijo številka Pravilnika in homologacije ter dodatni simboli. |
| --- | --- |

4.5

Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranem po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 zgoraj vstavijo številka Pravilnika in homologacije ter dodatni simboli.

| 4.6 | Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.6

Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna.

| 4.7 | Homologacijska oznaka se namesti v bližino podatkovne tablice vozila ali nanjo. |
| --- | --- |

4.7

Homologacijska oznaka se namesti v bližino podatkovne tablice vozila ali nanjo.

5.   SPECIFIKACIJE

5.1   Vidno polje voznika

| 5.1.1 | Prozorna površina vetrobranskega stekla mora zajemati vsaj referenčne točke vetrobranskega stekla (glej sliko 1 v Dodatku Priloge 4):






  5.1.1.1 | vodoravna referenčna točka pred V1 in 17° na levo (glej sliko 1 v Dodatku Priloge 4) |
| --- | --- | --- |

5.1.1

Prozorna površina vetrobranskega stekla mora zajemati vsaj referenčne točke vetrobranskega stekla (glej sliko 1 v Dodatku Priloge 4):

5.1.1.1

vodoravna referenčna točka pred V1 in 17° na levo (glej sliko 1 v Dodatku Priloge 4)

| 5.1.1.2 | zgornja navpična referenčna točka pred V1 in 7° nad vodoravno ravnino |
| --- | --- |

5.1.1.2

zgornja navpična referenčna točka pred V1 in 7° nad vodoravno ravnino

| 5.1.1.3 | spodnja navpična referenčna točka pred V2 in 5° pod vodoravno ravnino |
| --- | --- |

5.1.1.3

spodnja navpična referenčna točka pred V2 in 5° pod vodoravno ravnino

| 5.1.1.4 | zaradi preverjanja skladnosti z zahtevami za prednje vidno polje na drugi polovici vetrobranskega stekla se določijo tri dodatne referenčne točke, ki so simetrične s točkami iz odstavkov 5.1.1.1 do 5.1.1.3 glede na srednjo vzdolžno ravnino vozila. |
| --- | --- |

5.1.1.4

zaradi preverjanja skladnosti z zahtevami za prednje vidno polje na drugi polovici vetrobranskega stekla se določijo tri dodatne referenčne točke, ki so simetrične s točkami iz odstavkov 5.1.1.1 do 5.1.1.3 glede na srednjo vzdolžno ravnino vozila.

| 5.1.2 | Kot zakrivanja vsakega stebrička A, kot je opisan v odstavku 5.1.2.1, ne presega 6° (glej sliko 3 v Dodatku Priloge 4). V primeru neprebojnih vozil ta kot ne presega 10°.
  Kota zakrivanja stebrička A na sopotnikovi strani iz odstavka 5.1.2.1.2 ni treba določati, če sta stebrička nameščena simetrično glede na srednjo vzdolžno navpično ravnino vozila. |
| --- | --- |

5.1.2

Kot zakrivanja vsakega stebrička A, kot je opisan v odstavku 5.1.2.1, ne presega 6° (glej sliko 3 v Dodatku Priloge 4). V primeru neprebojnih vozil ta kot ne presega 10°.

Kota zakrivanja stebrička A na sopotnikovi strani iz odstavka 5.1.2.1.2 ni treba določati, če sta stebrička nameščena simetrično glede na srednjo vzdolžno navpično ravnino vozila.

| 5.1.2.1 | Kot zakrivanja vsakega stebrička se meri tako, da se naslednja vodoravna preseka postavi na ravnini enega nad drugega:







  Presek 1 | : | iz točke Pm, kakor jo določa odstavek 5.3.1.1, izhaja ravnina, ki oklepa kot 2° navzgor z vodoravno ravnino, ki poteka skozi točko Pm naprej. Določi se vodoravni prerez stebrička A, ki se začenja v najbolj sprednji točki preseka stebrička A in nagnjene ravnine (glej sliko 2 v Dodatku Priloge 4). |
| --- | --- | --- | --- |
| Presek 2 | : | isti postopek se ponovi, le da je poševna ravnina nagnjena za 5° navzdol glede na vodoravno ravnino, ki poteka skozi točko Pm naprej (glej sliko 2 v Dodatku Priloge 4). |

5.1.2.1

Kot zakrivanja vsakega stebrička se meri tako, da se naslednja vodoravna preseka postavi na ravnini enega nad drugega:

Presek 1

:

iz točke Pm, kakor jo določa odstavek 5.3.1.1, izhaja ravnina, ki oklepa kot 2° navzgor z vodoravno ravnino, ki poteka skozi točko Pm naprej. Določi se vodoravni prerez stebrička A, ki se začenja v najbolj sprednji točki preseka stebrička A in nagnjene ravnine (glej sliko 2 v Dodatku Priloge 4).

Presek 2

:

isti postopek se ponovi, le da je poševna ravnina nagnjena za 5° navzdol glede na vodoravno ravnino, ki poteka skozi točko Pm naprej (glej sliko 2 v Dodatku Priloge 4).

| 5.1.2.1.1 | Kot zakrivanja stebrička A na voznikovi strani je kot, ki nastane v ravnini pogleda in katerega kraka izhajata iz točke E2, pri čemer je en krak tangenta na notranji rob preseka S1, drugi krak pa vzporednica s tangento iz točke E1 na zunanji rob preseka S2 (glej sliko 3 v Dodatku Priloge 4). |
| --- | --- |

5.1.2.1.1

Kot zakrivanja stebrička A na voznikovi strani je kot, ki nastane v ravnini pogleda in katerega kraka izhajata iz točke E2, pri čemer je en krak tangenta na notranji rob preseka S1, drugi krak pa vzporednica s tangento iz točke E1 na zunanji rob preseka S2 (glej sliko 3 v Dodatku Priloge 4).

| 5.1.2.1.2 | Kot zakrivanja stebrička A na sovoznikovi strani je kot, ki nastane v ravnini pogleda in katerega kraka izhajata iz točke E3, pri čemer je en krak tangenta na notranji rob preseka S1, drugi krak pa vzporednica s tangento iz točke E4 na zunanji rob preseka S2 (glej sliko 3 v Dodatku Priloge 4). |
| --- | --- |

5.1.2.1.2

Kot zakrivanja stebrička A na sovoznikovi strani je kot, ki nastane v ravnini pogleda in katerega kraka izhajata iz točke E3, pri čemer je en krak tangenta na notranji rob preseka S1, drugi krak pa vzporednica s tangento iz točke E4 na zunanji rob preseka S2 (glej sliko 3 v Dodatku Priloge 4).

| 5.1.2.2 | Nobeno vozilo nima več kot dva stebrička A. |
| --- | --- |

5.1.2.2

Nobeno vozilo nima več kot dva stebrička A.

