# Europeiska unionens L 290/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 290 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången16 november 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 290

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången16 november 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 9 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon av kategori L2, L4 och L5 med avseende på ljudemission [2018/1704] | 1 |
| | * | Föreskrifter nr 63 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon av kategori L1 med avseende på ljudemission [2018/1705] | 28 |
| | * | Föreskrifter nr 90 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av ersättningsbromsbeläggsatser och trumbromsbelägg samt skivor och trummor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon [2018/1706] | 54 |
| | * | Föreskrifter nr 92 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av icke-ursprungliga ersättande avgasljuddämpningssystem (NORESS-system) för fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5 med avseende på ljudemission [2018/1707] | 162 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 9 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon av kategori L2, L4 och L5 med avseende på ljudemission [2018/1704]

2

4

5

1

*

Föreskrifter nr 63 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon av kategori L1 med avseende på ljudemission [2018/1705]

1

28

*

Föreskrifter nr 90 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av ersättningsbromsbeläggsatser och trumbromsbelägg samt skivor och trummor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon [2018/1706]

54

*

Föreskrifter nr 92 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av icke-ursprungliga ersättande avgasljuddämpningssystem (NORESS-system) för fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5 med avseende på ljudemission [2018/1707]

1

2

3

4

5

162

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 16.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 290/1

---

Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 9 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon av kategori L2, L4 och L5 med avseende på ljudemission [2018/1704]

Inbegripet all giltig text till och med

Inbegripet all giltig text till och med

Supplement 3 till ändringsserie 07 – dag för ikraftträdande: 10 oktober 2017

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Typgodkännande |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ändring och utökning av godkännande av fordonstyp eller typ av avgas- eller ljuddämpningssystem |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tillverkningens slutgiltiga upphörande |
| --- | --- |

10.

| 11. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

11.

| 12. | Namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna samt myndigheterna |
| --- | --- |

12.

Bilagor

| 1. | Meddelande |
| --- | --- |

1.

| 2. | Typgodkännandemärkets uppbyggnad |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metoder och instrument för mätning av ljud från motorfordon |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gränsvärde för högsta ljudnivå (nya fordon) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikationer för provningsområdet |
| --- | --- |

5.

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter gäller fordon av kategori L2, L4 och L5
   (1) med avseende på ljudemission.

2

4

5

1

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

| 2.1 | typgodkännande av ett fordon: typgodkännande av en fordonstyp med avseende på ljudnivå och det ursprungliga avgassystemet som en teknisk del i en fordonstyp, som omfattas av dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.1

typgodkännande av ett fordon: typgodkännande av en fordonstyp med avseende på ljudnivå och det ursprungliga avgassystemet som en teknisk del i en fordonstyp, som omfattas av dessa föreskrifter.

typgodkännande av ett fordon

| 2.2 | fordonstyp: en kategori motorfordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som






  2.2.1 | karosseriets form eller material (i synnerhet motorutrymmet och dess ljudisolering), |
| --- | --- | --- |

2.2

fordonstyp: en kategori motorfordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

fordonstyp

2.2.1

karosseriets form eller material (i synnerhet motorutrymmet och dess ljudisolering),

| 2.2.2 | fordonets längd och bredd, |
| --- | --- |

2.2.2

fordonets längd och bredd,

| 2.2.3 | motortyp (t.ex. glöd- eller kompressionständning, fram- och återgående kolvar, antal cylindrar och deras slagvolym, antal och typ av förgasare eller insprutningssystem, ventilarrangemang, största nominella nettoeffekt och nominellt motorvarvtal),
  för rotationskolvmotorer bör slagvolymen anses vara dubbelt så stor som kammarens volym, |
| --- | --- |

2.2.3

motortyp (t.ex. glöd- eller kompressionständning, fram- och återgående kolvar, antal cylindrar och deras slagvolym, antal och typ av förgasare eller insprutningssystem, ventilarrangemang, största nominella nettoeffekt och nominellt motorvarvtal),

för rotationskolvmotorer bör slagvolymen anses vara dubbelt så stor som kammarens volym,

| 2.2.4 | elektrisk motor om det rör sig om ett hybridelfordon, |
| --- | --- |

2.2.4

elektrisk motor om det rör sig om ett hybridelfordon,

| 2.2.5 | drivlinan, i synnerhet växlarnas antal och utväxlingsförhållande och slutligt utväxlingsförhållande, |
| --- | --- |

2.2.5

drivlinan, i synnerhet växlarnas antal och utväxlingsförhållande och slutligt utväxlingsförhållande,

| 2.2.6 | avgassystemens antal, typ och utformning. |
| --- | --- |

2.2.6

avgassystemens antal, typ och utformning.

| 2.3 | nominell högsta nettoeffekt: förbränningsmotorns nominella motoreffekt enligt definitionen i ISO 4106:2012;
  beteckningen Pn anger det numeriska värdet för den nominella högsta nettoeffekten uttryckt i kilowatt. |
| --- | --- |

2.3

nominell högsta nettoeffekt: förbränningsmotorns nominella motoreffekt enligt definitionen i ISO 4106:2012;

nominell högsta nettoeffekt

beteckningen Pn anger det numeriska värdet för den nominella högsta nettoeffekten uttryckt i kilowatt.

n

| 2.4 | nominellt motorvarvtal: det varvtal vid vilket motorn utvecklar den nominella högsta nettoeffekt som anges av tillverkaren (2).
  Symbolen nrated betecknar det nominella motorvarvtalet uttryckt i min– 1. |
| --- | --- |

2.4

nominellt motorvarvtal: det varvtal vid vilket motorn utvecklar den nominella högsta nettoeffekt som anges av tillverkaren (2).

nominellt motorvarvtal

2

Symbolen nrated betecknar det nominella motorvarvtalet uttryckt i min– 1.

rated

– 1

| 2.5 | avgas- eller ljuddämpningssystem: en fullständig uppsättning delar som krävs för att begränsa det ljud som avges av ett motorfordon och dess avgassystem. |
| --- | --- |

2.5

avgas- eller ljuddämpningssystem: en fullständig uppsättning delar som krävs för att begränsa det ljud som avges av ett motorfordon och dess avgassystem.

avgas- eller ljuddämpningssystem

| 2.6 | ursprungligt avgas- eller ljuddämpningssystem: ett system av den typ som var monterat på fordonet vid tidpunkten för typgodkännande eller utökning av typgodkännande. Systemet kan vara en del av originalutrustningen eller utbytt. |
| --- | --- |

2.6

ursprungligt avgas- eller ljuddämpningssystem: ett system av den typ som var monterat på fordonet vid tidpunkten för typgodkännande eller utökning av typgodkännande. Systemet kan vara en del av originalutrustningen eller utbytt.

ursprungligt avgas- eller ljuddämpningssystem

| 2.7 | avgas- eller ljuddämpningssystem av olika typer: avgas- eller ljuddämpningssystem som skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som






  2.7.1 | att deras delar har olika handelsnamn eller varumärken, |
| --- | --- | --- |

2.7

avgas- eller ljuddämpningssystem av olika typer: avgas- eller ljuddämpningssystem som skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

avgas- eller ljuddämpningssystem av olika typer

2.7.1

att deras delar har olika handelsnamn eller varumärken,

| 2.7.2 | att egenskaperna hos de material som en del utgörs av är olika, eller också har delarna olika form eller storlek, |
| --- | --- |

2.7.2

att egenskaperna hos de material som en del utgörs av är olika, eller också har delarna olika form eller storlek,

| 2.7.3 | att funktionssättet för minst en del avviker, |
| --- | --- |

2.7.3

att funktionssättet för minst en del avviker,

| 2.7.4 | att delarna sammansatts på olika sätt. |
| --- | --- |

2.7.4

att delarna sammansatts på olika sätt.

| 2.8 | komponent i avgas- eller ljuddämpningssystem: en av de enskilda beståndsdelar som tillsammans bildar avgas- eller ljuddämpningssystemet (3).
  Om motorn är försedd med en insugningsanordning (luftfilter och/eller en insugningsljuddämpare, som krävs för att garantera att tillåten ljudnivå respekteras), ska denna anordning anses vara en del med samma betydelse som själva ljuddämpningssystemet, och inkluderas i den förteckning som anges i punkt 3.2.2 nedan samt vara försedd med den märkning som anges i punkt 4.1 nedan. |
| --- | --- |

2.8

komponent i avgas- eller ljuddämpningssystem: en av de enskilda beståndsdelar som tillsammans bildar avgas- eller ljuddämpningssystemet (3).

komponent i avgas- eller ljuddämpningssystem

3

Om motorn är försedd med en insugningsanordning (luftfilter och/eller en insugningsljuddämpare, som krävs för att garantera att tillåten ljudnivå respekteras), ska denna anordning anses vara en del med samma betydelse som själva ljuddämpningssystemet, och inkluderas i den förteckning som anges i punkt 3.2.2 nedan samt vara försedd med den märkning som anges i punkt 4.1 nedan.

| 2.9 | referensvikt: fordonets massa i normalt, körklart skick och utrustat med följande:






  a) | Komplett elektrisk utrustning, inklusive den belysning och de signalanordningar som levereras av tillverkaren. |
| --- | --- | --- |

2.9

referensvikt: fordonets massa i normalt, körklart skick och utrustat med följande:

referensvikt

a)

Komplett elektrisk utrustning, inklusive den belysning och de signalanordningar som levereras av tillverkaren.

| b) | Alla instrument och tillbehör som krävs enligt den lagstiftning som tillämpas vid mätning av fordonets torrvikt. |
| --- | --- |

b)

Alla instrument och tillbehör som krävs enligt den lagstiftning som tillämpas vid mätning av fordonets torrvikt.

| c) | Alla vätskor som krävs för att varje del av fordonet ska fungera korrekt och med bränsletanken fylld till minst 90 % av den kapacitet som uppgivits av tillverkaren. |
| --- | --- |

c)

Alla vätskor som krävs för att varje del av fordonet ska fungera korrekt och med bränsletanken fylld till minst 90 % av den kapacitet som uppgivits av tillverkaren.

| d) | Extrautrustning som vanligtvis levereras av tillverkaren utöver vad som krävs för normalt bruk (verktyg, pakethållare, vindruta, skyddsutrustning osv.). |
| --- | --- |

d)

Extrautrustning som vanligtvis levereras av tillverkaren utöver vad som krävs för normalt bruk (verktyg, pakethållare, vindruta, skyddsutrustning osv.).

| e) | Framdrivningsbatteriernas vikt, i förekommande fall. |
| --- | --- |

e)

Framdrivningsbatteriernas vikt, i förekommande fall.

Symbolen mref betecknar referensvikten uttryckt i kg.

ref

Anm.:

Anm.:

| 1. | För fordon som drivs med oljeblandat bränsle gäller följande:






  1.1 | Ordet bränsle ska i de fall bränsle och olja är förblandat tolkas som att det även avser sådan förblandning av bränsle och olja. |
| --- | --- | --- |

1.

För fordon som drivs med oljeblandat bränsle gäller följande:

1.1

Ordet bränsle ska i de fall bränsle och olja är förblandat tolkas som att det även avser sådan förblandning av bränsle och olja.

bränsle

| 1.2 | Ordet bränsle ska i de fall bränsle och olja mäts separat tolkas som att det endast avser bensinen. Oljan omfattas i detta fall redan av led c i denna punkt. |
| --- | --- |

1.2

Ordet bränsle ska i de fall bränsle och olja mäts separat tolkas som att det endast avser bensinen. Oljan omfattas i detta fall redan av led c i denna punkt.

bränsle

| 2.10 | provningsvikt innebär referensvikten plus den kombinerade vikten av föraren och provningsutrustningen.
  Den kombinerade vikten av föraren och provningsutrustningen som används på fordonet får inte vara högre än 90 kg eller lägre än 70 kg. Vikter ska placeras på fordonet om minimivikten 70 kg inte uppnås.
  Symbolen mt betecknar provningsvikten uttryckt i kg. |
| --- | --- |

2.10

provningsvikt innebär referensvikten plus den kombinerade vikten av föraren och provningsutrustningen.

provningsvikt

Den kombinerade vikten av föraren och provningsutrustningen som används på fordonet får inte vara högre än 90 kg eller lägre än 70 kg. Vikter ska placeras på fordonet om minimivikten 70 kg inte uppnås.

Symbolen mt betecknar provningsvikten uttryckt i kg.

t

| 2.11 | högsta fordonshastighet: fordonets nominella högsta hastighet enligt definitionen i ISO 7116:2011 för fordon av kategori L2 och enligt ISO 7117:2010 för fordon av kategorierna L4 och L5.
  Symbolen vmax betecknar högsta fordonshastighet uttryckt i km/tim. |
| --- | --- |

2.11

högsta fordonshastighet: fordonets nominella högsta hastighet enligt definitionen i ISO 7116:2011 för fordon av kategori L2 och enligt ISO 7117:2010 för fordon av kategorierna L4 och L5.

högsta fordonshastighet

2

4

5

Symbolen vmax betecknar högsta fordonshastighet uttryckt i km/tim.

max

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

3.1   Ansökan om typgodkännande för en fordonstyp med avseende på ljud ska inges av dess tillverkare eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

3.2   Ansökan ska åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar och följande upplysningar:

| 3.2.1 | En beskrivning av fordonstypen med avseende på de uppgifter som anges i punkt 2.2. De specifika numren och/eller symbolerna för motortypen och fordonstypen ska anges. |
| --- | --- |

3.2.1

En beskrivning av fordonstypen med avseende på de uppgifter som anges i punkt 2.2. De specifika numren och/eller symbolerna för motortypen och fordonstypen ska anges.

| 3.2.2 | En förteckning över de delar, vederbörligen identifierade, som utgör avgas- eller ljuddämpningssystemet. |
| --- | --- |

3.2.2

En förteckning över de delar, vederbörligen identifierade, som utgör avgas- eller ljuddämpningssystemet.

| 3.2.3 | En ritning av det monterade avgas- eller ljuddämpningssystemet och en beskrivning av var på fordonet det är placerat. |
| --- | --- |

3.2.3

En ritning av det monterade avgas- eller ljuddämpningssystemet och en beskrivning av var på fordonet det är placerat.

| 3.2.4 | Detaljerade ritningar över varje del så att den enkelt kan lokaliseras och identifieras samt uppgift om de material som använts. |
| --- | --- |

3.2.4

Detaljerade ritningar över varje del så att den enkelt kan lokaliseras och identifieras samt uppgift om de material som använts.

3.3   På begäran av den tekniska tjänst som ansvarar för genomförandet av typgodkännandeprovningarna ska fordonstillverkaren dessutom tillhandahålla ett provexemplar av avgas- eller ljuddämpningssystemet.

3.4   Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska typgodkännas ska lämnas in till den tekniska tjänst som utför typgodkännandeprovningarna.

4.   MÄRKNING

4.1   Delarna i ett avgas- eller ljuddämpningssystem ska åtminstone vara märkta med information om följande:

| 4.1.1 | Handelsnamn på eller märket för tillverkaren av avgas- eller ljuddämpningssystemet och dess delar. |
| --- | --- |

4.1.1

Handelsnamn på eller märket för tillverkaren av avgas- eller ljuddämpningssystemet och dess delar.

| 4.1.2 | Tillverkarens handelsbeteckning. |
| --- | --- |

4.1.2

Tillverkarens handelsbeteckning.

| 4.1.3 | Delarnas identifieringsnummer. |
| --- | --- |

4.1.3

Delarnas identifieringsnummer.

| 4.1.4 | För alla originalljuddämpare – ”E”-märket följt av koden för det land som beviljade typgodkännandet för delen (4). |
| --- | --- |

4.1.4

För alla originalljuddämpare – ”E”-märket följt av koden för det land som beviljade typgodkännandet för delen (4).

4

| 4.1.5 | Alla förpackningar med avgas- eller ljuddämpningssystem som originalreservdel ska vara tydligt märkta med ordet ”originaldel” och med uppgifter om fabrikat och typ, samt vara försedda med ”E”-märket och uppgift om ursprungslandet. |
| --- | --- |

4.1.5

Alla förpackningar med avgas- eller ljuddämpningssystem som originalreservdel ska vara tydligt märkta med ordet ”originaldel” och med uppgifter om fabrikat och typ, samt vara försedda med ”E”-märket och uppgift om ursprungslandet.

| 4.1.6 | Sådan märkning ska vara outplånlig, lätt läsbar och synlig på den plats där den ska placeras på fordonet. |
| --- | --- |

4.1.6

Sådan märkning ska vara outplånlig, lätt läsbar och synlig på den plats där den ska placeras på fordonet.

5.   TYPGODKÄNNANDE

5.1   Om den fordonstyp som lämnas in för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkterna 6 och 7 ska typgodkännande för den fordonstypen beviljas.

5.2   Varje godkänd typ ska tilldelas ett typgodkännandenummer, vars två första siffror (för närvarande 07 för ändringsserie 07 som trädde i kraft den 3 november 2013) anger den ändringsserie, innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna, som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av typgodkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan fordonstyp, eller samma fordonstyp som är utrustad med en annan typ av avgas- eller ljuddämpningssystem, samma typgodkännandenummer.

5.3   Meddelande om beviljat eller ej beviljat typgodkännande av en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter på ett formulär enligt mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter och ritningar av avgas- eller ljuddämpningssystemet som sökanden lämnat för typgodkännande i ett format som inte överstiger A4 (210 × 297 mm) eller vikt till det formatet och i lämplig skala.

5.4   Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som anges i formuläret vara märkt med ett internationellt typgodkännandemärke bestående av följande:

| 5.4.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (4), och |
| --- | --- |

5.4.1

En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (4), och

4

| 5.4.2 | numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.4.1. |
| --- | --- |

5.4.2

numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.4.1.

5.5   Den symbol som föreskrivs i punkt 5.4.1 behöver inte upprepas om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som, i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, godkänts enligt en eller flera av de andra föreskrifter som är fogade till 1958 års överenskommelse. I detta fall ska tilläggsnummer och -symboler för alla föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter anges i lodräta kolumner till höger om symbolen som föreskrivs i punkt 5.4.1.

5.6   Typgodkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

5.7   Typgodkännandemärket ska placeras nära eller på skylten med fordonsdata.

5.8   I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärkenas utformning.

6.   SPECIFIKATIONER

6.1   Allmänna specifikationer

6.1.1   Fordonet, dess motor och dess avgas- eller ljuddämpningssystem ska vara utformade, konstruerade och monterade så att fordonet vid normal användning och trots de vibrationer, för vilka det kan vara utsatt, uppfyller bestämmelserna i dessa föreskrifter.

6.1.2   Avgas- eller ljuddämpningssystemet ska vara utformat, konstruerat och monterat så att det kan tåla den korrosion för vilken det utsätts.

6.1.3   Följande uppgifter ska finnas på en lättillgänglig men inte nödvändigtvis omedelbart synlig plats på fordonet:

| a) | Tillverkarens namn. |
| --- | --- |

a)

Tillverkarens namn.

| b) | Motorns målvarvtal och slutresultatet av den stillastående provningen enligt definitionen i punkt 3.1.4 i bilaga 3. |
| --- | --- |

b)

Motorns målvarvtal och slutresultatet av den stillastående provningen enligt definitionen i punkt 3.1.4 i bilaga 3.

6.2   Specifikationer för ljudnivåer

6.2.1   Mätmetoder

6.2.1.1   Det ljud som avges från den fordonstyp som inlämnats för typgodkännande ska mätas med de metoder som beskrivs i bilaga 3 till dessa föreskrifter, när fordonet är i rörelse och när det står stilla (5). I fråga om fordon med en elektrisk motor eller en förbränningsmotor som inte är i drift när fordonet är stillastående, ska det avgivna ljudet mätas endast med fordonet i rörelse.

5

Om fordonet är utrustat med programvara eller inställningar som påverkar fordonets ljudemission ska samtliga dessa inställningar uppfylla kraven i denna punkt. Provning ska grundas på sämsta tänkbara förhållanden.

På hybridelfordon ska provningarna utföras två gånger enligt följande villkor:

| a) | Villkor A: Batterierna ska vara i sitt högsta laddningstillstånd. Om mer än en hybriddrift är tillgänglig ska den mest elförbrukande hybriddriften väljas för provningen. |
| --- | --- |

a)

Villkor A: Batterierna ska vara i sitt högsta laddningstillstånd. Om mer än en hybriddrift är tillgänglig ska den mest elförbrukande hybriddriften väljas för provningen.

| b) | Villkor B: Batterierna ska vara i sitt lägsta laddningstillstånd. Om mer än en hybriddrift är tillgänglig ska den mest bränsleförbrukande hybriddriften väljas för provningen. |
| --- | --- |

b)

Villkor B: Batterierna ska vara i sitt lägsta laddningstillstånd. Om mer än en hybriddrift är tillgänglig ska den mest bränsleförbrukande hybriddriften väljas för provningen.

Slutresultatet är det högsta av provresultaten för villkoren A och B.

6.2.1.2   De värden som uppmäts i enlighet med bestämmelserna i punkt 6.2.1.1 ovan ska införas i provningsrapporten och i ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

6.2.1.3   Den ljudnivå som fastställs i enlighet med punkt 3.1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter när fordonet är i rörelse får inte överstiga gränsvärdena (för nya fordon och nya ljuddämpningssystem) som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter för den kategori som fordonet tillhör.

6.3   Ytterligare krav

6.3.1   Bestämmelser om skydd mot manipulation

Alla avgas- eller ljuddämpningssystem ska vara konstruerade så att man inte enkelt kan avlägsna bafflar, utloppskonor eller andra delar vars primära funktion är att ingå som delar av ljuddämpnings- eller expansionskammare. Om en sådan del måste ingå ska fastsättningsmetoden vara sådan att borttagning försvåras (t.ex. ska vanliga skruvfästen undvikas), och delen ska monteras på ett sätt som gör att borttagning orsakar permanent/oåterkallelig skada på enheten.

6.3.2   Multimodala avgas- eller ljuddämpningssystem

Avgas- eller ljuddämpningssystem med flera, manuellt eller elektroniskt justerbara, driftlägen ska uppfylla samtliga krav i alla driftlägen. De ljudnivåer som registreras ska vara från driftläget med de högsta ljudnivåerna.

6.3.3   Förbud mot manipulationsanordningar

Tillverkaren får inte avsiktligt ändra, anpassa eller använda anordningar eller förfaranden som endast syftar till att kraven på ljudemission i dessa föreskrifter ska kunna uppfyllas och som inte används vid normal körning på väg.

7.   ÄNDRING OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE AV FORDONSTYP ELLER TYP AV AVGAS- ELLER LJUDDÄMPNINGSSYSTEM

7.1   Varje ändring av en fordonstyp eller ett avgas- eller ljuddämpningssystem ska anmälas till den myndighet som typgodkände fordonstypen. Myndigheten får då antingen

| 7.1.1 | konstatera att ändringarna sannolikt inte får någon nämnvärd ogynnsam effekt, eller |
| --- | --- |

7.1.1

konstatera att ändringarna sannolikt inte får någon nämnvärd ogynnsam effekt, eller

| 7.1.2 | begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för att utföra provningarna. |
| --- | --- |

7.1.2

begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för att utföra provningarna.

7.2   De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 5.3 underrättas om typgodkännande beviljats eller ej beviljats med angivande av ändringarna.

7.3   Den typgodkännandemyndighet som beviljar utökning av ett typgodkännande ska tilldela varje sådan utökning ett serienummer och underrätta de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter; för att informera parterna ska typgodkännandemyndigheten använda ett rapportformulär enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

8.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandena för produktionsöverensstämmelse ska följa dem som anges i överenskommelsen, tillägg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/rev.2), med följande krav:

8.1   Varje fordon som försetts med ett typgodkännandemärke enligt vad som anges i dessa föreskrifter ska uppfylla kraven för den godkända fordonstypen, vara utrustat med det avgas- eller ljuddämpningssystem med vilka det typgodkändes och uppfylla kraven i punkt 6 ovan.

8.2   För att kontrollera att kraven i punkt 8.1 uppfylls ska ett fordon som har ett typgodkännandemärke enligt dessa föreskrifter tas från serien. Tillverkningen ska anses uppfylla kraven i dessa föreskrifter om de nivåer som mäts med den metod som beskrivs i bilaga 3 inte överskrider de värden som mättes upp i samband med typgodkännandet med mer än 3 dB(A) eller med mer än 1 dB(A) för de gränsvärden som anges i punkt 6.2.1.3 ovan.

9.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

9.1   Det typgodkännande som enligt dessa föreskrifter beviljats med avseende på en fordonstyp får återkallas om de krav som fastställs i punkt 8 inte är uppfyllda eller om fordonet inte klarar de provningar som föreskrivs i punkt 8.2 ovan.

9.2   Om en av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare har beviljat ska den omedelbart rapportera detta till övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

10.   TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av ett typgodkännande slutgiltigt upphör med sin produktion av ett fordon eller ett avgas- eller ljuddämpningssystem som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska vederbörande underrätta den typgodkännandemyndighet som beviljade typgodkännandet om detta. När den myndigheten mottar det relevanta meddelandet ska den underrätta de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter om detta, med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

11.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

11.1   Från och med den dag då ändringsserie 07 officiellt träder i kraft får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja eller vägra att godta typgodkännanden enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 07.

11.2   När 24 månader förlöpt sedan den dag då ändringsserie 07 träder i kraft får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja typgodkännanden om den fordonstyp som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 07.

11.3   De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter får inte vägra att bevilja utökningar av sådana typgodkännanden för befintliga typer som har beviljats enligt tidigare ändringsserier till dessa föreskrifter.

11.4   Till och med 24 månader efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 07 till dessa föreskrifter får ingen part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja nationellt eller regionalt typgodkännande för en fordonstyp som godkänts enligt föregående ändringsserie till dessa föreskrifter.

11.5   När 24 månader förlöpt sedan dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 07 till dessa föreskrifter ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter inte vara tvingade att vid nationellt eller regionalt typgodkännande godta ett fordon som typgodkänts enligt tidigare ändringsserier till dessa föreskrifter.

11.6   Utan hinder av ovanstående övergångsbestämmelser är de parter i överenskommelsen som börjar tillämpa dessa föreskrifter efter den dag då den senaste ändringsserien träder i kraft inte skyldiga att godta typgodkännanden som beviljats enligt någon tidigare ändringsserie till dessa föreskrifter; de är endast skyldiga att godta typgodkännanden som beviljats enligt ändringsserie 07.

11.7   Från och med det datum då supplement 1 till ändringsserie 07 officiellt träder i kraft får ingen part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja eller vägra att godta typgodkännanden enligt supplement 1 till ändringsserie 07 till dessa föreskrifter.

11.8   Från och med 60 månader efter dagen för ikraftträdandet av supplement 1 till ändringsserie 07 till dessa föreskrifter ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja typgodkännanden om den fordonstyp som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 1 till ändringsserie 07.

12.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR UTFÖRANDET AV TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA SAMT MYNDIGHETERNA

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för de typgodkännandemyndigheter till vilka sådana formulär om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

---

(1)  Enligt definitionen i punkt 2 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/rev.4. punkt 2).

1

(2)  Om den nominella högsta nettoeffekten uppnås vid flera motorvarvtal används i dessa föreskrifter det nominella motorvarvtalet som det högsta motorvarvtal vid vilket den nominella högsta nettoeffekten uppnås.

2

(3)  Dessa delar är i synnerhet avgasgrenröret, avgasröret, expansionskammaren, själva dämparen etc. Om motorns insugning är försedd med ett luftfilter som krävs för att garantera att gränsvärdena för tillåten ljudnivå respekteras, ska filtret anses ingå i avgas- eller ljuddämpningssystemet, och vara försett med den märkning som anges i punkterna 3.2.2 och 4.1.

3

(4)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4.

4

(5)  En provning görs på ett stillastående fordon för att fastställa ett referensvärde för de myndigheter som tillämpar denna metod för att kontrollera fordon i bruk.

5

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

(Maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

(1)

utfärdat av: Myndighetens namn:

Avseende (2): Beviljat typgodkännande

Utökat typgodkännande

Ej beviljat typgodkännande

Återkallat typgodkännande

Tillverkningens slutgiltiga upphörande

av en fordonstyp med avseende på dess ljudemission i enlighet med föreskrifter nr 9.

Typgodkännande nr Utökning nr

1. Fordonets handelsnamn eller varumärke

2. Fordonstyp

2.1 Variant(er) (vid behov)

2.2 Variant(er) (vid behov)

3. Tillverkarens namn och adress

4. Namn och adress för tillverkarens eventuella ombud

5. Förbränningsmotor

5.1 Motortillverkare

5.2 Motortyp

5.3 Motortyp: t.ex. glödtändning, kompressionständning, osv. (3)

5.4 Processcykel: två- eller fyrtakts (om tillämpligt) (2)

5.5 Slagvolym (om tillämpligt) cm3

5.6 Högsta nominella nettoeffekt (mätmetod) kW

5.7 Nominellt motorvarvtal min– 1

6. Elektrisk motor (om tillämpligt)

6.1 Fabrikat

6.2 Typ

7. Transmission

7.1 Fabrikat

7.2 Typ (manuell, automatisk, CVT)

7.3 Antal växlar

7.4 Använda växlar

7.5 Slutlig utväxling

8. Däcktyp och dimensioner (per axel)

9. Största tillåtna vikt inkl. påhängsvagn (i förekommande fall) kg

10. Kortfattad beskrivning av ursprungligt avgassystem

11. Ursprungliga avgassystemets/systemens typ

12. Insugningssystemets/systemens typ (om nödvändigt för att respektera gränsvärdet för ljudnivån)

13. Belastningsförhållanden för fordonen under provning

14. För provning av stillastående fordon: mikrofonens placering och inriktning (med hänvisning till diagrammen i bilaga 3 till dessa föreskrifter – bilaga)

15. Ljudnivåer

15.1 Fordon i rörelse dB(A)

15.2 Vid konstant fordonshastighet (före acceleration) på km/tim

15.3 Stillastående fordon dB(A)

15.4 Vid motorvarvtal på min– 1

16. Referensuppgifter om överensstämmelse för fordon i bruk

16.1 Växel ”i” för fordon med manuell växellåda

16.2 Fordonshastighet i början av accelerationen (medelvärdet för 3 körningar) med växel ”i” km/tim

16.3 Ljudtrycksnivå L(i) dB(A)

17. Fordonet lämnades in för typgodkännande den

18. Teknisk tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarna

19. Datum för rapporten som denna tjänst utfärdat

20. Nummer på rapporten som denna tjänst utfärdat

21. Typgodkännande beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat (2)

22. Typgodkännandemärkets placering på fordonet

23. Ort

24. Datum

25. Underskrift

26. Följande handlingar, märkta med det typgodkännandenummer som visas ovan, bifogas detta meddelande:

a) Ritningar, diagram och skisser över motorn och avgas- eller ljuddämpningssystemet.

b) Fotografier av motorn och avgas- eller ljuddämpningssystemet.

c) Förteckning över de vederbörligen identifierade delar som utgör avgas- eller ljuddämpningssystemet.

(1) Särskiljande nummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat typgodkännandet (se bestämmelserna om typgodkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk det som inte är tillämpligt.

(3) Om en icke-konventionell motor används bör detta anges.

---

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UPPBYGGNAD

Mall A

(Se punkt 5.4 i dessa föreskrifter)

Image 3

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på ett fordon visar att ifrågavarande fordonstyp med avseende på dess ljudemission typgodkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 9 med typgodkännandenummer 072439. Typgodkännandenumret visar att typgodkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 9, ändringsserie 07.

Mall B

(Se punkt 5.5 i dessa föreskrifter)

Image 4

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på ett fordon visar att fordonstypen i fråga har typgodkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 9 och 33 (1). Typgodkännandenumren visar att föreskrifter nr 9 innehöll ändringsserie 07 och att föreskrifter nr 33 gällde i sin ursprungliga lydelse vid tidpunkten för respektive typgodkännande.

---

(1)  Det andra numret ges endast som exempel.

---

BILAGA 3

METODER OCH INSTRUMENT FÖR MÄTNING AV LJUD FRÅN FORDON AV KATEGORIERNA L2, L4 OCH L5

1.   MÄTINSTRUMENT

1.1   Allmänt

Den apparat som används för mätning av ljudtrycksnivån ska vara en ljudnivåmätare eller motsvarande system för mätning som uppfyller kraven för klass 1-instrument (inbegripet det rekommenderade vindskyddet, om sådant används). Dessa krav finns beskrivna i IEC 61672-1:2013. Mätningar ska utföras med tidsviktningen ”F” hos instrumentet för akustiska mätningar och med kurvan för frekvensviktning ”A” som också beskrivs i IEC 61672-1:2013. När ett system med periodisk kontroll av den A-viktade ljudtrycksnivån används ska en avläsning ske med ett tidsintervall som inte överstiger 30 ms. Instrumenten ska underhållas och kalibreras i enlighet med instrumenttillverkarens anvisningar.

1.2   Kalibrering

I början och slutet av varje mättillfälle ska hela systemet för akustisk mätning kontrolleras med hjälp av en ljudkalibrator som uppfyller kraven för ljudkalibratorer av klass 1 enligt IEC 60942:2003. Skillnaden mellan avläsningarna ska utan någon ytterligare justering vara högst 0,5 dB(A). Om detta värde överskrids ska de mätresultat som erhållits efter närmast föregående tillfredsställande kontroll inte användas.

1.3   Överensstämmelse med kraven

Kontroll av att ljudkalibratorn överensstämmer med kraven i IEC 60942:2003 ska göras en gång om året. Kontroll av att instrumentsystemet överensstämmer med kraven i IEC 61672-1:2013 ska göras minst vartannat år. All provning av överensstämmelse ska utföras av ett laboratorium som är behörigt att utföra kalibreringar som är spårbara till tillämpliga standarder.

1.4   Instrument för varvtals- och hastighetsmätningar

Motorvarvtalet ska mätas med ett instrument som uppfyller specificerade gränsvärden med minst ± 2 % eller bättre vid de motorvarvtal som krävs för de mätningar som utförs.

Fordonets hastighet på väg ska mätas med instrument som uppfyller specificerade gränsvärden med en noggrannhet på minst ± 0,5 km/tim, om utrustning för kontinuerlig mätning används. Om oberoende hastighetsmätningar används vid provningen ska instrumenten i fråga uppfylla specificerade gränsvärden med en noggrannhet på minst ± 0,2 km/tim (1).

1.5   Meteorologiska instrument

De meteorologiska instrument som används för att övervaka miljöförhållandena under provningen ska ha följande specifikationer:

| | ± 1 °C eller mindre för utrustning för mätning av temperatur. |
| --- | --- |

± 1 °C eller mindre för utrustning för mätning av temperatur.

| | ± 1,0 m/s för utrustning för mätning av vindhastighet. |
| --- | --- |

± 1,0 m/s för utrustning för mätning av vindhastighet.

| | ± 5 hPa för utrustning för mätning av barometertryck. |
| --- | --- |

± 5 hPa för utrustning för mätning av barometertryck.

| | ± 5 % för utrustning för mätning av relativ fuktighet. |
| --- | --- |

± 5 % för utrustning för mätning av relativ fuktighet.

2.   MÄTFÖRHÅLLANDEN

2.1   Provningsplats, väderförhållanden och korrigering av bakgrundsljud

2.1.1   Provningsplats

Provningsplatsen ska bestå av en mittsektion för acceleration som är omgiven av ett huvudsakligen plant provningsområde. Provningskörbanan ska vara jämn. Provningsområdets yta ska vara torr och så utformad att däcksljuden är låga.

Provningsbanan ska vara sådan att villkoren för ett fritt ljudfält hålls inom ± 1 dB mellan ljudkällan placerad mitt i accelerationssträckan och mikrofonen. Detta villkor ska anses uppfyllt om det inte finns några stora ljudreflekterande föremål såsom staket, klippor, broar eller byggnader inom 50 m från accelerationssträckans mittpunkt. Vägbeläggningen på provningskörbanan ska uppfylla kraven i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

Det får inte finnas något föremål som kan tänkas påverka ljudfältet i mikrofonens närhet, och inga människor får stå mellan mikrofonen och ljudkällan. Den observatör som utför mätningen ska placera sig så att mätaravläsningarna inte påverkas.

Vägbeläggningen på provningskörbanan ska uppfylla kraven i bilaga 5 till dessa föreskrifter eller ISO 10844:2014. Efter den period som anges i punkt 11.8 i dessa föreskrifter ska endast ISO 10844:2014 användas som referens.

2.1.2   Väderförhållanden och korrigering av bakgrundsljud

Mätningar ska inte göras under ogynnsamma väderförhållanden. Provningarna ska inte utföras om vindhastigheten, inbegripet vindbyar, under ljudmätningen överstiger 5 m/s.

I samband med mätningarna ska den A-viktade ljudnivån från andra ljudkällor än från det fordon som ska provas och från vinden ligga minst 10 dB(A) under den ljudnivå som avges av fordonet. Mikrofonen får förses med lämpligt vindskydd, under förutsättning att dess påverkan på mikrofonens känslighet och inriktning beaktas.

Om skillnaden mellan nivån på bakgrundsljudet och den uppmätta ljudnivån är mellan 10 dB(A) och 15 dB(A) ska lämplig korrigering subtraheras från de avlästa värdena på ljudnivåmätaren, enligt tabell 1.

Tabell 1

Korrigering för enskilda uppmätta provningsvärden

| Skillnad mellan ljudtrycksnivån på bakgrundsljudet och den uppmätta ljudtrycksnivån i dB | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | > 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korrigering i dB(A) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

Skillnad mellan ljudtrycksnivån på bakgrundsljudet och den uppmätta ljudtrycksnivån i dB

10

11

12

13

14

> 15

Korrigering i dB(A)

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

2.2   Fordonets skick

2.2.1   Allmänna villkor

Fordonet ska tillhandahållas i enlighet med fordonstillverkarens specifikation.