| 5.1.3 | V vidnem polju, ki je v območju 180° pred voznikom pod vodoravno ravnino skozi točko V1 in nad tremi ravninami, ki potekajo skozi točko V2, od katerih je prva pravokotna na ravnino X-Z in nagnjena navzdol za 4°, drugi dve pa sta pravokotni na ravnino Y-Z in nagnjeni navzdol za 4°, ne sme biti nobenega dela, ki zastira voznikov pogled, razen stebričkov A, ločilnega profila fiksnega ali premičnega ventilacijskega okenca ali bočnega okna, zunanjih radijskih anten, vzvratnih ogledal in brisalcev vetrobranskega stekla (glej sliko 4 v Dodatku Priloge 4).
  Naslednjih delov ne prištevamo med tiste, ki zakrivajo vidno polje:






  (a) | vgrajeni ali tiskani vodniki „radijskih anten“, katerih širina ni večja od naslednjih vrednosti:






  (i) | vgrajeni vodniki: 0,5 mm, |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.3

V vidnem polju, ki je v območju 180° pred voznikom pod vodoravno ravnino skozi točko V1 in nad tremi ravninami, ki potekajo skozi točko V2, od katerih je prva pravokotna na ravnino X-Z in nagnjena navzdol za 4°, drugi dve pa sta pravokotni na ravnino Y-Z in nagnjeni navzdol za 4°, ne sme biti nobenega dela, ki zastira voznikov pogled, razen stebričkov A, ločilnega profila fiksnega ali premičnega ventilacijskega okenca ali bočnega okna, zunanjih radijskih anten, vzvratnih ogledal in brisalcev vetrobranskega stekla (glej sliko 4 v Dodatku Priloge 4).

Naslednjih delov ne prištevamo med tiste, ki zakrivajo vidno polje:

(a)

vgrajeni ali tiskani vodniki „radijskih anten“, katerih širina ni večja od naslednjih vrednosti:

(i)

vgrajeni vodniki: 0,5 mm,

| (ii) | tiskani vodniki: 1,0 mm. Ti vodniki „radijskih anten“ ne potekajo skozi območje A (4). Vseeno lahko skozi območje A potekajo trije vodniki „radijskih anten“, če njihova širina ne presega 0,5 mm. |
| --- | --- |

(ii)

tiskani vodniki: 1,0 mm. Ti vodniki „radijskih anten“ ne potekajo skozi območje A (4). Vseeno lahko skozi območje A potekajo trije vodniki „radijskih anten“, če njihova širina ne presega 0,5 mm.

| (b) | vodniki naprav za „odleditev/sušenje“ v območju A z običajno „cik–cak“ ali sinusoidno obliko in naslednjimi merami:






  (i) | največjo vidno širino: 0,030 mm |
| --- | --- | --- |

(b)

vodniki naprav za „odleditev/sušenje“ v območju A z običajno „cik–cak“ ali sinusoidno obliko in naslednjimi merami:

(i)

največjo vidno širino: 0,030 mm

| (ii) | največjo gostoto vodnikov:






  (a) | pri navpičnih vodnikih: 8/cm, |
| --- | --- | --- |

(ii)

največjo gostoto vodnikov:

(a)

pri navpičnih vodnikih: 8/cm,

| (b) | pri vodoravnih vodnikih: 5/cm. |
| --- | --- |

(b)

pri vodoravnih vodnikih: 5/cm.

| 5.1.3.1 | Dovoljeno je zakrivanje, ki ga povzročita zunanji rob volana in instrumentna plošča znotraj volana, če je ravnina, pravokotna na X-Z, ki poteka skozi točko V2 in je tangenta na skrajno zgornjo točko zunanjega roba volana, nagnjena navzdol za najmanj 1°.
  Volan, če je nastavljiv, se postavi v normalno lego, kot jo določi proizvajalec, če pa tega podatka ni, pa na sredino območja nastavitve. |
| --- | --- |

5.1.3.1

Dovoljeno je zakrivanje, ki ga povzročita zunanji rob volana in instrumentna plošča znotraj volana, če je ravnina, pravokotna na X-Z, ki poteka skozi točko V2 in je tangenta na skrajno zgornjo točko zunanjega roba volana, nagnjena navzdol za najmanj 1°.

Volan, če je nastavljiv, se postavi v normalno lego, kot jo določi proizvajalec, če pa tega podatka ni, pa na sredino območja nastavitve.

5.2   Lega točk V

| 5.2.1 | Lega točk V glede na točko R, ki je določena s koordinatami XYZ tridimenzionalnega koordinatnega sistema, je prikazana v tabelah I in IV. |
| --- | --- |

5.2.1

Lega točk V glede na točko R, ki je določena s koordinatami XYZ tridimenzionalnega koordinatnega sistema, je prikazana v tabelah I in IV.

| 5.2.2 | V tabeli I so navedene osnovne koordinate za konstrukcijsko določen naklon naslona sedežev 25°. Pozitivna smer koordinat je razvidna iz slike 1 v Dodatku Priloge 4.

  Tabela I









  Točka V | X | Y | Z |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| V1 | 68 mm | –5 mm | 665 mm |
| V2 | 68 mm | –5 mm | 589 mm |

5.2.2

V tabeli I so navedene osnovne koordinate za konstrukcijsko določen naklon naslona sedežev 25°. Pozitivna smer koordinat je razvidna iz slike 1 v Dodatku Priloge 4.

Tabela I

Točka V

X

Y

Z

V1

68 mm

–5 mm

665 mm

V2

68 mm

–5 mm

589 mm

5.3   Lega točk P

| 5.3.1 | Lega točk P glede na točko R po koordinatah XYZ tridimenzionalnega koordinatnega sistema je prikazana v tabelah II, III in IV. |
| --- | --- |

5.3.1

Lega točk P glede na točko R po koordinatah XYZ tridimenzionalnega koordinatnega sistema je prikazana v tabelah II, III in IV.

| 5.3.1.1 | V tabeli II so navedene osnovne koordinate za konstrukcijsko določen naklon naslona sedeža 25°. Pozitivna smer za koordinate je prikazana na sliki 1 v Dodatku Priloge 4.
  Točka Pm je presečišče premice P1–P2 in navpične vzdolžne ravnine, ki poteka skozi točko R.

  Tabela II









  Točka P | X | Y | Z |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| P1 | 35 mm | –20 mm | 627 mm |
| P2 | 63 mm | 47 mm | 627 mm |
| Pm | 43,36 mm | 0 mm | 627 mm |

5.3.1.1

V tabeli II so navedene osnovne koordinate za konstrukcijsko določen naklon naslona sedeža 25°. Pozitivna smer za koordinate je prikazana na sliki 1 v Dodatku Priloge 4.

Točka Pm je presečišče premice P1–P2 in navpične vzdolžne ravnine, ki poteka skozi točko R.

Tabela II

Točka P

X

Y

Z

P1

35 mm

–20 mm

627 mm

P2

63 mm

47 mm

627 mm

Pm

43,36 mm

0 mm

627 mm

| 5.3.1.2 | V tabeli III so navedeni popravki koordinat X točk P1 in P2, če področje vodoravne nastavitve sedežev iz odstavka 2.16 presega 108 mm. Pozitivna smer za koordinate je prikazana na sliki 1 v Dodatku Priloge 4.

  Tabela III







  Področje vodoravne nastavitve sedežev | Δx |
| --- | --- | --- |
| 108 do 120 mm | –13 mm |
| 121 do 132 mm | –22 mm |
| 133 do 145 mm | –32 mm |
| 146 do 158 mm | –42 mm |
| več kakor 158 mm | –48 mm |

5.3.1.2

V tabeli III so navedeni popravki koordinat X točk P1 in P2, če področje vodoravne nastavitve sedežev iz odstavka 2.16 presega 108 mm. Pozitivna smer za koordinate je prikazana na sliki 1 v Dodatku Priloge 4.

Tabela III

Področje vodoravne nastavitve sedežev

Δx

108 do 120 mm

–13 mm

121 do 132 mm

–22 mm

133 do 145 mm

–32 mm

146 do 158 mm

–42 mm

več kakor 158 mm

–48 mm

5.4   Popravek v primeru, da je konstrukcijsko določen naklon naslona sedežev drugačen od 25°

V tabeli 4 so navedeni popravki koordinat X in Z vsake točke P in vsake točke V, če je konstrukcijsko določen naklon naslona sedeža drugačen od 25°. Pozitivna smer koordinat je razvidna iz slike 1 v Dodatku Priloge 4.

Tabela IV

| Naklon naslona sedežev
  (v °) | Vodoravne koordinate
  Δx | Navpične koordinate
  Δz |
| --- | --- | --- |
| 5 | – 186 mm | 28 mm |
| 6 | – 177 mm | 27 mm |
| 7 | – 167 mm | 27 mm |
| 8 | – 157 mm | 27 mm |
| 9 | – 147 mm | 26 mm |
| 10 | – 137 mm | 25 mm |
| 11 | – 128 mm | 24 mm |
| 12 | – 118 mm | 23 mm |
| 13 | – 109 mm | 22 mm |
| 14 | –99 mm | 21 mm |
| 15 | –90 mm | 20 mm |
| 16 | –81 mm | 18 mm |
| 17 | –72 mm | 17 mm |
| 18 | –62 mm | 15 mm |
| 19 | –53 mm | 13 mm |
| 20 | –44 mm | 11 mm |
| 21 | –35 mm | 9 mm |
| 22 | –26 mm | 7 mm |
| 23 | –18 mm | 5 mm |
| 24 | –9 mm | 3 mm |
| 25 | 0 mm | 0 mm |
| 26 | 9 mm | –3 mm |
| 27 | 17 mm | –5 mm |
| 28 | 26 mm | –8 mm |
| 29 | 34 mm | –11 mm |
| 30 | 43 mm | –14 mm |
| 31 | 51 mm | –18 mm |
| 32 | 59 mm | –21 mm |
| 33 | 67 mm | –24 mm |
| 34 | 76 mm | –28 mm |
| 35 | 84 mm | –32 mm |
| 36 | 92 mm | –35 mm |
| 37 | 100 mm | –39 mm |
| 38 | 108 mm | –43 mm |
| 39 | 115 mm | –48 mm |
| 40 | 123 mm | –52 mm |

Naklon naslona sedežev

(v °)

Vodoravne koordinate

Δx

Navpične koordinate

Δz

5

– 186 mm

28 mm

6

– 177 mm

27 mm

7

– 167 mm

27 mm

8

– 157 mm

27 mm

9

– 147 mm

26 mm

10

– 137 mm

25 mm

11

– 128 mm

24 mm

12

– 118 mm

23 mm

13

– 109 mm

22 mm

14

–99 mm

21 mm

15

–90 mm

20 mm

16

–81 mm

18 mm

17

–72 mm

17 mm

18

–62 mm

15 mm

19

–53 mm

13 mm

20

–44 mm

11 mm

21

–35 mm

9 mm

22

–26 mm

7 mm

23

–18 mm

5 mm

24

–9 mm

3 mm

25

0 mm

0 mm

26

9 mm

–3 mm

27

17 mm

–5 mm

28

26 mm

–8 mm

29

34 mm

–11 mm

30

43 mm

–14 mm

31

51 mm

–18 mm

32

59 mm

–21 mm

33

67 mm

–24 mm

34

76 mm

–28 mm

35

84 mm

–32 mm

36

92 mm

–35 mm

37

100 mm

–39 mm

38

108 mm

–43 mm

39

115 mm

–48 mm

40

123 mm

–52 mm

5.5   Lega točk E

| 5.5.1 | Točki E1 in E2 sta od točke P1 oddaljeni 104 mm.
  Medsebojna oddaljenost točk E2 in E1 je 65 mm (glej sliko 4 v Dodatku Priloge 4). |
| --- | --- |

5.5.1

Točki E1 in E2 sta od točke P1 oddaljeni 104 mm.

Medsebojna oddaljenost točk E2 in E1 je 65 mm (glej sliko 4 v Dodatku Priloge 4).

| 5.5.2 | Premica, ki povezuje točki E1 in E2, se zavrti okrog točke P1 tako, da je tangenta iz točke E1 na zunanjem robu preseka S2 stebričkov A na voznikovi strani pravokotna na premico E1–E2 (glej sliko 3 v Dodatku Priloge 4). |
| --- | --- |

5.5.2

Premica, ki povezuje točki E1 in E2, se zavrti okrog točke P1 tako, da je tangenta iz točke E1 na zunanjem robu preseka S2 stebričkov A na voznikovi strani pravokotna na premico E1–E2 (glej sliko 3 v Dodatku Priloge 4).

| 5.5.3 | Točki E3 in E4 sta od točke P2 oddaljeni 104 mm. Medsebojna oddaljenost točk E3 in E4 je 65 mm (glej sliko 4 v Dodatku Priloge 4). |
| --- | --- |

5.5.3

Točki E3 in E4 sta od točke P2 oddaljeni 104 mm. Medsebojna oddaljenost točk E3 in E4 je 65 mm (glej sliko 4 v Dodatku Priloge 4).

| 5.5.4 | Premico E3–E4 je treba zavrteti okoli točke P2 tako, da je tangenta iz točke E4 na zunanjem robu preseka S2 stebričkov A na sovoznikovi strani pravokotna na premico E3–E4 (glej sliko 3 v Dodatku Priloge 4). |
| --- | --- |

5.5.4

Premico E3–E4 je treba zavrteti okoli točke P2 tako, da je tangenta iz točke E4 na zunanjem robu preseka S2 stebričkov A na sovoznikovi strani pravokotna na premico E3–E4 (glej sliko 3 v Dodatku Priloge 4).