Innan mätningarna påbörjas ska fordonet bringas till normalt drifttillstånd när det gäller

| — | temperaturer, |
| --- | --- |

—

temperaturer,

| — | inställning, |
| --- | --- |

—

inställning,

| — | bränsle, |
| --- | --- |

—

bränsle,

| — | tändstift, förgasare osv. (i förekommande fall). |
| --- | --- |

—

tändstift, förgasare osv. (i förekommande fall).

Om fordonet utrustats med automatiskt påkopplande fläktar får detta system inte störas under ljudmätningarna.

Om fordonet utrustats med anordningar som inte är nödvändiga för dess framdrivning, utan som används medan fordonet används normalt på väg, ska sådana anordningar vara i drift i enlighet med tillverkarens specifikationer.

För fordon med mer än ett drivhjul får endast det som är avsett för normal körning på väg användas. Om fordonet är utrustat med släpvagn eller påhängsvagn ska denna avlägsnas före provningen.

2.2.2   Fordonets provningsvikt

Fordonet ska provas med sin provningsvikt enligt definitionen i punkt 2.10 i dessa föreskrifter.

2.2.3   Val av däck och deras beskaffenhet

Däcken ska vara lämpade för fordonet och ska ha det tryck som rekommenderas av fordonstillverkaren för fordonets provningsvikt.

Däcken ska väljas av fordonstillverkaren och motsvara en av de däckstorlekar och typer som fordonstillverkaren rekommenderar för fordonet. Det minsta mönsterdjupet ska vara minst 80 % av fullt mönsterdjup.

3.   MÄTMETODER

3.1   Mätning av ljudemission från fordon i rörelse

3.1.1   Provningsarrangemang och mikrofonplaceringar

3.1.1.1   Provningsarrangemanget framgår av figur 1.

Två linjer, AA′ och BB′, som är parallella med mikrofonlinjen PP′ och belägna 10 m framför respektive 10 m bakom denna linje, ska utmärkas på provningskörbanan.

3.1.1.2   Avståndet för mikrofonernas placering från linjen CC′, på mikrofonlinjen PP′, vinkelrätt mot referenslinjen CC′ på provningsbanan (se figur 1) ska vara 7,5 ± 0,05 m.

Mikrofonerna ska vara placerade 1,2 ± 0,02 m över marknivån. Referensriktningen för frifältsförhållanden (se IEC 61672-1:2013) ska vara vågrät och riktad vinkelrätt mot linjen CC′ som motsvarar fordonets färdväg.

3.1.2   Utförande av accelerationsprovning, fordonets ingångshastighet och utväxling

3.1.2.1   Utförande av accelerationsprovning

Fordonet ska närma sig linjen AA′ med en konstant hastighet vAA′ enligt vad som anges nedan. Då fordonets framdel når linjen AA′ ska gasregleringsspjället öppnas helt så snabbt som det är praktiskt möjligt och hållas i detta läge tills fordonets bakdel når linjen BB′, då gasregleringsspjället så fort som möjligt åter ska ställas i tomgångsläge. Den hastighet som uppnås när fordonets bakdel når linjen BB′ kallas vBB′.

De motorvarvtal som motsvarar vAA′ och vBB′ under ett givet provningsförhållande kallas nAA′ och nBB′.

När det gäller ledade fordon som består av två icke-separerbara enheter som betraktas som ett enda fordon ska påhängsvagnen inte beaktas vid bestämningen av när linjen BB′ passeras.

Vid samtliga mätningar ska fordonet köras i rät linje längs provningsbanan på så sätt att fordonets längsgående symmetriplan ligger så nära linjen CC′ som möjligt.

Figur 1

Mätlägen för fordon i rörelse

Image 5

3.1.2.2   Fastställande av fordonets ingångshastighet och utväxling

3.1.2.2.1   Fordon utan växellåda

Fordonet ska närma sig linjen AA′ med en konstant hastighet vAA′ som, när det gäller motorvarvtal (min– 1) motsvarar det som är lägst av antingen 75 % av det nominella motorvarvtalet enligt punkt 2.4 i dessa föreskrifter eller 75 % av det högsta motorvarvtal som tillåts av regulatorn eller 50 km/tim.

3.1.2.2.2   Fordon med manuell eller automatisk växellåda eller transmission med steglös utväxling (CVT) som provas med låsta växlar

Om fordonet är utrustat med dubbla lägen för utväxlingen (till exempel hög och låg) ska läget för normal användning på väg väljas.

Om fordonet är utrustat med en växellåda med två eller tre eller fyra framåtväxlar eller samma antal låsbara växlar i en automatisk växellåda eller i CVT, ska den andra växeln användas. Om växellådan har mer än fyra framåtväxlar eller samma antal låsbara växlar i en automatisk växellåda eller i CVT, ska den tredje växeln användas.

Fordonet ska närma sig linjen AA′ med en konstant hastighet vAA′ som, när det gäller motorvarvtal motsvarar det som är lägst av antingen 75 % av det nominella motorvarvtalet enligt punkt 2.4 i dessa föreskrifter eller 75 % av det högsta motorvarvtal som tillåts av regulatorn eller 50 km/tim.

Om, när ovanstående förfarande följs, motorvarvtalet nBB′, uppnått när fordonets bakdel passerar linjen BB′, överstiger det nominella motorvarvtal som anges i punkt 2.4 i dessa föreskrifter, ska den första högre växeln (eller låsta växeln) som säkerställer att det nominella motorvarvtalet inte längre överskrids fram till linjen BB′ i mätområdet användas i stället för andra eller tredje växeln.

Hastighetsökande utväxling (överväxel) får inte användas.

3.1.2.2.3   Fordon med automatisk eller adaptiv växellåda eller transmission med variabla utväxlingsförhållanden som provas med olåsta växlar

Växelvalsläget för full automatisk drift ska användas.

Om det finns flera helautomatiska driftlägen (till exempel ekonomi, sport) ska det läge väljas som ger den högsta genomsnittliga accelerationen för fordonet mellan linjerna AA′ och BB′.

I provningen kan därefter ingå nedväxling och en högre acceleration. Uppväxling och en lägre acceleration är inte tillåten. Växling till en växel som normalt inte används under de angivna förutsättningarna i stadstrafik ska i varje fall undvikas.

Det är därför tillåtet att installera och använda elektroniska eller mekaniska anordningar, inbegripet alternativa växelväljarlägen, för att förhindra nedväxling till en växel som inte normalt används under de angivna provningsförhållandena för stadstrafik. Anordningarnas funktion ska beskrivas i meddelandeformuläret.

Fordonet ska närma sig linjen AA′ med en konstant hastighet vAA′ som motsvarar det som är lägst av antingen 50 km/tim eller 75 % av den nominella fordonshastigheten enligt punkt 2.11 i dessa föreskrifter.

3.1.3   Fastställande av ljudnivå

Den högsta ljudnivå som uppmäts på vardera sidan av fordonet ska minskas med 1 dB(A) för att ta hänsyn till mätosäkerhet och rundas av till närmaste första decimal (78,45 ska till exempel registreras som 78,5 medan 78,44 noteras som 78,4). Dessa värden ska utgöra mätresultatet.

Mätningen är ogiltig om en onormal avvikelse mellan det högsta värdet och den allmänna ljudnivån registreras.

Minst två mätningar ska göras på varje sida av fordonet.

Mätningarna ska anses som giltiga om skillnaden mellan resultaten från två mätningar i följd på samma sida av fordonet inte är större än 2 dB(A).

Preliminära mätningar får göras för justeringsändamål men ska inte beaktas när det gäller att fastställa mätresultaten.

3.1.4   Beräkning av det slutgiltiga provningsresultatet

Det slutgiltiga provningsresultatet är medelvärdet från de fyra provningsresultaten avrundat till närmaste hela decibeltal. Om den siffra som följer efter decimalkommat är mellan 0 och 4 avrundas värdet nedåt, och om den är mellan 5 och 9 avrundas värdet uppåt.

När det gäller hybridelfordon är det slutgiltiga resultatet det som är högst av provningsresultaten för villkoren A och B på det sätt som beskrivs i punkt 6.2.1.1 i dessa föreskrifter.

3.2   Mätning av ljudemission från stillastående fordon (för provning av fordon i bruk)

3.2.1   Ljudtrycksnivån nära avgassystemets mynning

För att underlätta den efterföljande provningen av fordonet i bruk ska dessutom ljudtrycksnivån mätas nära avgassystemets (ljuddämpningssystemets) mynning i enlighet med de krav som anges nedan, och resultatet av mätningen ska inkluderas i provningsrapporten som utarbetas för utfärdande av det dokument som anges bilaga 1 till dessa föreskrifter.

3.2.2   Mätinstrument

Mätningarna ska utföras med en precisionsljudnivåmätare i enlighet med punkt 1 i denna bilaga.

3.2.3   Mätförhållanden

3.2.3.1   Fordonets skick

Innan mätningarna påbörjas ska motorn bringas till sin normala arbetstemperatur. Om fordonet är utrustat med automatiska fläktar får dessa inte justeras under pågående mätning av ljudnivån.

Medan mätningen pågår ska växelväljaren vara i neutralläge. Om transmissionen inte kan kopplas ur kan fordonets drivhjul köras utan belastning, till exempel genom att fordonet pallas upp eller placeras på rullar.

3.2.3.2   Provningsplats

Alla områden som inte utsätts för omfattande akustiska störningar får användas som provningsplats. Jämna områden som är täckta av betong, asfalt eller annat hårt material som är kraftigt reflekterande är lämpliga. Ytor bestående av packad jord får inte användas. Provningsplatsen ska vara utformad som en rektangel vars sidor ska vara 3 m från fordonets yttersidor (exklusive styrstänger). Inga andra hinder såsom personer förutom observatören och föraren får förekomma inom rektangeln.

Fordonet ska placeras inom denna rektangel på ett sådant sätt att mätmikrofonen befinner sig minst en meter från eventuella stenkanter.

3.2.3.3   Övrigt

Utslag på mätinstrumentet förorsakat av omgivningsljud och vind ska vara minst 10 dB(A) lägre än det ljud som ska mätas. Mikrofonen får förses med lämpligt vindskydd, under förutsättning att dess påverkan på mikrofonens känslighet beaktas.

3.2.4   Mätmetod

3.2.4.1   Antal mätningar

Minst tre mätningar ska göras vid varje mätpunkt. Mätningarna ska endast anses som giltiga om skillnaden mellan resultaten från tre mätningar i följd inte är större än 2 dB(A).

3.2.4.2   Mikrofonens placering (se figur 2)

Mikrofonen ska placeras på ett avstånd av 0,5 ± 0,01 m från referenspunkten på avgasröret enligt figur 3 och med en vinkel på 45 ± 5° mot vertikalplanet för flödesriktningen vid rörmynningen. Mikrofonen ska vara på samma höjd som referenspunkten men inte lägre än 0,2 m från markytan. Mikrofonens referensaxel ska ligga i plan parallellt med markytan och vara riktad mot referenspunkten vid avgasrörets mynning.

Figur 2

Mikrofonplaceringar för mätning av ljud från stillastående fordon

Referenspunktens höjd på avgasrörets mynning

Figur 3

Figur 3

Referenspunkt

Referenspunkt

| | Teckenförklaring:








  T | = | sett ovanifrån |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | sett från sidan |
| 1 | = | referenspunkt |
| 2 | = | vägyta |
| A | = | rör med sned mynning |
| B | = | nedböjt rör |
| C | = | rakt rör |
| D | = | vertikalt rör |

Image 7

Teckenförklaring:

Teckenförklaring:

T

=

sett ovanifrån

S

=

sett från sidan

1

=

referenspunkt

2

=

vägyta

A

=

rör med sned mynning

B

=

nedböjt rör

C

=

rakt rör

D

=

vertikalt rör

Referenspunkten ska vara den högsta punkt som uppfyller följande villkor:

| a) | Referenspunkten ska ligga i slutet av avgasröret. |
| --- | --- |

a)

Referenspunkten ska ligga i slutet av avgasröret.

| b) | Referenspunkten ska ligga på vertikalplanet för centrumet för avgasrörets mynning och flödesriktningen vid rörmynningen. |
| --- | --- |

b)

Referenspunkten ska ligga på vertikalplanet för centrumet för avgasrörets mynning och flödesriktningen vid rörmynningen.

Om två mikrofonlägen är möjliga ska den placering som är längst bort i sidled från fordonets längsgående mittlinje användas.

Om flödesriktningen vid avgasrörets mynning är 90° ±5° från fordonets längsgående mittlinje ska mikrofonen placeras i den punkt som är längst bort från motorn.

Om ett fordons avgasrör har två eller flera mynningar mindre än 0,3 m från varandra kopplade till en enda ljuddämpare ska enbart en mätning göras. Mikrofonen ska placeras i förhållande till den mynning som är längst bort från fordonets längsgående mittlinje eller, om en sådan mynning inte finns, till den mynning som är högst över marken.

Om ett fordons avgasrör har mynningar mer än 0,3 m från varandra ska en mätning göras för varje mynning, som om respektive mynning var den enda, och den högsta ljudtrycksnivån noteras.

För att vägkontroll ska kunna utföras får referenspunkten flyttas till utsidan av fordonet.

För fordon utrustade med avgasrör med flera mynningar ska ljudtrycksnivån från mynningen med den högsta genomsnittliga ljudtrycksnivån rapporteras.

3.2.4.3   Driftsförhållanden

Motorvarvtalet ska hållas konstant vid ett av följande värden:

| | 50 % av nrated om nrated överskrider 5 000 min– 1 |
| --- | --- |

50 % av nrated om nrated överskrider 5 000 min– 1

rated

rated

– 1

| | 75 % av nrated om nrated inte överskrider 5 000 min– 1 |
| --- | --- |

75 % av nrated om nrated inte överskrider 5 000 min– 1

rated

rated

– 1

Där nrated är det nominella motorvarvtalet enligt definitionen i punkt 2.4 i dessa föreskrifter.

rated

För ett fordon som, i en stillastående provning, inte kan uppnå motorns målvarvtal enligt definitionen ovan ska i stället 95 % av det högsta motorvarvtal som kan uppnås i en stillastående provning användas som motorns målvarvtal.

Motorvarvtalet ska ökas successivt från tomgång till motorns målvarvtal och bibehållas där med en tolerans på ± 5 %. Gasreglaget ska därefter snabbt släppas och motorvarvtalet återgå till tomgång. Ljudtrycksnivån ska mätas under konstant motorvarvtal i minst 1 s och därefter så länge varvtalet sjunker. Ljudtrycksnivåmätarens högsta värde ska användas som provningsvärde.

En mätning ska endast betraktas som giltig om motorvarvtalet vid provningen inte avviker från motorns målvarvtal med mer än den angivna toleransen på ± 5 % under minst 1 s.

3.2.4.4   Mätningar ska utföras vid de placeringar av mikrofonen som anges ovan. Den högsta A-viktade ljudtrycksnivån under provningen ska noteras med en decimal (t.ex. ska 92,45 noteras som 92,5 medan 92,44 ska noteras som 92,4).

Provningen ska upprepas tills tre på varandra följande mätningar inom 2,0 dB(A) från varandra erhålls vid varje mynning.

Resultatet för en given mynning är det aritmetiska medelvärdet av tre giltiga mätningar, matematiskt avrundat till närmaste heltal (t.ex. ska 92,5 noteras som 93 medan 92,4 ska noteras som 92).

3.2.4.5   Variabelt avgassystem

3.2.4.5.1   Fordon med variabla manuellt justerbara avgas- eller ljuddämpningssystem ska provas med alla inställningsmöjligheter.

3.2.4.5.2   För fordon som är utrustade med variabelt avgassystem och manuell inställning av avgassystemet ska ljudtrycksnivån med den inställning som har den högsta genomsnittliga ljudtrycksnivån rapporteras.

4.   LJUD FRÅN FORDON I RÖRELSE (UPPGIFTER SOM RAPPORTERAS FÖR ATT UNDERLÄTTA PROVNING AV FORDON I BRUK).

4.1   En part i överenskommelsen får fastställa ett provningsförfarande för provning av överensstämmelse för fordon i bruk, med vederbörlig hänsyn till eventuella skillnader mot provningsförhållandena vid typgodkännandet.

4.2   Följande information om mätningar av ljudnivå som utförs i enlighet med punkt 1 i bilaga 3 för ett fordon i rörelse benämns, i syfte att underlätta provning av överensstämmelse för fordon i bruk, referensuppgifter om överensstämmelse för fordon i bruk:

| a) | Växel ”i” eller, för fordonstyper som provats med olåsta utväxlingsförhållanden, det växelväljarläge som valts för provningen. |
| --- | --- |

a)

Växel ”i” eller, för fordonstyper som provats med olåsta utväxlingsförhållanden, det växelväljarläge som valts för provningen.

| b) | Fordonets hastighet VAA′ i km/tim i början av acceleration med full gas för provning i växel ”i”; och |
| --- | --- |

b)

Fordonets hastighet VAA′ i km/tim i början av acceleration med full gas för provning i växel ”i”; och

AA′

| c) | Det slutgiltiga provningsresultatet i dB(A) fastställt enligt punkt 3.1.4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

Det slutgiltiga provningsresultatet i dB(A) fastställt enligt punkt 3.1.4 i denna bilaga.

4.3   Referensuppgifterna om överensstämmelse för fordon i bruk ska föras in i meddelandeformuläret i enlighet med bilaga 1.

5.   AVGAS- ELLER LJUDDÄMPNINGSSYSTEM I ORIGINAL

5.1   Krav för ljuddämpare som innehåller absorberande fibermaterial

5.1.1   Absorberande fibermaterial ska vara asbestfritt och får användas för konstruktion av ljuddämpare endast om det finns lämpliga anordningar för att hålla fibermaterialet på plats under hela den tid som ljuddämparen används, och avgas- eller ljuddämpningssystemet uppfyller kraven i någon av punkterna 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4 eller 5.1.5 nedan.

5.1.2   Efter att fibermaterialet avlägsnats ska ljudnivån uppfylla kraven i punkt 6.2.1.3 i dessa föreskrifter.

5.1.3   Det absorberande fibermaterialet får inte finnas i de delar av ljuddämparen genom vilka avgaserna passerar, och ska uppfylla följande krav:

| 5.1.3.1 | Materialet ska upphettas i en ugn till en temperatur på 650 ± 5 °C under fyra timmar, utan att fibern minskar i genomsnittlig längd, diameter eller skrymdensitet. |
| --- | --- |

5.1.3.1

Materialet ska upphettas i en ugn till en temperatur på 650 ± 5 °C under fyra timmar, utan att fibern minskar i genomsnittlig längd, diameter eller skrymdensitet.

| 5.1.3.2 | Efter upphettning i en ugn vid 650 ± 5 °C under en timme ska minst 98 % av materialet stanna kvar i en sil med en nominell maskstorlek på 250 μm enligt ISO-standard 3310/1:2000, när provning sker enligt ISO-standard 2559:2011. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Efter upphettning i en ugn vid 650 ± 5 °C under en timme ska minst 98 % av materialet stanna kvar i en sil med en nominell maskstorlek på 250 μm enligt ISO-standard 3310/1:2000, när provning sker enligt ISO-standard 2559:2011.

| 5.1.3.3 | Materialets viktförlust får inte överstiga 10,5 % efter blötläggning i 24 timmar vid 90 ± 5 °C i ett syntetiskt kondensat med följande sammansättning:






  1 N bromvätesyra (HBr): | 10 ml |
| --- | --- | --- |
| 1 N svavelsyra (H2SO4) | 10 ml |

5.1.3.3

Materialets viktförlust får inte överstiga 10,5 % efter blötläggning i 24 timmar vid 90 ± 5 °C i ett syntetiskt kondensat med följande sammansättning:

1 N bromvätesyra (HBr):

10 ml

1 N svavelsyra (H2SO4)

2

4

10 ml

Destillerat vatten tillsätts upp till 1 000 ml.

Anm: Materialet ska tvättas i destillerat vatten och torkas i en timme vid 105 °C före vägning.

Anm:

5.1.4   Innan systemet provas i enlighet med punkt 3 ovan ska det med någon av följande metoder för konditionering försättas i det tillstånd det normalt befinner sig i vid användning på väg:

5.1.4.1   Konditionering genom konstant körning på väg

5.1.4.1.1   Beroende på fordonets slagvolym ska följande minimidistanser avverkas under konditioneringen:

| Fordonskategori enligt slagvolym i cm3 | Avstånd (km) |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

Fordonskategori enligt slagvolym i cm3

3

Avstånd (km)

1.

≤ 250

4 000

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

6 000

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

8 000

5.1.4.1.2   50 ± 10 % av denna konditioneringsserie ska bestå av stadskörning och återstoden av långdistanskörning med hög hastighet. Den konstanta landsvägsdriften får ersättas med motsvarande serie på provningsbana.

5.1.4.1.3   De två programmen för fordonshastigheter ska alterneras minst sex gånger.

5.1.4.1.4   Provningsprogrammet ska totalt innehålla minst 10 avbrott på åtminstone tre timmar i syfte att återge effekterna av avkylning och kondensation.

5.1.4.2   Konditionering genom pulsering

5.1.4.2.1   Avgassystemet eller delar därav ska monteras på fordonet eller på motorn.

I det första fallet ska fordonet ställas på en rulldynamometer. I det senare fallet ska motorn placeras på en provbänk.

Provapparaten av vilken en detaljerad ritning visas i figur 4, ska monteras vid avgassystemets utloppsmynning. All annan utrustning som ger motsvarande resultat ska godtas.

Figur 4

Figur 4

Provningsutrustning för konditionering genom pulsering

Provningsutrustning för konditionering genom pulsering

Tillval

Tillval

| 1. | Inloppsfläns eller muff för anslutning till utloppet på det avgassystem som ska provas. |
| --- | --- |
| 2. | Manuell reglerventil. |
| 3. | Utjämningsbehållare med en största kapacitet av 40 l och en påfyllningstid av minst en sekund. |
| 4. | Tryckbrytare med ett arbetsområde från 5 till 250 kPa. |
| 5. | Tidrelä. |
| 6. | Impulsräknare. |
| 7. | Snabbventil, t.ex. en avgasbromsventil 60 mm i diameter, som manövreras med en pneumatisk cylinder som utvecklar en kraft av 120 N vid 400 kPa. Svarstiden vid såväl öppning som stängning ska inte överstiga 0,5 s. |
| 8. | Evakuering av avgaser. |
| 9. | Böjlig slang. |
| 10. | Tryckmätare. |

1.

Inloppsfläns eller muff för anslutning till utloppet på det avgassystem som ska provas.

2.

Manuell reglerventil.

3.

Utjämningsbehållare med en största kapacitet av 40 l och en påfyllningstid av minst en sekund.

4.

Tryckbrytare med ett arbetsområde från 5 till 250 kPa.

5.

Tidrelä.

6.

Impulsräknare.

7.

Snabbventil, t.ex. en avgasbromsventil 60 mm i diameter, som manövreras med en pneumatisk cylinder som utvecklar en kraft av 120 N vid 400 kPa. Svarstiden vid såväl öppning som stängning ska inte överstiga 0,5 s.

8.

Evakuering av avgaser.

9.

Böjlig slang.

10.

Tryckmätare.

5.1.4.2.2   Provningsutrustningen ska ställas in så att en snabbventil växelvis avbryter och återställer avgasflödet 2 500 gånger.

5.1.4.2.3   Ventilen ska öppnas när avgasmottrycket, uppmätt minst 100 mm nedströms från inloppsflänsen, når ett värde på mellan 35 och 40 kPa. Om ett sådant värde inte kan uppnås på grund av motorns egenskaper ska ventilen öppna då avgasmottrycket uppnår en nivå motsvarande 90 % av det högsta värde som kan mätas innan motorn stannar. Den ska stängas när detta tryck inte avviker med mer än 10 % från sitt stabiliserade värde uppmätt med öppen ventil.

5.1.4.2.4   Tidreläet ska ställas in för avgasutsläppets varaktighet beräknad på grundval av kraven i punkt 5.1.4.2.3.

5.1.4.2.5   Motorvarvtalet ska vara 75 % av det nominella motorvarvtalet enligt definitionen i punkt 2.4 i dessa föreskrifter.

5.1.4.2.6   Den effekt som dynamometern visar ska motsvara 50 % av effekten vid fullt gaspådrag uppmätt vid 75 % av det nominella motorvarvtalet enligt definitionen i punkt 2.4 i dessa föreskrifter.

5.1.4.2.7   Eventuella dräneringshål ska vara stängda under provningen.

5.1.4.2.8   Hela provningen ska fullföljas inom 48 timmar. Tid för avkylning ska vid behov tillåtas efter varje timme.

5.1.4.3   Konditionering i provbänk

5.1.4.3.1   Avgassystemet ska monteras på en motor som motsvarar den typ som är installerad på det fordon för vilket systemet är konstruerat, och monteras på en provbänk.

5.1.4.3.2   Konditioneringen ska bestå av det specificerade antalet omgångar i provbänk för varje fordonskategori vad gäller slagvolym som avgassystemet konstruerats för. Antalet provomgångar för varje fordonsklass ska vara:

| Fordonskategori enligt slagvolym i cm3 | Antal omgångar |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

Fordonskategori enligt slagvolym i cm3

3

Antal omgångar

1.

≤ 250

6

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

9

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

12

5.1.4.3.3   Varje omgång i en provbänk ska följas av ett avbrott på minst sex timmar i syfte att återge effekterna av avkylning och kondensation.

5.1.4.3.4   Varje omgång i en provbänk består av sex faser. Förhållandena för motorn och varaktigheten för varje fas ska vara följande:

| Fas | Villkor | Tid |
| --- | --- | --- |
| Motorer på mindre än 250 cm3 | Motorer på 250 cm3 eller mer |
| | | (min) | (min) |
| 1 | Tomgång | 6 | 6 |
| 2 | 25 % belastning vid 75 % av nrated | 40 | 50 |
| 3 | 50 % belastning vid 75 % av nrated | 40 | 50 |
| 4 | 100 % belastning vid 75 % av nrated | 30 | 10 |
| 5 | 50 % belastning vid 100 % av nrated | 12 | 12 |
| 6 | 25 % belastning vid 100 % av nrated | 22 | 22 |
| | Total tid | 2 tim 30 min | 2 tim 30 min |

Fas

Villkor

Tid

Motorer på mindre än 250 cm3

3

Motorer på 250 cm3 eller mer

3

(min)

(min)

1

Tomgång

6

6

2

25 % belastning vid 75 % av nrated

rated

40

50

3

50 % belastning vid 75 % av nrated

rated

40

50

4

100 % belastning vid 75 % av nrated

rated

30

10

5

50 % belastning vid 100 % av nrated

rated

12

12

6

25 % belastning vid 100 % av nrated

rated

22

22

Total tid

2 tim 30 min

2 tim 30 min

5.1.4.3.5   Under detta konditioneringsförfarande får motorn och ljuddämparen, på tillverkarens begäran, kylas av så att den temperatur som uppmäts vid en punkt högst 100 mm från avgasutloppet inte överstiger den som uppmäts när fordonet körs i 110 km/tim eller 75 % av det nominella motorvarvtalet enligt definitionen i punkt 2.4 i dessa föreskrifter med högsta växeln. Motorvarvtalet och/eller fordonshastigheten ska fastställas med en tolerans av ± 3 %.

5.1.5   Avgaserna kommer inte i kontakt med fibermaterialen, och fibermaterialen påverkas inte av tryckförändringar.

5.2   Diagram och märkning

5.2.1   Diagrammet och ett måttsatt tvärsnitt av ljuddämparen ska biläggas det dokument som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

5.2.2   Alla originalljuddämpare ska vara märkta med minst

| a) | bokstaven ”E” följd av koden för det land som beviljat typgodkännandet, |
| --- | --- |

a)

bokstaven ”E” följd av koden för det land som beviljat typgodkännandet,

| b) | fordonstillverkarens namn eller varumärke, och |
| --- | --- |

b)

fordonstillverkarens namn eller varumärke, och

| c) | fabrikat och nummer som identifierar delen. |
| --- | --- |

c)

fabrikat och nummer som identifierar delen.

Denna hänvisning ska vara tydlig och outplånlig samt synlig på det avsedda monteringsstället.

5.2.3   Alla förpackningar med avgas- eller ljuddämpningssystem som originalreservdel ska vara tydligt märkta med ordet ”originaldel” och med uppgifter om fabrikat och typ, samt vara försedda med E-märket och uppgift om ursprungslandet.

5.3   Insugningsljuddämpare

Om motorns luftintag måste utrustas med ett luftfilter och/eller en insugningsljuddämpare för att uppfylla kraven för godtagbar ljudnivå ska filtret och/eller ljuddämparen betraktas som delar av ljuddämparen, och bestämmelserna i punkt 5.1 och 5.2 gäller även för dem.

---

(1)  Oberoende hastighetsmätningar innebär att två eller flera separata anordningar används för bestämning av värdena vAA′ och vBB′. Med en anordning för kontinuerlig mätning som t.ex. radar fastställs all erforderlig hastighetsinformation med en anordning.

1

AA′

BB′

---

BILAGA 4

GRÄNSVÄRDE FÖR HÖGSTA LJUDNIVÅ (NYA FORDON)

| Fordonskategori | Högsta värden för ljudnivå i dB(A) |
| --- | --- |
| L2 | 76 |
| L4 | 80 |
| L5 | 80 |

Fordonskategori

Högsta värden för ljudnivå i dB(A)

L2

76

L4

80

L5

80

---

BILAGA 5

BESKRIVNING AV PROVNINGSBANA
   (1)

1.   INLEDNING

I denna bilaga beskrivs specifikationerna för provningsbanans fysiska egenskaper och utformning. I dessa specifikationer, som bygger på en särskild standard (2), beskrivs de fysiska egenskaper som krävs såväl som provningsmetoderna för dessa egenskaper.

2.   KRAV PÅ YTBELÄGGNINGEN

Provningsbanans ytbeläggning anses överensstämma med denna standard om texturen och hålrumsinnehållet eller ljudabsorptionskoefficienten har uppmätts och visat sig uppfylla samtliga krav enligt punkterna 2.1–2.4 och förutsatt att konstruktionskraven (punkt 3.2) är uppfyllda.

2.1   Resterande hålrumsinnehåll

Den resterande hålrumshalten, VC, i provningsbanans beläggningsmassa ska inte överstiga 8 %. Se punkt 4.1 för mätförfarandet.

2.2   Ljudabsorptionskoefficient

Om ytbeläggningen inte uppfyller kravet beträffande resterande hålrumshalt är ytbeläggningen godtagbar bara om dess ljudabsorptionskoefficient α ≤ 0,10. Se punkt 4.2 för mätförfarandet. Kravet i punkt 2.1 och denna punkt uppfylls också om endast ljudabsorptionen har uppmätts och befunnits vara α ≤ 0,10.

Anm: Den viktigaste egenskapen är ljudabsorptionen, även om den resterande hålrumshalten är mer känd bland vägbyggare. Ljudabsorptionen behöver emellertid endast mätas om ytbeläggningen inte uppfyller hålrumskravet. Detta är motiverat då det senare är förknippat med förhållandevis stor osäkerhet både för mätningar och relevans och då vissa ytbeläggningar därför kan förkastas felaktigt om bedömningen endast grundas på hålrumsmätning.

2.3   Texturdjup

Texturdjupet, uppmätt enligt den volymetriska metoden (se punkt 4.3 nedan), ska vara:

TD ≥ 0,4 mm

2.4   Ytbeläggningens homogenitet

Alla praktiska åtgärder ska vidtas för att se till att ytbeläggningen är så homogen som möjligt inom provningsarean. Detta inbegriper textur och hålrumsinnehåll, men det bör också noteras att om vältningsprocessen resulterar i effektivare vältning på vissa platser än på andra kan texturen bli annorlunda och ojämnheter som orsakar gupp kan också uppstå.

2.5   Provningsintervall

För att kontrollera huruvida ytbeläggningen fortsätter att uppfylla standardens krav avseende textur, hålrumsinnehåll och ljudabsorption ska en periodisk provning av underlaget göras med följande intervall:

| a) | För resterande hålrumsinnehåll eller ljudabsorption:
  När ytbeläggningen är ny. Om ytbeläggningen uppfyller kraven när den är ny krävs ingen ytterligare periodisk provning. |
| --- | --- |

a)

För resterande hålrumsinnehåll eller ljudabsorption:

När ytbeläggningen är ny. Om ytbeläggningen uppfyller kraven när den är ny krävs ingen ytterligare periodisk provning.

| b) | För texturdjup (TD):
  När ytbeläggningen är ny. När ljudprovningen inleds (Anm: Inte förrän fyra veckor efter läggningen). Därefter var tolfte månad. |
| --- | --- |

b)

För texturdjup (TD):

När ytbeläggningen är ny. När ljudprovningen inleds (Anm: Inte förrän fyra veckor efter läggningen). Därefter var tolfte månad.

3.   PROVNINGSYTANS UTFORMNING

3.1   Area

Vid fastställandet av provningsbanans utformning är det viktigt att som ett minimikrav säkerställa att den yta som fordonet färdas över längs provbanespåret är belagd med det specificerade provningsmaterialet, med lämpliga marginaler för säker och praktisk körning. Detta kräver att provningsbanan är minst 3 m bred och att banans längd sträcker sig bortom linjerna AA och BB med minst 10 m på vardera sidan. I figur 1 visas en plan för ett lämpligt provningsområde, med angivande av den minsta area som ska maskinbeläggas och maskinvältas med det angivna ytmaterialet. Enligt punkt 3.1.1.1 i bilaga 3 ska mätningar göras på varje sida av fordonet. Detta kan ske antingen genom mätning med två mikrofonlägen (ett på vardera sidan av banan) och körning i en riktning eller genom mätning med en mikrofon på endast en sida av banan och körning i två riktningar. Om den senare metoden används finns det inga krav beträffande ytan för den sida av banan som saknar mikrofon.

Figur 1

Minimikrav på provningsområdets ytbeläggning. Det skuggade området benämns ”provningsområde”

Symbol

Minimiyta täckt av provningsbanans ytbeläggning, dvs. provningsområde

Centrumlinje för körning

Mikrofon (höjd 1,2 m)

Mått i meter

Anm: Det får inte finnas några stora ljudreflekterande föremål inom denna radie.

3.2   Utformning och behandling av ytan

3.2.1   Grundläggande krav på utformningen: Provningsbanans ytbeläggning ska uppfylla följande fyra konstruktionskrav:

| 3.2.1.1 | Den ska vara av tät asfaltbetong. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Den ska vara av tät asfaltbetong.

| 3.2.1.2 | Den största stenstorleken ska vara 8 mm (tillåtna toleranser: 6,3–10 mm). |
| --- | --- |

3.2.1.2

Den största stenstorleken ska vara 8 mm (tillåtna toleranser: 6,3–10 mm).

| 3.2.1.3 | Slitlagrets tjocklek ska vara ≥ 30 mm. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Slitlagrets tjocklek ska vara ≥ 30 mm.

| 3.2.1.4 | Bindemedlet ska vara ett konventionellt penetrationsbitumen utan modifiering. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Bindemedlet ska vara ett konventionellt penetrationsbitumen utan modifiering.

3.2.2   Konstruktionsriktlinjer

Som vägledning för konstruktören av provningsytan visas i figur 2 en fördelningskurva för kornstorlek för att erhålla önskade egenskaper. Därutöver ger tabell 1 vissa riktlinjer för hur man ska uppnå den erforderliga texturen och hållbarheten. Fördelningskurvan är baserad på följande formel:

P (% genomsläppt) = 100 · (d/dmax)1/2

max

1/2

där

| d | = | maskstorlek i mm, för sikt med kvadratiska maskor |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm för medelvärdeskurvan |
| dmax | = | 10 mm för kurvan för lägre tolerans |
| dmax | = | 6,3 mm för kurvan för högre tolerans |

d

=

maskstorlek i mm, för sikt med kvadratiska maskor

dmax

max

=

8 mm för medelvärdeskurvan

dmax

max

=

10 mm för kurvan för lägre tolerans

dmax

max

=

6,3 mm för kurvan för högre tolerans

Figur 2

Figur 2

Fördelningskurva för kornstorlek i asfaltblandningen med toleranser

Fördelningskurva för kornstorlek i asfaltblandningen med toleranser

Procent som passerar (per viktenhet)

Maskstorlek i mm

Utöver det som anges ovan ges följande rekommendationer:

| a) | Sandfraktionen (0,063 mm < maskstorlek för sikt med kvadratiska maskor < 2 mm) ska innehålla högst 55 % natursand och minst 45 % krossad sand. |
| --- | --- |

a)

Sandfraktionen (0,063 mm < maskstorlek för sikt med kvadratiska maskor < 2 mm) ska innehålla högst 55 % natursand och minst 45 % krossad sand.

| b) | Bärlagret och förstärkningslagret ska säkerställa hög stabilitet och jämnhet i enlighet med bästa vägbyggnadspraxis. |
| --- | --- |

b)

Bärlagret och förstärkningslagret ska säkerställa hög stabilitet och jämnhet i enlighet med bästa vägbyggnadspraxis.

| c) | Makadammen ska vara krossad (100 % krossyta) och bestå av ett material med god krossbeständighet. |
| --- | --- |

c)

Makadammen ska vara krossad (100 % krossyta) och bestå av ett material med god krossbeständighet.

| d) | Den makadam som används i blandningen ska vara tvättad. |
| --- | --- |

d)

Den makadam som används i blandningen ska vara tvättad.

| e) | Ingen ytterligare makadam ska läggas på ytbeläggningen. |
| --- | --- |

e)

Ingen ytterligare makadam ska läggas på ytbeläggningen.

| f) | Bindemedlets hårdhet, uttryckt som penetrationsvärde, ska vara 40–60, 60–80 eller t.o.m. 80–100 beroende på landets klimatförhållanden. I regel ska så hårt bindemedel som möjligt användas, förutsatt att det är förenligt med gängse praxis. |
| --- | --- |

f)

Bindemedlets hårdhet, uttryckt som penetrationsvärde, ska vara 40–60, 60–80 eller t.o.m. 80–100 beroende på landets klimatförhållanden. I regel ska så hårt bindemedel som möjligt användas, förutsatt att det är förenligt med gängse praxis.

| g) | Blandningens temperatur före vältning ska väljas så att det hålrumsinnehåll som krävs uppnås genom den efterföljande vältningen. För att öka sannolikheten för att bestämmelserna i punkterna 2.1–2.4 uppfylls ska packningsgraden undersökas inte enbart genom lämpligt val av temperatur i blandningen utan också genom ett lämpligt antal överfarter och genom valet av vägvält. |
| --- | --- |

g)

Blandningens temperatur före vältning ska väljas så att det hålrumsinnehåll som krävs uppnås genom den efterföljande vältningen. För att öka sannolikheten för att bestämmelserna i punkterna 2.1–2.4 uppfylls ska packningsgraden undersökas inte enbart genom lämpligt val av temperatur i blandningen utan också genom ett lämpligt antal överfarter och genom valet av vägvält.

Tabell 1

Tabell 1

Konstruktionsriktlinjer

Konstruktionsriktlinjer

| | Målvärden | Toleranser |
| --- | --- | --- |
| Av blandningens totala massa | Av stenmaterialets massa |
| Stenar (massa), siktmaskvidd (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Sand (massa) 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Filler (massa) SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 2 |
| Bindemedel (bitumen) (massa) | 5,8 % | ej tillämpligt | ± 0,5 |
| Största kornstorlek (makadam) | | 8 mm | 6,3–10 |
| Bindemedlets hårdhet | (se punkt 3.2.2 f) | — |
| Stenens slitvärde (PSV) | | > 50 | — |
| Packningsgrad, avseende Marshallpackning | | 98 % | — |

Målvärden

Toleranser

Av blandningens totala massa

Av stenmaterialets massa

Stenar (massa), siktmaskvidd (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Sand (massa) 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Filler (massa) SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 2

Bindemedel (bitumen) (massa)

5,8 %

ej tillämpligt

± 0,5

Största kornstorlek (makadam)

8 mm

6,3–10

Bindemedlets hårdhet

(se punkt 3.2.2 f)

—

Stenens slitvärde (PSV)

> 50

—

Packningsgrad, avseende Marshallpackning

98 %

—

4.   PROVNINGSMETOD

4.1   Mätning av resterande hålrumsinnehåll

För denna mätning ska borrkärnor tas från banan på minst fyra olika ställen som är jämnt fördelade inom provningsarean mellan linjerna AA och BB (se figur 1). För att undvika bristande homogenitet och ojämnheter i hjulspåren bör inte borrkärnor tas i själva hjulspåren utan nära dem. Två borrkärnor (minst) bör tas nära hjulspåren, och en borrkärna (minst) bör tas ungefär halvvägs mellan hjulspåren och varje mikrofonplacering.

Om det finns misstanke om att homogenitetsvillkoret inte är uppfyllt (se punkt 2.4) ska borrkärnor tas från flera ställen inom provningsområdet. Den resterande hålrumshalten ska bestämmas för varje borrkärna varefter medelvärdet för alla borrkärnor ska beräknas och jämföras med kravet i punkt 2.1. Ingen borrkärna får ha ett hålrumsvärde som är högre än 10 %. Konstruktören av provningsytan erinras om de problem som kan uppstå om provningsområdet värms upp av rör eller elektriska ledningar, och borrkärnor ska tas i detta område. Sådana installationer ska planeras noggrant med hänsyn till framtida borrningsställen. Det rekommenderas att man lämnar ett antal platser på cirka 200 × 300 mm där det inte finns ledningar eller rör, eller där de sistnämnda ligger tillräckligt djupt för att inte ta skada då borrprov tas från ytskiktet.

4.2   Ljudabsorptionskoefficient

Ljudabsorptionskoefficienten (vinkelrätt infall) ska mätas genom rörmetoden genom användande av tillvägagångssättet specificerat i ISO/DIS 10 534: Akustik – Bestämning av ljudabsorptionskoefficient och impedans i impedansrör – Del 1: Metod med stående våg.

Akustik – Bestämning av ljudabsorptionskoefficient och impedans i impedansrör – Del 1: Metod med stående våg.

För provexemplar gäller samma krav som för resterande hålrumshalt (se punkt 4.1).

Ljudabsorptionen ska mätas i intervallen 400–800 Hz och 800–1 600 Hz (som minst i mittfrekvenserna på tredje oktavbanden), och maxvärdena ska fastställas för båda dessa frekvensområden.

Därefter ska medelvärdet för alla provningsborrkärnornas värden beräknas så att slutresultatet erhålls.

4.3   Volymetrisk mätning av makrotexturens djup

Mätningar av texturdjupet ska göras på minst 10 ställen jämnt fördelade längs hjulspåren på provbanespåret, och medelvärdet av dessa ska jämföras med det angivna minsta texturdjupet. En beskrivning av förfarandet finns i ISO-standard 10844:1994.

5.   TIDSSTABILITET OCH UNDERHÅLL

5.1   Tidspåverkan

Som för många andra ytbeläggningar förväntas att den däck-/vägljudnivå som uppmäts på provningsytan kan öka något under de första 6–12 månaderna efter läggningen.

Ytbeläggningen uppnår inte de erforderliga egenskaperna förrän tidigast fyra veckor efter läggningen.

Stabiliteten över tiden bestäms huvudsakligen av den polerande effekten och sammanpressningen från de fordon som körs på ytbeläggningen. Den ska kontrolleras regelbundet i enlighet med punkt 2.5.

5.2   Underhåll av ytbeläggningen

Löst skräp och damm som i betydande utsträckning minskar det verkliga texturdjupet ska tas bort från ytbeläggningen. I länder med vinterklimat används ibland salt för avisning. Salt kan förändra beläggningen temporärt och även beständigt på ett sådant sätt att det avgivna ljudet ökar och rekommenderas därför inte.

5.3   Återbeläggning av provningsarean

Om det är nödvändigt att återbelägga provningsbanan är det vanligtvis onödigt att belägga mer än provbanespåret (3 m brett i figur 1) där fordonen kör, förutsatt att provningsarean utanför spåret uppfyllde kravet på resterande hålrumsinnehåll eller ljudabsorption när detta uppmättes.

6.   DOKUMENTATION AV PROVNINGSYTAN OCH PROVNINGAR UTFÖRDA PÅ DEN

6.1   Dokumentation av provningsytan

Följande uppgifter ska anges i ett dokument som beskriver provningsytan:

| 6.1.1 | Provningsbanans placering. |
| --- | --- |

6.1.1

Provningsbanans placering.

| 6.1.2 | Typ av bindemedel, bindemedlets hårdhet, typ av stenmaterial, största teoretiska täthet i betongen (DR), slitlagrets tjocklek samt kornstorleksfördelningen bestämd med hjälp av borrkärnor från provningsbanan. |
| --- | --- |

6.1.2

Typ av bindemedel, bindemedlets hårdhet, typ av stenmaterial, största teoretiska täthet i betongen (DR), slitlagrets tjocklek samt kornstorleksfördelningen bestämd med hjälp av borrkärnor från provningsbanan.

R

| 6.1.3 | Packningsmetod (t.ex. välttyp, vältens vikt, antal vältomgångar). |
| --- | --- |

6.1.3

Packningsmetod (t.ex. välttyp, vältens vikt, antal vältomgångar).

| 6.1.4 | Blandningens temperatur, omgivningsluftens temperatur och vindhastighet under läggningen av ytbeläggningen. |
| --- | --- |

6.1.4

Blandningens temperatur, omgivningsluftens temperatur och vindhastighet under läggningen av ytbeläggningen.

| 6.1.5 | Datum då ytan lades och entreprenörens namn. |
| --- | --- |

6.1.5

Datum då ytan lades och entreprenörens namn.

| 6.1.6 | Alla provningsresultat, eller åtminstone det senaste, inbegripet följande:






  6.1.6.1 | Resterande hålrumsinnehåll för varje borrkärna. |
| --- | --- | --- |

6.1.6

Alla provningsresultat, eller åtminstone det senaste, inbegripet följande:

6.1.6.1

Resterande hålrumsinnehåll för varje borrkärna.

| 6.1.6.2 | De ställen på provningsområdet där borrkärnorna för hålrumsmätning har tagits. |
| --- | --- |

6.1.6.2

De ställen på provningsområdet där borrkärnorna för hålrumsmätning har tagits.

| 6.1.6.3 | Ljudabsorptionskoefficienten för varje borrkärna (om den uppmätts). Ange resultaten för varje borrkärna och för varje frekvensområde såväl som det totala medelvärdet. |
| --- | --- |

6.1.6.3

Ljudabsorptionskoefficienten för varje borrkärna (om den uppmätts). Ange resultaten för varje borrkärna och för varje frekvensområde såväl som det totala medelvärdet.

| 6.1.6.4 | De ställen på provningsområdet där borrkärnorna för absorptionsmätning har tagits. |
| --- | --- |

6.1.6.4

De ställen på provningsområdet där borrkärnorna för absorptionsmätning har tagits.

| 6.1.6.5 | Texturdjupet, inklusive antalet provningar och standardavvikelse. |
| --- | --- |

6.1.6.5

Texturdjupet, inklusive antalet provningar och standardavvikelse.

| 6.1.6.6 | Det organ som ansvarar för provningarna enligt punkterna 6.1.6.1 och 6.1.6.2 samt typ av använd utrustning. |
| --- | --- |

6.1.6.6

Det organ som ansvarar för provningarna enligt punkterna 6.1.6.1 och 6.1.6.2 samt typ av använd utrustning.

| 6.1.6.7 | Datum för provning(ar) och det datum då borrkärnorna togs från provningsbanan. |
| --- | --- |

6.1.6.7

Datum för provning(ar) och det datum då borrkärnorna togs från provningsbanan.

6.2   Dokumentation av fordonsljudprovningar som utförts på ytan

I det dokument där fordonsljudprovningen eller -provningarna beskrivs ska det anges huruvida samtliga krav enligt denna standard uppfylldes eller inte. Hänvisning ska göras till ett dokument enligt punkt 6.1 där de resultat som ger belägg för detta beskrivs.

---

(1)  Anvisningarna för provningsplatsen i denna bilaga är giltiga till och med slutet av den period som anges i punkt 11.8 i dessa föreskrifter.

1

(2)  ISO 10844:1994.

2

---

| 16.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 290/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 290/28

---

Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 63 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon av kategori L1 med avseende på ljudemission [2018/1705]

Inbegripet all giltig text till och med

Inbegripet all giltig text till och med

Supplement 4 till ändringsserie 02 – dag för ikraftträdande: 29 december 2018

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Typgodkännande |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ändring och utökning av typgodkännande av fordonstyp eller typ av avgas- eller ljuddämpningssystem |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tillverkningens slutgiltiga upphörande |
| --- | --- |

11.

| 12. | Namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna samt myndigheterna |
| --- | --- |

12.

Bilagor

| 1. | Meddelande |
| --- | --- |

1.

| 2. | Typgodkännandemärkets uppbyggnad |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metoder och instrument för mätning av ljud från fordon av kategori L1 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gränsvärde för högsta ljudnivå (nya fordon) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Beskrivning av provningsbana |
| --- | --- |

5.

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter gäller fordon av kategori L1
   (1)s med avseende på ljudemission. Rent elektriska fordon, inbegripet fordon med sekundär elektrisk framdrivning, omfattas inte av dessa föreskrifter.

1

1

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

| 2.1 | godkännande av ett fordon: godkännande av en fordonstyp med avseende på ljud och det ursprungliga avgassystemet som en teknisk del av en tvåhjulig fordonstyp. |
| --- | --- |

2.1

godkännande av ett fordon: godkännande av en fordonstyp med avseende på ljud och det ursprungliga avgassystemet som en teknisk del av en tvåhjulig fordonstyp.

| 2.2 | fordonstyp: en kategori fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som följande:






  2.2.1 | Motortyp (två- eller fyrtakts, med fram- och återgående eller roterande kolvar, antal cylindrar och deras slagvolym, antal och typ av förgasare eller insprutningssystem, ventilarrangemang, nominell högsta nettoeffekt och motsvarande motorvarvtal och nominellt motorvarvtal).
  För motorer med roterande kolv bör slagvolymen anses vara dubbelt så stor som kammarens volym. |
| --- | --- | --- |

2.2

fordonstyp: en kategori fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som följande:

2.2.1

Motortyp (två- eller fyrtakts, med fram- och återgående eller roterande kolvar, antal cylindrar och deras slagvolym, antal och typ av förgasare eller insprutningssystem, ventilarrangemang, nominell högsta nettoeffekt och motsvarande motorvarvtal och nominellt motorvarvtal).

För motorer med roterande kolv bör slagvolymen anses vara dubbelt så stor som kammarens volym.

| 2.2.2 | Drivlina, i synnerhet växlarnas antal och utväxlingsförhållande och slutligt utväxlingsförhållande. |
| --- | --- |

2.2.2

Drivlina, i synnerhet växlarnas antal och utväxlingsförhållande och slutligt utväxlingsförhållande.

| 2.2.3 | Avgassystemens antal, typ och utformning. |
| --- | --- |

2.2.3

Avgassystemens antal, typ och utformning.

| 2.3 | avgas- eller ljuddämpningssystem: en fullständig uppsättning delar som krävs för att begränsa det ljud som avges av fordonets motor och dess avgaser. |
| --- | --- |

2.3

avgas- eller ljuddämpningssystem: en fullständig uppsättning delar som krävs för att begränsa det ljud som avges av fordonets motor och dess avgaser.

| 2.4 | ursprungligt avgas- eller ljuddämpningssystem: ett system av den typ som monterat på fordonet vid tidpunkten för godkännande eller utökning av godkännande. Systemet kan vara en del av originalutrustningen eller utbytt. |
| --- | --- |

2.4

ursprungligt avgas- eller ljuddämpningssystem: ett system av den typ som monterat på fordonet vid tidpunkten för godkännande eller utökning av godkännande. Systemet kan vara en del av originalutrustningen eller utbytt.

| 2.5 | icke ursprungligt avgas- eller ljuddämpningssystem: ett system av annan typ än den som var monterad på fordonet vid tidpunkten för godkännande eller utökning av godkännande. Det kan endast användas som ersättning för ett avgas- eller ljuddämpningssystem. |
| --- | --- |

2.5

icke ursprungligt avgas- eller ljuddämpningssystem: ett system av annan typ än den som var monterad på fordonet vid tidpunkten för godkännande eller utökning av godkännande. Det kan endast användas som ersättning för ett avgas- eller ljuddämpningssystem.

| 2.6 | nominell högsta nettoeffekt:
  För fordon med förbränningsmotor avses med nominell högsta nettoeffekt den nominella motoreffekten enligt definitionen i ISO 4106:2012.
  Beteckningen Pn anger det numeriska värdet för den nominella högsta nettoeffekten uttryckt i kilowatt. |
| --- | --- |

2.6

nominell högsta nettoeffekt:

För fordon med förbränningsmotor avses med nominell högsta nettoeffekt den nominella motoreffekten enligt definitionen i ISO 4106:2012.

Beteckningen Pn anger det numeriska värdet för den nominella högsta nettoeffekten uttryckt i kilowatt.

n

| 2.7 | nominellt motorvarvtal: det varvtal vid vilket motorn utvecklar den nominella högsta nettoeffekt som anges av tillverkaren. (2)

  Symbolen nrated betecknar det nominella motorvarvtalet uttryckt i min-1. |
| --- | --- |

2.7

nominellt motorvarvtal: det varvtal vid vilket motorn utvecklar den nominella högsta nettoeffekt som anges av tillverkaren. (2)

2

Symbolen nrated betecknar det nominella motorvarvtalet uttryckt i min-1.

rated

-1

| 2.8 | ljuddämpningssystem av olika typer: ljuddämpningssystem som skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som






  2.8.1 | att deras delar har olika handelsnamn eller varumärken, |
| --- | --- | --- |

2.8

ljuddämpningssystem av olika typer: ljuddämpningssystem som skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

2.8.1

att deras delar har olika handelsnamn eller varumärken,

| 2.8.2 | att egenskaperna hos de material som en del utgörs av är olika, eller också har delarna olika form eller storlek, |
| --- | --- |

2.8.2

att egenskaperna hos de material som en del utgörs av är olika, eller också har delarna olika form eller storlek,

| 2.8.3 | att funktionssättet för minst en del avviker, |
| --- | --- |

2.8.3

att funktionssättet för minst en del avviker,

| 2.8.4 | att delarna sammansatts på olika sätt. |
| --- | --- |

2.8.4

att delarna sammansatts på olika sätt.

| 2.9 | komponent i avgassystem: en av de enskilda komponenter som när de monterats utgör avgassystemet (till exempel avgasrör, ljuddämpare) och, i förekommande fall, insugningsanordning (luftfilter).
  Om motorn är försedd med en insugningsanordning (luftfilter och/eller en insugningsljuddämpare, som krävs för att garantera att tillåten ljudnivå respekteras), ska denna anordning anses vara en komponent med samma betydelse som själva avgassystemet, inkluderas i den förteckning som anges i punkt 3.2.2 nedan och vara försedd med den märkning som anges i punkt 4.1 nedan. |
| --- | --- |

2.9

komponent i avgassystem: en av de enskilda komponenter som när de monterats utgör avgassystemet (till exempel avgasrör, ljuddämpare) och, i förekommande fall, insugningsanordning (luftfilter).

Om motorn är försedd med en insugningsanordning (luftfilter och/eller en insugningsljuddämpare, som krävs för att garantera att tillåten ljudnivå respekteras), ska denna anordning anses vara en komponent med samma betydelse som själva avgassystemet, inkluderas i den förteckning som anges i punkt 3.2.2 nedan och vara försedd med den märkning som anges i punkt 4.1 nedan.

| 2.10 | referensvikt:






  2.10.1 | referensvikten för ett fordon av kategori L1 fastställs genom mätning av det olastade fordonets vikt då det är klart för normal användning och inkluderar vikten för






  a) | vätskor, |
| --- | --- | --- | --- |

2.10

referensvikt:

2.10.1

referensvikten för ett fordon av kategori L1 fastställs genom mätning av det olastade fordonets vikt då det är klart för normal användning och inkluderar vikten för

1

a)

vätskor,

| b) | standardutrustning i enlighet med tillverkarens specifikationer, |
| --- | --- |

b)

standardutrustning i enlighet med tillverkarens specifikationer,

| c) | bränsle i bränsletanken eller bränsletankar som ska fyllas till minst 90 procent av sin kapacitet.
  Med avseende på tillämpningen av denna punkt:






  i) | Om ett fordon drivs med flytande bränsle ska detta betraktas som bränsle. |
| --- | --- | --- |

c)

bränsle i bränsletanken eller bränsletankar som ska fyllas till minst 90 procent av sin kapacitet.

Med avseende på tillämpningen av denna punkt:

i)

Om ett fordon drivs med flytande bränsle ska detta betraktas som bränsle.

| ii) | Om ett fordon drivs med en flytande bränsle-/oljeblandning






  a. | ska denna förblandning betraktas som bränsle om bränslet för att driva fordonet och smörjoljan är förblandade, |
| --- | --- | --- |

ii)

Om ett fordon drivs med en flytande bränsle-/oljeblandning

a.

ska denna förblandning betraktas som bränsle om bränslet för att driva fordonet och smörjoljan är förblandade,

| b. | ska endast det bränsle som driver fordonet betraktas som bränsle om bränslet för att driva fordonet och smörjoljan lagras separat, eller |
| --- | --- |

b.

ska endast det bränsle som driver fordonet betraktas som bränsle om bränslet för att driva fordonet och smörjoljan lagras separat, eller

| iii) | om ett fordon drivs med ett gasformigt bränsle, ett flytande gasformigt bränsle eller med komprimerad luft, får bränslemassan i gasbränsletankarna fastställas till 0 kg. |
| --- | --- |

iii)

om ett fordon drivs med ett gasformigt bränsle, ett flytande gasformigt bränsle eller med komprimerad luft, får bränslemassan i gasbränsletankarna fastställas till 0 kg.

| d) | karosseriet, förarkabinen och dörrarna, |
| --- | --- |

d)

karosseriet, förarkabinen och dörrarna,

| e) | glasrutor, kopplingsanordningar, reservdäck samt verktyg. |
| --- | --- |

e)

glasrutor, kopplingsanordningar, reservdäck samt verktyg.

| 2.10.2 | Referensvikten för ett fordon av kategori L ska exkludera vikten för






  a) | maskiner eller utrustning på lastplattformen, |
| --- | --- | --- |

2.10.2

Referensvikten för ett fordon av kategori L ska exkludera vikten för

a)

maskiner eller utrustning på lastplattformen,

| b) | i fråga om en-, två- eller flerbränslefordon, ett gasbränslesystem, inklusive tankar för gasbränslelagring, och |
| --- | --- |

b)

i fråga om en-, två- eller flerbränslefordon, ett gasbränslesystem, inklusive tankar för gasbränslelagring, och

| c) | i fråga om framdrivning med förkomprimerad luft, tankar för lagring av komprimerad luft. |
| --- | --- |

c)

i fråga om framdrivning med förkomprimerad luft, tankar för lagring av komprimerad luft.

| 2.11 | provningsvikt:
  provningsvikten är referensvikten plus den kombinerade vikten av föraren och provningsutrustningen.
  Den kombinerade vikten av föraren och provningsutrustningen som används på fordonet får inte vara högre än 90 kg eller lägre än 70 kg. Vikter ska placeras på fordonet om minimivikten 70 kg inte uppnås. |
| --- | --- |

2.11

provningsvikt:

provningsvikten är referensvikten plus den kombinerade vikten av föraren och provningsutrustningen.

Den kombinerade vikten av föraren och provningsutrustningen som används på fordonet får inte vara högre än 90 kg eller lägre än 70 kg. Vikter ska placeras på fordonet om minimivikten 70 kg inte uppnås.

| 2.12 | högsta fordonshastighet:
  högsta fordonshastighet är fordonets nominella högsta hastighet, uppmätt enligt ISO 7116:2011. |
| --- | --- |

2.12

högsta fordonshastighet:

högsta fordonshastighet är fordonets nominella högsta hastighet, uppmätt enligt ISO 7116:2011.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

3.1   Ansökan om typgodkännande för en fordonstyp med avseende på dess ljud ska inges av dess tillverkare eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

3.2   Ansökan ska åtföljas av nedan nämnda handlingar i tre exemplar med följande uppgifter:

| 3.2.1 | En beskrivning av fordonstypen med avseende på de uppgifter som anges i punkt 2.2. De specifika numren och/eller symbolerna för motortypen och fordonstypen ska anges. |
| --- | --- |

3.2.1

En beskrivning av fordonstypen med avseende på de uppgifter som anges i punkt 2.2. De specifika numren och/eller symbolerna för motortypen och fordonstypen ska anges.

| 3.2.2 | En förteckning över de delar, vederbörligen identifierade, som utgör avgas- eller ljuddämpningssystemet. |
| --- | --- |

3.2.2

En förteckning över de delar, vederbörligen identifierade, som utgör avgas- eller ljuddämpningssystemet.

| 3.2.3 | En ritning av det monterade avgas- eller ljuddämpningssystemet och en beskrivning av var på fordonet det är placerat. |
| --- | --- |

3.2.3

En ritning av det monterade avgas- eller ljuddämpningssystemet och en beskrivning av var på fordonet det är placerat.

| 3.2.4 | Detaljerade ritningar över varje del så att den enkelt kan lokaliseras och identifieras samt uppgift om de material som använts. |
| --- | --- |

3.2.4

Detaljerade ritningar över varje del så att den enkelt kan lokaliseras och identifieras samt uppgift om de material som använts.

3.3   På begäran av den tekniska tjänst som ansvarar för genomförandet av provningarna för typgodkännande ska fordonstillverkaren dessutom tillhandahålla ett provexemplar av avgas- eller ljuddämpningssystemet.

3.4   Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningen.

4.   MÄRKNING

4.1   Komponenterna i ett avgas- eller ljuddämpningssystem ska åtminstone vara märkta med information om följande:

| 4.1.1 | Handelsnamn på eller märket för tillverkaren av avgas- eller ljuddämpningssystemet och dess delar. |
| --- | --- |

4.1.1

Handelsnamn på eller märket för tillverkaren av avgas- eller ljuddämpningssystemet och dess delar.

| 4.1.2 | Tillverkarens handelsbeteckning. |
| --- | --- |

4.1.2

Tillverkarens handelsbeteckning.

| 4.1.3 | Delarnas identifieringsnummer. och |
| --- | --- |

4.1.3

Delarnas identifieringsnummer. och

| 4.1.4 | För alla originalljuddämpare – ”E”-märket följt av koden för det land som beviljade typgodkännandet för delen. |
| --- | --- |

4.1.4

För alla originalljuddämpare – ”E”-märket följt av koden för det land som beviljade typgodkännandet för delen.

| 4.1.5 | Alla förpackningar med avgas- eller ljuddämpningssystem som originalreservdel ska vara tydligt märkta med ordet ”originaldel” och med uppgifter om fabrikat och typ, samt vara försedda med ”E”-märket och uppgift om ursprungslandet. |
| --- | --- |

4.1.5

Alla förpackningar med avgas- eller ljuddämpningssystem som originalreservdel ska vara tydligt märkta med ordet ”originaldel” och med uppgifter om fabrikat och typ, samt vara försedda med ”E”-märket och uppgift om ursprungslandet.

| 4.1.6 | Sådan märkning ska vara outplånlig, lätt läsbar och synlig på den plats där den placeras på fordonet. |
| --- | --- |

4.1.6

Sådan märkning ska vara outplånlig, lätt läsbar och synlig på den plats där den placeras på fordonet.

5.   TYPGODKÄNNANDE

5.1   Om det fordon som har lämnats in för typgodkännande enligt punkt 3 i dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkterna 6 och 7 ska typgodkännande beviljas för den fordonstypen med avseende på ljudemission.

5.2   Varje godkänd typ ska tilldelas ett typgodkännandenummer. Dess första båda siffror ska ange den ändringsserie (för närvarande 02) som inbegriper de senaste större tekniska ändringar som gjorts i föreskrifterna vid tidpunkten för typgodkännandets utfärdande. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan fordonstyp, eller samma fordonstyp som är utrustad med en annan typ av avgas- eller ljuddämpningssystem, samma typgodkännandenummer.

5.3   Meddelande om beviljat eller ej beviljat typgodkännande av en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter på ett formulär enligt mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter tillsammans med ritningar av avgas- eller ljuddämpningssystemet som sökanden lämnat för typgodkännande i ett format som inte överstiger A4 (210 × 297 mm) eller vikt till det formatet och i lämplig skala.

5.4   Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som anges i formuläret vara märkt med ett internationellt typgodkännandemärke bestående av följande:

| 5.4.1 | En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat typgodkännandet. (3) |
| --- | --- |

5.4.1

En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat typgodkännandet. (3)

3

| 5.4.2 | Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.4.1. |
| --- | --- |

5.4.2

Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.4.1.

5.5   Den symbol som föreskrivs i punkt 5.4.1 behöver inte upprepas om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som, i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, godkänts enligt en eller flera av de andra föreskrifter som är fogade till överenskommelsen. I så fall ska föreskrifternas nummer, typgodkännandenummer och tilläggssymboler för alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats i det land som beviljat typgodkännandet enligt dessa föreskrifter anges i kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 5.4.1.

5.6   Typgodkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

5.7   Typgodkännandemärket ska placeras nära eller på skylten med fordonsdata.

5.8   I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärken.

6.   SPECIFIKATIONER

6.1   Allmänna specifikationer

6.1.1   Fordonet, dess motor och dess avgas- eller ljuddämpningssystem ska vara utformade, konstruerade och monterade så att fordonet vid normal användning och trots de vibrationer, för vilka det kan vara utsatt, uppfyller bestämmelserna i dessa föreskrifter.

6.1.2   Avgas- eller ljuddämpningssystemet ska vara utformat, konstruerat och monterat så att det kan tåla den korrosion för vilken det utsätts.

6.1.3   Följande uppgifter ska finnas på en lättillgänglig men inte nödvändigtvis omedelbart synlig plats på fordonet:

| a) | Tillverkarens namn. |
| --- | --- |

a)

Tillverkarens namn.

| b) | Motorns målvarvtal och det slutgiltiga resultatet av den stillastående provningen enligt definitionen i punkt 3.2 i bilaga 3 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

b)

Motorns målvarvtal och det slutgiltiga resultatet av den stillastående provningen enligt definitionen i punkt 3.2 i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

6.2   Specifikationer för ljudnivåer

6.2.1   Mätmetoder

6.2.1.1   Det ljud som avges från den fordonstyp som inlämnats för typgodkännande ska mätas med de metoder som beskrivs i bilaga 3 till dessa föreskrifter, när fordonet är i rörelse och när det står stilla. (4) I fråga om fordon med en förbränningsmotor som inte är i drift när fordonet är stillastående, ska det avgivna ljudet mätas endast med fordonet i rörelse.

4

6.2.1.2   De värden som uppmäts i enlighet med bestämmelserna i punkt 6.2.1.1 ovan ska införas i provningsrapporten och i ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

6.2.1.3   Den ljudnivå som fastställs i enlighet med punkt 3.1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter när fordonet är i rörelse får inte överstiga gränsvärdena (för nya fordon och nya ljuddämpningssystem) som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter för den kategori som fordonet tillhör.

6.3   Ytterligare krav

6.3.1   Bestämmelser om skydd mot manipulation

Alla avgas- eller ljuddämpningssystem ska vara konstruerade så att man inte enkelt kan avlägsna bafflar, utloppskonor eller andra delar vars primära funktion är att ingå som delar av ljuddämpnings- eller expansionskammare. Om en sådan del måste ingå ska fastsättningsmetoden vara sådan att borttagning försvåras (t.ex. ska vanliga skruvfästen undvikas), och delen ska monteras på ett sätt som gör att borttagning orsakar permanent/oåterkallelig skada på enheten.

6.3.2   Multimodala avgas- eller ljuddämpningssystem

Avgas- eller ljuddämpningssystem med flera, manuellt eller elektroniskt justerbara, driftlägen ska uppfylla samtliga krav i alla driftlägen. De ljudnivåer som registreras ska vara från driftläget med de högsta ljudnivåerna.

6.3.3   Förbud mot manipulationsanordningar

Tillverkaren får inte avsiktligt ändra, anpassa eller använda anordningar eller förfaranden som endast syftar till att ljudemissionskraven i dessa föreskrifter ska kunna uppfyllas och som inte används vid normal körning på väg.

7.   ÄNDRING OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE AV FORDONSTYP ELLER TYP AV AVGAS- ELLER LJUDDÄMPNINGSSYSTEM

7.1   Varje ändring av en fordonstyp eller ett avgas- eller ljuddämpningssystem ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkände fordonstypen. Myndigheten får då antingen

| 7.1.1 | konstatera att ändringarna sannolikt inte får någon nämnvärd ogynnsam effekt, eller |
| --- | --- |

7.1.1

konstatera att ändringarna sannolikt inte får någon nämnvärd ogynnsam effekt, eller

| 7.1.2 | begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för att utföra provningarna. |
| --- | --- |

7.1.2

begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för att utföra provningarna.

7.2   Bekräftelse eller avslag på ansökan om typgodkännande ska, med angivande av ändringarna, enligt förfarandet i punkt 5.3 i dessa föreskrifter, meddelas de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter.

7.3   Den behöriga myndighet som utfärdar det utökade typgodkännandet ska tilldela utökningen ett serienummer och underrätta övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

8.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandena för produktionsöverensstämmelse ska följa dem som anges i överenskommelsen, tillägg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/rev. 2), med följande krav:

8.1   Varje fordon som försetts med ett typgodkännandemärke enligt vad som anges i dessa föreskrifter ska uppfylla kraven för den godkända fordonstypen, vara utrustat med det avgas- eller ljuddämpningssystem med vilket det godkändes och uppfylla kraven i punkt 6 ovan.

8.2   För att kontrollera överensstämmelse enligt punkt 8.1 ovan ska ett fordon som har ett typgodkännandemärke enligt dessa föreskrifter tas från serien. Tillverkningen ska anses uppfylla kraven i dessa föreskrifter om de nivåer som mäts med den metod som beskrivs i punkt 3.1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter inte överskrider de värden som mättes upp i samband med typgodkännandet med mer än 3 dB(A) eller med mer än 1 dB(A) när det gäller de gränsvärden som anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

9.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

9.1   Det godkännande som beviljats för en fordonstyp i enlighet med dessa föreskrifter får återkallas om de krav som fastställs i punkt 8.1 inte är uppfyllda eller om fordonet inte klarat de provningar som föreskrivs i punkt 8.2 ovan.

9.2   Om en part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som tidigare beviljats, ska denna part genast rapportera detta till övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelandeformulär enligt mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

10.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

10.1   Från och med den dag då ändringsserie 02 officiellt träder i kraft får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja eller vägra att godta typgodkännanden enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02.

10.2   När 24 månader förlöpt sedan den dag då ändringsserie 02 träder i kraft får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja typgodkännanden om den fordonstyp som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02.

10.3   De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter får inte vägra att bevilja utökningar av sådana typgodkännanden för befintliga typer som har beviljats enligt tidigare ändringsserier till dessa föreskrifter.

10.4   Till och med 24 månader efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 02 till dessa föreskrifter får ingen part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja nationellt eller regionalt typgodkännande för en fordonstyp som godkänts enligt föregående ändringsserie till dessa föreskrifter.

10.5   När 24 månader förlöpt sedan dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 02 till dessa föreskrifter ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter inte vara tvingade att vid nationellt eller regionalt typgodkännande godta ett fordon som typgodkänts enligt tidigare ändringsserier till dessa föreskrifter.

10.6   Utan hinder av ovanstående övergångsbestämmelser är de parter i överenskommelsen som börjar tillämpa dessa föreskrifter efter den dag då den senaste ändringsserien träder i kraft inte skyldiga att godta typgodkännanden som beviljats enligt någon tidigare ändringsserie till dessa föreskrifter; de är endast skyldiga att godta typgodkännanden som beviljats enligt ändringsserie 02.

10.7   Från och med det datum då supplement 1 till ändringsserie 02 officiellt träder i kraft får ingen part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja eller vägra att godta typgodkännanden enligt supplement 1 till ändringsserie 02 till dessa föreskrifter.

10.8   Från och med 60 månader efter dagen för ikraftträdandet av supplement 1 till ändringsserie 02 till dessa föreskrifter ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja typgodkännanden om den fordonstyp som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 1 till ändringsserie 02.

11.   TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

En innehavare av ett typgodkännande som slutgiltigt upphör med sin tillverkning av en fordonstyp som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska underrätta typgodkännandemyndigheten om detta, och den senare ska därefter genast underrätta de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta, med hjälp av en kopia av meddelandeformuläret som motsvarar mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

12.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR UTFÖRANDET AV TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA SAMT MYNDIGHETERNA

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning och för de typgodkännandemyndigheter till vilka sådana formulär om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Om den nominella högsta nettoeffekten uppnås vid flera motorvarvtal används i dessa föreskrifter det nominella motorvarvtalet som det högsta motorvarvtal vid vilket den nominella högsta nettoeffekten uppnås.

2

(3)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

(4)  En provning görs på ett stillastående fordon för att fastställa ett referensvärde för de myndigheter som tillämpar denna metod för att kontrollera fordon i bruk.

4

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

(Maximiformat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

utfärdat av: Myndighetens namn:

avseende: (2) Beviljat typgodkännande

Utökat typgodkännande

Ej beviljat typgodkännande

Återkallat typgodkännande

Tillverkningens slutgiltiga upphörande

av en fordonstyp med avseende på dess ljudnivå i enlighet med föreskrifter nr 63.