6.   PRESKUSNI POSTOPEK

6.1   Vidno polje voznika

| 6.1.1 | Dimenzijsko razmerje med primarnimi referenčnimi oznakami vozila in tridimenzionalnim koordinatnim sistemom se določi po postopku iz Priloge 4. |
| --- | --- |

6.1.1

Dimenzijsko razmerje med primarnimi referenčnimi oznakami vozila in tridimenzionalnim koordinatnim sistemom se določi po postopku iz Priloge 4.

| 6.1.2 | Lega točk V1 in V2 glede na točko R se določi s koordinatami XYZ tridimenzionalnega koordinatnega sistema, kot je prikazano v točki 5.2.2 tabele I in v točki 5.4 tabele IV. Referenčne točke vetrobranskega stekla se potem določijo na podlagi pravilno določenih točk V, kot je določeno v odstavku 5.1.1. |
| --- | --- |

6.1.2

Lega točk V1 in V2 glede na točko R se določi s koordinatami XYZ tridimenzionalnega koordinatnega sistema, kot je prikazano v točki 5.2.2 tabele I in v točki 5.4 tabele IV. Referenčne točke vetrobranskega stekla se potem določijo na podlagi pravilno določenih točk V, kot je določeno v odstavku 5.1.1.

| 6.1.3 | Relativna lega točk P, točke R in središčne linije vozniškega sedeža se določi s koordinatami XYZ tridimenzionalnega koordinatnega sistema v skladu s tabelama II in III iz odstavka 5.3. Popravki za konstrukcijsko določen naklon naslona sedežev, ki je drugačen od 25°, so prikazani v točki 5.4 tabele IV. |
| --- | --- |

6.1.3

Relativna lega točk P, točke R in središčne linije vozniškega sedeža se določi s koordinatami XYZ tridimenzionalnega koordinatnega sistema v skladu s tabelama II in III iz odstavka 5.3. Popravki za konstrukcijsko določen naklon naslona sedežev, ki je drugačen od 25°, so prikazani v točki 5.4 tabele IV.

| 6.1.4 | Kot zakritja (glej odstavek 5.1.2) se meri v poševnih ravninah, kakor je prikazano na sliki 2 v Dodatku Priloge 4. Razmerje med točkama P1 in P2, ki sta povezani s točkama E1 in E2 ali s točkama E3 in E4, je prikazano na sliki 5 v Dodatku Priloge 4. |
| --- | --- |

6.1.4

Kot zakritja (glej odstavek 5.1.2) se meri v poševnih ravninah, kakor je prikazano na sliki 2 v Dodatku Priloge 4. Razmerje med točkama P1 in P2, ki sta povezani s točkama E1 in E2 ali s točkama E3 in E4, je prikazano na sliki 5 v Dodatku Priloge 4.

| 6.1.4.1 | Premico E1–E2 se nastavi, kakor je opisano v odstavku 5.5.2. Kot zakrivanja stebrička A na voznikovi strani se izmeri, kakor je določeno v odstavku 5.1.2.1.1. |
| --- | --- |

6.1.4.1

Premico E1–E2 se nastavi, kakor je opisano v odstavku 5.5.2. Kot zakrivanja stebrička A na voznikovi strani se izmeri, kakor je določeno v odstavku 5.1.2.1.1.

| 6.1.4.2 | Premico E3–E4 se nastavi, kakor je opisano v odstavku 5.5.4. Kot zakrivanja stebrička A na sovoznikovi strani se nato izmeri, kakor je določeno v odstavku 5.1.2.1.2. |
| --- | --- |

6.1.4.2

Premico E3–E4 se nastavi, kakor je opisano v odstavku 5.5.4. Kot zakrivanja stebrička A na sovoznikovi strani se nato izmeri, kakor je določeno v odstavku 5.1.2.1.2.

| 6.1.5 | Proizvajalec lahko izmeri kot zakrivanja na vozilu ali na risbah. Če obstaja dvom, lahko tehnična služba zahteva preskuse na vozilu. |
| --- | --- |

6.1.5

Proizvajalec lahko izmeri kot zakrivanja na vozilu ali na risbah. Če obstaja dvom, lahko tehnična služba zahteva preskuse na vozilu.

7.   SPREMEMBA TIPA VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 7.1 | Vsaka sprememba tipa vozila iz odstavka 2.2 zgoraj se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo. Organ lahko potem:






  7.1.1 | meni, da spremembe nimajo škodljivega učinka na pogoje za podelitev homologacije, in podeli razširitev homologacije; |
| --- | --- | --- |

7.1

Vsaka sprememba tipa vozila iz odstavka 2.2 zgoraj se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo. Organ lahko potem:

7.1.1

meni, da spremembe nimajo škodljivega učinka na pogoje za podelitev homologacije, in podeli razširitev homologacije;

| 7.1.2 | meni, da spremembe vplivajo na pogoje za podeljevanje homologacije, in zahteva dodatne preskuse ali preverjanja, preden odobri razširitev homologacije. |
| --- | --- |

7.1.2

meni, da spremembe vplivajo na pogoje za podeljevanje homologacije, in zahteva dodatne preskuse ali preverjanja, preden odobri razširitev homologacije.

| 7.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz odstavka 4.3 zgoraj sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

7.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz odstavka 4.3 zgoraj sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 7.3 | Pristojni organ o razširitvi homologacije obvesti druge pogodbenice s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. Vsaki razširitvi dodeli serijsko številko, ki se imenuje številka razširitve. |
| --- | --- |

7.3

Pristojni organ o razširitvi homologacije obvesti druge pogodbenice s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. Vsaki razširitvi dodeli serijsko številko, ki se imenuje številka razširitve.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 8.1 | Postopki v zvezi s skladnostjo proizvodnje so v skladu s splošnimi določbami iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) in izpolnjujejo naslednje zahteve: |
| --- | --- |

8.1

Postopki v zvezi s skladnostjo proizvodnje so v skladu s splošnimi določbami iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) in izpolnjujejo naslednje zahteve:

| 8.2 | Vozilo, homologirano na podlagi tega pravilnika, se izdela tako, da izpolnjuje zahteve iz odstavka 5 zgoraj in je tako v skladu s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

8.2

Vozilo, homologirano na podlagi tega pravilnika, se izdela tako, da izpolnjuje zahteve iz odstavka 5 zgoraj in je tako v skladu s homologiranim tipom.

| 8.3 | Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost uporabljenih metod nadzora skladnosti za vsako proizvodno enoto. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

8.3

Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost uporabljenih metod nadzora skladnosti za vsako proizvodno enoto. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na dve leti.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1 | Homologacija, ki se podeli za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8 zgoraj. |
| --- | --- |

9.1

Homologacija, ki se podeli za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8 zgoraj.

| 9.2 | Če pogodbenica prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

9.2

Če pogodbenica prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo, in ta potem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

---

(1)  Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem..2, kakor je bila nazadnje spremenjena s Sprem. 4).