Typgodkännande nr Utökning nr

1. Fordonets handelsnamn eller varumärke

2. Fordonstyp

3. Variant (i tillämpliga fall)

4. Version (i tillämpliga fall)

5. Tillverkarens namn och adress

6. Namn och adress på tillverkarens representant (i förekommande fall)

7. Ursprungliga avgassystemets/systemens typ

8. Insugningssystemets/systemens typ (om nödvändigt för att respektera överensstämmelse med ljudnivågränsvärden)

9. Motortyp (3)

10. Cykler: två- eller fyrtakts (om tillämpligt) (2)

11. Slagvolym cm3

11.1 Cylinderdiameter mm

11.2 Slaglängd mm

12. Nominell högsta nettoeffekt (ange mätmetod) kW

13. Nominellt motorvarvtal vid vilket högsta effekt utvecklas min– 1

14. Transmission

14.1 Fabrikat

14.2 Typ (manuell, automatisk, CVT)

14.3 Antal växlar

14.4 Använda växlar

14.5 Slutlig utväxling

15. Däckstyp och dimensioner

16. Högsta tillåtna bruttovikt kg

17. Nominell högsta fordonshastighet (enligt tillverkarens uppgift) km/tim

18. För provning av stillastående fordon: Mikrofonens placering och inriktning (med hänvisning till diagrammen i bilaga 3 till dessa föreskrifter)

19. Ljudnivåer

Fordon i rörelse dB(A)

Vid en ingångshastighet för fordonet (linje AA′) på km/tim

Motorvarvtal min– 1

Stillastående fordon dB(A)

Med motorn i gång på min– 1

20. Referensuppgifter om överensstämmelse för fordon i bruk

20.1 Växel ”i” för fordon med manuell växellåda

20.2 Fordonshastighet i början av accelerationen (medelvärdet för 3 körningar) med växel ”i” km/tim

20.3 Ljudtrycksnivå Lwot (i) dB(A)

21. Fordonet lämnades in för typgodkännande den

22. Teknisk tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarna

23. Datum för rapporten som denna tjänst utfärdat

24. Nummer på rapporten som denna tjänst utfärdat

25. Typgodkännande beviljat/avslaget/utökat/återkallat (2)

26. Typgodkännandemärkets placering på fordonet

27. Ort

28. Datum

29. Underskrift.

30. Följande handlingar, märkta med det typgodkännandenummer som visas ovan, bifogas detta meddelande:

a) Ritningar, diagram och skisser över motorn och över avgas- eller ljuddämpningssystemet.

b) Fotografier av motorn och avgas- eller ljuddämpningssystemet.

c) Förteckning över de vederbörligen identifierade komponenter som utgör avgas- eller ljuddämpningssystemet.

(1) Särskiljande nummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat typgodkännandet (se bestämmelserna om typgodkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk det som inte är tillämpligt.

(3) Om en icke-konventionell motor används bör detta anges.

---

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UPPBYGGNAD

Mall A

(Se punkt 5.4 i dessa föreskrifter)

Image 13

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på ett fordon visar att ifrågavarande fordonstyp med avseende på dess ljudemission typgodkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 63 med typgodkännandenummer 022439. Typgodkännandenumret visar att typgodkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 63, ändringsserie 02.

Mall B

(Se punkt 5.5 i dessa föreskrifter)

Image 14

Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på ett fordon visar att fordonstypen i fråga har typgodkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 63 och 33. (1) Typgodkännandenumren anger att föreskrifter nr 63 omfattade ändringsserie 02 och föreskrifter nr 33 även omfattade ändringsserie 01 den dag då respektive typgodkännande beviljades.

---

(1)  Det andra numret ges endast som exempel.

---

BILAGA 3

METODER OCH INSTRUMENT FÖR MÄTNING AV LJUDEMISSION FRÅN FORDON AV KATEGORI L1

1.   MÄTINSTRUMENT

1.1   Akustiska mätningar

1.1.1   Allmänt

Den apparat som används för mätning av ljudtrycksnivån ska vara en ljudnivåmätare eller motsvarande system för mätning som uppfyller kraven för klass 1-instrument (inbegripet det rekommenderade vindskyddet, om sådant används). Dessa krav finns beskrivna i IEC 61672–1:2013. Mätningar ska utföras med tidsviktningen ”F” hos instrumentet för akustiska mätningar och med kurvan för frekvensviktning ”A” som också beskrivs i IEC 61672–1:2013. När ett system med periodisk kontroll av den A-viktade ljudtrycksnivån används ska en avläsning ske med ett tidsintervall som inte överstiger 30 ms. Instrumenten ska underhållas och kalibreras i enlighet med instrumenttillverkarens anvisningar.

1.1.2   Kalibrering

I början och slutet av varje mättillfälle ska hela systemet för akustisk mätning kontrolleras med hjälp av en ljudkalibrator som uppfyller kraven för ljudkalibratorer av klass 1 enligt IEC 60942:2003. Skillnaden mellan avläsningarna ska utan någon ytterligare justering vara högst 0,5 dB(A). Om detta värde överskrids ska de mätresultat som erhållits efter närmast föregående tillfredsställande kontroll inte användas.

1.1.3   Överensstämmelse med kraven

Kontroll av att ljudkalibratorn överensstämmer med kraven i IEC 60942:2003 ska göras en gång om året. Kontroll av att instrumentsystemen överensstämmer med kraven i IEC 61672–1:2013 ska göras minst vartannat år. All provning av överensstämmelse ska utföras av ett laboratorium som är behörigt att utföra kalibreringar som är spårbara till tillämpliga standarder.

1.2   Instrument för varvtals- och hastighetsmätningar

Motorvarvtalet ska mätas med ett instrument som uppfyller specificerade gränsvärden med minst ± 2 % eller bättre vid de motorvarvtal som krävs för de mätningar som utförs.

Fordonets hastighet på väg ska mätas med instrument som uppfyller specificerade gränsvärden med en noggrannhet på minst ± 0,5 km/tim, om utrustning för kontinuerlig mätning används. Om oberoende hastighetsmätningar används vid provningen ska instrumenten i fråga uppfylla specificerade gränsvärden med en noggrannhet på minst ± 0,2 km/tim. (1)

1.3   Meteorologiska instrument

De meteorologiska instrument som används för att övervaka miljöförhållandena under provningen ska ha följande specifikationer:

| | ± 1 °C eller mindre för utrustning för mätning av temperatur. |
| --- | --- |

± 1 °C eller mindre för utrustning för mätning av temperatur.

| | ± 1,0 m/s för utrustning för mätning av vindhastighet. |
| --- | --- |

± 1,0 m/s för utrustning för mätning av vindhastighet.

| | ± 5 hPa för utrustning för mätning av barometertryck. |
| --- | --- |

± 5 hPa för utrustning för mätning av barometertryck.

| | ± 5 % för utrustning för mätning av relativ fuktighet. |
| --- | --- |

± 5 % för utrustning för mätning av relativ fuktighet.

2.   MÄTFÖRHÅLLANDEN

2.1   Provningsplats, väderförhållanden och korrigering av bakgrundsljud

2.1.1   Provningsplats

Provningsplatsen ska bestå av en mittsektion för acceleration som är omgiven av ett huvudsakligen plant provningsområde. Provningskörbanan ska vara jämn. Provningsområdets yta ska vara torr och så utformad att däcksljuden är låga.

Provningsbanan ska vara sådan att villkoren för ett fritt ljudfält hålls inom ± 1 dB mellan ljudkällan placerad mitt i accelerationssträckan och mikrofonen. Detta villkor ska anses uppfyllt om det inte finns några stora ljudreflekterande föremål såsom häckar, klippor, broar eller byggnader inom 50 m från accelerationssträckans mittpunkt.

Det får inte finnas något föremål som kan tänkas påverka ljudfältet i mikrofonens närhet, och inga människor får stå mellan mikrofonen och ljudkällan. Den observatör som utför mätningen ska placera sig så att mätaravläsningarna inte påverkas.

Vägbeläggningen på provningskörbanan ska uppfylla kraven i bilaga 5 till dessa föreskrifter eller i ISO 10844:2014. Efter den period som anges i punkt 10.8 i dessa föreskrifter ska endast ISO 10844:2014 användas som referens.

2.1.2   Väderförhållanden och korrigering av bakgrundsljud

Mätningar ska inte göras under ogynnsamma väderförhållanden. Provningarna ska inte utföras om vindhastigheten, inbegripet vindbyar, överstiger 5 m/s under ljudmätningen.

I samband med mätningarna ska den A-viktade ljudnivån från andra ljudkällor än de som finns på det fordon som ska provas och från vinden ligga minst 10 dB(A) under den ljudnivå som avges av fordonet. Mikrofonen kan förses med lämpligt vindskydd, under förutsättning att dess påverkan på mikrofonens känslighet och inriktning beaktas.

Om skillnaden mellan nivån på bakgrundsljudet och uppmätta ljudnivåer är mellan 10 dB(A) och 15 dB(A) ska lämplig korrigering (se tabell 1) subtraheras från de avlästa värdena på ljudnivåmätaren när provningsresultatet beräknas.

Tabell 1

Korrigering för enskilda uppmätta provningsvärden

| Skillnad mellan ljudtrycksnivån på bakgrundsljudet och den uppmätta ljudtrycksnivån i dB | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | ≥ 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korrigering i dB(A) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

Skillnad mellan ljudtrycksnivån på bakgrundsljudet och den uppmätta ljudtrycksnivån i dB

10

11

12

13

14

≥ 15

Korrigering i dB(A)

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

2,2.   Fordonets skick

2.2.1   Allmänt villkor

Innan mätningarna påbörjas ska motorn bringas till normalt drifttillstånd när det gäller

| — | temperaturer, |
| --- | --- |

—

temperaturer,

| — | inställning, |
| --- | --- |

—

inställning,

| — | bränsle, |
| --- | --- |

—

bränsle,

| — | tändstift, förgasare osv. (i förekommande fall). |
| --- | --- |

—

tändstift, förgasare osv. (i förekommande fall).

Om fordonet utrustats med automatiskt påkopplande fläktar får detta system inte störas under ljudmätningarna.

Om fordonet utrustats med anordningar som inte är nödvändiga för dess framdrivning, utan som används medan fordonet används normalt på väg, ska sådana anordningar vara i drift i enlighet med tillverkarens specifikationer.

I fråga om tryckluftsmotorer ska de normala driftförhållandena, som inte faller under dem som nämns ovan i denna punkt, överenskommas mellan tillverkaren och typgodkännandemyndigheten och bifogas tillverkarens ansökan om typgodkännande i enlighet med dessa föreskrifter.

2.2.2   Provningsvikt och val av däck

2.2.2.1   Fordonet ska provas med sin provningsvikt enligt definitionen i punkt 2.9 i dessa föreskrifter.

2.2.2.2   Val av däck och deras beskaffenhet

Däcken ska vara lämpade för fordonet och ska ha det tryck som rekommenderas av fordonstillverkaren för fordonets provningsvikt.

Däcken ska väljas av fordonstillverkaren och motsvara en av de däckstorlekar och typer som fordonstillverkaren rekommenderar för fordonet. Det minsta mönsterdjupet ska vara minst 80 % av fullt mönsterdjup.

3.   PROVNINGSMETODER

3.1   Mätning av ljudemission från fordon i rörelse

3.1.1   Provningsarrangemang och mikrofonplaceringar

3.1.1.1   Provningsarrangemanget framgår av figur 1.

Figur 1

Mätlägen för fordon i rörelse

Image 15

Två linjer, AA′ och BB′, som är parallella med mikrofonlinjen PP′ och belägna 10 m framför respektive 10 m bakom denna linje, ska utmärkas på provningskörbanan.

3.1.1.2   Avståndet för mikrofonernas placering från linjen CC′, på mikrofonlinjen PP′, vinkelrätt mot referenslinjen CC′ på provningsbanan (se figur 1) ska vara 7,5 ± 0,05 m.

Mikrofonerna ska vara placerade 1,2 ± 0,02 m över marknivån. Referensriktningen för frifältsförhållanden (se IEC 61672–1:2013) ska vara vågrät och riktad vinkelrätt mot linjen CC′ som motsvarar fordonets färdväg.

3.1.2   Utförande av accelerationsprovning, fordonets ingångshastighet och utväxling

3.1.2.1   Utförande av accelerationsprovning

Fordonet ska närma sig linjen AA′ med en konstant hastighet enligt vad som anges nedan. Då fordonets framdel når linjen AA′ ska gasreglaget öppnas helt så snabbt som det är praktiskt möjligt och hållas i detta läge tills fordonets bakdel når linjen BB′. Gasreglaget ska sedan så fort som möjligt återställas i tomgångsläge.

Vid samtliga mätningar ska fordonet köras i rät linje längs provningsbanan på så sätt att fordonets längsgående symmetriplan ligger så nära linjen CC′ som möjligt.

3.1.2.2   Ingångshastighet för fordonet

Fordonet ska närma sig linjen AA′ med konstant hastighet som motsvarar dess högsta hastighet enligt definitionen i punkt 2.12 i dessa föreskrifter, om den senare ligger under eller motsvarar 30 km/tim. Om den högsta fordonshastigheten är över 30 km/tim, ska fordonet närma sig AA′ med en konstant hastighet av 30 km/tim.

3.1.2.3   Användning av växel

Om fordonet är utrustat med en manuell växellåda ska man välja den högsta växel som gör det möjligt för fordonet att passera linjen AA′ med ett motorvarvtal över eller lika med 50 % av det nominella motorvarvtalet enligt definitionen i punkt 2.7 i dessa föreskrifter.

Om fordonet är utrustat med automatisk växellåda ska det köras med den fordonshastighet som anges i 3.1.2.2. ovan.

3.1.3   Fastställande av ljudnivå

Den högsta ljudnivå som uppmäts på vardera sidan av fordonet ska minskas med 1 dB(A) för att ta hänsyn till mätosäkerhet och rundas av till närmaste första decimal (68,45 ska till exempel registreras som 68,5 medan 68,44 noteras som 68,4). Dessa värden ska utgöra mätresultatet.

Mätningen är ogiltig om en onormal avvikelse mellan det högsta värdet och den allmänna ljudnivån registreras.

Minst två mätningar ska göras på varje sida av fordonet.

Mätningarna ska anses som giltiga om skillnaden mellan resultaten från två mätningar i följd på samma sida av fordonet inte är större än 2 dB(A).

Preliminära mätningar kan göras för justeringsändamål men ska inte beaktas när det gäller att fastställa mätresultaten.

3.1.4   Beräkning av det slutgiltiga provningsresultatet

Det slutgiltiga provningsresultatet är medelvärdet från de fyra provningsresultaten avrundat till närmaste hela decibeltal. Om den siffra som följer efter decimalkommat är mellan 0 och 4 avrundas värdet nedåt, och om den är mellan 5 och 9 avrundas värdet uppåt.

3.2   Mätning av ljudemission från stillastående fordon (villkor och mätmetoder för provning av fordon i bruk).

För att underlätta den följande provningen av fordonet i bruk ska dessutom ljudtrycksnivån mätas nära avgassystemets (ljuddämpningssystemets) mynning i enlighet med de krav som anges nedan, och resultatet av mätningen ska inkluderas i provningsrapporten som utarbetas för utfärdande av det dokument som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

Mätningarna ska utföras med en precisionsljudnivåmätare som uppfyller kraven i punkt 1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

3.2.1   Provningsområde – lokalförhållanden

3.2.1.1   Mätningar ska göras på ett stillastående fordon inom ett område utan betydande störningar av ljudfältet.

3.2.1.2   Alla öppna ytor ska anses vara lämpliga provningsplatser om de består av ett jämnt område täckt av betong, asfalt eller annat hårt material med hög ljudreflekterande förmåga, med undantag av packade eller andra jordtäckta areor, där det går att märka ut en rektangel vars sidor är minst 3 m från fordonets ytterkanter och som inte inrymmer några märkbara hinder. Framför allt ska fordonet inte placeras närmare än 1 m från en trottoarkant när ljudet från avgassystemet mäts.

3.2.1.3   Ingen ska befinna sig inom mätområdet förutom observatören och föraren, vilkas närvaro inte ska inverka på mätaravläsningen.

3.2.2   Störande ljud och vindpåverkan

Bakgrundsljudet i varje mätpunkt ska vara minst 10 dB(A) lägre än de nivåer som uppmäts under provningen i samma punkter.

3.2.3   Mätmetod

3.2.3.1   Mätningarnas utförande och antal

Högsta ljudnivån uttryckt i A-viktade decibel (dB(A)) ska mätas under den mätperiod som fastställs i punkt 3.2.3.3.2.1.

Minst tre mätningar ska göras vid varje mätpunkt.

3.2.3.2   Fordonets placering och förberedelse

Innan mätningarna påbörjas ska fordonets motor bringas till sin normala arbetstemperatur om det är en förbränningsmotor, eller till sitt normala drifttillstånd om det är en tryckluftsmotor. Om fordonet är utrustat med automatiska fläktar får dessa inte justeras under pågående mätning av ljudnivån.

Medan mätningen pågår ska växelväljaren vara i neutralläge. Om drivsystemet inte kan kopplas ur bör man låta fordonets drivhjul köra utan belastning, till exempel genom att palla upp fordonet.

3.2.3.3   Mätning av ljud i närheten av avgasröret

3.2.3.3.1   Mikrofonens placering (se figur 2)

Mikrofonen ska placeras på ett avstånd av 0,5 ± 0,01 m från referenspunkten på avgasröret enligt figur 3 och med en vinkel på 45 ± 5° mot vertikalplanet för flödesriktningen vid rörmynningen. Mikrofonen ska vara på samma höjd som referenspunkten men inte lägre än 0,2 m från markytan. Mikrofonens referensaxel ska ligga i plan parallellt med markytan och vara riktad mot referenspunkten vid avgasrörets mynning.

Referenspunkten ska vara den högsta punkt som uppfyller följande villkor:

| a) | Referenspunkten ska ligga i slutet av avgasröret. |
| --- | --- |

a)

Referenspunkten ska ligga i slutet av avgasröret.

| b) | Referenspunkten ska ligga på vertikalplanet för centrumet för avgasrörets mynning och flödesriktningen vid rörmynningen. |
| --- | --- |

b)

Referenspunkten ska ligga på vertikalplanet för centrumet för avgasrörets mynning och flödesriktningen vid rörmynningen.

Om två mikrofonlägen är möjliga ska den placering som är längst bort i sidled från fordonets längsgående mittlinje användas. Om flödesriktningen vid avgasrörets mynning är 90 ± 5° från fordonets längsgående mittlinje ska mikrofonen placeras i den punkt som är längst bort från motorn.

Om ett fordons avgasrör har två eller flera mynningar mindre än 0,3 m från varandra kopplade till en enda ljuddämpare ska enbart en mätning göras.

Mikrofonen ska placeras i förhållande till den mynning som är längst bort från fordonets längsgående mittlinje eller, om en sådan mynning inte finns, till den mynning som är högst över marken.

Om ett fordons avgasrör har mynningar mer än 0,3 m från varandra ska en mätning göras för varje mynning, som om respektive mynning var den enda, och den högsta ljudtrycksnivån noteras. För att vägkontroll ska kunna utföras får referenspunkten flyttas till utsidan av fordonet.

Figur 2

Mikrofonplaceringar för mätning av ljud från stillastående fordon

Image 16

Mått i meter, om inte annat anges

Figur 3

Referenspunkt

| | Teckenförklaring:








  T | = | sett ovanifrån |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | sett från sidan |
| 1 | = | referenspunkt |
| 2 | = | vägyta |
| A | = | rör med sned mynning |
| B | = | nedböjt rör |
| C | = | rakt rör |
| D | = | vertikalt rör |

Image 17

Teckenförklaring:

T

=

sett ovanifrån

S

=

sett från sidan

1

=

referenspunkt

2

=

vägyta

A

=

rör med sned mynning

B

=

nedböjt rör

C

=

rakt rör

D

=

vertikalt rör

3.2.3.3.2   Driftförhållanden för motorn

3.2.3.3.2.1   Motorvarvtalet ska hållas konstant vid ett av följande värden:

| | 50 % av nrated, om nrated överstiger 5 000 min– 1 |
| --- | --- |

50 % av nrated, om nrated överstiger 5 000 min– 1

| | 75 % av nrated om nrated inte överskrider 5 000 min– 1 |
| --- | --- |

75 % av nrated om nrated inte överskrider 5 000 min– 1

Där nrated är det nominella motorvarvtalet enligt definitionen i punkt 2.7 i dessa föreskrifter.

För ett fordon som, i en stillastående provning, inte kan uppnå motorns målvarvtal enligt definitionen ovan ska i stället 95 % av det högsta motorvarvtal som kan uppnås i en stillastående provning användas som motorns målvarvtal.

3.2.3.3.2.2   Motorvarvtalet ska ökas successivt från tomgång till motorns målvarvtal och bibehållas där med en tolerans på ± 5 %. Gasreglaget ska därefter snabbt släppas och motorvarvtalet återgå till tomgång. Ljudtrycksnivån ska mätas under konstant motorvarvtal i minst 1 s och därefter så länge varvtalet sjunker. Ljudnivåmätarens högsta värde ska användas som provningsvärde.

En mätning ska endast betraktas som giltig om motorvarvtalet vid provningen inte avviker från motorns målvarvtal med mer än den angivna toleransen på ± 5 % under minst 1 s.

3.2.3.3.2.3   Variabelt avgassystem

Fordon med variabla manuellt justerbara avgas- eller ljuddämpningssystem ska provas med alla inställningsmöjligheter.

3.2.3.3.3   Resultat

3.2.3.3.3.1   Mätningar ska utföras vid de placeringar av mikrofonen som anges ovan. Den högsta A-viktade ljudtrycksnivån under provningen ska noteras med en decimal (t.ex. ska 92,45 noteras som 92,5 medan 92,44 ska noteras som 92,4). Provningen ska upprepas tills tre på varandra följande mätningar inom 2,0 dB(A) från varandra erhålls vid varje mynning.

Resultatet för en given mynning är det aritmetiska medelvärdet av tre giltiga mätningar, matematiskt avrundat till närmaste heltal (t.ex. ska 92,5 noteras som 93 medan 92,4 ska noteras som 92).

3.2.3.3.3.2   För fordon utrustade med avgasrör med flera mynningar ska ljudtrycksnivån från mynningen med den högsta genomsnittliga ljudtrycksnivån rapporteras.

3.2.3.3.3.3   För fordon som är utrustade med variabelt avgassystem och manuell eller elektronisk inställning av avgassystemet ska ljudtrycksnivån med den inställning som har den högsta genomsnittliga ljudtrycksnivån rapporteras.

4.   LJUD FRÅN FORDON I RÖRELSE (UPPGIFTER SOM RAPPORTERAS FÖR ATT UNDERLÄTTA PROVNING AV FORDON I BRUK).

4.1   En part i överenskommelsen får fastställa ett provningsförfarande för provning av överensstämmelse för fordon i bruk, med vederbörlig hänsyn till eventuella skillnader mot provningsförhållandena vid typgodkännandet.

4.2   Följande information om mätningar av ljudtrycksnivå som utförs i enlighet med punkt 3.1 i bilaga 3 för ett fordon i rörelse benämns, i syfte att underlätta provning av överensstämmelse för fordon i bruk, referensuppgifter om överensstämmelse för fordon i bruk:

| a) | Växel ”i” eller, för fordonstyper som provats med olåsta utväxlingsförhållanden, det växelväljarläge som valts för provningen. |
| --- | --- |

a)

Växel ”i” eller, för fordonstyper som provats med olåsta utväxlingsförhållanden, det växelväljarläge som valts för provningen.

| b) | Fordonets hastighet VAA′ i km/h i början av provning vid full hastighet eller acceleration med gasreglaget fullt aktiverat i växel ”i”. |
| --- | --- |

b)

Fordonets hastighet VAA′ i km/h i början av provning vid full hastighet eller acceleration med gasreglaget fullt aktiverat i växel ”i”.

| c) | Det slutgiltiga provningsresultatet i dB(A) fastställt enligt punkt 3.1.4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

Det slutgiltiga provningsresultatet i dB(A) fastställt enligt punkt 3.1.4 i denna bilaga.

4.3   Referensuppgifterna om överensstämmelse för fordon i bruk ska föras in i meddelandeformuläret i enlighet med bilaga 1.

5.   AVGAS- ELLER LJUDDÄMPNINGSSYSTEM I ORIGINAL

5.1   Krav för ljuddämpare som innehåller absorberande fibermaterial

5.1.1   Absorberande fibermaterial ska vara asbestfritt och får användas för konstruktion av ljuddämpare endast om det finns lämpliga anordningar för att hålla fibermaterialet på plats under hela den tid som ljuddämparen används, och avgas- eller ljuddämpningssystemet uppfyller kraven i någon av punkterna 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4 eller 5.1.5 nedan.

5.1.2   Efter att fibermaterialet avlägsnats ska ljudnivån uppfylla kraven i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

5.1.3   Det absorberande fibermaterialet får inte finnas i de delar av ljuddämparen genom vilka avgaserna passerar, och ska uppfylla följande krav:

| 5.1.3.1 | Materialet ska upphettas i en ugn vid en temperatur på 650 ± 5 °C under fyra timmar, utan att fibern minskar i genomsnittlig längd, diameter eller skrymdensitet. |
| --- | --- |

5.1.3.1

Materialet ska upphettas i en ugn vid en temperatur på 650 ± 5 °C under fyra timmar, utan att fibern minskar i genomsnittlig längd, diameter eller skrymdensitet.

| 5.1.3.2 | Efter upphettning i en ugn vid 650 ± 5 °C under en timme ska minst 98 % av materialet stanna kvar i en sil med en nominell maskstorlek på 250 μm enligt ISO-standard 3310/1:2000, när provning sker enligt ISO-standard 2559:2011. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Efter upphettning i en ugn vid 650 ± 5 °C under en timme ska minst 98 % av materialet stanna kvar i en sil med en nominell maskstorlek på 250 μm enligt ISO-standard 3310/1:2000, när provning sker enligt ISO-standard 2559:2011.

| 5.1.3.3 | Materialets viktförlust får inte överstiga 10,5 % efter blötläggning i 24 timmar vid 90 ± 5 °C i ett syntetiskt kondensat med följande sammansättning: | 1 N bromvätesyra (HBr): 10 ml. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.3

Materialets viktförlust får inte överstiga 10,5 % efter blötläggning i 24 timmar vid 90 ± 5 °C i ett syntetiskt kondensat med följande sammansättning:

1 N bromvätesyra (HBr): 10 ml.

| | 1 N svavelsyra (H2SO4): 10 ml |
| --- | --- |

1 N svavelsyra (H2SO4): 10 ml

| | Destillerat vatten tillsätts upp till 1 000 ml. |
| --- | --- |

Destillerat vatten tillsätts upp till 1 000 ml.

Materialet ska tvättas i destillerat vatten och torkas i en timme vid 105 °C före vägning.

5.1.4   Innan systemet provas i enlighet med punkt 3.1 i denna bilaga ska det med någon av följande metoder försättas i det tillstånd det normalt befinner sig i vid användning på väg:

| 5.1.4.1 | Konditionering genom konstant körning på väg:






  5.1.4.1.1 | Minsta sträcka som ska tillryggaläggas under konditioneringen ska vara 2 000 km. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1

Konditionering genom konstant körning på väg:

5.1.4.1.1

Minsta sträcka som ska tillryggaläggas under konditioneringen ska vara 2 000 km.

| 5.1.4.1.2 | 50 ± 10 % av denna konditioneringsserie ska bestå av stadskörning och återstoden av långdistanskörning. Den konstanta landsvägsdriften kan ersättas med motsvarande serie på provningsbana. |
| --- | --- |

5.1.4.1.2

50 ± 10 % av denna konditioneringsserie ska bestå av stadskörning och återstoden av långdistanskörning. Den konstanta landsvägsdriften kan ersättas med motsvarande serie på provningsbana.

| 5.1.4.1.3 | De två programmen för fordonshastigheter ska alterneras minst sex gånger. |
| --- | --- |

5.1.4.1.3

De två programmen för fordonshastigheter ska alterneras minst sex gånger.

| 5.1.4.1.4 | Provningsprogrammet ska totalt innehålla minst 10 avbrott på åtminstone tre timmar i syfte att återge effekterna av avkylning och kondensation. |
| --- | --- |

5.1.4.1.4

Provningsprogrammet ska totalt innehålla minst 10 avbrott på åtminstone tre timmar i syfte att återge effekterna av avkylning och kondensation.

| 5.1.4.2 | Konditionering genom pulsering:






  5.1.4.2.1 | Avgassystemet eller delar därav ska monteras på fordonet eller på motorn.
  I det första fallet ska fordonet ställas på en rulldynamometer. I det senare fallet ska motorn placeras i en provbänk.
  Provapparaten, av vilken en detaljerad ritning visas i figur 4, ska monteras vid avgassystemets utloppsmynning. All annan utrustning som ger motsvarande resultat ska godtas. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.2

Konditionering genom pulsering:

5.1.4.2.1

Avgassystemet eller delar därav ska monteras på fordonet eller på motorn.

I det första fallet ska fordonet ställas på en rulldynamometer. I det senare fallet ska motorn placeras i en provbänk.

Provapparaten, av vilken en detaljerad ritning visas i figur 4, ska monteras vid avgassystemets utloppsmynning. All annan utrustning som ger motsvarande resultat ska godtas.

| 5.1.4.2.2 | Provningsutrustningen ska ställas in så att en snabbventil växelvis avbryter och återställer avgasflödet 2 500 gånger.

  Figur 4


  Provningsutrustning för konditionering genom pulsering




  Tillval
  Tillval






  1. | Inloppsfläns eller muff för anslutning till utloppet på det avgassystem som ska provas. |
| --- | --- | --- |
| 2. | Manuell reglerventil. |
| 3. | Utjämningsbehållare med en största kapacitet av 40 l och en påfyllningstid av minst en sekund. |
| 4. | Tryckbrytare med ett arbetsområde från 5 till 250 kPa. |
| 5. | Tidrelä. |
| 6. | Impulsräknare. |
| 7. | Snabbventil, t.ex. en avgasbromsventil 60 mm i diameter, som manövreras med en pneumatisk cylinder som utvecklar en kraft av 120 N vid 400 kPa. Svarstiden vid såväl öppning som stängning ska inte överstiga 0,5 s. |
| 8. | Evakuering av avgaser. |
| 9. | Böjlig slang. |
| 10. | Tryckmätare |

5.1.4.2.2

Provningsutrustningen ska ställas in så att en snabbventil växelvis avbryter och återställer avgasflödet 2 500 gånger.

Figur 4

Provningsutrustning för konditionering genom pulsering

Tillval

Tillval

1.

Inloppsfläns eller muff för anslutning till utloppet på det avgassystem som ska provas.

2.

Manuell reglerventil.

3.

Utjämningsbehållare med en största kapacitet av 40 l och en påfyllningstid av minst en sekund.

4.

Tryckbrytare med ett arbetsområde från 5 till 250 kPa.

5.

Tidrelä.

6.

Impulsräknare.

7.

Snabbventil, t.ex. en avgasbromsventil 60 mm i diameter, som manövreras med en pneumatisk cylinder som utvecklar en kraft av 120 N vid 400 kPa. Svarstiden vid såväl öppning som stängning ska inte överstiga 0,5 s.

8.

Evakuering av avgaser.

9.

Böjlig slang.

10.

Tryckmätare

| 5.1.4.2.3 | Ventilen ska öppnas när avgasmottrycket, uppmätt minst 100 mm nedströms från inloppsflänsen, når ett värde på mellan 35 och 40 kPa. Om ett sådant värde inte kan uppnås på grund av motorns egenskaper ska ventilen öppna då avgasmottrycket uppnår en nivå motsvarande 90 % av det högsta värde som kan mätas innan motorn stannar. Den ska stängas när detta tryck inte avviker med mer än 10 % från sitt stabiliserade värde uppmätt med öppen ventil. |
| --- | --- |

5.1.4.2.3

Ventilen ska öppnas när avgasmottrycket, uppmätt minst 100 mm nedströms från inloppsflänsen, når ett värde på mellan 35 och 40 kPa. Om ett sådant värde inte kan uppnås på grund av motorns egenskaper ska ventilen öppna då avgasmottrycket uppnår en nivå motsvarande 90 % av det högsta värde som kan mätas innan motorn stannar. Den ska stängas när detta tryck inte avviker med mer än 10 % från sitt stabiliserade värde uppmätt med öppen ventil.

| 5.1.4.2.4 | Tidreläet ska ställas in för avgasutsläppets varaktighet beräknad på grundval av kraven i punkt 5.1.4.2.3. |
| --- | --- |

5.1.4.2.4

Tidreläet ska ställas in för avgasutsläppets varaktighet beräknad på grundval av kraven i punkt 5.1.4.2.3.

| 5.1.4.2.5 | Motorvarvtalet ska vara 75 % av det nominella motorvarvtalet enligt definitionen i punkt 2.7 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.1.4.2.5

Motorvarvtalet ska vara 75 % av det nominella motorvarvtalet enligt definitionen i punkt 2.7 i dessa föreskrifter.

| 5.1.4.2.6 | Den effekt som dynamometern visar ska motsvara 50 % av effekten med gasreglaget fullt aktiverat uppmätt vid 75 % av det nominella motorvarvtalet enligt definitionen i punkt 2.7 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

5.1.4.2.6

Den effekt som dynamometern visar ska motsvara 50 % av effekten med gasreglaget fullt aktiverat uppmätt vid 75 % av det nominella motorvarvtalet enligt definitionen i punkt 2.7 i dessa föreskrifter.

| 5.1.4.2.7 | Eventuella dräneringshål ska vara stängda under provningen. |
| --- | --- |

5.1.4.2.7

Eventuella dräneringshål ska vara stängda under provningen.

| 5.1.4.2.8 | Hela provningen ska fullföljas inom 48 timmar. Tid för avkylning ska vid behov tillåtas efter varje timme. |
| --- | --- |

5.1.4.2.8

Hela provningen ska fullföljas inom 48 timmar. Tid för avkylning ska vid behov tillåtas efter varje timme.

| 5.1.4.3 | Konditionering i provbänk






  5.1.4.3.1 | Avgassystemet ska monteras på en motor som motsvarar den typ som är installerad på det fordon för vilket systemet är konstruerat, och monteras i en provbänk. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.3

Konditionering i provbänk

5.1.4.3.1

Avgassystemet ska monteras på en motor som motsvarar den typ som är installerad på det fordon för vilket systemet är konstruerat, och monteras i en provbänk.

| 5.1.4.3.2 | Konditioneringen ska utgöras av tre cykler. |
| --- | --- |

5.1.4.3.2

Konditioneringen ska utgöras av tre cykler.

| 5.1.4.3.3 | Varje omgång i en provbänk ska följas av ett avbrott på minst sex timmar i syfte att återge effekterna av avkylning och kondensation. |
| --- | --- |

5.1.4.3.3

Varje omgång i en provbänk ska följas av ett avbrott på minst sex timmar i syfte att återge effekterna av avkylning och kondensation.

| 5.1.4.3.4 | Varje omgång i en provbänk ska bestå av sex faser. Förhållandena för motorn och varaktigheten för varje fas ska vara följande:







  Fas | Villkor | Fasens längd i minuter |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tomgång | 6 |
| 2 | 25 % belastning vid 75 % av nrated | 40 |
| 3 | 50 % belastning vid 75 % av nrated | 40 |
| 4 | 100 % belastning vid 75 % av nrated | 30 |
| 5 | 50 % belastning vid 100 % av nrated | 12 |
| 6 | 25 % belastning vid 100 % av nrated | 22 |
| | Total tid | 2 h 30 min |

5.1.4.3.4

Varje omgång i en provbänk ska bestå av sex faser. Förhållandena för motorn och varaktigheten för varje fas ska vara följande:

Fas

Villkor

Fasens längd i minuter

1

Tomgång

6

2

25 % belastning vid 75 % av nrated

40

3

50 % belastning vid 75 % av nrated

40

4

100 % belastning vid 75 % av nrated

30

5

50 % belastning vid 100 % av nrated

12

6

25 % belastning vid 100 % av nrated

22

Total tid

2 h 30 min

| 5.1.4.3.5 | Under detta konditioneringsförfarande får motorn och ljuddämparen, på tillverkarens begäran, kylas av så att den temperatur som uppmäts vid en punkt högst 100 mm från avgasutloppet inte överstiger den som uppmäts när fordonet körs med 75 % av det nominella motorvarvtalet enligt definitionen i punkt 2.7 i dessa föreskrifter med högsta växeln. Motorvarvtalet och/eller fordonshastigheten ska fastställas med en tolerans av ± 3 %. |
| --- | --- |

5.1.4.3.5

Under detta konditioneringsförfarande får motorn och ljuddämparen, på tillverkarens begäran, kylas av så att den temperatur som uppmäts vid en punkt högst 100 mm från avgasutloppet inte överstiger den som uppmäts när fordonet körs med 75 % av det nominella motorvarvtalet enligt definitionen i punkt 2.7 i dessa föreskrifter med högsta växeln. Motorvarvtalet och/eller fordonshastigheten ska fastställas med en tolerans av ± 3 %.

5.1.5   Avgaserna kommer inte i kontakt med fibermaterialen, och fibermaterialen påverkas inte av tryckförändringar.

5.2   Diagram och märkning

5.2.1   Diagrammet och ett måttsatt tvärsnitt av ljuddämparen ska biläggas de dokument som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

5.2.2   Alla originalljuddämpare ska vara märkta med minst

| a) | bokstaven ”E” följd av koden för det land som beviljat typgodkännandet, |
| --- | --- |

a)

bokstaven ”E” följd av koden för det land som beviljat typgodkännandet,

| b) | fordonstillverkarens namn eller varumärke, och |
| --- | --- |

b)

fordonstillverkarens namn eller varumärke, och

| c) | fabrikat och nummer som identifierar komponenten. |
| --- | --- |

c)

fabrikat och nummer som identifierar komponenten.

Denna hänvisning ska vara tydlig och outplånlig samt synlig på det avsedda monteringsstället.

5.2.3   Alla förpackningar med avgas- eller ljuddämpningssystem som originalreservdel ska vara tydligt märkta med ordet ”originaldel” och med uppgifter om fabrikat och typ, samt vara försedda med ”E”-märket och uppgift om ursprungslandet.

5.3   Insugningsljuddämpare

Om motorns luftintag måste utrustas med ett luftfilter och/eller en insugningsljuddämpare för att uppfylla kraven för godtagbar ljudnivå ska filtret och/eller ljuddämparen betraktas som delar av ljuddämparen, och bestämmelserna i punkt 5.1 och 5.2 gäller även för dem.

---

(1)  Oberoende mätningar av fordonshastigheten innebär att två eller fler separata anordningar används för bestämning av värdena vAA′ och vBB′. Med en anordning för kontinuerlig mätning som t.ex. radar fastställs all erforderlig hastighetsinformation med en anordning.

---

BILAGA 4

GRÄNSVÄRDE FÖR HÖGSTA LJUDNIVÅ (NYA FORDON)

| Högsta konstruktionshastighet (km/tim) | Högsta värden för ljudnivå i dB(A) |
| --- | --- |
| ≥ 25 | 66 |
| > 25 | 71 |
| Pedalassisterade cyklar som är utrustade med icke-elektrisk sekundär framdrivning, främst avsedd som stöd för trampning, och den sekundära framdrivningens effekt stängs av när fordonet når en hastighet av ≤ 25 km/h | 63 |

Högsta konstruktionshastighet (km/tim)

Högsta värden för ljudnivå i dB(A)

≥ 25

66

> 25

71

Pedalassisterade cyklar som är utrustade med icke-elektrisk sekundär framdrivning, främst avsedd som stöd för trampning, och den sekundära framdrivningens effekt stängs av när fordonet når en hastighet av ≤ 25 km/h

63

---

BILAGA 5

BESKRIVNING AV PROVNINGSBANA
   (1)

1.   INLEDNING

I denna bilaga beskrivs specifikationerna för provningsbanans fysiska egenskaper och utformning. I dessa anvisningar, som bygger på en särskild standard (2), beskrivs de fysiska egenskaper som krävs såväl som provningsmetoderna för dessa egenskaper.

2.   KRAV PÅ YTBELÄGGNINGEN

Provningsbanans ytbeläggning anses överensstämma med denna standard om texturen och hålrumsinnehållet eller ljudabsorptionskoefficienten har uppmätts och visat sig uppfylla samtliga krav enligt punkterna 2.1–2.4 och förutsatt att konstruktionskraven (punkt 3.2) är uppfyllda.

2.1   Resterande hålrumsinnehåll

Den resterande hålrumshalten, VC, i provningsbanans beläggningsmassa ska inte överstiga 8 %. För mätförfarande, se punkt 4.1.

2.2   Ljudabsorptionskoefficient

Om ytbeläggningen inte uppfyller kravet beträffande resterande hålrumshalt är ytbeläggningen godtagbar bara om dess ljudabsorptionskoefficient α ≤ 0,10. För mätförfarande, se punkt 4.2. Kraven i denna punkt och i punkterna 2.1 uppfylls också om endast ljudabsorptionen har uppmätts och befunnits vara α ≤ 0,10.

Observera: Den viktigaste egenskapen är ljudabsorptionen, även om den resterande hålrumshalten är mer känd bland vägbyggare. Ljudabsorptionen behöver emellertid endast mätas om ytbeläggningen inte uppfyller hålrumskravet. Detta beror på att det senare är behäftat med relativt stora osäkerheter i fråga om både mätningar och relevans, och vissa ytbeläggningar kan därför felaktigt förkastas om endast mätningen av hålrum används som grund.

2.3   Texturdjup

Texturdjupet, uppmätt enligt den volymetriska metoden (se punkt 4.3 nedan) ska vara:

TD ≥ 0,4 mm

2.4   Ytbeläggningens homogenitet

Alla praktiska åtgärder ska vidtas för att se till att ytbeläggningen är så homogen som möjligt inom provningsarean. Detta inbegriper textur och hålrumsinnehåll, men det bör också noteras att om vältningsprocessen resulterar i effektivare vältning på vissa platser än på andra kan texturen bli annorlunda och ojämnheter som orsakar gupp kan också uppstå.

2.5   Provningsintervall

För att kontrollera huruvida ytbeläggningen fortsätter att uppfylla standardens krav avseende textur, hålrumsinnehåll och ljudabsorption ska en periodisk provning av underlaget göras med följande intervall:

| a) | För resterande hålrumsinnehåll eller ljudabsorption:
  När ytbeläggningen är ny. Om ytbeläggningen uppfyller kraven när den är ny krävs ingen ytterligare periodisk provning. |
| --- | --- |

a)

För resterande hålrumsinnehåll eller ljudabsorption:

När ytbeläggningen är ny. Om ytbeläggningen uppfyller kraven när den är ny krävs ingen ytterligare periodisk provning.

| b) | För texturdjup (TD):
  När ytbeläggningen är ny. När ljudprovningen inleds (observera: tidigast fyra veckor efter läggningen). Därefter var tolfte månad. |
| --- | --- |

b)

För texturdjup (TD):

När ytbeläggningen är ny. När ljudprovningen inleds (observera: tidigast fyra veckor efter läggningen). Därefter var tolfte månad.

3.   PROVNINGSYTANS UTFORMNING

3.1   Area

Vid fastställande av provningsbanans utformning är det viktigt att som ett minimikrav säkerställa att den yta som fordonet färdas över längs körbanan är belagd med det specificerade provningsmaterialet, med lämpliga marginaler för säker och praktisk körning. Detta kräver att provningsbanan är minst 3 m bred och att banans längd sträcker sig bortom linjerna AA och BB med minst 10 m på vardera sidan. I figur 1 visas en plan för ett lämpligt provningsområde, med angivande av den minsta area som ska maskinbeläggas och maskinvältas med det angivna ytmaterialet. Enligt punkt 3.1.1.1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter ska mätningar göras på varje sida av fordonet. Detta kan ske antingen genom mätning med två mikrofonlägen (ett på vardera sidan av banan) och körning i en riktning eller genom mätning med en mikrofon på endast en sida av banan och körning i två riktningar. Om den senare metoden används finns det inga krav beträffande ytan för den sida av banan som saknar mikrofon.

Figur 1

Minimikrav på provningsområdets ytbeläggning. Det skuggade området benämns ”provningsområde”.

Symbol

Mått i meter

Centrumlinje vid körning

Mikrofon (höjd 1,2 m)

Minimiyta täckt av provbanans ytbeläggning, dvs. provningsområde

Obs!– Det får inte finnas några stora ljudreflekterande föremål inom denna radie.

3.2   Utformning och behandling av ytan

3.2.1   Grundläggande krav på utformningen: Provningsbanans ytbeläggning ska uppfylla följande fyra konstruktionskrav:

| 3.2.1.1 | Den ska vara av tät asfaltbetong. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Den ska vara av tät asfaltbetong.

| 3.2.1.2 | Den största stenstorleken ska vara 8 mm (tillåtna toleranser: 6,3–10 mm). |
| --- | --- |

3.2.1.2

Den största stenstorleken ska vara 8 mm (tillåtna toleranser: 6,3–10 mm).

| 3.2.1.3 | Slitlagrets tjocklek ska vara ≥ 30 mm. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Slitlagrets tjocklek ska vara ≥ 30 mm.

| 3.2.1.4 | Bindemedlet ska vara ett konventionellt penetrationsbitumen utan modifiering. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Bindemedlet ska vara ett konventionellt penetrationsbitumen utan modifiering.

3.2.2   Konstruktionsriktlinjer

Som vägledning för konstruktören av provningsytan visas i figur 2 en fördelningskurva för kornstorlek för att erhålla önskade egenskaper. Därutöver ger tabell 1 vissa riktlinjer för hur man ska uppnå den erforderliga texturen och hållbarheten. Fördelningskurvan är baserad på följande formel:

P (% genomsläppt) = 100 · (d/dmax)1/2

där

| d | = | maskstorlek i mm, för sikt med kvadratiska maskor |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm för medelvärdeskurvan |
| dmax | = | 10 mm för kurvan för lägre tolerans |
| dmax | = | 6,3 mm för kurvan för högre tolerans |

d

=

maskstorlek i mm, för sikt med kvadratiska maskor

dmax

=

8 mm för medelvärdeskurvan

dmax

=

10 mm för kurvan för lägre tolerans

dmax

=

6,3 mm för kurvan för högre tolerans

Figur 2

Fördelningskurva för kornstorlek i asfaltblandningen med toleranser

Procent som passerar (per viktenhet)

Maskstorlek i mm

Utöver det som anges ovan ges följande rekommendationer:

| a) | Sandfraktionen (0,063 mm < maskstorlek för sikt med kvadratiska maskor < 2 mm) ska innehålla högst 55 % natursand och minst 45 % krossad sand. |
| --- | --- |

a)

Sandfraktionen (0,063 mm < maskstorlek för sikt med kvadratiska maskor < 2 mm) ska innehålla högst 55 % natursand och minst 45 % krossad sand.

| b) | Bärlagret och förstärkningslagret ska säkerställa hög stabilitet och jämnhet i enlighet med bästa vägbyggnadspraxis. |
| --- | --- |

b)

Bärlagret och förstärkningslagret ska säkerställa hög stabilitet och jämnhet i enlighet med bästa vägbyggnadspraxis.

| c) | Makadammen ska vara krossad (100 % krossyta) och bestå av ett material med god krossbeständighet. |
| --- | --- |

c)

Makadammen ska vara krossad (100 % krossyta) och bestå av ett material med god krossbeständighet.

| d) | Den makadam som används i blandningen ska vara tvättad. |
| --- | --- |

d)

Den makadam som används i blandningen ska vara tvättad.

| e) | Ingen ytterligare makadam ska läggas på ytbeläggningen. |
| --- | --- |

e)

Ingen ytterligare makadam ska läggas på ytbeläggningen.

| f) | Bindemedlets hårdhet, uttryckt som penetrationsvärde, ska vara 40–60, 60–80 eller t.o.m. 80–100 beroende på landets klimatförhållanden. I regel ska så hårt bindemedel som möjligt användas, förutsatt att det är förenligt med gängse praxis. |
| --- | --- |

f)

Bindemedlets hårdhet, uttryckt som penetrationsvärde, ska vara 40–60, 60–80 eller t.o.m. 80–100 beroende på landets klimatförhållanden. I regel ska så hårt bindemedel som möjligt användas, förutsatt att det är förenligt med gängse praxis.

| g) | Blandningens temperatur före vältning ska väljas så att det hålrumsinnehåll som krävs uppnås genom den efterföljande vältningen. För att öka sannolikheten för att bestämmelserna i punkterna 2.1–2.4 i denna bilaga uppfylls ska packningsgraden undersökas inte endast genom lämpligt val av temperatur i blandningen utan också genom ett lämpligt antal överfarter och genom valet av vägvält. |
| --- | --- |

g)

Blandningens temperatur före vältning ska väljas så att det hålrumsinnehåll som krävs uppnås genom den efterföljande vältningen. För att öka sannolikheten för att bestämmelserna i punkterna 2.1–2.4 i denna bilaga uppfylls ska packningsgraden undersökas inte endast genom lämpligt val av temperatur i blandningen utan också genom ett lämpligt antal överfarter och genom valet av vägvält.

Tabell 1

Konstruktionsriktlinjer

| Kvantitet | Målvärden | Toleranser |
| --- | --- | --- |
| Av blandningens totala massa | Av stenmaterialets massa |
| Stenar (massa), siktmaskvidd (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Sand (massa) 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Filler (massa) SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 2 |
| Bindemedel (bitumen) (massa) | 5,8 % | ej tillämpligt | ± 0,5 |
| Största kornstorlek (makadam) | 8 mm | 6,3–10 |
| Bindemedlets hårdhet | (se punkt 3.2.2 f) | – |
| Stenens slitvärde (PSV) | > 50 | – |
| Packningsgrad, avseende Marshallpackning | 98 % | – |

Kvantitet

Målvärden

Toleranser

Av blandningens totala massa

Av stenmaterialets massa

Stenar (massa), siktmaskvidd (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Sand (massa) 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Filler (massa) SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 2

Bindemedel (bitumen) (massa)

5,8 %

ej tillämpligt

± 0,5

Största kornstorlek (makadam)

8 mm

6,3–10

Bindemedlets hårdhet

(se punkt 3.2.2 f)

–

Stenens slitvärde (PSV)

> 50

–

Packningsgrad, avseende Marshallpackning

98 %

–

4.   PROVNINGSMETOD

4.1   Mätning av resterande hålrumsinnehåll

För denna mätning ska borrkärnor tas från banan på minst fyra olika ställen som är jämnt fördelade inom provningsarean mellan linjerna AA och BB (se figur 1). För att undvika bristande homogenitet och ojämnheter i hjulspåren bör inte borrkärnor tas i själva hjulspåren utan nära dem. Två borrkärnor (minst) bör tas nära hjulspåren, och en borrkärna (minst) bör tas ungefär halvvägs mellan hjulspåren och varje mikrofonplacering.

Om det finns misstanke om att homogenitetsvillkoret inte är uppfyllt (se punkt 2.4 i denna bilaga) ska borrkärnor tas från flera ställen inom provningsområdet. Resterande hålrumshalt ska bestämmas för varje borrkärna varefter medelvärdet för alla borrkärnor ska beräknas och jämföras med kravet i punkt 2.1 i denna bilaga. Ingen borrkärna får ha ett hålrumsvärde som är högre än 10 %. Konstruktören av provningsytan erinras om de problem som kan uppstå om provningsområdet värms upp av rör eller elektriska ledningar, och borrkärnor ska tas i detta område. Sådana installationer ska planeras noggrant med hänsyn till framtida borrningsställen. Det rekommenderas att man lämnar ett antal platser på cirka 200 × 300 mm där det inte finns ledningar eller rör, eller där de sistnämnda ligger tillräckligt djupt för att inte ta skada då borrprov tas från ytskiktet.

4.2   Ljudabsorptionskoefficient

Ljudabsorptionskoefficienten (vinkelrätt infall) ska mätas genom rörmetoden genom användande av tillvägagångssättet specificerat i ISO/DIS 10 534: Akustik – Bestämning av ljudabsorptionskoefficient och impedans i impedansrör – Del 1: Metod med stående våg.

För provexemplar gäller samma krav som för resterande hålrumshalt (se punkt 4.1).

Ljudabsorptionen ska mätas i intervallen 400–800 Hz och 800–1 600 Hz (som minst i mittfrekvenserna på tredje oktavbanden), och maxvärdena ska fastställas för båda dessa frekvensområden.

Därefter ska medelvärdet för alla provningsborrkärnornas värden beräknas så att slutresultatet erhålls.

4.3   Volymetrisk mätning av makrotexturens djup

Mätningar av texturdjupet ska göras på minst 10 ställen jämnt fördelade längs hjulspåren på provbanespåret, och medelvärdet av dessa ska jämföras med det angivna minsta texturdjupet. För en beskrivning av förfarandet, se ISO-standard 10844:1994.

5.   TIDSSTABILITET OCH UNDERHÅLL

5.1   Tidspåverkan

Som för många andra ytbeläggningar förväntas att den däck-/vägljudnivå som uppmäts på provningsytan kan öka något under de första 6–12 månaderna efter läggningen.

Ytbeläggningen uppnår inte de erforderliga egenskaperna förrän tidigast fyra veckor efter läggningen.

Stabiliteten över tiden bestäms huvudsakligen av den polerande effekten och sammanpressningen från de fordon som körs på ytbeläggningen. Den ska kontrolleras regelbundet i enlighet med punkt 2.5 i denna bilaga.

5.2   Underhåll av ytbeläggningen

Löst skräp och damm som i betydande utsträckning minskar det verkliga texturdjupet ska tas bort från ytbeläggningen. I länder med vinterklimat används ibland salt för avisning. Salt kan förändra beläggningen temporärt och även beständigt på ett sådant sätt att det avgivna ljudet ökar och rekommenderas därför inte.

5.3   Återbeläggning av provningsområdet

Om det är nödvändigt att återbelägga provningsbanan är det vanligtvis onödigt att belägga mer än provbanespåret (3 m brett i figur 1) där fordonen kör, förutsatt att provningsområdet utanför spåret uppfyllde kravet på resterande hålrumsinnehåll eller ljudabsorption när detta uppmättes.

6.   DOKUMENTATION AV PROVNINGSYTAN OCH PROVNINGAR UTFÖRDA PÅ DEN

6.1   Dokumentation av provningsytan

Följande uppgifter ska anges i ett dokument som beskriver provningsytan:

| 6.1.1 | Provningsbanans placering. |
| --- | --- |

6.1.1

Provningsbanans placering.

| 6.1.2 | Typ av bindemedel, bindemedlets hårdhet, typ av stenmaterial, största teoretiska täthet i betongen (DR), slitlagrets tjocklek samt kornstorleksfördelningen bestämd med hjälp av borrkärnor från provningsbanan. |
| --- | --- |

6.1.2

Typ av bindemedel, bindemedlets hårdhet, typ av stenmaterial, största teoretiska täthet i betongen (DR), slitlagrets tjocklek samt kornstorleksfördelningen bestämd med hjälp av borrkärnor från provningsbanan.

| 6.1.3 | Packningsmetod (t.ex. välttyp, vältens vikt, antal vältomgångar). |
| --- | --- |

6.1.3

Packningsmetod (t.ex. välttyp, vältens vikt, antal vältomgångar).

| 6.1.4 | Blandningens temperatur, omgivningsluftens temperatur och vindhastighet under läggningen av ytbeläggningen. |
| --- | --- |

6.1.4

Blandningens temperatur, omgivningsluftens temperatur och vindhastighet under läggningen av ytbeläggningen.

| 6.1.5 | Datum då ytan lades och entreprenörens namn. |
| --- | --- |

6.1.5

Datum då ytan lades och entreprenörens namn.

| 6.1.6 | Alla provningsresultat, eller åtminstone det senaste, inbegripet följande:






  6.1.6.1 | Resterande hålrumsinnehåll för varje borrkärna. |
| --- | --- | --- |

6.1.6

Alla provningsresultat, eller åtminstone det senaste, inbegripet följande:

6.1.6.1

Resterande hålrumsinnehåll för varje borrkärna.

| 6.1.6.2 | De ställen på provningsområdet där borrkärnorna för hålrumsmätning har tagits. |
| --- | --- |

6.1.6.2

De ställen på provningsområdet där borrkärnorna för hålrumsmätning har tagits.

| 6.1.6.3 | Ljudabsorptionskoefficienten för varje borrkärna (om den uppmätts). Ange resultaten för varje borrkärna och för varje frekvensområde såväl som det totala medelvärdet. |
| --- | --- |

6.1.6.3

Ljudabsorptionskoefficienten för varje borrkärna (om den uppmätts). Ange resultaten för varje borrkärna och för varje frekvensområde såväl som det totala medelvärdet.

| 6.1.6.4 | De ställen på provningsområdet där borrkärnorna för absorptionsmätning har tagits. |
| --- | --- |

6.1.6.4

De ställen på provningsområdet där borrkärnorna för absorptionsmätning har tagits.

| 6.1.6.5 | Texturdjupet, inklusive antalet provningar och standardavvikelse. |
| --- | --- |

6.1.6.5

Texturdjupet, inklusive antalet provningar och standardavvikelse.

| 6.1.6.6 | Det organ som ansvarar för provningarna enligt punkterna 6.1.6.1 och 6.1.6.2 samt typ av använd utrustning. |
| --- | --- |

6.1.6.6

Det organ som ansvarar för provningarna enligt punkterna 6.1.6.1 och 6.1.6.2 samt typ av använd utrustning.

| 6.1.6.7 | Datum för provning(ar) och det datum då borrkärnorna togs från provningsbanan. |
| --- | --- |

6.1.6.7

Datum för provning(ar) och det datum då borrkärnorna togs från provningsbanan.

6.2   Dokumentation av fordonsljudprovningar som utförts på ytan

I det dokument där fordonsljudprovningen eller -provningarna beskrivs ska det anges huruvida samtliga krav enligt denna standard uppfylldes eller inte. Hänvisning ska göras till ett dokument enligt punkt 6.1 där de resultat som ger belägg för detta beskrivs.

---

(1)  Anvisningarna för provningsplatsen i denna bilaga är giltiga till och med slutet av den period som anges i punkt 10.8 i dessa föreskrifter.

(2)  ISO 10844:1994.

---

| 16.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 290/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 290/54

---

Endast Unece-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 90 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av ersättningsbromsbeläggsatser och trumbromsbelägg samt skivor och trummor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon [2018/1706]

Inbegripet all giltig text till och med:

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 4 till ändringsserie 02 – dag för ikraftträdande: 16 oktober 2018

INNEHÅLL

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikationer och provningar |
| --- | --- |

5.

| 6. | Förpackning och märkning |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ändringar och utökning av godkännande av ersättningsdelar |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Namn på och adress till typgodkännandemyndigheter och de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar |
| --- | --- |

11.

| 12. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

12.

BILAGOR

| 1A | Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en ersättningsbromsbeläggsats eller ett ersättningstrumbromsbelägg enligt föreskrifter nr 90 |
| --- | --- |

1A

| 1B | Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en ersättningsbromsskiva eller en ersättningsbromstrumma enligt föreskrifter nr 90 |
| --- | --- |

1B

| 2. | Godkännandemärkets utformning och uppgifter om godkännande |
| --- | --- |

2.

| 3. | Krav på ersättningsbromsbeläggsatser för fordon av kategorierna M1, M2 och N1 |
| --- | --- |

3.

1

2

1

| 4. | Krav på ersättningsbromsbeläggsatser och trumbromsbelägg för fordon av kategorierna M3, N2 och N3 |
| --- | --- |

4.

3

2

3

| 5. | Krav på ersättningsbromsbeläggsatser för fordon av kategorierna O1 och O2 |
| --- | --- |

5.

1

2

| 6. | Krav på ersättningsbromsbeläggsatser och trumbromsbelägg för fordon av kategorierna O3 och O4 |
| --- | --- |

6.

3

4

| 7. | Krav på ersättningsbromsbeläggsatser för fordon av kategori L |
| --- | --- |

7.

| 7a | Kriterier för att definiera grupper av bromsbeläggsatser för fordon av kategori L |
| --- | --- |

7a

| 8. | Tekniska föreskrifter för ersättningsbromsbeläggsatser avsedda för separata parkeringsbromssystem som är frikopplade från fordonets färdbromssystem |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ytterligare specialförfaranden för produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Illustrationer |
| --- | --- |

10.

| 11. | Krav för ersättningsbromsskivor eller ersättningsbromstrummor för fordon av kategorierna M och N |
| --- | --- |

11.

| 12. | Krav för ersättningsbromsskivor/bromstrummor för fordon av kategori O |
| --- | --- |

12.

| 13. | Mall för provningsrapport för en ersättningsbromsskiva/bromstrumma |
| --- | --- |

13.

| 14. | Krav för ersättningsbromsskivor för fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5 |
| --- | --- |

14.

1

2

3

4

5

| 15. | Kriterier för bromsskivegrupper för fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5 |
| --- | --- |

15.

1

2

3

4

5

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

1.1   Dessa föreskrifter gäller grundläggande bromsfunktioner i följande ersättningsdelar (1)
   (2):

1

2

| 1.1.1 | Ersättningsbromsbeläggsatser avsedda för användning i friktionsbromsar som utgör en del av ett bromssystem i fordon av kategorierna M, N, L och O vilka har ett typgodkännande i enlighet med föreskrifter nr 13, 13-H eller 78. |
| --- | --- |

1.1.1

Ersättningsbromsbeläggsatser avsedda för användning i friktionsbromsar som utgör en del av ett bromssystem i fordon av kategorierna M, N, L och O vilka har ett typgodkännande i enlighet med föreskrifter nr 13, 13-H eller 78.

| 1.1.2 | Ersättningstrumbromsbelägg avsedda att nitas fast vid en bromsback för montering och användning i fordon av kategorierna M3, N2, N3, O3 eller O4 och som har ett typgodkännande i enlighet med föreskrifter nr 13. |
| --- | --- |

1.1.2

Ersättningstrumbromsbelägg avsedda att nitas fast vid en bromsback för montering och användning i fordon av kategorierna M3, N2, N3, O3 eller O4 och som har ett typgodkännande i enlighet med föreskrifter nr 13.

3

2

3

3

4

| 1.1.3 | För ersättningsbromsbeläggsatser som används i separata parkeringsbromssystem vilka är frikopplade från fordonets färdbromssystem gäller endast de tekniska föreskrifter som återfinns i bilaga 8 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.1.3

För ersättningsbromsbeläggsatser som används i separata parkeringsbromssystem vilka är frikopplade från fordonets färdbromssystem gäller endast de tekniska föreskrifter som återfinns i bilaga 8 till dessa föreskrifter.

| 1.1.4 | Ersättningsbromstrummor och -skivor avsedda för användning i de friktionsbromsar som utgör en del av ett bromssystem i fordon av kategori M, N och O och som har ett typgodkännande i enlighet med föreskrifter nr 13 eller 13-H. |
| --- | --- |

1.1.4

Ersättningsbromstrummor och -skivor avsedda för användning i de friktionsbromsar som utgör en del av ett bromssystem i fordon av kategori M, N och O och som har ett typgodkännande i enlighet med föreskrifter nr 13 eller 13-H.

| 1.1.5 | Ersättningsbromsskivor avsedda för användning i de friktionsbromsar som utgör en del av ett bromssystem i fordon av kategori L1, L2, L3, L4 och L5 och som har typgodkännande i enlighet med föreskrifter nr 78. |
| --- | --- |

1.1.5

Ersättningsbromsskivor avsedda för användning i de friktionsbromsar som utgör en del av ett bromssystem i fordon av kategori L1, L2, L3, L4 och L5 och som har typgodkännande i enlighet med föreskrifter nr 78.

1.2   Ursprungliga bromsskivor, bromstrummor, bromsbeläggsatser och bromstrumbeläggsatser som har monterats i fordonet i samband med dess tillverkning samt medföljande reservdelar för bromsskivor, bromstrummor, bromsbeläggsatser och bromstrumbeläggsatser avsedda för fordonets underhåll omfattas inte av dessa föreskrifter.

1.3   Dessa föreskrifter gäller inte ”specialdelar” såsom de definieras i punkt 2.3.4.

2.   DEFINITIONER

2.1   Allmänna definitioner

2.1.1   
  tillverkare
  : den organisation som kan åta sig tekniskt ansvar för bromsbeläggsatserna eller trumbromsbeläggen eller för bromstrummorna och bromsskivorna och kan påvisa att den besitter nödvändiga medel för att uppnå produktionsöverensstämmelse.

tillverkare

2.1.2   
  ersättningsdel
  : antingen en typ av ersättningsbromsbeläggsats, en typ av ersättningstrumbromsbelägg, ett ersättningstrumbromsbelägg, en ersättningsbromstrumma eller en ersättningsbromsskiva.

ersättningsdel

2.1.3   
  originaldel
  : antingen ett originalbromsbelägg, en originalbromsbeläggsats, ett originaltrumbromsbelägg, en originalbromstrumma eller en originalbromsskiva.

originaldel

2.2   Definitioner vid godkännande av en typ av ersättningsbromsbeläggsats, en typ av ersättningstrumbromsbelägg eller ett ersättningstrumbromsbelägg.

2.2.1   
  bromssystem
  : den betydelse som anges i punkt 2.3 i föreskrifter nr 13 eller 13-H, eller punkt 2.5 i föreskrifter nr 78.

bromssystem

2.2.2   
  friktionsbroms
  : den del av bromssystemet i vilken krafter som går mot fordonets rörelse skapas genom friktion mellan ett bromsbelägg och en bromsskiva eller en trumma vilka rör sig i förhållande till varandra.

friktionsbroms

2.2.3   
  bromsbeläggsats
  : en komponent i en friktionsbroms som trycks mot antingen en trumma eller en skiva i syfte att skapa friktionskraft.

bromsbeläggsats

2.2.3.1   
  bromsbacksats
  : en bromsbeläggsats för en trumbroms,

bromsbacksats

2.2.3.1.1   
  bromsback
  : en komponent i en bromsbacksats som bär bromsbelägget.

bromsback

2.2.3.2   
  bromsklossats
  : en bromsbeläggsats för en skivbroms,

bromsklossats

2.2.3.2.1   
  bromsklossens fästplatta
  : en komponent i en bromsbeläggsats som bär bromsbelägget,

bromsklossens fästplatta

2.2.3.3   
  bromsbelägg
  : en komponent i friktionsmaterial med den form och de slutgiltiga mått som krävs för att den ska kunna fästas på bromsbacken eller bromsklossens fästplatta.

bromsbelägg

2.2.3.4   
  trumbromsbelägg
  : ett bromsbelägg för en trumbroms.

trumbromsbelägg

2.2.3.5   
  friktionsmaterial
  : produkten av en särskild blandning av material som bearbetats på ett särskilt sätt där ingredienserna tillsammans bestämmer bromsbeläggets egenskaper.

friktionsmaterial

2.2.4   
  bromsbeläggtyp
  : en kategori av bromsbelägg som inte skiljer sig i fråga om friktionsmaterialegenskaper.

bromsbeläggtyp

2.2.5   
  bromsbeläggsatstyp
  : hjuluppsättningar med bromsbeläggsatser som inte skiljer sig i fråga om bromsbeläggstyp, mått eller funktionella egenskaper.

bromsbeläggsatstyp

2.2.6   
  trumbromsbeläggstyp
  : hjuluppsättningar med bromsbeläggskomponenter som efter montering på bromsbackarna inte skiljer sig i fråga om bromsbeläggtyp, mått eller funktionella egenskaper.

trumbromsbeläggstyp

2.2.7   
  originalbromsbelägg
  : en bromsbeläggtyp som det hänvisas till i dokumentationen om typgodkännande för fordon, enligt punkt 8.1.1 i bilaga 2 till föreskrifter nr 13, punkt 7.1 i bilaga 1 till föreskrifter nr 13-H (3). eller punkt 5.4 i bilaga 1 till föreskrifter nr 78.

originalbromsbelägg

3

2.2.8   
  originalbromsbeläggsats
  : en bromsbeläggsats som överensstämmer med de uppgifter som bifogats dokumentationen om typgodkännande för fordon.

originalbromsbeläggsats

2.2.9   
  ersättningsbromsbeläggsats
  : en bromsbeläggsats av en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter som en lämplig ersättning för en originalbromsbeläggsats.

ersättningsbromsbeläggsats

2.2.10   
  originaltrumbromsbelägg
  : ett trumbromsbelägg som överensstämmer med de uppgifter som bifogats dokumentationen om typgodkännande för fordon.

originaltrumbromsbelägg

2.2.11   
  ersättningstrumbromsbelägg
  : ett trumbromsbelägg av en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter som en lämplig ersättning för ett originaltrumbromsbelägg vid montering på en bromsback.

ersättningstrumbromsbelägg

2.2.12   
  parkeringsbromsbeläggsats
  : en bromsklossats eller bromsbacksats som hör till ett parkeringsbromssystem som är separat och oberoende av fordonets färdbromssystem.

parkeringsbromsbeläggsats

2.2.13   
  identisk bromsbeläggsats
  : en ersättningsbromsbeläggsats som är identisk med den bromsbeläggsats som fanns monterad i fordonets originalutrustning och som finns inkluderad i typgodkännande för fordon i föreskrifter nr 13 eller föreskrifter nr 13-H, detta med undantag för fordonet/bromsbeläggsatsens varumärke vilket kan utelämnas.

identisk bromsbeläggsats

2.2.14   
  identiskt trumbromsbelägg
  : ett ersättningstrumbromsbelägg som är identiskt med det trumbromsbelägg som fanns monterat i fordonets originalutrustning och som finns inkluderat i typgodkännande för fordon i föreskrifter nr 13 eller föreskrifter nr 13-H, detta med undantag för fordonet/bromsbeläggsatsens varumärke vilket kan utelämnas.

identiskt trumbromsbelägg

2.3   Definitioner vid godkännande av ersättningsbromstrummor eller ersättningsbromsskiva.

2.3.1   originalbromsskiva/bromstrumma

2.3.1.1   I fråga om motorfordon, en bromsskiva/bromstrumma som omfattas av typgodkännandet för ett fordons bromssystem enligt föreskrifter nr 13, 13 -H eller 78.

2.3.1.2   I fråga om släpfordon:

| a) | En bromsskiva/bromstrumma som omfattas av typgodkännandet för fordonets bromssystem enligt föreskrifter nr 13. |
| --- | --- |

a)

En bromsskiva/bromstrumma som omfattas av typgodkännandet för fordonets bromssystem enligt föreskrifter nr 13.

| b) | En bromsskiva/bromstrumma som är en del av en broms för vilken axeltillverkaren innehar en provningsrapport i enlighet med bilaga 11 till föreskrifter nr 13. |
| --- | --- |

b)

En bromsskiva/bromstrumma som är en del av en broms för vilken axeltillverkaren innehar en provningsrapport i enlighet med bilaga 11 till föreskrifter nr 13.

2.3.2   
  identifieringskod: identifierar de bromsskivor eller bromstrummor som omfattas av godkännandet för bromssystem enligt föreskrifterna nr 13 och 13-H. Koden ska minst innehålla tillverkarens namn eller varumärke och ett identifieringsnummer.

identifieringskod

På begäran av den tekniska tjänsten och/eller godkännandemyndigheten ska fordonstillverkaren lämna in den information som utgör kopplingen mellan bromssystemtypgodkännandet och motsvarande identifieringskod.

2.3.3   Ersättningsdelar

2.3.3.1   originalersättningsbromsskivor och originalersättningsbromstrummor

originalersättningsbromsskivor

originalersättningsbromstrummor

2.3.3.1.1   För fordon av kategorierna M, N och O: originalbromsskivor/bromstrummor avsedda för underhåll av fordonet vilka är försedda med en identifieringskod enligt definitionen i punkt 2.3.2 som är tydligt läsbar och outplånlig.

2.3.3.1.2   För fordon av kategorierna L1, L2 och L3, L4 och L5: originalbromsskivor/bromstrummor avsedda för underhåll av fordonet.

1

2

3

4

5

2.3.3.2   identiska bromsskivor

2.3.3.2.1   För fordon av kategorierna M, N och O: en ersättningsbromsskiva som är kemiskt och fysiskt identisk med originalbromsskivan i alla avseenden förutom fordonstillverkarens märke, vilket saknas.

2.3.3.2.2   För fordon av kategorierna L1, L2 och L3, L4 och L5: en ersättningsbromsskiva som är kemiskt och fysiskt identisk i alla avseenden.

1

2

3

4

5

2.3.3.3   
  identisk bromstrumma: en ersättningsbromstrumma som är identisk med den bromstrumma som fanns monterad i fordonets originalutrustning och som finns inkluderad i typgodkännande för fordon i föreskrifter nr 13 eller 13-H, detta med undantag för fordonet/bromsbeläggsatsens varumärke och identifieringskod, vilka saknas.

identisk bromstrumma

2.3.3.4   Likvärdiga bromsskivor och bromstrummor

2.3.3.4.1   
  likvärdiga bromsskivor för kategorierna M, N och O
  : ersättningsbromsskivor som är identiska med originalbromsskivan i fråga om alla mått, geometriska egenskaper och grundläggande utformning och som också är av samma materialundergrupp som originalbromsskivan, detta enligt definitionen i punkt 5.3.3.2.

likvärdiga bromsskivor för kategorierna M, N och O

2.3.3.4.2   
  likvärdiga bromsskivor för kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5

  : ersättningsbromsskivor som är identiska med originalbromsskivan i fråga om alla mått, geometriska egenskaper och grundläggande utformning och som också är av samma följande material:

likvärdiga bromsskivor för kategorierna L1

2

3

4

5

| a) | Bromsyta: ett av materialen som listas i punkt 5.3.3.2.2. |
| --- | --- |

a)

Bromsyta: ett av materialen som listas i punkt 5.3.3.2.2.

| b) | Fästdon för klocka och bromsring: samma material och samma mekaniska egenskaper som originalskivan. |
| --- | --- |

b)

Fästdon för klocka och bromsring: samma material och samma mekaniska egenskaper som originalskivan.

2.3.3.4.3   
  likvärdig bromstrumma
  : en ersättningsbromstrumma som är identisk med originalbromstrumman i fråga om alla mått, geometriska egenskaper och grundläggande utformning och som också är av samma materialundergrupp som originalbromstrumman enligt definitionen i punkt 5.3.3.2.

likvärdig bromstrumma

2.3.3.5   Utbytbara bromsskivor och bromstrummor

2.3.3.5.1   
  utbytbar bromsskiva
  : en ersättningsbromsskiva som har samma anläggningsmått som originalbromsskivan, men som får avvika från originalbromsskivan i fråga om utformning, materialsammansättning och mekaniska egenskaper.

utbytbar bromsskiva

2.3.3.5.2   
  utbytbar bromstrumma
  : en ersättningsbromstrumma som har samma anläggningsmått som originalbromstrumman, men som kan avvika från originalbromstrumman i fråga om utformning, materialsammansättning och mekaniska egenskaper.

utbytbar bromstrumma

2.3.4   
  specialbromsskiva/bromstrumma: ersättningsbromsskiva/bromstrumma som inte omfattas av punkterna 2.3.1–2.3.3.

specialbromsskiva/bromstrumma

2.3.5   
  funktionsmått: samtliga mått som är relevanta för montering av bromssystemets komponenter och för dessas funktion (se punkt 5.3.7.1 och bilaga 10).

funktionsmått

2.3.6   
  typ av bromsskiva/bromstrumma: bromsskivor eller bromstrummor av samma grundläggande utformning och materialgrupp i enlighet med klassificeringskriterierna i punkt 5.3.5.1 eller 5.3.5.2, beroende på vad som är lämpligt.

typ av bromsskiva/bromstrumma

2.3.7   
  testgrupp: typ av bromsskivor/bromstrummor som har samma egenskaper enligt punkt 5.3.6.

testgrupp

2.3.8   
  variant: enskild bromsskiva/bromstrumma inom en given testgrupp.

variant

2.3.9   
  material: kemisk sammansättning och mekaniska egenskaper enligt punkt 3.4.1.2.

material

2.3.10   
  materialgrupp: t.ex. gråjärn, stål, aluminium etc.

materialgrupp

2.3.11   
  materialundergrupp: en av de undergrupper som definieras i punkt 5.3.3.2.

materialundergrupp

2.3.12   
  minimitjocklek: den tjocklek bromsskivan har vid den tidpunkt då den måste ersättas.

minimitjocklek

2.3.13   
  maximal innerdiameter: den högsta innerdiameter bromstrumman har vid den tidpunkt när den måste ersättas.

maximal innerdiameter

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

3.1   En ansökan om godkännande av en ersättningsdel för en eller flera specifika fordonstyper ska lämnas in av tillverkaren av ersättningsdelen eller av dennes behöriga ombud.