(2)  Masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, vključuje maso vozila in karoserije skupaj s hladilno tekočino, mazivi, gorivom, 100 % drugih tekočin, orodji, nadomestnim kolesom in voznikom. Ocenjena masa voznika je 75 kg (porazdeljena na naslednji način: 68 kg za maso osebe in 7 kg za maso prtljage v skladu s standardom ISO 2416:1992. Posoda za gorivo vsebuje 90 % prostornine, kakor jo je določil proizvajalec, druge naprave, ki vsebujejo tekočine (razen tistih za odpadno vodo), pa 100 %.

(3)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podeljujejo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto) in 56 za Črno goro. Naslednje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov. Generalni sekretar Združenih narodov tako podeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(4)  Kakor je opredeljeno v odstavku 2.2 Priloge 18 k Pravilniku št. 43 o homologaciji varnostnih stekel in materialov za zasteklitev.

---

PRILOGA 1

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PRILOGA 2

PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

(glej odstavke 4.4 do 4.4.2 tega pravilnika)

Image

---

PRILOGA 3

Postopek za določanje točke h in dejanskega naklona trupa za sedežna mesta v motornih vozilih

1.   NAMEN

1.1   Postopek iz te priloge se uporablja za določanje točke H in dejanskega naklona trupa za enega ali več sedežnih mest v motornem vozilu ter za preverjanje razmerja med izmerjenimi vrednostmi in konstrukcijsko določenimi vrednostmi po navedbi proizvajalca vozila (1).

2.   OPREDELITVE POJMOV

V tej prilogi:

2.1   „referenčni podatek“ pomeni eno ali več naslednjih lastnosti sedežnih mest:

| 2.1.1 | točko H, točko R in njuno razmerje; |
| --- | --- |

2.1.1

točko H, točko R in njuno razmerje;

| 2.1.2 | dejanski naklon trupa in konstrukcijsko določen naklon trupa ter njuno razmerje; |
| --- | --- |

2.1.2

dejanski naklon trupa in konstrukcijsko določen naklon trupa ter njuno razmerje;

2.2   „tridimenzionalna naprava za točko H“ (naprava 3-D H) pomeni napravo, ki se uporablja za določanje točk H in dejanskih naklonov trupa; naprava je opisana v Dodatku 1 te Priloge;

2.3   „točka H“ pomeni vrtišče med trupom in stegni naprave 3-D H, nameščene na sedež v vozilu v skladu s postopkom iz odstavka 4 spodaj. Točka H je v središču središčne osi naprave, ki poteka med vizirnima gumboma točke H na obeh straneh naprave 3-D H. Točka H teoretično ustreza točki R (za dovoljeno odstopanje glej odstavek 3.2.2 spodaj). Ko je točka H določena po postopku iz odstavka 4, se šteje, da je fiksna glede na strukturo oblazinjenja sedeža, in se premika skupaj s sedežem, ko se ta nastavlja;

2.4   „točka R“ ali „referenčna točka sedeža“ pomeni konstrukcijsko določeno točko, ki jo določi proizvajalec vozila za vsako sedežno mesto glede na tridimenzionalni koordinatni sistem;

2.5   „linija trupa“ pomeni središčnico droga trupa naprave 3-D H, ko je trup v skrajni zadnji legi;

2.6   „dejanski naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko H in linijo trupa, izmerjen s skalo za kot naklona hrbta na napravi 3-D H; dejanski naklon trupa teoretično ustreza konstrukcijsko določenemu naklonu trupa (za dovoljena odstopanja glej odstavek 3.2.2 spodaj);

2.7   „konstrukcijsko določen naklon trupa“ pomeni kot med navpičnico skozi točko R in linijo trupa v legi, ki ustreza konstrukcijsko določeni legi naslona sedeža, kakor jo je določil proizvajalec vozila;

2.8   „srednja ravnina potnika“ (C/LO) pomeni srednjo ravnino naprave 3-D H, postavljene na vsako konstrukcijsko določeno sedežno mesto; predstavljena je s koordinato točke H na osi Y. Pri posamičnih sedežih srednja ravnina sedeža ustreza srednji ravnini potnika; pri drugih sedežih srednjo ravnino potnika določi proizvajalec.

2.9   „tridimenzionalni koordinatni sistem“ pomeni sistem, kot je opisan v Dodatku 2 te priloge;

2.10   „izhodiščne oznake“ so fizične točke (odprtine, površine, oznake ali vdolbine) na karoseriji vozila, kakor jih je določil proizvajalec;

2.11   „postavitev vozila za meritve“ pomeni lego vozila, določeno s koordinatami izhodiščnih oznak v tridimenzionalnem koordinatnem sistemu.

3.   ZAHTEVE

3.1   Navajanje podatkov

Za vsako sedežno mesto, za katero so potrebni referenčni podatki zaradi dokazovanja skladnosti z določbami tega pravilnika, se na obrazcu iz Dodatka 3 te priloge predložijo vsi ali tisti od naslednjih podatkov, ki so primerni:

| 3.1.1 | koordinate točke R glede na tridimenzionalni koordinatni sistem; |
| --- | --- |

3.1.1

koordinate točke R glede na tridimenzionalni koordinatni sistem;

| 3.1.2 | konstrukcijsko določen naklon trupa; |
| --- | --- |

3.1.2

konstrukcijsko določen naklon trupa;

| 3.1.3 | vsi podatki, potrebni za nastavitev sedeža (če je nastavljiv) v položaj za meritve iz odstavka 4.3 spodaj. |
| --- | --- |

3.1.3

vsi podatki, potrebni za nastavitev sedeža (če je nastavljiv) v položaj za meritve iz odstavka 4.3 spodaj.

3.2   Razmerje med izmerjenimi vrednostmi in konstrukcijsko določenimi vrednostmi

3.2.1   Koordinate točke H in vrednost dejanskega naklona trupa, dobljena po postopku iz odstavka 4 spodaj, se primerjajo s koordinatami točke R in vrednostjo konstrukcijsko določenega naklona trupa, ki jo je določil proizvajalec vozila.

3.2.2   Relativni položaji točke R in točke H ter razmerje med konstrukcijsko določenim naklonom trupa in dejanskim naklonom trupa se štejejo za zadovoljive za obravnavano sedežno mesto, če točka H, kakor je določena s koordinatami, leži v kvadratu s stranico 50 mm, katerega stranice potekajo v vodoravni in navpični smeri ter katerega diagonali se sekata v točki R, in če je dejanski naklon trupa v območju 5° glede na konstrukcijsko določen naklon trupa.

3.2.3   Če so ti pogoji izpolnjeni, se za dokazovanje skladnosti z določbami tega pravilnika uporabita točka R in konstrukcijsko določen naklon trupa.

3.2.4   Če točka H ali dejanski naklon trupa ne ustrezata zahtevam iz odstavka 3.2.2 zgoraj, se točka H in dejanski naklon trupa določita še dvakrat (skupaj trikrat). Če rezultati dveh od treh meritev izpolnjujejo zahteve, veljajo pogoji iz odstavka 3.2.3 zgoraj.

3.2.5   Če rezultati najmanj dveh od treh postopkov iz odstavka 3.2.4 zgoraj ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 3.2.2 zgoraj ali če ni mogoče opraviti preverjanja, ker proizvajalec vozila ni predložil podatkov o legi točke R ali konstrukcijsko določenem naklonu trupa, se uporabi srednja vrednost treh izmerjenih točk ali povprečna vrednost treh izmerjenih naklonov in se ti vrednosti štejeta za veljavni v vseh primerih, kjer se ta pravilnik sklicuje na točko R ali na konstrukcijsko določen naklon trupa.

4.   POSTOPEK ZA DOLOČANJE TOČKE H IN DEJANSKEGA NAKLONA TRUPA

4.1   Po presoji proizvajalca se vozilo predkondicionira na temperaturi 20 ± 10 °C, da material oblazinjenja sedeža doseže sobno temperaturo. Če sedež, ki ga je treba preskušati, še ni bil uporabljen, se sedež dvakrat po eno minuto obremeni z osebo ali napravo z maso 70 do 80 kg, da se oblazinjenje in naslon upogneta. Na zahtevo proizvajalca ostanejo vsi sklopi sedeža vsaj 30 minut pred postavljanjem naprave 3-D H neobremenjeni.

4.2   Vozilo je v položaju za meritve iz odstavka 2.11 zgoraj.

4.3   Če je sedež nastavljiv, se najprej nastavi v zadnjo lego, ki je še običajna in se uporablja med vožnjo in kakor je določil proizvajalec vozila, pri tem pa se upoštevajo izključno vzdolžne nastavitve sedeža, brez nastavitev sedeža za druge namene. Če obstajajo druge možnosti nastavitve sedeža (po višini, naklonu, naslonu itd.), se uporabi nastavitev, kakor jo je določil proizvajalec vozila. Pri vzmetenih sedežih se navpična lega togo fiksira, tako da ustreza običajni uporabi pri vožnji, kakor jo je določil proizvajalec.

4.4   Površina sedežnega mesta, ki jo zavzema naprava 3-D H, se prekrije z bombažno tkanino, ki je dovolj velika in s primerno teksturo in je opisana kot čista bombažna tkanina z 18,9 vlakna na cm2 in s težo 0,228 kg/m2, ali pleteno ali netkano tkanino z enakovrednimi lastnostmi.

Če se preskus opravlja na sedežu zunaj vozila, imajo tla, na katerih je sedež, enake osnovne lastnosti (2) kot tla v vozilu, za katerega je sedež namenjen.

4.5   Sedalo in hrbtišče naprave 3-D H se postavita tako, da srednja ravnina potnika (CPO) sovpada s srednjo ravnino naprave 3-D H. Na zahtevo proizvajalca se lahko naprava 3-D H premakne bolj navznoter glede na CPO, če je naprava 3-D H postavljena toliko proti zunanjosti, da rob sedeža ne dovoli izravnave naprave 3-D H.

4.6   Stopalo in spodnji del noge se pritrdita na sklop sedala posamično ali z uporabo droga T in sklopa spodnjega dela noge. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe točke H, je vzporedna s tlemi in pravokotna na vzdolžno srednjo ravnino sedeža.

4.7   Lega stopala in noge naprave 3-D H se nastavi na naslednji način:

4.7.1   Predvideno sedežno mesto: voznik in sopotnik na zunanjem prednjem sedežu

| 4.7.1.1 | Sklopi stopal in nog se pomaknejo naprej tako, da so stopala v naravni legi na tleh, po potrebi med pedali. Če je mogoče, je levo stopalo približno enako oddaljeno od levega roba srednje ravnine naprave 3-D H kakor desno stopalo od desnega roba. Libela za namestitev prečne lege naprave 3-D H se namesti v vodoravno lego, po potrebi z nastavitvijo sedala ali sklopa noge in stopala nazaj. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe točke H, se ohrani pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino sedeža. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Sklopi stopal in nog se pomaknejo naprej tako, da so stopala v naravni legi na tleh, po potrebi med pedali. Če je mogoče, je levo stopalo približno enako oddaljeno od levega roba srednje ravnine naprave 3-D H kakor desno stopalo od desnega roba. Libela za namestitev prečne lege naprave 3-D H se namesti v vodoravno lego, po potrebi z nastavitvijo sedala ali sklopa noge in stopala nazaj. Črta, ki poteka skozi vizirne gumbe točke H, se ohrani pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino sedeža.

| 4.7.1.2 | Če leve noge ni mogoče obdržati vzporedno z desno nogo in levega stopala oprtega na vozilo, se levo stopalo premika toliko časa, dokler ne pride v takšno lego. Lega vizirnih gumbov ostane nespremenjena. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Če leve noge ni mogoče obdržati vzporedno z desno nogo in levega stopala oprtega na vozilo, se levo stopalo premika toliko časa, dokler ne pride v takšno lego. Lega vizirnih gumbov ostane nespremenjena.

4.7.2   Designated seating position: outboard rear seat

Za zadnje sedeže ali pomožne sedeže se noge nastavijo, kakor je določil proizvajalec. Če so stopala naslonjena na dele tal z različnimi ravnmi, je stopalo, ki pride prvo v stik s prednjim sedežem, referenčno, drugo stopalo pa se namesti tako, da libela za prečno namestitev sedala naprave kaže vodoravni položaj.

4.7.3   Druga predvidena sedežna mesta:

Uporabi se splošni postopek iz odstavka 4.7.1 zgoraj, le da se stopala postavijo tako, kakor je določil proizvajalec vozila.

4.8   Namestijo se uteži spodnjega dela noge in stegna, naprava 3-D H pa se poravna.

4.9   Hrbtna plošča se nagne naprej do sprednjega omejevalnika, naprava 3-D H pa se z drogom T odmakne od naslona sedeža. Potem se naprava 3-D H znova postavi na sedež po enem od naslednjih postopkov:

| 4.9.1 | Če naprava 3-D H drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Napravo 3-D H se pusti drseti nazaj, dokler vodoravna, naprej usmerjena omejevalna obremenitev na drogu T ni več potrebna, tj. dokler sedalo ne pride v stik z naslonom sedeža. Po potrebi se ponovno namesti spodnji del noge. |
| --- | --- |

4.9.1

Če naprava 3-D H drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Napravo 3-D H se pusti drseti nazaj, dokler vodoravna, naprej usmerjena omejevalna obremenitev na drogu T ni več potrebna, tj. dokler sedalo ne pride v stik z naslonom sedeža. Po potrebi se ponovno namesti spodnji del noge.

| 4.9.2 | Če naprava 3-D H ne drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Naprava 3-D H se z delovanjem vodoravne, nazaj usmerjene obremenitve na drog T premakne nazaj, dokler se sedalo ne dotakne naslona sedeža (glej sliko 2 v Dodatku 1 te priloge). |
| --- | --- |

4.9.2

Če naprava 3-D H ne drsi nazaj, se uporabi naslednji postopek. Naprava 3-D H se z delovanjem vodoravne, nazaj usmerjene obremenitve na drog T premakne nazaj, dokler se sedalo ne dotakne naslona sedeža (glej sliko 2 v Dodatku 1 te priloge).