3.2   En ansökan får lämnas in av innehavaren av ett fordonstypgodkännande enligt föreskrifter nr 13, 13-H eller 78 i fråga om ersättningsdelar som överensstämmer med den typ som anges i fordonstypgodkännandedokumentationen.

3.3   I fråga om en ansökan som avser godkännande av en typ av ersättningsbromsbeläggsats, en typ av ersättningstrumbromsbelägg eller ett ersättningstrumbromsbelägg gäller följande:

| 3.3.1 | En ansökan om godkännande ska åtföljas av en beskrivning i tre exemplar av ersättningsbromsbeläggsatsen eller ersättningstrumbromsbelägget med avseende på de poster som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter, samt innehålla följande uppgifter:






  3.3.1.1 | Diagram över ersättningsbromsbeläggsatsen eller ersättningstrumbromsbelägget som visar deras funktionella dimensioner. |
| --- | --- | --- |

3.3.1

En ansökan om godkännande ska åtföljas av en beskrivning i tre exemplar av ersättningsbromsbeläggsatsen eller ersättningstrumbromsbelägget med avseende på de poster som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter, samt innehålla följande uppgifter:

3.3.1.1

Diagram över ersättningsbromsbeläggsatsen eller ersättningstrumbromsbelägget som visar deras funktionella dimensioner.

| 3.3.1.2 | En ritning över fordonen för vilka godkännandeansökan gäller med indikering om var ersättningsbromsbeläggsatsen eller ersättningstrumbromsbeläggen ska monteras. |
| --- | --- |

3.3.1.2

En ritning över fordonen för vilka godkännandeansökan gäller med indikering om var ersättningsbromsbeläggsatsen eller ersättningstrumbromsbeläggen ska monteras.

| 3.3.1.3 | När det gäller bromsbeläggsatser för fordon av kategori L, förteckningen över de bromsbeläggsatser som tillhör samma grupp enligt bilaga 7a. Förteckningen ska för varje bromsbeläggsats ange: bromsbeläggsatstillverkarens namn och kod samt friktionsmaterialets yta (i cm2). |
| --- | --- |

3.3.1.3

När det gäller bromsbeläggsatser för fordon av kategori L, förteckningen över de bromsbeläggsatser som tillhör samma grupp enligt bilaga 7a. Förteckningen ska för varje bromsbeläggsats ange: bromsbeläggsatstillverkarens namn och kod samt friktionsmaterialets yta (i cm2).

2

| 3.3.2 | Bromsbeläggsatser eller trumbromsbelägg av den typ för vilken godkännande begärs ska tillhandahållas i tillräckligt många exemplar för att godkännandeprovningar ska kunna utföras. |
| --- | --- |

3.3.2

Bromsbeläggsatser eller trumbromsbelägg av den typ för vilken godkännande begärs ska tillhandahållas i tillräckligt många exemplar för att godkännandeprovningar ska kunna utföras.

| 3.3.3 | Den sökande ska komma överens med den tekniska tjänst som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar om lämpliga representativa fordon och/eller bromsar och förse den med dessa. |
| --- | --- |

3.3.3

Den sökande ska komma överens med den tekniska tjänst som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar om lämpliga representativa fordon och/eller bromsar och förse den med dessa.

| 3.3.4 | Innan typgodkännande beviljas ska den behöriga myndigheten kontrollera att tillfredsställande åtgärder vidtagits som säkerställer en effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelse.
  3.3.4.1   Den sökande ska ange värden för friktionsuppförande i enlighet med del A punkt 2.4.1 respektive 3.4.1 i bilaga 9 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

3.3.4

Innan typgodkännande beviljas ska den behöriga myndigheten kontrollera att tillfredsställande åtgärder vidtagits som säkerställer en effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelse.

3.3.4.1   Den sökande ska ange värden för friktionsuppförande i enlighet med del A punkt 2.4.1 respektive 3.4.1 i bilaga 9 till dessa föreskrifter.

3.4   I fråga om ansökan om godkännande av en ersättningsbromstrumma eller ersättningsbromsskiva gäller följande:

3.4.1   En ansökan om godkännande ska åtföljas av en beskrivning i tre exemplar av ersättningsbromstrumman eller ersättningsbromsskivan med avseende på de poster som anges i bilaga 1B till dessa föreskrifter, samt innehålla följande uppgifter:

3.4.1.1   Ritningar av skiva eller trumma med mått på de egenskaper som nämns i punkt 5.3.7.1 jämte toleranser och eventuella tillbehör:

| a) | Placering och typ av märkning i enlighet med punkt 6.2.2 – mått i mm. |
| --- | --- |

a)

Placering och typ av märkning i enlighet med punkt 6.2.2 – mått i mm.

| b) | Vikt i gram. |
| --- | --- |

b)

Vikt i gram.

| c) | Material (för skivor i ett stycke) eller material för sammansatta och flytande skivor av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5. |
| --- | --- |

c)

Material (för skivor i ett stycke) eller material för sammansatta och flytande skivor av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5.

1

2

3

4

5

3.4.1.2   Komponentbeskrivning

Tillverkaren ska lämna in en komponentbeskrivning som innehåller minst följande information:

| a) | Tillverkaren av den obehandlade delen. |
| --- | --- |

a)

Tillverkaren av den obehandlade delen.

| b) | En beskrivning av tillverkningsprocessen för den obehandlade delen. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av tillverkningsprocessen för den obehandlade delen.

| c) | Bevis på processens tillförlitlighet (t.ex. avsaknad av sprickor och hål, mått). |
| --- | --- |

c)

Bevis på processens tillförlitlighet (t.ex. avsaknad av sprickor och hål, mått).

| d) | Materialsammansättning, närmare bestämt:






  i) | Kemisk sammansättning. |
| --- | --- | --- |

d)

Materialsammansättning, närmare bestämt:

i)

Kemisk sammansättning.

| ii) | Mikrostruktur. |
| --- | --- |

ii)

Mikrostruktur.

| iii) | Mekaniska egenskaper för järnbromsskivor och järnbromstrummor:






  a) | Brinellhårdhet i enlighet med ISO 6506-1:2005. |
| --- | --- | --- |

iii)

Mekaniska egenskaper för järnbromsskivor och järnbromstrummor:

a)

Brinellhårdhet i enlighet med ISO 6506-1:2005.

| b) | Draghållfasthet i enlighet med ISO 6892:1998. |
| --- | --- |

b)

Draghållfasthet i enlighet med ISO 6892:1998.

| iv) | Mekaniska egenskaper för bromsskiva av martensitiskt rostfritt stål:
  Hårdhet av typen Rockwell C i enlighet med ISO 6508-1. |
| --- | --- |

iv)

Mekaniska egenskaper för bromsskiva av martensitiskt rostfritt stål:

Hårdhet av typen Rockwell C i enlighet med ISO 6508-1.

| e) | Korrosion eller ytskydd. |
| --- | --- |

e)

Korrosion eller ytskydd.

| f) | Beskrivning av balanseringsåtgärder, maximalt tillåtna balanseringsfel. |
| --- | --- |

f)

Beskrivning av balanseringsåtgärder, maximalt tillåtna balanseringsfel.

| g) | Tillåten förslitning (minimitjocklek i fråga om bromsskivor och maximal innerdiameter i fråga om bromstrummor). |
| --- | --- |

g)

Tillåten förslitning (minimitjocklek i fråga om bromsskivor och maximal innerdiameter i fråga om bromstrummor).

Sökande ska lämna in den information och de specifikationer som anges i del B punkt 2.5 i bilaga 9 till dessa föreskrifter för järnskivor respektive i del C punkt 2.5 i bilaga 9 till dessa föreskrifter för skivor av martensitiskt rostfritt stål.

3.4.2   Produktionsöverensstämmelse

Innan typgodkännande beviljas ska den behöriga myndigheten förvissa sig om att tillfredsställande åtgärder vidtagits för att säkerställa effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelsen.

3.4.2.1   Den sökande ska lämna in den dokumentation som anges i del B punkt 2 och del C punkt 2 i bilaga 9 till dessa föreskrifter.

3.4.3   Antal provexemplar och användning

3.4.3.1   Ett minimiantal provexemplar av skivor eller trummor, av den utformning som ansökan om godkännande gäller, ska lämnas in i enlighet med nedanstående tabell.

I tabellen anges också rekommenderad användning av provexemplaren.

| Post nr | Kontroll/prov | Antal provexemplar för bromsskivor för fordon av kategorierna M, N och O | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 1 | Geometrisk kontroll
  Punkter 5.3.3.1 och 5.3.4.1 | x | x | x | x | x | x | |
| 2 | Materialkontroll
  Punkt 5.3.3.2 | x | x | | | | | |
| 3 | Kontroll av bestämmelser om balansering
  Punkt 5.3.7.2 | | | x | x | x | x | |
| 4 | Kontroll av slitagemärkning
  Punkt 5.3.7.3 | | | x | x | x | x | |
| 5 | Integritetsprovning – termisk utmattning
  Punkt 4.1.1 och 4.2.1 i bilaga 11 och punkt 4.1.1 och 4.2.1 i bilaga 12 | | | | x | x | | |
| 6 | Integritetsprovning – provning vid hög belastning
  Punkt 4.1.2 och 4.2.2 i bilaga 11 och punkt 4.1.2 och 4.2.2 i bilaga 12 | | | x | | | | |
| 7 | Prestandaprovning av färdbromssystem
  Punkt 2.2 i bilaga 11, punkt 2.2 i bilaga 12 | | | | | | Ett par bromsskivor | Antingen fram- eller bakaxel |
| 8 | Prestandaprovning av parkeringsbromssystem
  Punkt 2.3 i bilaga 11, punkt 2.3 i bilaga 12 | | | | | | Ett par bromsskivor | Om tillämpligt |
| 9 | Dynamometerprovning av färdbromssystem
  Punkt 3.3 i bilaga 11, punkt 3.3 i bilaga 12 | | | | | | x | Som alternativ till fordonsprovning |

Post nr

Kontroll/prov

Antal provexemplar för bromsskivor för fordon av kategorierna M, N och O

Anmärkningar

1

2

3

4

5

6

1

Geometrisk kontroll

Punkter 5.3.3.1 och 5.3.4.1

x

x

x

x

x

x

2

Materialkontroll

Punkt 5.3.3.2

x

x

3

Kontroll av bestämmelser om balansering

Punkt 5.3.7.2

x

x

x

x

4

Kontroll av slitagemärkning

Punkt 5.3.7.3

x

x

x

x

5

Integritetsprovning – termisk utmattning

Punkt 4.1.1 och 4.2.1 i bilaga 11 och punkt 4.1.1 och 4.2.1 i bilaga 12

x

x

6

Integritetsprovning – provning vid hög belastning

Punkt 4.1.2 och 4.2.2 i bilaga 11 och punkt 4.1.2 och 4.2.2 i bilaga 12

x

7

Prestandaprovning av färdbromssystem

Punkt 2.2 i bilaga 11, punkt 2.2 i bilaga 12

Ett par bromsskivor

Antingen fram- eller bakaxel

8

Prestandaprovning av parkeringsbromssystem

Punkt 2.3 i bilaga 11, punkt 2.3 i bilaga 12

Ett par bromsskivor

Om tillämpligt

9

Dynamometerprovning av färdbromssystem

Punkt 3.3 i bilaga 11, punkt 3.3 i bilaga 12

x

Som alternativ till fordonsprovning

| Post nr | Kontroll/prov | Antal provexemplar för bromsskivor för fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5 | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | Geometrisk kontroll
  Punkter 5.3.3.1 och 5.3.4.1 | x | x | x | x | x | |
| 2 | Kontroll av slitagemärkning
  Punkt 5.3.7.3 | x | x | x | x | x | |
| 3 | Material och hårdhet på bromsytan
  Punkt 5.3.3.2 | x | | | | | |
| 4 | Materialkontroll av klocka och fästdon
  Punkt 2.4 och 2.5 i bilaga 15 | x | | | | | |
| 5 | Resistenstest vid statisk vridprovning
  Punkt 2 i bilaga 14 | | x | x | | | |
| 6 | Färdbromssystemets prestanda
  Punkt 3.2 i bilaga 14 | | | | x | | |
| 7 | Termisk utmattning
  Punkt 5.1 i bilaga 14 | | | | | x | |
| 8 | Färdbromssystemets dynamometerprestanda
  Punkt 4.3 i bilaga 14 | | | | | | Som alternativ till fordonsprovning |

Post nr

Kontroll/prov

Antal provexemplar för bromsskivor för fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5

1

2

3

4

5

Anmärkningar

1

2

3

4

5

1

Geometrisk kontroll

Punkter 5.3.3.1 och 5.3.4.1

x

x

x

x

x

2

Kontroll av slitagemärkning

Punkt 5.3.7.3

x

x

x

x

x

3

Material och hårdhet på bromsytan

Punkt 5.3.3.2

x

4

Materialkontroll av klocka och fästdon

Punkt 2.4 och 2.5 i bilaga 15

x

5

Resistenstest vid statisk vridprovning

Punkt 2 i bilaga 14

x

x

6

Färdbromssystemets prestanda

Punkt 3.2 i bilaga 14

x

7

Termisk utmattning

Punkt 5.1 i bilaga 14

x

8

Färdbromssystemets dynamometerprestanda

Punkt 4.3 i bilaga 14

Som alternativ till fordonsprovning

3.4.3.2   Varje skiva och trumma, förutom de som inte genomgår geometriska kontroller och materialkontroller, ska åtföljas av ett lämpligt antal bromsbeläggsatser som godkänts enligt föreskrifter nr 13, 13-H eller 90.

3.4.3.3   I de fall en jämförelse med originalbromsskivan eller originalbromstrumman krävs, ska en axeluppsättning med antingen originalbromsskivor eller originalbromstrummor lämnas in, beroende på vad som är tillämpligt.

3.4.3.4   Om ansökan gäller godkännande för en likvärdig ersättningsskiva/trumma, ska två provexemplar av originalbromsskiva/bromstrumma eller originalersättningsbromsskiva/trumma lämnas in för jämförelse av mått och material.

3.4.3.5   Om ansökan gäller godkännande för en utbytbar ersättningsskiva/trumma, ska två provexemplar av originalbromsskiva/originalbromstrumma eller originalersättningsbromsskiva/originalersättningsbromstrumma lämnas in för måttjämförelse.

4.   GODKÄNNANDE

4.1   Om den ersättningsdel som lämnats in för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 5 ska typgodkännande beviljas.

4.1.1   Om ansökan gäller ersättningsbromsbeläggsatser för fordon av kategori L med ett kombinerat bromssystem enligt punkt 2.9 i föreskrifter nr 78 ska godkännandet begränsas till bromsbeläggsatskombinationerna på axlarna på det fordon som har provats enligt bilaga 7 till dessa föreskrifter.

4.2   Varje typ av ersättningsdel som godkänts ska tilldelas ett godkännandenummer bestående av fyra grupper av siffror:

| 4.2.1 | De första två siffrorna (för närvarande 02 för ändringsserie 02) ska hänvisa till den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. |
| --- | --- |

4.2.1

De första två siffrorna (för närvarande 02 för ändringsserie 02) ska hänvisa till den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet.

| 4.2.2 | Det efterföljande tecknet anger ersättningsdelens kategori enligt följande:






  A | Ersättningsbromsbeläggsats |
| --- | --- | --- |
| B | Ersättningstrumbromsbelägg |
| C | Ersättningsbromsskivor |
| D | Ersättningsbromstrummor |

4.2.2

Det efterföljande tecknet anger ersättningsdelens kategori enligt följande:

A

Ersättningsbromsbeläggsats

B

Ersättningstrumbromsbelägg

C

Ersättningsbromsskivor

D

Ersättningsbromstrummor

| 4.2.3 | Nästa siffergrupp anger tillverkaren och typ av bromsbelägg, skiva eller trumma.
  Ett suffix av siffror anger






  a) | bromsbacken eller bromsklossen eller specifika mått om det rör sig om trumbromsbelägg, |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Nästa siffergrupp anger tillverkaren och typ av bromsbelägg, skiva eller trumma.

Ett suffix av siffror anger

a)

bromsbacken eller bromsklossen eller specifika mått om det rör sig om trumbromsbelägg,

| b) | testgruppen när det rör sig om en ersättningsskiva eller ersättningstrumma. |
| --- | --- |

b)

testgruppen när det rör sig om en ersättningsskiva eller ersättningstrumma.

De varianter som har godkänts som en testgrupp ska listas i ett tillägg till meddelandet.

_

_

_

_

_

_

_

/

_

_

_

_

Siffersuffixet anger testgruppen/bromsbacken/bromsklossen/ersättningsdelarnas mått

Sifferserien anger (tillverkare och) typ av ersättningsdel

Ett tecken (A till D) anger ersättningsdelens kategori

Två siffror anger ändringsserien (01 till 99)

Exempel:

0

2

C

0

03

5

9

/

07

2

4

8

Testgrupp nr 07248

Typnr 00359

Bromsskiva

Ändringsserie 02

| 4.2.4 | När det gäller bromsbeläggsatser för fordon av kategori L ska bromsbeläggsatser som tillhör samma grupp enligt kriterierna i bilaga 7a tilldelas samma godkännandenummer som tilldelats den representativa bromsbeläggsatsen. |
| --- | --- |

4.2.4

När det gäller bromsbeläggsatser för fordon av kategori L ska bromsbeläggsatser som tillhör samma grupp enligt kriterierna i bilaga 7a tilldelas samma godkännandenummer som tilldelats den representativa bromsbeläggsatsen.

4.3   En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan ersättningsdel samma nummer. Samma typgodkännandenummer får omfatta användandet av den ersättningsdelen på ett antal olika fordonstyper.

4.4   Ett meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en ersättningsdel i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av ett formulär enligt mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

4.5   Varje ersättningsdel som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska på ett väl synligt och lättillgängligt ställe vara märkt med ett internationellt godkännandemärke bestående av följande:

| 4.5.1 | En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (4). |
| --- | --- |

4.5.1

En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (4).

4

| 4.5.2 | Numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.5.1. |
| --- | --- |

4.5.2

Numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.5.1.

4.6   Det godkännandemärke som anges i punkt 4.5 ska vara tydligt och outplånligt.

4.7   I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på hur godkännandemärket och de uppgifter om godkännande som avses ovan och i punkt 6.1.5 kan utformas.

5.   ANVISNINGAR OCH PROVNINGAR

5.1   Allmänt

En ersättningsdel ska vara så utformad och konstruerad att den, när den ersätter en originaldel på ett fordon, ska ge fordonet lika effektiva bromsar som krävs för fordonstypen.

Framför allt gäller följande:

| a) | En ersättningsdel för en fordonstyp som typgodkänts före ändringsserie 09 i föreskrifter nr 13, eller nr 13-H i sin ursprungliga version eller ändringsserie 01 i föreskrifter nr 78, som minst ska uppfylla ovan nämnda lämpliga föreskrivna nivå. |
| --- | --- |

a)

En ersättningsdel för en fordonstyp som typgodkänts före ändringsserie 09 i föreskrifter nr 13, eller nr 13-H i sin ursprungliga version eller ändringsserie 01 i föreskrifter nr 78, som minst ska uppfylla ovan nämnda lämpliga föreskrivna nivå.

| b) | En ersättningsdel ska uppvisa prestandaegenskaper som är likvärdiga med den originaldel som den är avsedd att ersätta. |
| --- | --- |

b)

En ersättningsdel ska uppvisa prestandaegenskaper som är likvärdiga med den originaldel som den är avsedd att ersätta.

| c) | En ersättningsdel måste ha tillfredsställande mekaniska egenskaper. |
| --- | --- |

c)

En ersättningsdel måste ha tillfredsställande mekaniska egenskaper.

| d) | Bromsbelägg får inte innehålla asbest. |
| --- | --- |

d)

Bromsbelägg får inte innehålla asbest.

| e) | En ersättningsbromsskiva/ersättningsbromstrumma ska uppvisa tillfredsställande deformationsmotstånd vid temperatur. |
| --- | --- |

e)

En ersättningsbromsskiva/ersättningsbromstrumma ska uppvisa tillfredsställande deformationsmotstånd vid temperatur.

| f) | Bromsskivans minimitjocklek ska vara minst samma som originalbromsskivans minimitjocklek enligt tillverkarens specifikationer. |
| --- | --- |

f)

Bromsskivans minimitjocklek ska vara minst samma som originalbromsskivans minimitjocklek enligt tillverkarens specifikationer.

| g) | Den högsta tillåtna innerdiametern för bromstrumman ska högst vara den högsta tillåtna innerdiametern för originalbromstrumman enligt tillverkarens specifikationer. |
| --- | --- |

g)

Den högsta tillåtna innerdiametern för bromstrumman ska högst vara den högsta tillåtna innerdiametern för originalbromstrumman enligt tillverkarens specifikationer.

5.1.1   De ersättningsbromsbeläggsatser eller ersättningstrumbromsbelägg som överensstämmer med den typ som anges i dokumentationen för typgodkännande av fordon enligt föreskrifter nr 13, föreskrifter nr 13-H eller föreskrifter nr 78 anses uppfylla kraven i punkt 5 i dessa föreskrifter.

5.1.2   De ersättningsskivor och ersättningstrummor som överensstämmer med den typ som anges i dokumentationen för typgodkännande av fordon enligt föreskrifter nr 13 eller föreskrifter nr 13-H samt ersättningsskivor som överensstämmer med den typ som anges i dokumentationen för typgodkännande av fordon enligt föreskrifter nr 78 anses uppfylla kraven i punkt 5 i dessa föreskrifter.

5.1.3   Identiska ersättningsbromsbeläggsatser och identiska trumbromsbelägg behöver inte testas enligt kraven som anges i punkt 5.2.1 nedan, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:

| a) | För att få ett typgodkännande måste sökande kunna påvisa en tillverkning och försörjning av de bromsbeläggsatser eller trumbromsbelägg som de lämnat in, och att dessa utgör en del av originalutrustningen i de specifika modeller, axlar och bromsar som nämns i bilaga 1A post 6 och för vilka ansökan gäller. |
| --- | --- |

a)

För att få ett typgodkännande måste sökande kunna påvisa en tillverkning och försörjning av de bromsbeläggsatser eller trumbromsbelägg som de lämnat in, och att dessa utgör en del av originalutrustningen i de specifika modeller, axlar och bromsar som nämns i bilaga 1A post 6 och för vilka ansökan gäller.

| b) | För ett godkännande måste den tekniska serviceavdelningen och/eller typgodkännandemyndigheten intyga sökandes produktion och försörjning av den relevanta del som nämns i bilaga 1 till bilaga 2 i föreskrifter nr 13 eller i bilaga 1 i föreskrifter nr 13-H under punkten som handlar om ”Tillverkning och typ av bromssystem” (5). |
| --- | --- |

b)

För ett godkännande måste den tekniska serviceavdelningen och/eller typgodkännandemyndigheten intyga sökandes produktion och försörjning av den relevanta del som nämns i bilaga 1 till bilaga 2 i föreskrifter nr 13 eller i bilaga 1 i föreskrifter nr 13-H under punkten som handlar om ”Tillverkning och typ av bromssystem” (5).

5

| c) | Sökande av typgodkännande ska fortsätta att tillverka originaldelarna samt de identiska delarna






  i) | av samma blandning av råvaror, |
| --- | --- | --- |

c)

Sökande av typgodkännande ska fortsätta att tillverka originaldelarna samt de identiska delarna

i)

av samma blandning av råvaror,

| ii) | med samma tillverkningsprocess, |
| --- | --- |

ii)

med samma tillverkningsprocess,

| iii) | i samma produktionslinje, |
| --- | --- |

iii)

i samma produktionslinje,

| iv) | med samma kvalitetssäkringssystem, och |
| --- | --- |

iv)

med samma kvalitetssäkringssystem, och

| v) | med samma resultat vad gäller test av produktionsöverensstämmelse gällande originaldelarna, så som hänvisas till i punkt 8.4.1 i föreskrifterna. |
| --- | --- |

v)

med samma resultat vad gäller test av produktionsöverensstämmelse gällande originaldelarna, så som hänvisas till i punkt 8.4.1 i föreskrifterna.

Demonstrationen av uppfyllande av de krav som ställs i ovan nämnda punkt ska genomföras genom granskning på plats utförd av den tekniska serviceenhet som är ansvarig för godkännandeprovningar. För att underlätta granskningen ska tillverkaren förse granskarna med ett produktionsschema och en projektplan.

5.2   Krav i fråga om typgodkännande av en typ av ersättningsbromsbeläggsatser, en typ av ersättningsbromstrumbelägg eller ett ersättningstrumbromsbelägg

5.2.1   Prestandakrav

5.2.1.1   Ersättningsbromsbeläggsatser för fordon av kategorierna M1, M2 och N1

1

2

1

Minst en uppsättning ersättningsbromsbeläggsatser, som representerar den typ av belägg som ska godkännas, ska installeras och testas i åtminstone ett fordon som motsvarar den fordonstyp som man söker godkännande för, detta enligt anvisningarna i bilaga 3, och ska dessutom uppfylla de krav som anges i denna bilaga. Det/de representativa fordonet/fordonen ska väljas ut i tillämpningsområdet med hjälp av en värsta fall-analys (6). I fråga om hastighetskänslighet och bromsverkan med kalla bromsar ska en av de två metoder som beskrivs i bilaga 3 användas.

6

5.2.1.2   Ersättningsbromsbeläggsatser och ersättningstrumbromsbelägg för fordon av kategorierna M3, N2 och N3

3

2

3

Minst en uppsättning ersättningsbromsbeläggsatser eller ersättningstrumbromsbelägg, som motsvarar den typ av belägg som ska godkännas, ska vara installerade och provade i minst ett fordon eller en broms som är representativ för fordonstypen för vilken typgodkännande har sökts, detta i enlighet med vad som anges i bilaga 4 och genom att använda en av de två metoder som beskrivs i punkt 1 (fordonsprov) eller i punkt 2 (tröghetsdynamometerprov) och ska uppfylla kraven som anges i den här bilagan. Det/de representativa fordonet/fordonenn eller bromsen/bromsarna ska väljas ut i tillämpningsområdet med hjälp av en värsta fall-analys (7).

7

5.2.1.3   Ersättningsbromsbeläggsatser för fordon av kategorierna O1 och O2

1

2

Ersättningsbromsbeläggsatser ska provas enligt föreskrifterna i bilaga 5 och måste uppfylla kraven i denna bilaga.

5.2.1.4   Ersättningsbromsbeläggsatser och ersättningstrumbromsbelägg för fordon av kategorierna O3 och O4

3

4

Ersättningsbromsbeläggsatser och ersättningstrumbromsbelägg ska provas enligt föreskrifterna i bilaga 6 och måste uppfylla kraven i denna bilaga. För provningarna ska en av de tre metoder som beskrivs i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 11 till föreskrifter nr 13 användas.

5.2.1.5   Ersättningsbromsbeläggsatser för fordon av kategori L

Det är tillåtet att kontrollera en bromsbeläggsats som anses vara representativ för en grupp av bromsbeläggsatser enligt de kriterier som fastställs i bilaga 7a.

De representativa bromsbeläggsatsen anses stå för den svåraste tillämpningen.

Resultat som erhålls med denna representativa bromsbeläggsats anses giltiga för alla bromsbeläggsatser som tillhör samma grupp enligt indelningskriterierna i bilaga 7a.

Minst en uppsättning av de valda ersättningsbromsbeläggsatser som representerar den typ av belägg som ska godkännas ska installeras och testas i minst ett fordon som motsvarar den fordonstyp för vilken godkännande söks enligt anvisningarna i bilaga 7 och ska uppfylla kraven i denna bilaga. Det/de representativa fordonet/fordonen ska väljas ut i tillämpningsområdet med hjälp av en värsta fall-analys (8).

8

5.2.2   Mekaniska egenskaper

5.2.2.1   Ersättningsbromsbeläggsatser för fordon av kategorierna M1, M2, N1, O1, O2, och L

1

2

1

1

2

5.2.2.1.1   Ersättningsbromsbeläggsatser av den typ för vilken typgodkännande begärs ska provas i fråga om skjuvhållfasthet enligt standarden ISO 6312:1981 eller ISO 6312:2001.

Lägsta acceptabla skjuvhållfasthet är 250 N/cm2 för bromsklossatser och 100 N/cm2 för bromsbacksatser.

2

2

5.2.2.1.2   Ersättningsbromsbeläggsatser av den typ för vilken typgodkännande begärs ska provas i fråga om sammanpressbarhet enligt standarden ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 eller ISO 6310:2009.

Värdet för sammanpressbarhet får inte överstiga 2 % vid omgivningstemperaturen och 5 % vid 400 °C för bromsklossatser och 2 % vid omgivningstemperatur och 4 % vid 200 °C för bromsbacksatser. Detta krav gäller inte för parkeringsbromsbeläggsatser.

5.2.2.2   Ersättningsbromsbeläggsatser och ersättningstrumbromsbelägg för fordon av kategorierna M3, N2, N3, O3, och O4

3

2

3

3

4

5.2.2.2.1   Skjuvhållfasthet

Detta prov gäller endast för bromsklossatser för skivbromsar.

Ersättningsbromsbeläggsatser av den typ för vilken typgodkännande begärs ska provas i fråga om skjuvhållfasthet enligt standarden ISO 6312:1981 eller ISO 6312:2001. Bromsbeläggsatser kan delas i två eller tre delar för att stämma överens med provningsmaskinens kapacitet.

Minsta godtagbara skjuvhållfasthet är 250 N/cm2.

2

5.2.2.2.2   Sammanpressbarhet

Ersättningsbromsbeläggsatser och ersättningstrumbromsbelägg av den typ för vilket typgodkännande begärs ska provas i fråga om sammanpressbarhet enligt standarden ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 eller ISO 6310:2009. Plana provstycken enligt provexemplartyp I får användas.

Värdet för sammanpressbarhet får inte överstiga 2 % vid omgivningstemperaturen och 5 % vid 400 °C för bromsklossats och 2 % vid omgivningstemperaturen och 4 % vid 200 °C för bromsbacksatser och trumbromsbelägg.

5.2.2.2.3   Materialets hårdhet (9)

9

Detta krav gäller för trumbromsbeläggsatser och trumbromsbelägg.

Ersättningsbromsbeläggsatser eller ersättningstrumbromsbelägg av den typ för vilket typgodkännande begärs ska provas i fråga om hårdhet enligt standarden ISO 2039-2:1987.

Värdet för hårdhet för friktionsmaterialet vid friktionsytan ska vara medelvärdet av fem provningssatser av belägget från olika tillverkningsbatcher (om tillämpligt) genom att fem mätningar görs på olika ställen på varje bromsbelägg.

5.3   Tekniska krav i fråga om typgodkännande av ersättningsbromstrummor eller ersättningsbromsskiva.

Alla ersättningsdelar ska indelas i följande fyra grupper:

| a) | Originalersättningsbromsskiva/originalersättningsbromstrumma. |
| --- | --- |

a)

Originalersättningsbromsskiva/originalersättningsbromstrumma.

| b) | Identisk bromsskiva/bromstrumma. |
| --- | --- |

b)

Identisk bromsskiva/bromstrumma.

| c) | Likvärdig skiva/trumma. |
| --- | --- |

c)

Likvärdig skiva/trumma.

| d) | Utbytbar skiva/trumma. |
| --- | --- |

d)

Utbytbar skiva/trumma.

Beroende på vilken grupp den tillhör, ska ersättningsbromsskivan eller ersättningsbromstrumman klara följande prov:

| | Resistans för statisk vridprovning (endast för fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5) | Prestandaprovning enligt föreskrifterna nr 13/13-H/78 (typ 0, I, II, et.c.) | Jämförelseprovet med originaldelens dynamiska friktionsegenskaper | Integritetsprovet för hög belastning och termisk utmattning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Originalersättningsdelar | Skiva som inte omfattas av dessa föreskrifter |
| Identiska delar | Nej | Nej | Nej | Nej |
| Likvärdiga delar | Nej | Nej | Nej | Dynamometerprovning |
| Utbytbara delar | Statiskt bänktest | Fordonsprovning eller alternativ dynamometerprovning | Fordonsprovning eller alternativ dynamometerprovning | Dynamometerprovning |

Resistans för statisk vridprovning (endast för fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5)

1

2

3

4

5

Prestandaprovning enligt föreskrifterna nr 13/13-H/78 (typ 0, I, II, et.c.)

Jämförelseprovet med originaldelens dynamiska friktionsegenskaper

Integritetsprovet för hög belastning och termisk utmattning

Originalersättningsdelar

Skiva som inte omfattas av dessa föreskrifter

Identiska delar

Nej

Nej

Nej

Nej

Likvärdiga delar

Nej

Nej

Nej

Dynamometerprovning

Utbytbara delar

Statiskt bänktest

Fordonsprovning eller alternativ dynamometerprovning

Fordonsprovning eller alternativ dynamometerprovning

Dynamometerprovning

Provkraven för bromsskivor och bromstrummor för fordon av kategorierna M och N beskrivs i bilaga 11.

Provkraven för bromsskivor och bromstrummor för fordon av kategori O beskrivs i bilaga 12.

Provkraven för bromsskivor och bromstrummor för fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5 beskrivs i bilaga 14.

1

2

3

4

5

5.3.1   Originalersättningsbromsskivor/originalersättningsbromstrummor

5.3.1.1   Dessa föreskrifter omfattar inte originalersättningsbromsskivor/originalersättningsbromstrummor som är försedda med en tydligt läsbar och outplånlig identifieringskod enligt definitionen i punkt 2.3.2.

5.3.2   Identisk bromsskiva/bromstrumma

5.3.2.1   För att få ett typgodkännande måste sökande kunna påvisa för den tekniska serviceavdelningen och/eller godkännandemyndigheten en tillverkning och försörjning av de bromsbeläggsatser eller trumbromsbelägg som de lämnat in, och att dessa utgör en del av originalutrustningen i de specifika modeller, axlar och bromsar som nämns i bilaga 1B post 4 och för vilka ansökan gäller. Denna demonstration ska inkludera verifierbara bevis på att bromsskivor och bromstrummor tillverkas enligt samma tillverkningssätt och med samma kvalitetssäkringssystem som originaldelarna, detta i enlighet med punkt 2.3.1. i föreskrifterna. Det ställs ett särskilt krav på sökande av typgodkännande att fortsätta tillverka originaldelarna samt de identiska delarna

| a) | av samma råmaterial, sammansättning och mikrostruktur, |
| --- | --- |

a)

av samma råmaterial, sammansättning och mikrostruktur,

| b) | med samma tillverkningsprocess, |
| --- | --- |

b)

med samma tillverkningsprocess,

| c) | i samma produktionslinje, |
| --- | --- |

c)

i samma produktionslinje,

| d) | med samma kvalitetssäkringssystem, och |
| --- | --- |

d)

med samma kvalitetssäkringssystem, och

| e) | med samma resultat vad gäller test av produktionsöverensstämmelse gällande originaldelarna, så som hänvisas till i punkt 8.4.2 i föreskrifterna. |
| --- | --- |

e)

med samma resultat vad gäller test av produktionsöverensstämmelse gällande originaldelarna, så som hänvisas till i punkt 8.4.2 i föreskrifterna.

Demonstrationen av uppfyllande av de krav som ställs i ovan nämnda punkt ska genomföras genom granskning på plats utförd av den tekniska serviceenhet som är ansvarig för godkännandeprovningar. För att underlätta granskningen ska tillverkaren förse granskarna med ett produktionsschema och en projektplan.

5.3.2.2   Eftersom identiska bromsskivor/bromstrummor uppfyller samma krav som originaldelarna är inga provningskrav föreskrivna.

5.3.3   Likvärdiga ersättningsskivor eller ersättningstrummor

5.3.3.1   Geometriska krav

Bromsskivorna eller bromstrummorna ska vara identiska med originalbromsskivan eller originalbromstrumman i fråga om mått, geometriska egenskaper och grundläggande utformning.