4.10   Na hrbet in sedalo naprave 3-D H se v presečišču skale za kot kolka in ohišja droga T usmeri silo 100 10 N. Delovanje sile se obdrži v smeri črte, ki poteka vzdolž zgornjega presečišča do točke neposredno nad ohišjem stegenskega droga (glej sliko 2 v Dodatku 1 te priloge). Potem se hrbtna plošča previdno nasloni na naslon sedeža. Pri nadaljevanju postopka je treba paziti, da naprava 3-D H ne zdrsne naprej.

4.11   Namestita se desna in leva utež sedala, potem izmenično osem uteži trupa. Naprava 3-D H ostane v istem položaju.

4.12   Hrbtna plošča se nagne naprej, da se zmanjša pritisk na naslon sedeža. 3D H-naprava se trikrat premakne z ene strani na drugo v loku 10° (5° na vsako stran od navpične srednje ravnine) zaradi odprave morebitnega trenja, nastalega med napravo 3-D H in sedežem.

Med premikanjem se lahko zgodi, da se drog T naprave 3-D H premakne iz predpisane vodoravne in navpične lege. Zato je treba drog T med premikanjem naprave zadrževati s primerno bočno obremenitvijo. Pri zadrževanju droga T in premikanju naprave 3-D H se pazi, da ne nastanejo naključne zunanje obremenitve v navpični smeri ali smeri naprej in nazaj.

Med tem postopkom se stopala naprave 3-D H ne smejo ovirati ali zadrževati. Če stopala spremenijo lego, jih je treba za kratek čas pustiti v tej legi.

Hrbtna plošča se previdno pomakne nazaj na naslon sedeža in preveri se, ali sta obe libeli na ničli. Če so se stopala med premikanjem naprave 3-D H premaknila, jih je treba vrniti v prvotno lego po naslednjem postopku:

Vsako stopalo se izmenično dvigne od tal do najmanjše višine, ko ga ni več mogoče premakniti. Med tem dviganjem mora biti stopala mogoče prosto obračati; ne sme se uporabiti sile v smeri naprej ali bočne sile. Ko se vsako stopalo vrne v prvotno lego, se morajo pete dotikati za to predvidenega dela konstrukcije.

Bočna libela mora biti na ničli; po potrebi se na zgornjem delu hrbtne plošče uporabi bočna sila, ki zadošča za izravnavo sedala naprave 3-D H na sedežu.

4.13   Da se prepreči drsenje naprave 3-D H na sedežu naprej, se ob držanju droga T ravna tako:

| (a) | hrbtna plošča se nasloni na naslon sedeža; |
| --- | --- |

(a)

hrbtna plošča se nasloni na naslon sedeža;

| (b) | izmenično se z vodoravno nazaj usmerjeno silo, ki ne presega 25 N, deluje na drog naklona naslona približno na sredini uteži trupa, dokler skala za kot kolka ne pokaže, da je položaj stabilen tudi po prenehanju delovanja sile. Zagotovi se, da na napravo 3-D H ne deluje zunanja sila v smeri navzdol ali bočna sila. Če je potrebna dodatna izravnava naprave 3-D H, se hrbtna plošča obrne v smeri naprej, ponovno izravna, potem pa se ponovi postopek iz odstavka 4.12. |
| --- | --- |

(b)

izmenično se z vodoravno nazaj usmerjeno silo, ki ne presega 25 N, deluje na drog naklona naslona približno na sredini uteži trupa, dokler skala za kot kolka ne pokaže, da je položaj stabilen tudi po prenehanju delovanja sile. Zagotovi se, da na napravo 3-D H ne deluje zunanja sila v smeri navzdol ali bočna sila. Če je potrebna dodatna izravnava naprave 3-D H, se hrbtna plošča obrne v smeri naprej, ponovno izravna, potem pa se ponovi postopek iz odstavka 4.12.

4.14   Opravijo se vse meritve:

| 4.14.1 | Izmerijo se koordinate točke H glede na tridimenzionalni koordinatni sistem. |
| --- | --- |

4.14.1

Izmerijo se koordinate točke H glede na tridimenzionalni koordinatni sistem.

| 4.14.2 | Na skali za kot naklona naslona na napravi 3-D H se odčita dejanski naklon trupa, pri čemer je merilna palica v skrajni zadnji legi. |
| --- | --- |

4.14.2

Na skali za kot naklona naslona na napravi 3-D H se odčita dejanski naklon trupa, pri čemer je merilna palica v skrajni zadnji legi.

4.15   Če se želi ponovno postaviti napravo 3-D H, sklop sedeža ostane neobremenjen vsaj 30 minut pred ponovno postavitvijo. Naprava 3-D H na sedežu ne ostane dlje, kakor je potrebno za opravljanje preskusa.

4.16   Če se sedeži v isti vrsti lahko štejejo za podobne (sedežna klop, enaki sedeži itd.), se za vsako vrsto sedežev določi le ena točka H in en dejanski naklon trupa tako, da se naprava 3-D H iz Dodatka 1 te priloge postavi na prostor, ki se šteje za značilnega za to vrsto.

Ta prostor je:

| 4.16.1 | v prednji vrsti vozniški sedež; |
| --- | --- |

4.16.1

v prednji vrsti vozniški sedež;

| 4.16.2 | v zadnji vrsti ali vrstah zunanji sedež. |
| --- | --- |

4.16.2

v zadnji vrsti ali vrstah zunanji sedež.

---

(1)  V primeru katerih koli sedežnih prostorov, razen prednjih sedežev, kjer točke H ni mogoče določiti z uporabo „tridimenzionalne naprave za točko H“ ali drugih postopkov, se točka R, ki jo je označil proizvajalec vozila, lahko po presoji pristojnega organa upošteva kot referenca.

(2)  Kot naklona, razlika v višini pri vgradnji sedeža, struktura površine itd.

Dodatek 1

Opis tridimenzionalne naprave za točko h (Naprava 3-D H)
   (1)

1.   HRBTNA PLOŠČA IN SEDALO

Hrbtna plošča in sedalo sta izdelana iz ojačane plastike in kovine; ponazarjata trup in stegno človeškega telesa ter sta vrtljivo pritrjena v točki H. Za merjenje dejanskega naklona trupa je na merilni palici, vrtljivi v točki H, pritrjena skala. Nastavljivi stegenski drog, pritrjen na sedalo, določa središčnico stegna in se uporablja kot osnovnica skale za kot kolka.

2.   ELEMENTI TRUPA IN NOG

Deli spodnjega dela noge so povezani s sklopom sedala na drogu T za povezavo kolen, ki je bočni podaljšek nastavljivega stegenskega droga. V spodnjem delu nog so vgrajene skale za merjenje kotov kolen. Sklopi čevlja in stopala so kalibrirani za meritev kota stopala. Dve libeli se uporabljata za uravnavanje naprave v prostoru. Uteži delov trupa so nameščene v ustreznih težiščih, da na sedež deluje pritisk, ki ustreza pritisku 76 kg težkega moškega. Preveriti je treba gibljivost vseh sklepov naprave 3-D H, pri čemer mora biti trenje zanemarljivo.

Slika 1

Oznaka delov naprave 3-D H

Image

Slika 2

Mere delov naprave 3-D H in razporeditev obremenitve

Image

---

(1)  Naprava je skladna z napravo, navedeno v standardu ISO 6549-1980. Za podrobnosti konstrukcije naprave 3-D H se je treba obrniti na Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

Dodatek 2

TRIDIMENZIONALNI KOORDINATNI SISTEM

| 1. | Tridimenzionalni koordinatni sistem je določen s tremi pravokotnimi ravninami, kakor jih je določil proizvajalec vozila (glej sliko) (1). |
| --- | --- |

1.

Tridimenzionalni koordinatni sistem je določen s tremi pravokotnimi ravninami, kakor jih je določil proizvajalec vozila (glej sliko) (1).

| 2. | Pri meritvah se vozilo postavi na površino podlage tako, da koordinate izhodiščnih oznak ustrezajo vrednostim, ki jih je določil proizvajalec. |
| --- | --- |

2.

Pri meritvah se vozilo postavi na površino podlage tako, da koordinate izhodiščnih oznak ustrezajo vrednostim, ki jih je določil proizvajalec.

| 3. | Koordinate točke R in točke H se določijo glede na izhodiščne oznake, kakor jih je določil proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

3.

Koordinate točke R in točke H se določijo glede na izhodiščne oznake, kakor jih je določil proizvajalec vozila.

Image

---

(1)  Koordinatni sistem ustreza standardu ISO 4130:1978.

Dodatek 3

REFERENČNI PODATKI ZA SEDEŽNA MESTA

1.   KODIRANJE REFERENČNIH PODATKOV

Referenčni podatki so navedeni zaporedno za vsako sedežno mesto. Sedežna mesta so označena z dvomestno kodo. Na prvem mestu je arabska številka in označuje vrsto sedežev, pri čemer se šteje od sprednjega proti zadnjemu delu vozila. Na drugem mestu je velika tiskana črka, ki označuje položaj sedežnega mesta v vrsti, gledano v smeri vožnje; uporabijo se naslednje črke:

L= levi,

C= sredinski,

R= desni.

2.   OPIS POSTAVITVE VOZILA ZA MERITVE

2.1   Koordinate izhodiščnih oznak

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.   SEZNAM REFERENČNIH PODATKOV

3.1   Sedežno mesto: ...

3.1.1   Koordinate točke R

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.1.2   Konstrukcijsko določen naklon trupa: ...

3.1.3   Specifikacije za nastavitev sedeža (1)

| | vodoravno: ... |
| --- | --- |

vodoravno: ...

| | navpično: ... |
| --- | --- |

navpično: ...

| | naklon sedeža: ... |
| --- | --- |

naklon sedeža: ...

| | naklon trupa: ... |
| --- | --- |

naklon trupa: ...

Opomba: Referenčni podatki za nadaljnja sedežna mesta se navedejo v odstavkih 3.2, 3.3 itd.

---

(1)  Neustrezno prečrtati.

---

PRILOGA 4

Postopek prenosa primarnih referenčnih oznak vozila na tridimenzionalni koordinatni sistem

1.   PRENOS PRIMARNIH REFERENČNIH OZNAK VOZILA NA KOORDINATNI SISTEM

Zaradi preverjanja specifičnih mer na ali v vozilu, ki je predložen v postopek homologacije v skladu s tem pravilnikom, je treba natančno prenesti konstrukcijsko določene koordinate vozila v tridimenzionalni koordinatni sistem iz odstavka 2.3, in tudi primarne referenčne oznake iz odstavka 2.4, da je tako mogoče specifične točke iz konstrukcijskih risb določiti na vozilu, ki je bilo izdelano v skladu s temi konstrukcijskimi risbami.

2.   POSTOPEK PRENOSA REFERENČNIH OZNAK NA KOORDINATNI SISTEM

V ta namen se na tleh določi referenčno ravnino, ki je označena z koordinatama X-X in Y-Y. Postopek je prikazan na sliki 6 v Dodatku te priloge. Referenčna ravnina je trdna, gladka, ravna površina, na kateri stoji vozilo in na katere površini sta trdno pritrjeni dve milimetrski merilni skali, pri čemer skala X-X ni krajša od 8 m, skala Y-Y pa ni krajša od 4 m. Skali morata biti postavljeni pravokotno druga na drugo, kot je prikazano na sliki 6 v Dodatku te priloge. Presečišče teh skal je talna ničelna točka.

3.   PREVERJANJE REFERENČNE RAVNINE

Zaradi upoštevanja možnih manjših neravnin na referenčni ravnini ali preskusni površini je treba na skalah X in Y meriti odstopanja glede na talno ničelno točko v razdaljah 250 mm in jih označiti tako, da se pri preverjanju vozila lahko naredijo popravki.

4.   POSTAVITEV VOZILA PRI PRESKUSU

Pred nadaljnjim merjenjem je treba z ustreznimi sredstvi uskladiti referenčne oznake s konstrukcijsko določenimi koordinatami, da se tako izravnajo manjša odstopanja pri vzmetenju koles itd. Razen tega morajo biti mogoči manjši popravki v bočni in/ali vzdolžni namestitvi vozila zaradi natančne postavitve vozila glede na koordinatni sistem.

5.   REZULTATI

Ko je vozilo pravilno postavljeno glede na koordinatni sistem in konstrukcijo, je mogoče določiti lego točk, ki so potrebne za preučevanje zahtev za prednje vidno polje.

Preskusne metode za ugotavljanje izpolnjevanja teh zahtev lahko vključujejo uporabo teodolitov, svetlobnih virov ali naprav za senco ali druge načine, za katere se lahko dokaže, da dajejo enakovredne rezultate.

Dodatek

Slika 1

Določitev točk V

Image

Slika 2

Opazovalne točke stebričkov A

Image

Slika 3

Koti zakrivanja

Image

Slika 4

Ocena zakrivanj v prednjem vidnem polju, ki je v območju 180° pred voznikom

Image

Slika 5

Dimenzionalni diagram relativnih položajev točk E in P

Image

Slika 6

Delovni prostor libele

Image

---