5.3.3.2   Materialkrav och metallurgiska krav

För att kvalificeras som ”likvärdig” ska ersättningsbromsskivan eller ersättningsbromstrumman komma från samma materialundergrupp som originalbromsskivan eller originalbromstrumman. Fyra materialundergrupper för originaldelar har definierats.

| | Provningsstandard | Undergrupp 1
  Av gjutjärn
  DIN EN 1561
  EN-GJL-200 | Undergrupp 2
  Hög kolhalt, basvariant
  EN-GJL-150 | Undergrupp 3
  Legering med hög kolhalt | Undergrupp 4
  Icke-legering med hög kolhalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolhalt (procent) | | 3,20–3,60 | 3,60–3,90 | 3,55–3,90 | 3,60–3,90 |
| Kiselhalt (procent) | | 1,70–2,30 | 1,60–2,20 | 1,60–2,20 | 1,60–2,20 |
| Manganes-halt (procent) | | Min. 0,40 | Min. 0,40 | Min. 0,40 | Min. 0,40 |
| Kromhalt (procent) | | Max. 0,35 | Max. 0,35 | 0,30–0,60 | Max. 0,25 |
| Kopparhalt (procent) | | — | 0,30–0,70 | 0,30–0,70 | Max. 0,40 |
| Hårdhet HBW | ISO 6506-1:2005 | 190–248 | 160–210 | 180–230 | 160–200 |
| Draghållfasthet (N/mm2) | ISO 6892:1998 | Min. 220 | Min. 160 | Min. 170 | Min. 150 |

Provningsstandard

Undergrupp 1

Av gjutjärn

DIN EN 1561

EN-GJL-200

Undergrupp 2

Hög kolhalt, basvariant

EN-GJL-150

Undergrupp 3

Legering med hög kolhalt

Undergrupp 4

Icke-legering med hög kolhalt

Kolhalt (procent)

3,20–3,60

3,60–3,90

3,55–3,90

3,60–3,90

Kiselhalt (procent)

1,70–2,30

1,60–2,20

1,60–2,20

1,60–2,20

Manganes-halt (procent)

Min. 0,40

Min. 0,40

Min. 0,40

Min. 0,40

Kromhalt (procent)

Max. 0,35

Max. 0,35

0,30–0,60

Max. 0,25

Kopparhalt (procent)

—

0,30–0,70

0,30–0,70

Max. 0,40

Hårdhet HBW

ISO 6506-1:2005

190–248

160–210

180–230

160–200

Draghållfasthet (N/mm2)

2

ISO 6892:1998

Min. 220

Min. 160

Min. 170

Min. 150

5.3.3.2.1   När det gäller fordon av kategorierna M, N och O ska ersättningsbromsskivan eller ersättningsbromstrumman, för att kvalificeras som ”likvärdig”, komma från samma materialundergrupp som originalbromsskivan eller originalbromstrumman. Fyra materialundergrupper för originaldelar har definierats.

5.3.3.2.2   Martensitiskt rostfritt stål för bromsringar för fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5. För att kvalificeras som ”likvärdig” ska ersättningsbromsskivan komma från samma materialundergrupp som originalbromsskivan. Fem materialundergrupper för originaldelar har definierats.

1

2

3

4

5

| | Provningsstandard | Undergrupp 1
  JIS SUS 410 | Undergrupp 2
  X 10 Cr 13
  EN 10088/2 | Undergrupp 3
  X 12 Cr 13
  EN 10088/2 | Undergrupp 4
  X 20 Cr 13
  EN 10088/2 | Undergrupp 5
  X 30 Cr 13
  EN 10088/2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolhalt (procent) | | 0,02–0,10 | 0,08–0,12 | 0,08–0,15 | 0,16–0,25 | 0,26–0,35 |
| Silikonhalt (procent) | | Max. 0,80 | Max. 1,00 | Max. 1,00 | Max. 1,00 | Max. 1,00 |
| Manganes-halt (procent) | | 0,50–2,50 | Max. 1,00 | Max. 1,50 | Max. 1,50 | Max. 1,50 |
| Kromhalt (procent) | | 10,00–14,50 | 12,00–14,00 | 11,50–13,50 | 12,00–14,00 | 12,00–14,00 |
| Järnhalt (procent) | | övrigt |
| Hårdhet HBW | ISO 6508-1:2005 | 30–40 | 30–40 | 30–40 | 30–40 | 30–40 |

Provningsstandard

Undergrupp 1

JIS SUS 410

Undergrupp 2

X 10 Cr 13

EN 10088/2

Undergrupp 3

X 12 Cr 13

EN 10088/2

Undergrupp 4

X 20 Cr 13

EN 10088/2

Undergrupp 5

X 30 Cr 13

EN 10088/2

Kolhalt (procent)

0,02–0,10

0,08–0,12

0,08–0,15

0,16–0,25

0,26–0,35

Silikonhalt (procent)

Max. 0,80

Max. 1,00

Max. 1,00

Max. 1,00

Max. 1,00

Manganes-halt (procent)

0,50–2,50

Max. 1,00

Max. 1,50

Max. 1,50

Max. 1,50

Kromhalt (procent)

10,00–14,50

12,00–14,00

11,50–13,50

12,00–14,00

12,00–14,00

Järnhalt (procent)

övrigt

Hårdhet HBW

ISO 6508-1:2005

30–40

30–40

30–40

30–40

30–40

5.3.3.3   Prestandakrav

Delen måste klara integritetsproven för hög belastning och termisk utmattning enligt bilagor 11 och 12.

5.3.3.3.1   Bromsskiva och bromstrumma för kategorierna M, N och O

Delen måste klara integritetsproven för hög belastning och termisk utmattning enligt bilagor 11 och 12.

5.3.3.3.2   Bromsskiva för kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5

1

2

3

4

5

Delen måste klara integritetsproven för hög belastning och termisk utmattning enligt bilaga 14.

5.3.4   Utbytbara ersättningsskivor eller ersättningstrummor

5.3.4.1   Geometriska krav

Som punkterna 5.3.4.1.1 och 5.3.4.1.2 plus samma anläggningsmått.

En utbytbar ersättningsskiva eller ersättningstrumma får skilja sig åt från originalskiva i fråga om följande:

| a) | Ventilationens typ och geometri (när det gäller ventilerade skivor). |
| --- | --- |

a)

Ventilationens typ och geometri (när det gäller ventilerade skivor).

| b) | Integralskivor eller -trummor eller skivor/trummor av kompositmaterial. |
| --- | --- |

b)

Integralskivor eller -trummor eller skivor/trummor av kompositmaterial.

| c) | Ytans utformning (t.ex. hål, slitsar, etc.) |
| --- | --- |

c)

Ytans utformning (t.ex. hål, slitsar, etc.)

5.3.4.1.1   I fråga om skivor ska följande högsta värden uppnås:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, N2, | M3, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Variation i tjocklek | 0,015 mm | 0,030 mm | 0,040 mm |
| Variation i mellandelstjocklek
  (endast för ventilerade skivor) | 1,5 mm | 2,0 mm | 2,0 mm |
| Friktionsytans övergång i sidled | 0,050 mm (10) | 0,15 mm (10) | 0,15 mm (10) |
| Borrningstolerans | H9 | H9 | H9 |
| ”Top hat”-parallellism | 0,100 mm | 0,100 mm | 0,100 mm |
| Tolerans, ytans jämnhet | 0,050 mm | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Friktionsytans jämnhet (11) | 3,2 μm | 3,2 μm | 3,2 μm |

M1, N1, O1, O2

1

1

1

2

M2, N2,

2

2

M3, N3, O3, O4

3

3

3

4

Variation i tjocklek

0,015 mm

0,030 mm

0,040 mm

Variation i mellandelstjocklek

(endast för ventilerade skivor)

1,5 mm

2,0 mm

2,0 mm

Friktionsytans övergång i sidled

0,050 mm (10)

10

0,15 mm (10)

10

0,15 mm (10)

10

Borrningstolerans

H9

H9

H9

”Top hat”-parallellism

0,100 mm

0,100 mm

0,100 mm

Tolerans, ytans jämnhet

0,050 mm

0,050 mm

0,050 mm

Friktionsytans jämnhet (11)

11

3,2 μm

3,2 μm

3,2 μm

5.3.4.1.2   I fråga om trummor ska följande högsta värden uppnås:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, M3, N2, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- |
| Friktionsytans radiella övergång | 0,050 mm | 0,100 mm |
| Borrningstolerans | H9 | H9 |
| Rundhet | 0,040 mm | 0,150 mm |
| Tolerans, ytans jämnhet | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Friktionsytans jämnhet (12) | 3,5 μm | 3,5 μm |

M1, N1, O1, O2

1

1

1

2

M2, M3, N2, N3, O3, O4

2

3

2

3

3

4

Friktionsytans radiella övergång

0,050 mm

0,100 mm

Borrningstolerans

H9

H9

Rundhet

0,040 mm

0,150 mm

Tolerans, ytans jämnhet

0,050 mm

0,050 mm

Friktionsytans jämnhet (12)

12

3,5 μm

3,5 μm

5.3.4.2   Prestandakrav

I enlighet med bilaga 11 och 12 för kategorierna M, N och O samt bilaga 14 för kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5 ska delen klara följande test på prestandakrav:

1

2

3

4

5

| a) | Prestandaprovet enligt föreskrifter nr 13, 13-H eller 78. |
| --- | --- |

a)

Prestandaprovet enligt föreskrifter nr 13, 13-H eller 78.

| b) | Jämförelseprovet med originaldelens dynamiska friktionsegenskaper. |
| --- | --- |

b)

Jämförelseprovet med originaldelens dynamiska friktionsegenskaper.

| c) | Integritetsprovet för hög belastning och termisk utmattning. |
| --- | --- |

c)

Integritetsprovet för hög belastning och termisk utmattning.

5.3.5   Typ

Bromsskivor/bromstrummor som inte skiljer sig åt i fråga om huvudsakliga egenskaper enligt nedanstående ska anses vara en typ i en rapport eller ett typgodkännande:

5.3.5.1   Typkriterier för bromsskivor

5.3.5.1.1   Grundläggande utformning

| a) | Med eller utan ventilation (t.ex. solida eller ventilerade). |
| --- | --- |

a)

Med eller utan ventilation (t.ex. solida eller ventilerade).

| b) | Utformning av ventilation. |
| --- | --- |

b)

Utformning av ventilation.

| c) | Yta (t.ex. med eller utan skåror eller hål). |
| --- | --- |

c)

Yta (t.ex. med eller utan skåror eller hål).

| d) | Nav (med eller utan integrerad parkeringsbromstrumma). |
| --- | --- |

d)

Nav (med eller utan integrerad parkeringsbromstrumma).

| e) | Montering, (fast, halvflytande, flytande, etc.). |
| --- | --- |

e)

Montering, (fast, halvflytande, flytande, etc.).

| f) | ”Dröm in hat” (med eller utan integrerad parkeringsbromstrumma). |
| --- | --- |

f)

”Dröm in hat” (med eller utan integrerad parkeringsbromstrumma).

5.3.5.1.2   Materialgrupp

För bromsskivor för fordon av kategorierna M, N och O anses samtliga materialgrupper (inklusive deras respektive undergrupper) vara en separat typ.

För bromsskivor för fordon av kategorierna 1, L2, L3, L4 och L5 anses samtliga materialgrupper (förutom undergruppen martensitiskt rostfritt stål) vara en separat typ.

1

2

3

4

5

5.3.5.1.2.1   Gjutjärn

5.3.5.1.2.2   Stål

5.3.5.1.2.3   Kompositmaterial

5.3.5.1.2.4   Flermaterialskonstruktioner

5.3.5.2   Typkriterier för bromstrummor

| a) | Materialgrupp (t.ex. stål, gjutjärn, komposit) |
| --- | --- |

a)

Materialgrupp (t.ex. stål, gjutjärn, komposit)

| b) | Nav (med eller utan) |
| --- | --- |

b)

Nav (med eller utan)

| c) | Utformning av kompositmaterial |
| --- | --- |

c)

Utformning av kompositmaterial

5.3.6   Provgruppskriterier (inom samma typ)

Provning i provgrupper är möjlig för utbytbara delar under förutsättning att kopplingen mellan monteringsområdet och skivans friktionsytor är av samma allmänna form.

Från var och en av provgrupperna nedan ska minst en variant genomgå motsvarande prov som fastställs i bilagor 10, 11 eller 12. Den variant som väljs ut från en provgrupp för att prova ersättningsdelen ska vara den som har högsta nivå av kinetisk energi i förhållande till sin direkt motsvarande ersättningsdels vikt.

Formula

Där

| V max, i | är den högsta konstruktionshastigheten för det fordon på vilket ersättningsdelen är monterad (i fråga om släpvagnar antas vmax, vara minst 80 km/tim) |
| --- | --- |
| m | provningsvikten enligt definitionen bilaga 11 punkt 3.2.1.2, bilaga 12 punkt 3.2.1.2 samt i bilaga 14 punkt 4.2.1.2. |
| mreplacement part, i | vikt för ersättningsdelen på det motsvarande fordonet |

V max, i

max, i

är den högsta konstruktionshastigheten för det fordon på vilket ersättningsdelen är monterad (i fråga om släpvagnar antas vmax, vara minst 80 km/tim)

max

m

provningsvikten enligt definitionen bilaga 11 punkt 3.2.1.2, bilaga 12 punkt 3.2.1.2 samt i bilaga 14 punkt 4.2.1.2.

mreplacement part, i

replacement part, i

vikt för ersättningsdelen på det motsvarande fordonet

5.3.6.1   Ersättningsbromsskivor

5.3.6.1.1   Kriterier för utformning av provgrupper när det gäller ersättningsbromsskivor i fordon av kategorierna M1, M2, N1, N2, O1 och O2.

1

2

1

2

1

2

5.3.6.1.1.1   Provgrupp i fråga om de prov som fastställs i punkterna 1–4 i bilaga 11 eller 12

Denna provgrupp omfattar alla bromsskivor med en yttre diameter som varierar med högst 6 mm och med en tjocklek som varierar med högst 4 mm.

5.3.6.1.1.2   Om det förekommer olika material inom en materialgrupp, ska bevis lämnas in för varje separat material att kraven i bilaga 11 eller 12 är uppfyllda.

5.3.6.1.2   Kriterier för utformning av provgrupper när det gäller ersättningsbromsskivor i fordon av kategorierna M3, N3, O3 och O4

3

3

3

4

5.3.6.1.2.1   Provgrupp i fråga om de prov som fastställs i punkterna 1–4 i bilaga 11 eller 12

Denna provgrupp omfattar alla bromsskivor med en yttre diameter som varierar med högst 10 mm och med en tjocklek som varierar med högst 4 mm.

5.3.6.1.2.2   Om det förekommer olika material inom en materialgrupp, ska bevis lämnas in för varje separat material att kraven i bilaga 11 eller 12 är uppfyllda.

5.3.6.1.3   Kriterier för utformning av provgrupper när det gäller ersättningsbromsskivor i fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5.

1

2

3

4

5

5.3.6.1.3.1   Provgrupp i fråga om de prov som fastställs i bilaga 14.

Den här provgruppen inkluderar samtliga bromsskivor som uppfyller kriterierna som beskrivs i bilaga 15.

5.3.6.2   Ersättningsbromstrummor

5.3.6.2.1   Kriterier för utformning av provgrupper när det gäller ersättningsbromstrummor i fordon av kategorierna M1, M2, N1, N2, O1 och O2

1

2

1

2

1

2

5.3.6.2.1.1   Provgrupp i fråga om de prov som fastställs i punkterna 1–4 i bilaga 11 eller 12

Denna provgrupp omfattar alla bromstrummor med en inre trumdiameter som varierar med högst 30 mm och med en bromsbacksbredd som varierar med högst 10 mm.

5.3.6.2.1.2   Om det förekommer olika material inom en materialgrupp, ska bevis lämnas in för varje separat material att kraven i bilaga 11 eller 12 är uppfyllda.

5.3.6.2.2   Kriterier för utformning av provgrupper när det gäller ersättningsbromstrummor i fordon av kategorierna M3, N3, O3 och O4

3

3

3

4

5.3.6.2.2.1   Provgrupp i fråga om de prov som fastställs i punkterna 1–4 i bilaga 11 eller 12

Bromstrummor kan grupperas som provgrupper utifrån grundprincipen att enheterna inom gruppen inte uppvisar större variation än 10 % mellan den minsta och största innerdiametern och inte mer än 40 mm vad gäller bromsbackbredden.

5.3.6.2.2.2   Om det förekommer olika material inom en materialgrupp, ska bevis lämnas in för varje separat material att kraven i bilaga 11 eller 12 är uppfyllda.

5.3.7   Bedömningens omfattning i fråga om ersättningsbromsskivor/ersättningsbromstrummor

5.3.7.1   Geometriska kontroller

Jämfört mot originaldelar, ska ersättningsbromsskivor/ersättningsbromstrummor kontrolleras i fråga om följande tillämpliga egenskaper (se även bilaga 10):

| a) | Skivans/trummans diameter, inklusive friktionsytans diameter (i fråga om en skivbroms med en integrerad parkeringsbroms av trumtyp ska bägge diameterna kontrolleras). |
| --- | --- |

a)

Skivans/trummans diameter, inklusive friktionsytans diameter (i fråga om en skivbroms med en integrerad parkeringsbroms av trumtyp ska bägge diameterna kontrolleras).

| b) | Skivans tjocklek (originalets mått och minsta tillåtna förslitning för slitageindikering), monteringsyta mot yttre friktionsyta. |
| --- | --- |

b)

Skivans tjocklek (originalets mått och minsta tillåtna förslitning för slitageindikering), monteringsyta mot yttre friktionsyta.

| c) | Monteringsflänsens tjocklek. |
| --- | --- |

c)

Monteringsflänsens tjocklek.

| d) | Monteringshålens/monteringsbultarnas nålcirkeldiameter. |
| --- | --- |

d)

Monteringshålens/monteringsbultarnas nålcirkeldiameter.

| e) | Antal monteringshål/monteringsbultar. |
| --- | --- |

e)

Antal monteringshål/monteringsbultar.

| f) | Monteringsflänsens diameter. |
| --- | --- |

f)

Monteringsflänsens diameter.

| g) | Typ av centrering (t.ex. central tapp eller monteringsbultar). |
| --- | --- |

g)

Typ av centrering (t.ex. central tapp eller monteringsbultar).

| h) | I fråga om bromsskivor med integrerade parkeringsbromstrummor, bredden på friktionsytan och eventuella värmeavledningsskåror. |
| --- | --- |

h)

I fråga om bromsskivor med integrerade parkeringsbromstrummor, bredden på friktionsytan och eventuella värmeavledningsskåror.

| i) | Dessutom, i fråga om ventilerade bromsskivor:






  i) | Typ av ventilering (inre/yttre). |
| --- | --- | --- |

i)

Dessutom, i fråga om ventilerade bromsskivor:

i)

Typ av ventilering (inre/yttre).

| ii) | Antal flänsar och ventiler. |
| --- | --- |

ii)

Antal flänsar och ventiler.

| iii) | Ventilationskanalens mått. |
| --- | --- |

iii)

Ventilationskanalens mått.

5.3.7.2   Bestämmelser om balansering

Bestämmelser om balansering när det gäller ersättningsbromsskivor/ersättningsbromstrummor ska motsvara dem för den originaldel som ska ersättas.

5.3.7.3   Bedömning av förslitning av friktionsytor

Denna ska överensstämma med fordonstillverkarens kriterier.

5.3.7.4   Provningar

Varje provgrupp (se punkt 5.3.6) inom en viss typ av ersättningsbromsskiva/ersättningsbromstrumma (se punkt 5.3.5) ska provas av den tekniska tjänsten.

5.3.8   Provningsrapport

En provningsrapport ska utarbetas med minst det innehåll som anges i bilaga 13 till dessa föreskrifter.

6.   FÖRPACKNING OCH MÄRKNING

6.1   Krav i fråga om förpackning och märkning av en typ av ersättningsbromsbeläggsatser, en typ av ersättningsbromstrumbelägg eller ett ersättningstrumbromsbelägg.

| 6.1.1 | Ersättningsbromsbeläggsatser eller ersättningstrumbromsbelägg som överensstämmer med en typ som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska marknadsföras i axeluppsättningar. |
| --- | --- |

6.1.1

Ersättningsbromsbeläggsatser eller ersättningstrumbromsbelägg som överensstämmer med en typ som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska marknadsföras i axeluppsättningar.

| 6.1.2 | Varje axeluppsättning ska ligga i en förseglad förpackning som har utformats så att det framgår ifall den öppnats tidigare. |
| --- | --- |

6.1.2

Varje axeluppsättning ska ligga i en förseglad förpackning som har utformats så att det framgår ifall den öppnats tidigare.

| 6.1.3 | Varje förpackning ska vara försedd med följande information:






  6.1.3.1 | Antal ersättningsbromsbeläggsatser eller ersättningstrumbromsbelägg i förpackningen. |
| --- | --- | --- |

6.1.3

Varje förpackning ska vara försedd med följande information:

6.1.3.1

Antal ersättningsbromsbeläggsatser eller ersättningstrumbromsbelägg i förpackningen.

| 6.1.3.2 | Tillverkarens namn och varumärke. |
| --- | --- |

6.1.3.2

Tillverkarens namn och varumärke.

| 6.1.3.3 | Fabrikat och typ av ersättningsbromsbeläggsatser eller ersättningstrumbromsbelägg. |
| --- | --- |

6.1.3.3

Fabrikat och typ av ersättningsbromsbeläggsatser eller ersättningstrumbromsbelägg.

| 6.1.3.4 | De fordon/axlar/bromsar för vilka innehållet har godkänts. |
| --- | --- |

6.1.3.4

De fordon/axlar/bromsar för vilka innehållet har godkänts.

| 6.1.3.5 | Typgodkännandemärket. |
| --- | --- |

6.1.3.5

Typgodkännandemärket.

| 6.1.4 | Varje förpackning ska innehålla monteringsanvisningar på ett officiellt EU-språk samt motsvarande text på språket som talas i det land där den säljs:






  6.1.4.1 | med särskild hänvisning till tillhörande delar, |
| --- | --- | --- |

6.1.4

Varje förpackning ska innehålla monteringsanvisningar på ett officiellt EU-språk samt motsvarande text på språket som talas i det land där den säljs:

6.1.4.1

med särskild hänvisning till tillhörande delar,

| 6.1.4.2 | som anger att ersättningsbromsbeläggsatser eller ersättningstrumbromsbelägg bör ersättas i axeluppsättningar, |
| --- | --- |

6.1.4.2

som anger att ersättningsbromsbeläggsatser eller ersättningstrumbromsbelägg bör ersättas i axeluppsättningar,

| 6.1.4.3 | med, om det gäller ersättningstrumbromsbelägg, en allmän deklaration som uppmärksammar följande punkter: | Bromsbackplattformens, fästenas och axelns integritet. |
| --- | --- | --- |

6.1.4.3

med, om det gäller ersättningstrumbromsbelägg, en allmän deklaration som uppmärksammar följande punkter:

Bromsbackplattformens, fästenas och axelns integritet.

| | Att bromsbacken är fri från distorsion, deformation och korrosion. |
| --- | --- |

Att bromsbacken är fri från distorsion, deformation och korrosion.

| | Typ och storlek på de nitar som ska användas. |
| --- | --- |

Typ och storlek på de nitar som ska användas.

| | Vilka nitverktyg och vilken styrka som krävs. |
| --- | --- |

Vilka nitverktyg och vilken styrka som krävs.

| 6.1.4.4 | Dessutom krävs det, om det rör sig om kombinerade bromssystem enligt betydelsen i punkt 2.9 i föreskrifter nr 78, att godkända kombinationer av bromsbeläggsatser anges. |
| --- | --- |

6.1.4.4

Dessutom krävs det, om det rör sig om kombinerade bromssystem enligt betydelsen i punkt 2.9 i föreskrifter nr 78, att godkända kombinationer av bromsbeläggsatser anges.

| 6.1.5 | Varje ersättningsbromsbeläggsats eller ersättningstrumbromsbelägg ska permanent uppvisa en uppsättning typgodkännandedata:






  6.1.5.1 | Typgodkännandemärket. |
| --- | --- | --- |

6.1.5

Varje ersättningsbromsbeläggsats eller ersättningstrumbromsbelägg ska permanent uppvisa en uppsättning typgodkännandedata:

6.1.5.1

Typgodkännandemärket.

| 6.1.5.2 | Tillverkningsdatum, åtminstone månad och år, eller batchnummer. |
| --- | --- |

6.1.5.2

Tillverkningsdatum, åtminstone månad och år, eller batchnummer.

| 6.1.5.3 | Fabrikat och bromsbeläggtyp. |
| --- | --- |

6.1.5.3

Fabrikat och bromsbeläggtyp.

6.2   Förpacknings- och märkningskrav i fråga om ersättningsbromsskivor eller ersättningsbromstrummor.

6.2.1   Varje såld enhet ska minst innehålla följande information:

| 6.2.1.1 | Delens nummer. |
| --- | --- |

6.2.1.1

Delens nummer.

| 6.2.1.2 | I fråga om motorfordon:
  Fordonets fabrikat, typ och varumärke, vilken axel som ska monteras samt fordonets tillverkningsperiod. Om tillverkningsperioden inte kan fastställas kan en hänvisning till originaldelens nummer/identifieringskod användas. |
| --- | --- |

6.2.1.2

I fråga om motorfordon:

Fordonets fabrikat, typ och varumärke, vilken axel som ska monteras samt fordonets tillverkningsperiod. Om tillverkningsperioden inte kan fastställas kan en hänvisning till originaldelens nummer/identifieringskod användas.

| 6.2.1.3 | I fråga om släpvagnar ska hänvisning till originaldelens nummer eller identifieringskod användas. |
| --- | --- |

6.2.1.3

I fråga om släpvagnar ska hänvisning till originaldelens nummer eller identifieringskod användas.

| 6.2.1.4 | Alla förpackningar ska innehålla monteringsanvisningar på det som språk som används i det land där de säljs.






  6.2.1.4.1 | Ska innehålla särskild hänvisning till tillhörande delar, |
| --- | --- | --- |

6.2.1.4

Alla förpackningar ska innehålla monteringsanvisningar på det som språk som används i det land där de säljs.

6.2.1.4.1

Ska innehålla särskild hänvisning till tillhörande delar,

| 6.2.1.4.2 | och ange att ersättningsbromsskivor och ersättningsbromstrummor bör ersättas i axelsatser. |
| --- | --- |

6.2.1.4.2

och ange att ersättningsbromsskivor och ersättningsbromstrummor bör ersättas i axelsatser.

6.2.2   Märkning

Alla bromsskivor/bromstrummor som typgodkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska vara varaktigt märkta med minst följande information:

| 6.2.2.1 | Tillverkarens namn och varumärke. |
| --- | --- |

6.2.2.1

Tillverkarens namn och varumärke.

| 6.2.2.2 | Typgodkännandenumret. |
| --- | --- |

6.2.2.2

Typgodkännandenumret.

| 6.2.2.3 | Delens nummer. |
| --- | --- |

6.2.2.3

Delens nummer.

| 6.2.2.4 | En angivelse som gör det möjligt att spåra tillverkningsprocessen (t.ex. datum, batchnummer, källkod). |
| --- | --- |

6.2.2.4

En angivelse som gör det möjligt att spåra tillverkningsprocessen (t.ex. datum, batchnummer, källkod).

| 6.2.2.5 | Bromsskivans minimitjocklek eller bromstrummans högsta tillåtna innerdiameter. |
| --- | --- |

6.2.2.5

Bromsskivans minimitjocklek eller bromstrummans högsta tillåtna innerdiameter.

7.   ÄNDRINGAR OCH UTVIDGNING AV TYPGODKÄNNANDE AV ERSÄTTNINGSDELAR

7.1   Varje ändring av ersättningsdelen ska meddelas den typgodkännandemyndighet som beviljat typgodkännandet. Myndigheten får då antingen

| 7.1.1 | anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ påverkan och att ersättningsdelen fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- |

7.1.1

anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ påverkan och att ersättningsdelen fortfarande uppfyller kraven, eller

| 7.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

7.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

7.2   En bekräftelse på avslag eller godkännande, där ändringarna anges, ska enligt det förfarande som anges i punkt 4.4 ovan lämnas till parterna i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter.

7.3   Den behöriga myndighet som utfärdar utökningen av ett typgodkännande ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta genom ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

8.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

8.1   Ersättningsdelar som typgodkänts enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen.

8.2   Originaldelar som omfattas av en ansökan enligt punkt 3.2 ska anses uppfylla kraven i punkt 8.

8.3   För att säkerställa att kraven i punkt 8.1 uppfylls ska produktionen kontrolleras på lämpligt sätt. Detta ska innefatta en kontroll av råvaror och komponenter som används.

8.4   Innehavaren av typgodkännandet ska i synnerhet göra följande:

| 8.4.1 | Säkerställa att för varje typ av ersättningsbromsbeläggsats eller typ av ersättningstrumbromsbelägg så ska åtminstone de relevanta prov i punkt 5.2.2 och ett de relevanta proven enligt bilaga 9 till dessa föreskrifter utföras på ett statistiskt kontrollerat sätt med stickprovskontroller enligt ett godkänt kvalitetssäkringsförfarande. För parkeringsbromsbeläggsatser gäller endast den skjuvhållfasthet som beskrivs i punkt 5.2.2. |
| --- | --- |

8.4.1

Säkerställa att för varje typ av ersättningsbromsbeläggsats eller typ av ersättningstrumbromsbelägg så ska åtminstone de relevanta prov i punkt 5.2.2 och ett de relevanta proven enligt bilaga 9 till dessa föreskrifter utföras på ett statistiskt kontrollerat sätt med stickprovskontroller enligt ett godkänt kvalitetssäkringsförfarande. För parkeringsbromsbeläggsatser gäller endast den skjuvhållfasthet som beskrivs i punkt 5.2.2.

| 8.4.2 | Se till att proven i bilaga 9 till dessa föreskrifter görs på ett statistiskt kontrollerat sätt med stickprovskontroller enligt ett godkänt kvalitetssäkringsförfarande på varje ersättningsskiva och ersättningstrumma. |
| --- | --- |

8.4.2

Se till att proven i bilaga 9 till dessa föreskrifter görs på ett statistiskt kontrollerat sätt med stickprovskontroller enligt ett godkänt kvalitetssäkringsförfarande på varje ersättningsskiva och ersättningstrumma.

| 8.4.3 | Försäkra sig om att det finns effektiva system för kontroll av produkternas kvalitet. |
| --- | --- |

8.4.3

Försäkra sig om att det finns effektiva system för kontroll av produkternas kvalitet.

| 8.4.4 | Ha tillgång till den kontrollutrustning som är nödvändig för att se till att varje godkänd typ överensstämmer med uppställda krav. |
| --- | --- |

8.4.4

Ha tillgång till den kontrollutrustning som är nödvändig för att se till att varje godkänd typ överensstämmer med uppställda krav.

| 8.4.5 | Analysera resultaten av varje typ av provning för att kontrollera och säkerställa att produktens egenskaper hålls konstanta inom ramen för normala avvikelser vid serietillverkning. |
| --- | --- |

8.4.5

Analysera resultaten av varje typ av provning för att kontrollera och säkerställa att produktens egenskaper hålls konstanta inom ramen för normala avvikelser vid serietillverkning.

| 8.4.6 | Säkerställa att uppgifterna om provningsresultaten registreras och att de bifogade dokumenten hålls tillgängliga under en period som ska avgöras i samråd med myndigheten. |
| --- | --- |

8.4.6

Säkerställa att uppgifterna om provningsresultaten registreras och att de bifogade dokumenten hålls tillgängliga under en period som ska avgöras i samråd med myndigheten.

| 8.4.7 | Om något eller några stickprov eller provningsdelar uppvisar bristande överensstämmelse under den använda typen av provning, säkerställa att detta föranleder ett nytt stickprov och en ny provning. Alla nödvändiga åtgärder ska vidtas för att återställa produktionsöverensstämmelsen i fråga. |
| --- | --- |

8.4.7

Om något eller några stickprov eller provningsdelar uppvisar bristande överensstämmelse under den använda typen av provning, säkerställa att detta föranleder ett nytt stickprov och en ny provning. Alla nödvändiga åtgärder ska vidtas för att återställa produktionsöverensstämmelsen i fråga.

8.5   Den behöriga myndighet som har beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas vid varje produktionsenhet.

8.5.1   Vid varje inspektion ska provningsrapporter och uppgifter om produktionen visas för inspektören.

8.5.2   Inspektören får slumpmässigt ta ut provexemplar avsedda för provning i tillverkarens laboratorium. Minsta antal prover får fastställas i förhållande till resultaten från tillverkarens egen kontroll.

8.5.3   Om kvalitetsnivån förefaller otillfredsställande eller om det framstår som nödvändigt att kontrollera att de prov som har utförts enligt punkt 8.5.2 är giltiga, ska inspektören välja ut provexemplar som skickas till den tekniska tjänst som utförde provningarna för typgodkännande.

8.5.4   Den behöriga myndigheten får utföra varje provning som föreskrivs i dessa föreskrifter.

8.5.5   Normalt ska den behöriga myndigheten ge tillstånd till en kontroll per år. Om resultaten vid en inspektion är otillfredsställande, ska den behöriga myndigheten se till att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att säkerställa att produktionen så snart som möjligt överensstämmer med kraven igen.

9.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

9.1   Det typgodkännande som är beviljat för en typ av ersättningsbromsbeläggsats eller typ av trumbromsbelägg enligt dessa föreskrifter kan återkallas om de krav som anges i punkt 8.1 inte uppfylls.

Det typgodkännande som är beviljat för en typ av ersättningsbromstrumma eller en ersättningsbromsskiva enligt dessa föreskrifter kan återkallas om de krav som anges i punkt 8.1 inte uppfylls.

9.2   Om en part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, ska parten i överenskommelsen genast rapportera detta till övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, genom ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller bilaga 1B till dessa föreskrifter.

10.   TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av typgodkännandet helt upphör med att tillverka en ersättningsdel som godkänts enligt dessa föreskrifter, ska denne informera den myndighet som utfärdat typgodkännandet. Efter att ha mottagit detta meddelande ska myndigheten underrätta övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter genom ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller 1B till dessa föreskrifter.

11.   NAMN PÅ OCH ADRESS TILL TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETER OCH DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR ATT UTFÖRA GODKÄNNANDEPROVNINGAR

Parterna i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter ska till FN:s sekretariat rapportera namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprov, och till de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka intyg om typgodkännande, utvidgning, avslag eller återkallande av typgodkännande som utfärdats i annat land ska skickas.

12.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

12.1   Från och med dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 02 får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja godkännande i enlighet med dessa föreskrifter i dess lydelse enligt ändringsserie 02.

12.2   Även efter den dag då ändringsserie 02 träder i kraft ska typgodkännanden av bromsbeläggsatser och trumbromsbelägg enligt ändringsserie 01 av föreskriften förbli giltiga och de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska fortsätta att godta dem och får inte vägra att bevilja utvidgningar av typgodkännanden enligt ändringsserie 01 till dessa föreskrifter.

12.3   Parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska fortsätta tillåta montering eller användning på ett fordon av en ersättningsbromsbeläggsats som är typgodkänd enligt dessa föreskrifter i sin ursprungliga form utan ändringar.

---

(1)  I dessa föreskrifter ska hänvisningar till föreskrifter nr 13, 13-H eller 78 även ses som en hänvisning till andra tillämpliga internationella bestämmelser, såsom direktiv 71/320/EEG, vilka tillämpar samma tekniska krav som föreskrifter nr 13, 13-H eller 78. Hänvisningar till specifika avsnitt i föreskrifterna ska tolkas mot bakgrund av detta.

1

(2)  Det gäller inte eventuella ytterligare funktioner hos ersättningsdelar, till exempel hastighetsavkänning vid förekomsten av integrerade hastighetsavkännande enheter eller styrning av hjulen vid förekomsten av integrerade nav.

2

(3)  Om sådana bromsbelägg inte finns tillgängliga på marknaden kan bromsbelägg som anges under punkt 8.2 användas.

3

(4)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/78/ändring2/suppl.1.

4

(5)  På begäran av sökande om typgodkännande enligt föreskrifterna nr 90 ska typgodkännandemyndigheten tillhandahålla denna information enligt tillägg 1 till bilaga 2 i föreskrifter nr 13 eller tillägget till bilaga 1 i föreskrifter nr 13-H. Denna information får dock inte tillhandahållas för andra ändamål än typgodkännanden enligt föreskrifter nr 90.

5

(6)  Värsta fall-analysen måste innefatta följande tekniska egenskaper (som ett minimum) för varje fordonstyp i tillämpningsområdet:

6

| a) | Rotordiameter. |
| --- | --- |

a)

Rotordiameter.

| b) | Rotortjocklek. |
| --- | --- |

b)

Rotortjocklek.

| c) | Ventilerad eller solid rotor. |
| --- | --- |

c)

Ventilerad eller solid rotor.

| d) | Pistongens diameter. |
| --- | --- |

d)

Pistongens diameter.

| e) | Däckets dynamiska radie. |
| --- | --- |

e)

Däckets dynamiska radie.

| f) | Fordonsvikt. |
| --- | --- |

f)

Fordonsvikt.

| g) | Axelbelastning och axelns bromsverkan i procent. |
| --- | --- |

g)

Axelbelastning och axelns bromsverkan i procent.

| h) | Fordonets högsta hastighet. |
| --- | --- |

h)

Fordonets högsta hastighet.

Testvillkoren ska anges i provningsrapporten.

(7)  Se fotnot 6.

7

(8)  Se fotnot 6.

8

(9)  Det här provet är en del av strävan efter produktionsöverensstämmelse. Minimivärden och toleranser ska bestämmas i enlighet med den tekniska serviceavdelningen.

9

(10)  n/a i fråga om flytande skiva.

10

(11)  Ra-värde enligt ISO 1302:2002.

11

(12)  Ra-värde enligt ISO 1302:2002.

12

---

BILAGA 1A

KOMMUNIKATION

(Maximiformat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Utfärdat av: myndighetens namn:

avseende (2): beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

för en ersättningsbromsbeläggsats eller ett ersättningstrumbromsbelägg enligt föreskrifter nr 90

Godkännande nr: Utökning nr

1. Sökandens namn och adress

2. Tillverkarens namn och adress

3. Fabrikat och typ av bromsbeläggsats/trumbromsbelägg (2)

4. Fabrikat och bromsbeläggtyp

5. Fordon/axlar/bromsar för vilka bromsbeläggsatstypen/trumbromsbeläggstypen berättigar till beteckningen originalbromsbeläggsats/originaltrumbromsbelägg:

6. Fordon/axlar/bromsar för vilka bromsbeläggsatstypen/trumbromsbeläggstypen berättigar till beteckningen ersättningsbromsbeläggsats/ersättningstrumbromsbelägg:

6.1 Om det rör sig om kombinerade bromssystem enligt punkt 2.9 i föreskrifter nr 78, ska godkända kombinationer av bromsbeläggsatser anges:

7. Ansökan om godkännande inlämnad den

8. Teknisk tjänst som ansvarar för godkännandeprovningarna:

8.1 Datum för provningsrapporten

8.2 Löpnummer för provningsrapport

9. Beviljat/utvidgat/ej beviljat/återkallat typgodkännande (2)/

10. Ort

11. Datum

12. Signatur

13. Till detta meddelande har fogats en förteckning över de handlingar i typgodkännandeärendet som arkiverats hos de myndigheter som utfärdat typgodkännandet och som kan erhållas på begäran.

(1) Särskiljande nummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat godkännandet (se bestämmelserna om godkännande i föreskriften).

(2) Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 1B

KOMMUNIKATION

(Maximiformat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Utfärdat av: myndighetens namn:

avseende (2): beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

i fråga om en ersättningsbromsskiva eller en ersättningsbromstrumma enligt föreskrifterna nr 90.

Typgodkännande nr: Utökning nr

1. Sökandens namn och adress

2. Tillverkarens namn och adress

3. Fabrikat och typ av bromsskiva/bromstrumma:

4. Fordon/axlar/bromsar för vilka ersättningsbromsskivan eller ersättningsbromstrumman är typgodkänd:

5. Ansökan om godkännande inlämnad den

6. Teknisk tjänst som ansvarar för godkännandeprovningarna:

6.1 Datum för provningsrapporten

6.2 Löpnummer för provningsrapport

7. Beviljad/utvidgat/ej beviljat/återkallat typgodkännande (2)

8. Ort

9. Datum

10. Signatur

11. Till detta meddelande har fogats en förteckning över de handlingar i typgodkännandeärendet som arkiverats hos de myndigheter som utfärdat typgodkännandet och som kan erhållas på begäran.

(1) Särskiljande nummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat godkännandet (se bestämmelserna om godkännande i föreskriften).

(2) Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UTFORMNING OCH GODKÄNNANDEDATA

(Se punkt 4.2 i dessa föreskrifter)

Image 25

Typgodkännandemärket ovan visar att artikeln i fråga har godkänts i Frankrike (E2) enligt föreskrifterna nr 90 med typgodkännandenummer C0359/7248. De första två siffrorna i godkännandenumret anger att godkännandet beviljats i enlighet med kraven i föreskrifterna nr 90, ändrade genom ändringsserie 02.

Exempel på märkning av bromsklossatser

Datum för tillverkning och sammansättning tillverkarens namn och varumärke,

Typgodkännandemärke

Fabrikat och bromsbeläggtyp

Exempel på märkning av bromsbacksatser

Datum för tillverkning och sammansättning samt tillverkarens varumärke eller firmanamn

Typgodkännandemärke

Fabrikat och bromsbeläggtyp

Exempel på märkning av trumbromsbelägg

Fabrikat och bromsbeläggtyp

Tillverkningsdatum

Typgodkännandemärke

Anmärkning: De lägen för märkningarna och gemensamma lägen för märkningarna som visas i exemplen ovan är inte obligatoriska.

---

BILAGA 3

KRAV PÅ ERSÄTTNINGSBROMSBELÄGGSATSER FÖR FORDON AV KATEGORIERNA M1, M2 OCH N1

1.   ÖVERENSSTÄMMELSE MED FÖRESKRIFTER nr 13 ELLER 13-H

Att kraven i föreskrifter nr 13 eller 13-H är uppfyllda ska visas i en fordonsprovning.

1.1   Förberedelse av fordonet

1.1.1   Provfordon

Ett fordon som är representativt för den typ för vilken godkännande av ersättningsbromsbeläggsatsen söks ska vara utrustat med en ersättningsbromsbeläggsats av den typ för vilket godkännande söks och med instrument för bromsprovning enligt vad som krävs genom föreskrifterna nr 13 och 13-H.

Bromsbelägg som lämnas in för provning ska monteras på de relevanta bromsarna, och till dess att ett bestämt inslipningsförfarande fastställts ska de slipas in enligt tillverkarens anvisningar i samförstånd med den tekniska tjänsten.

1.1.2   Förfarande vid inslipning

1.1.2.1   Allmänna villkor

Bromsbeläggsatser som lämnats in för provning ska vara monterade på relevanta bromsar. Om det gäller ersättningsbromsbeläggsatser måste nya bromsbelägg användas. Trumbromsbelägg kan vara tillverkade så att de får en så god initialkontakt som möjligt mellan belägg och trumma. Provfordonet ska vara maximalt lastat.

Originalbromsbeläggsatser som används i jämförelsetest och som redan har monterats på provfordonet kan användas förutsatt att de är i gott skick och att de inte har slitits mer än 20 % av ursprungstjockleken. De får inte vara skadade, spruckna, vara rostangripna eller uppvisa tecken på överhettning. De ska slipas in enligt förfarandet som anges nedan.

1.1.2.2   Förfarande

Kör minst 50 km och ansätt bromsarna minst 100 gånger vid olika retardationer (minst mellan 1 m/s2 och 5 m/s2) med utgångshastigheter på mellan 50 km/tim och 120 km/tim. Ett temperaturintervall på mellan 250 °C och 500 °C för bromsklossar eller mellan 150 °C och 250 °C för trumbromsbeläggsatser (uppmätta vid friktionsytan på skivan eller trumman) måste uppnås minst tre gånger under inslipningens gång. Temperaturen får inte överskrida 500 °C för bromsklossatser och 250 °C för trumbromsbeläggsatser.

1.1.2.3   Prestandakontroll

Bromsa med en axel i taget och utför 5 inbromsningar från 70 km/tim till 0 km/tim (främre axeln) och 45 km/tim till 0 km/tim (bakre axeln) med ett ledningstryck på 4 Mpa (1) och med utgångstemperaturen 100 °C för varje stopp. De fem på varandra påföljande icke-monotoniska resultaten måste vara innanför toleransen 0,6 m/s2 (främre axeln) eller 0,4 m/s2 (bakre axeln) för medeltalet av fullt utvecklad retardation.

Om det här kravet inte är uppfyllt måste förfarandet i punkt 1.1.2.2 utökas och prestandakontrollen enligt punkt 1.1.2.3 upprepas.

1.2   Fordonets bromssystem ska provas enligt kraven för fordonskategorin i fråga (M1, M2 eller N1) i punkterna 1 och 2 i bilaga 4 i föreskrifter nr 13 eller punkterna 1 och 2 i bilaga 3 i föreskrifter nr 13-H, beroende på vilket är lämpligt med tanke på systemets ursprungliga godkännande. Följande måste provas:

1.2.1   Färdbromssystem

1.2.1.1   Typ 0-prov med motorn frikopplad, fordonet lastat, enligt föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 1.4.2 eller föreskrifter nr 13-H, bilaga 3, punkt 1.4.2.

1.2.1.2   Typ 0-provning med motorn i gång, fordonet olastat och lastat enligt föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 1.4.3.1 (hållbarhetsprov) samt 1.4.3.2 (endast provet med utgångshastighet v = 0,8vmax) eller föreskrifter nr 13-H bilaga 3 punkter 1.4.3.1 och 1.4.3.2.

1.2.1.3   Typ I-prov enligt föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 1.5 eller föreskrifter nr 13-H, bilaga 3, punkt 1.5.

1.2.2   Reservbromssystem

1.2.2.1   Typ 0-prov med motorn frikopplad, fordonet lastat, enligt föreskrifter 13, bilaga 4, punkt 2.2 eller föreskrifter nr 13-H, bilaga 3, punkt 2.2 (denna provning kan uteslutas när det är uppenbart att kraven är uppfyllda, t.ex. vid diagonalt delat bromssystem).

1.2.3   Parkeringsbromssystem

(Endast tillämpligt om de bromsar för vilka bromsbeläggsgodkännande söks är parkeringsbromsar).

1.2.3.1   Parkeringsbromsprov vid en lutning på 18 %, fordonet lastat, enligt föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 2.3.1, eller parkeringsbromsprov vid en lutning på 20 %, fordonet lastat, enligt föreskrifter nr 13-H, bilaga 3, punkt 2.3.1.

1.3   Fordonet måste uppfylla alla relevanta krav i föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 2, eller föreskrifter nr 13-H, bilaga 3, punkt 2 för sin fordonskategori.

2.   YTTERLIGARE KRAV

Att de ytterligare kraven är uppfyllda ska visas genom användning av en av följande två metoder:

2.1   Fordonsprovning (provning av fram- och bakbromsar)

För denna provning ska fordonet vara fullt lastat och alla bromsansättningar ska göras på horisontell väg med motorn frikopplad.

Fordonets färdbromskontrollsystem ska vara försett med ett sätt för att avskilja bromsarna på fram- och bakaxel så att fram- eller bakbromsarna kan användas oberoende av varandra.

Om typgodkännande av bromsbeläggsats krävs för frambromsarna ska bakbromsarna inaktiveras under provningen.

Om typgodkännande av bromsbeläggsats krävs för bakbromsarna ska frambromsarna inaktiveras under provningen.

2.1.1   Bromsverkan med kalla bromsar

En jämförelse ska göras mellan bromsverkan med kalla bromsar med ersättningsbromsbeläggsatsen och originalbromsbeläggsatsen genom att man jämför provningsresultaten enligt följande metod.

| 2.1.1.1 | Utför minst sex bromsansättningar i följd med en stegvis ökning av antingen pedalkraft eller ledningstryck upp till hjullåsning eller, alternativt upp till medelvärdet för fullt utvecklad retardation på 6 m/s2 eller upp till tillåten största pedalkraft för den aktuella fordonskategorin från en utgångshastighet som anges i tabellen:







  Fordonskategori | Provhastighet i km/tim |
| --- | --- | --- |
| Framaxel | Bakaxel |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |

2.1.1.1

Utför minst sex bromsansättningar i följd med en stegvis ökning av antingen pedalkraft eller ledningstryck upp till hjullåsning eller, alternativt upp till medelvärdet för fullt utvecklad retardation på 6 m/s2 eller upp till tillåten största pedalkraft för den aktuella fordonskategorin från en utgångshastighet som anges i tabellen:

Fordonskategori

Provhastighet i km/tim

Framaxel

Bakaxel

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

Utgångsbromstemperaturen vid början av varje ansättning ska vara ≤ 100 °C.

| 2.1.1.2 | Registrera och pricka in pedaltryck eller ledningstryck och medelvärdet för fullt utvecklad retardation vid varje ansättning och bestäm den pedalkraft eller det ledningstryck som krävs (om möjligt) för att uppnå ett medelvärde för retardationer på 5 m/s2 för frambromsar och 3 m/s2 för bakbromsar. Om dessa värden inte kan uppnås med den högsta tillåtna pedalkraften, bestäm antingen det pedaltryck eller det ledningstryck som krävs för att uppnå högsta retardation. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Registrera och pricka in pedaltryck eller ledningstryck och medelvärdet för fullt utvecklad retardation vid varje ansättning och bestäm den pedalkraft eller det ledningstryck som krävs (om möjligt) för att uppnå ett medelvärde för retardationer på 5 m/s2 för frambromsar och 3 m/s2 för bakbromsar. Om dessa värden inte kan uppnås med den högsta tillåtna pedalkraften, bestäm antingen det pedaltryck eller det ledningstryck som krävs för att uppnå högsta retardation.

| 2.1.1.3 | Ersättningsbromsbeläggsatserna ska anses ha likvärdiga prestandaegenskaper som originalbromsbeläggsatserna om det uppnådda medelvärdet vid fullt utvecklad retardation vid samma kontrollkraft eller ledningstryck i de övre två tredjedelarna av den genererade kurvan ligger inom 15 % av den som uppnås med originalbromsbeläggsatsen. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Ersättningsbromsbeläggsatserna ska anses ha likvärdiga prestandaegenskaper som originalbromsbeläggsatserna om det uppnådda medelvärdet vid fullt utvecklad retardation vid samma kontrollkraft eller ledningstryck i de övre två tredjedelarna av den genererade kurvan ligger inom 15 % av den som uppnås med originalbromsbeläggsatsen.

2.1.2   Hastighetskänslighetsprovning

2.1.2.1   Genom att använda den pedalkraft som fås från punkt 2.1.1.2 i denna bilaga och med utgångsbromstemperaturen ≤ 100 °C gör du tre bromsansättningar vid var och en av följande hastigheter:

| a) | För framaxeln: 65, 100 och 135 km/tim där Vmax överstiger 150 km/tim |
| --- | --- |

a)

För framaxeln: 65, 100 och 135 km/tim där Vmax överstiger 150 km/tim

| b) | För framaxeln: 45, 65 och 90 km/tim där Vmax överstiger 150 km/tim. |
| --- | --- |

b)

För framaxeln: 45, 65 och 90 km/tim där Vmax överstiger 150 km/tim.

2.1.2.2   Räkna fram medelvärdet för varje grupp av tre bromsansättningar och rita in hastigheten mot motsvarande medelvärde för fullt utvecklad retardation.

2.1.2.3   Det medelvärde för fullt utvecklade retardationer som registrerats för högre hastigheter ska ligga inom 15 % av det som registrerats för den lägsta hastigheten.

2.2   Tröghetsdynamometerprovning

2.2.1   Provningsutrustning

För provningarna ska tröghetsdynamometern vara försedd med fordonsbromsen i fråga. Dynamometern ska ha instrument för oavbruten registrering av rotationshastighet, bromsvridmoment, tryck i bromsledningen, antal rotationer efter bromsansättning, bromstid och bromsrotortemperatur.

2.2.2   Provningsbetingelser

2.2.2.1   Dynamometerns rotationsmassa ska motsvara halva axeldelen av den största fordonsmassa som är förtecknad i tabellen nedan och rullningsradien för det största däck som är tillåtet för den fordonstypen.

| Fordonskategori | Axeldelen av fordonets högsta vikt |
| --- | --- |
| Framsida | Baksida |
| M1 | 0,77 | 0,32 |
| M2 | 0,69 | 0,44 |
| N1 | 0,66 | 0,39 |

Fordonskategori

Axeldelen av fordonets högsta vikt

Framsida

Baksida

M1

0,77

0,32

M2

0,69

0,44

N1

0,66

0,39

2.2.2.2   Utgångsrotationshastigheten för dynamometern ska motsvara den linjära fordonshastighet som anges i punkterna 2.2.3 och 2.2.4 i denna bilaga och ska grundas på däckets dynamiska rullningsradie.

2.2.2.3   Bromsbelägg som lämnats in för provning ska vara monterade på relevanta bromsar och inslipade enligt följande förfarande:

| | Inslipningsfas 1, 64 inbromsningar från 80 km/tim till 30 km/tim vid varierande ledningstryck: | Bakaxel | Bakaxel |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametrar | Framaxel | Skivbroms | Trumbroms |
| Antal inbromsningar per cykel | 32 | 32 | 32 |
| Bromshastighet (km/tim) | 80 | 80 | 80 |
| Släpphastighet (km/tim) | 30 | 30 | 30 |
| Utgångsbromstemperatur (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Slutgiltig bromstemperatur (°C) | Öppet | Öppet | Öppet |
| Tryck på broms 1 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Tryck på broms 2 (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Tryck på broms 3 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Tryck på broms 4 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Tryck på broms 5 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Tryck på broms 6 (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Tryck på broms 7 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Tryck på broms 8 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Tryck på broms 9 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Tryck på broms 10 (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Tryck på broms 11 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Tryck på broms 12 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Tryck på broms 13 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Tryck på broms 14 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Tryck på broms 15 (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Tryck på broms 16 (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Tryck på broms 17 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Tryck på broms 18 (kPa) | 5 100 | 5 100 | 5 100 |
| Tryck på broms 19 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Tryck på broms 20 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Tryck på broms 21 (kPa) | 4 200 | 4 200 | 4 200 |
| Tryck på broms 22 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Tryck på broms 23 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Tryck på broms 24 (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Tryck på broms 25 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Tryck på broms 26 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Tryck på broms 27 (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Tryck på broms 28 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Tryck på broms 29 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Tryck på broms 30 (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Tryck på broms 31 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Tryck på broms 32 (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Antal cykler | 2 | 2 | 2 |

Inslipningsfas 1, 64 inbromsningar från 80 km/tim till 30 km/tim vid varierande ledningstryck:

Bakaxel

Bakaxel

Parametrar

Framaxel

Skivbroms

Trumbroms

Antal inbromsningar per cykel

32

32

32

Bromshastighet (km/tim)

80

80

80

Släpphastighet (km/tim)

30

30

30

Utgångsbromstemperatur (°C)

< 100

< 100

< 80

Slutgiltig bromstemperatur (°C)

Öppet

Öppet

Öppet

Tryck på broms 1 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Tryck på broms 2 (kPa)

3 000

3 000

3 000

Tryck på broms 3 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Tryck på broms 4 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Tryck på broms 5 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Tryck på broms 6 (kPa)

3 800

3 800

3 800

Tryck på broms 7 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Tryck på broms 8 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Tryck på broms 9 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Tryck på broms 10 (kPa)

3 400

3 400

3 400

Tryck på broms 11 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Tryck på broms 12 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Tryck på broms 13 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Tryck på broms 14 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Tryck på broms 15 (kPa)

3 000

3 000

3 000

Tryck på broms 16 (kPa)

4 600

4 600

4 600

Tryck på broms 17 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Tryck på broms 18 (kPa)

5 100

5 100

5 100

Tryck på broms 19 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Tryck på broms 20 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Tryck på broms 21 (kPa)

4 200

4 200

4 200

Tryck på broms 22 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Tryck på broms 23 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Tryck på broms 24 (kPa)

4 600

4 600

4 600

Tryck på broms 25 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Tryck på broms 26 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Tryck på broms 27 (kPa)

3 400

3 400

3 400

Tryck på broms 28 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Tryck på broms 29 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Tryck på broms 30 (kPa)

3 000

3 000

3 000

Tryck på broms 31 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Tryck på broms 32 (kPa)

3 800

3 800

3 800

Antal cykler

2

2

2

| | Inslipningsfas 2, 10 stopp från 100 km/tim till 5 km/tim vid 0,4 g retardation och ökande utgångstemperaturer: | Bakaxel | Bakaxel |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametrar | Framaxel | Skivbroms | Trumbroms |
| Antal stopp per cykel | 10 | 10 | 10 |
| Bromshastighet (km/tim) | 100 | 100 | 100 |
| Släpphastighet (km/tim) | < 5 | < 5 | < 5 |
| Retardationsnivå (g) | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| Högsta tryck (kPa) | 16 000 | 16 000 | 10 000 |
| Utgångstemperatur 1 (°C) | < 100 | < 100 | < 100 |
| Utgångstemperatur 2 (°C) | < 215 | < 215 | < 151 |
| Utgångstemperatur 3 (°C) | < 283 | < 283 | < 181 |
| Utgångstemperatur 4 (°C) | < 330 | < 330 | < 202 |
| Utgångstemperatur 5 (°C) | < 367 | < 367 | < 219 |
| Utgångstemperatur 6 (°C) | < 398 | < 398 | < 232 |
| Utgångstemperatur 7 (°C) | < 423 | < 423 | < 244 |
| Utgångstemperatur 8 (°C) | < 446 | < 446 | < 254 |
| Utgångstemperatur 9 (°C) | < 465 | < 465 | < 262 |
| Utgångstemperatur 10 (°C) | < 483 | < 483 | < 270 |
| Antal cykler | 1 | 1 | 1 |

Inslipningsfas 2, 10 stopp från 100 km/tim till 5 km/tim vid 0,4 g retardation och ökande utgångstemperaturer:

Bakaxel

Bakaxel

Parametrar

Framaxel

Skivbroms

Trumbroms

Antal stopp per cykel

10

10

10

Bromshastighet (km/tim)

100

100

100

Släpphastighet (km/tim)

< 5

< 5

< 5

Retardationsnivå (g)

0,4

0,4

0,4

Högsta tryck (kPa)

16 000

16 000

10 000

Utgångstemperatur 1 (°C)

< 100

< 100

< 100

Utgångstemperatur 2 (°C)

< 215

< 215

< 151

Utgångstemperatur 3 (°C)

< 283

< 283

< 181

Utgångstemperatur 4 (°C)

< 330

< 330

< 202

Utgångstemperatur 5 (°C)

< 367

< 367

< 219

Utgångstemperatur 6 (°C)

< 398

< 398

< 232

Utgångstemperatur 7 (°C)

< 423

< 423

< 244

Utgångstemperatur 8 (°C)

< 446

< 446

< 254

Utgångstemperatur 9 (°C)

< 465

< 465

< 262

Utgångstemperatur 10 (°C)

< 483

< 483

< 270

Antal cykler

1

1

1

| | Återhämtning, 18 bromsningar från 80 km/tim till 30 km/tim vid ett tryck på 3 000 kPa: | Bakaxel | Bakaxel |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametrar | Framaxel | Skivbroms | Trumbroms |
| Antal stopp per cykel | 18 | 18 | 18 |
| Bromshastighet (km/tim) | 80 | 80 | 80 |
| Släpphastighet (km/tim) | 30 | 30 | 30 |
| Tryck (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Utgångsbromstemperatur (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Slutgiltig bromstemperatur (°C) | Öppet | Öppet | Öppet |
| Antal cykler | 1 | 1 | 1 |

Återhämtning, 18 bromsningar från 80 km/tim till 30 km/tim vid ett tryck på 3 000 kPa:

Bakaxel

Bakaxel

Parametrar

Framaxel

Skivbroms

Trumbroms

Antal stopp per cykel

18

18

18

Bromshastighet (km/tim)

80

80

80

Släpphastighet (km/tim)

30

30

30

Tryck (kPa)

3 000

3 000

3 000

Utgångsbromstemperatur (°C)

< 100

< 100

< 80

Slutgiltig bromstemperatur (°C)

Öppet

Öppet

Öppet

Antal cykler

1

1

1

2.2.2.4   Utför 5 inbromsningar från 80 km/tim till 0 km/tim med ett ledningstryck på 4 Mpa och med initialtemperaturen 100 °C för varje stopp. De fem på varandra påföljande icke-monotoniska resultaten måste vara innanför toleransen 0,6 m/s2 för medeltalet av fullt utvecklad retardation.

Om det här kravet inte är uppfyllt måste den första delen i förfarandet ”Inslipningsfas 1” upprepas tills den stabilitet som krävs uppnås.

2.2.2.5   Användning av kylluft är tillåten. Hastigheten på luftflödet under bromsansättningen vid bromsen ska vara:

vluft = 0,33 v

Där

| v | = | fordonets provhastighet när du börjar bromsa. |
| --- | --- | --- |

v

=

fordonets provhastighet när du börjar bromsa.

2.2.3   Bromsverkan med kalla bromsar

En jämförelse ska göras mellan bromsverkan med kalla bromsar med ersättningsbromsbeläggsatsen och originalbromsbeläggsatsen genom att man jämför provningsresultaten enligt följande metod.

2.2.3.1   Från utgångshastigheten 80 km/tim for M1 och N1 och 60 km/tim för M2 och med bromstemperaturen ≤ 100 °C vid början av varje ansättning gör minst sex bromsansättningar med spärrade intervaller av ledningstryck upp till ett medelvärde för fullt utvecklad retardation på 6 m/s2.

2.2.3.2   Registrera och pricka in linjetrycket och medelvärdet för fullt utvecklad retardation för varje ansättning och bestäm det linjetryck som krävs för att uppnå 5 m/s2.

2.2.3.3   Ersättningsbromsbeläggsatserna ska anses ha liknande prestandaegenskaper som originalbromsbeläggsatserna ifall det uppnådda medelvärdet för fullt utvecklad retardation vid samma manöverkraft eller ledningstryck i de övre två tredjedelarna av den genererade kurvan ligger inom 15 % av den som uppnås med originalbromsbeläggsatsen.

2.2.4   Hastighetskänslighetsprovning

2.2.4.1   Genom att använda det ledningstryck som fås från punkt 2.2.3.2 och med utgångsbromstemperaturen ≤ 100 °C gör du tre bromsansättningar i följd från de rotationshastigheter som motsvarar fordonets linjära hastighet av

75, 120 och 160 km/tim där vmax överstiger 150 km/tim.

2.2.4.2   Räkna fram medelvärdet för varje grupp av tre bromsansättningar och rita in hastigheten mot motsvarande medelvärde för fullt utvecklad retardation.

2.2.4.3   Det medelvärde för fullt utvecklade retardationer som registrerats för högre hastigheter ska ligga inom 15 % av det som registrerats för den lägsta hastigheten.

---

(1)  För icke-hydrauliska bromssystem ska ett motsvarande ingångsvärde användas.

---

BILAGA 4

KRAV PÅ ERSÄTTNINGSBROMSBELÄGGSATSER OCH TRUMBROMSBELÄGG FÖR FORDON AV KATEGORIERNA M3, N2 OCH N3

1.   FORDONSPROVNING

1.1   Provningsfordon

Ett fordon som är representativt för den typ för vilken godkännande av ersättningsbromsbeläggsatsen eller trumbromsbelägget söks ska vara utrustat med bromsbeläggsats eller trumbromsbelägg av den typ för vilket godkännande söks och med instrument för bromsprovning enligt vad som krävs genom föreskrifter nr 13.

Bromsbelägg som lämnas in för provning ska monteras på de relevanta bromsarna, och till dess att ett bestämt inslipningsförfarande fastställts ska de slipas in enligt tillverkarens anvisningar i samförstånd med den tekniska tjänsten.

1.2   Provningar och krav

1.2.1   Överensstämmelse med föreskrifter nr 13

1.2.1.1   Fordonets bromssystem ska provas enligt kraven för fordonskategorin i fråga (M3, N2 eller N3) i föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 1 och 2. Följande måste provas:

1.2.1.1.1   Färdbromssystem.

1.2.1.1.1.1   Typ 0-provning med motorn frikopplad, fordonet lastat.

1.2.1.1.1.2   Typ 0-provning med motorn i gång, fordonet olastat och lastat enligt föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 1.4.3.1 (hållbarhetsprov) samt 1.4.3.2 (endast provning med utgångshastigheten v = 0,8 vmax).

1.2.1.1.1.3   Typ I-provning enligt föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 1.5.1 och 1.5.3.

1.2.1.1.1.4   Typ II-provning

Lastade fordon ska provas så att energitillflödet motsvarar den energimängd som registreras under samma tid för ett lastat fordon som körs med en medelhastighet på 30 km/tim i en nedförslutning på 2,5 % över en sträcka på 6 km utan växel i. Det är enbart färdbromsarna som ska belastas.

1.2.1.1.2   Reservbromssystem

1.2.1.1.2.1   Typ 0-provning med motorn frånkopplad, fordonet lastat (detta prov kan utelämnas om det omfattas av proven enligt punkt 1.2.2 i denna bilaga).

1.2.1.1.3   Parkeringsbromssystem

(Endast tillämpligt om de bromsar för vilka bromsbeläggsgodkännande söks är parkeringsbromsar.)

1.2.1.1.3.1   Provning i nedförsbacke med 18 % lutning, fordonet lastat.

1.2.1.2   Fordonet måste uppfylla alla relevanta krav som anges i föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 2 för denna fordonskategori.

1.2.2   Kompletterande krav (provning av fram- och bakbromsar)

För de provningar som anges nedan ska fordonet vara fullt lastat och alla bromsansättningar på horisontell väg ska ske med motorn frikopplad.

Fordonets färdbromskontrollsystem ska vara försett med ett sätt för att avskilja bromsarna på fram- och bakaxel så att fram- eller bakbromsarna kan användas oberoende av varandra.

Om typgodkännande av bromsbeläggsats eller trumbromsbeläggning krävs för frambromsarna ska bakbromsarna inaktiveras under hela provningen.

Om typgodkännande av bromsbeläggsats eller trumbromsbeläggning krävs för bakbromsarna ska frambromsarna inaktiveras under hela provningen.

1.2.2.1   Bromsverkan med kalla bromsar

En jämförelse ska göras mellan bromsverkan med kalla bromsar för ersättningsbromsbeläggsatsen eller ersättningstrumbromsbelägget och originalbromsbeläggsatsen eller originaltrumbromsbelägget genom att man jämför provningsresultaten enligt följande metod.

1.2.2.1.1   Utför minst sex bromsansättningar med en regelbunden ökning av antingen pedalkraft eller ledningstryck upp till hjullåsning eller, alternativt upp till medelvärdet för fullt utvecklad retardation på 3.5 m/s2 eller upp till tillåten största pedalkraft eller till största linjetryck från utgångshastigheten 45 km/tim och med en bromstemperatur på ≤ 100 °C i början av varje ansättning.

1.2.2.1.2   Registrera och pricka in pedaltryck eller ledningstryck och medelvärdet för fullt utvecklad retardation vid varje ansättning och bestäm den pedalkraft eller det ledningstryck som krävs (om möjligt) för att uppnå en genomsnittlig fullt utvecklad retardation på 3 m/s2. Om detta värde inte kan uppnås, bestäms antingen det pedaltryck eller det ledningstryck som krävs för att uppnå högsta retardation.

1.2.2.1.3   Ersättningsbromsbeläggsatsen eller ersättningstrumbromsbelägget ska uppvisa liknande resultat som originalbromsbeläggsatsen eller originaltrumbromsbelägget om de uppnådda genomsnittliga fullt utvecklade retardationerna vid samma manöverkraft eller linjetryck i de övre två tredjedelarna av den kurva som genereras är inom 15 % av dem som uppnåtts med originalbromsbeläggsatsen eller originaltrumbromsbelägget.

1.2.2.2   Hastighetskänslighetsprovning

1.2.2.2.1   Med den pedalkraft som fås från punkt 1.2.2.1.2 i denna bilaga och med utgångsbromstemperaturen ≤ 100 °C görs tre bromsansättningar vid var och en av följande hastigheter:

| | 40 km/tim ner till 20 km/tim, |
| --- | --- |

40 km/tim ner till 20 km/tim,

| | 60 km/tim ner till 40 km/tim och |
| --- | --- |

60 km/tim ner till 40 km/tim och

| | 80 km/tim ner till 60 km/tim (om vmax≥ 90 km/tim) |
| --- | --- |

80 km/tim ner till 60 km/tim (om vmax≥ 90 km/tim)

1.2.2.2.2   Räkna fram medelvärdet för varje grupp av tre bromsansättningar och rita in hastigheten mot motsvarande medelvärde för fullt utvecklad retardation.

1.2.2.2.3   Det medelvärde för fullt utvecklade retardationer som registrerats för högre hastigheter ska ligga inom 25 % av det som registrerats för den lägsta hastigheten.

2.   TRÖGHETSDYNAMOMETERPROVNING

2.1   Provningsutrustning

För provningarna ska tröghetsdynamometern vara försedd med fordonsbromsen i fråga. Dynamometern ska ha instrument för oavbruten registrering av rotationshastighet, bromsvridmoment, tryck i bromsledningen, antal rotationer efter bromsansättning, bromstid och bromsrotortemperatur.

2.1.1   Provningsbetingelser

2.1.1.1   Dynamometerns rotationsmassa ska motsvara halva axeldelen på 0,55 av den högsta fordonsvikten och rullningsradien för det största däck som är tillåtet för fordonstypen/fordonstyperna.

2.1.1.2   Utgångsrotationshastigheten för dynamometern ska motsvara den linjära fordonshastighet som anges i punkterna nedan och ska grundas på medeltalet av den dynamiska rullningsradie för de största och de minsta däck som är tillåtna för den fordonstypen.

2.1.1.3   Bromsbeläggsatser eller trumbromsbelägg som lämnas in för provning ska vara monterade på den relevanta bromsen och ska tills ett bestämt inslipningsförfarande fastställts slipas in enligt tillverkarens anvisningar i samförstånd med den tekniska tjänsten.

2.1.1.4   Ifall kylluft används ska hastigheten på luftflödet vid bromsen vara:

vluft = 0,33 v

Där

| v | = | fordonets provhastighet när du börjar bromsa. |
| --- | --- | --- |

v

=

fordonets provhastighet när du börjar bromsa.

2.1.1.5   Den bromscylinder som är monterad på bromsen måste vara av den minsta storlek som är godkänd för den fordonstypen.

2.2   Provningar och krav

2.2.1   Provningar från föreskrifter nr 13

2.2.1.1   Typ 0-provning

Från utgångshastigheten 60 km/tim med en bromstemperatur på ≤ 100 °C vid början av varje ansättning görs minst sex bromsansättningar med stegvis ökning av ledningstrycket som permanent garanteras av bromssystemet för fordonstypen/fordonstyperna (exempelvis kompressorns inkopplingstryck). En fullt utvecklad medelretardation av minst 5 m/s2 måste uppnås.

2.2.1.2   Typ 0-provning, bromsverkan vid hög hastighet

Gör tre bromsansättningar med en bromstemperatur på ≤ 100 °C i början av varje ansättning från en hastighet på 100 km/tim om typgodkännandet gäller fordon av kategori N2 och 90 km/tim om typgodkännandet gäller fordon av kategorierna M3 och N3 med det garanterade linjetryck som anges i punkt 2.2.1.1. Medelvärdet för de uppnådda fullt utvecklade medelretardationerna för de tre ansättningarna måste vara minst 4 m/s2.

2.2.1.3   Typ I-provning

2.2.1.3.1   Uppvärmningsförfarande

Gör 20 bromsansättningar i följd med v1 = 60 km/tim och v2 = 30 km/tim med cykeltiden 60 s och en bromstemperatur på ≤ 100 °C vid första ansättningen. Ledningstrycket ska motsvara en retardation på 3 m/s2 vid första ansättningen och måste vara konstant under efterföljande ansättningar.

2.2.1.3.2   Bromsverkan med varma bromsar

Efter det att uppvärmningsförfarandet slutförts ska bromsverkan med varma bromsar mätas enligt villkoren i punkt 2.2.1.1 ovan med det garanterade linjetrycket enligt definitionen i punkt 2.2.1.1 (temperaturvillkoren kan skilja sig åt). Medelvärdet för den fullt utvecklade retardationen med varma bromsar får inte vara mindre än 60 % av det värde som uppnåtts med den kalla bromsen eller 4 m/s2.

2.2.1.3.3   Återhämtning

Börja 120 s efter ansättningen av varma bromsar och gör 5 fullständiga stopp med det linjetryck som används i punkt 2.2.1.3.1 ovan och med intervall på minst 2 minuter från utgångshastigheten 60 km/tim. I början av den femte ansättningen ska bromstemperaturen vara ≤ 100 °C och den fullt utvecklade medelretardationen ska vara inom 10 % av den som beräknats från förhållandet ledningstryck/retardation vid typ 0-provning vid 60 km/tim.

2.2.1.4   Typ II-provning

2.2.1.4.1   Uppvärmningsförfarande

Bromsarna ska vara uppvärmda av ett konstant bromsmoment som motsvarar en retardation på 0,15 m/s2 vid en konstant hastighet på 30 km/tim under en tidsperiod på 12 minuter.

2.2.1.4.2   Bromsverkan med varma bromsar

Efter det att uppvärmningsförfarandet slutförts ska bromsverkan med varma bromsar mätas enligt villkoren i punkt 2.2.1.1 ovan med det garanterade linjetrycket enligt definitionen i punkt 2.2.1.1 (temperaturvillkoren kan skilja sig åt). Medelvärdet för den fullt utvecklade retardationen med varma bromsar får inte vara mindre än 3,75 m/s2.

2.2.1.5   Statiskt prov för parkeringsbroms

2.2.1.5.1   Avgör vilket som är det värsta fallet vad gäller ingångskraft på bromsar, högsta fordonsvikt som ska bromsas av en axel samt däckradie för hela intervallet av ansättningar.

2.2.1.5.2   Ansätt bromsen med den ingångskraft som fastställts under punkt 2.2.1.5.1 ovan.

2.2.1.5.3   Utsätt dynamometeraxeln för gradvis ökad vridning för att vända trumman eller skivan. Mät slutvridningen på bromsen i det ögonblick dynamometeraxeln börjar röra sig och beräkna axelns motsvarande bromskraft genom att använda däckradien så som anges under punkt 2.2.1.5.1.

2.2.1.5.4   Den uppmätta bromsstyrkan under punkt 2.2.1.5.3 dividerat med halva fordonets vikt som fastställts under 2.2.1.5.1 måste ge minst kvoten 0,18.

2.2.2   Bromsverkan med kalla bromsar

En jämförelse ska göras mellan bromsverkan med kalla bromsar för ersättningsbromsbeläggsatsen eller ersättningstrumbromsbelägget och originalbromsbeläggsatsen eller originaltrumbromsbelägget genom att man jämför provningsresultaten från typ 0-provningen enligt punkt 2.2.1.1.

2.2.2.1   Den typ 0-provning som föreskrivs i punkt 2.2.1.1 ska utföras med en monteringssats av originalbromsbeläggsatsen eller originaltrumbromsbelägget.

2.2.2.2   Ersättningsbromsbeläggsatsen eller ersättningstrumbromsbelägget ska uppvisa liknande resultat som originalbromsbeläggsatsen eller originaltrumbromsbelägget om de uppnådda genomsnittliga fullt utvecklade retardationerna vid samma linjetryck i de övre två tredjedelarna av den kurva som genereras är inom 15 % av dem som uppnåtts med originalbromsbeläggsatsen eller originaltrumbromsbelägget.

2.2.3   Hastighetskänslighetsprovning

2.2.3.1   Med det garanterade ledningstrycket i punkt 2.2.1.1 och med utgångsbromstemperaturen ≤ 100 °C görs tre bromsansättningar vid var och en av följande hastigheter:

| | 60 km/tim ner till 30 km/tim, |
| --- | --- |

60 km/tim ner till 30 km/tim,

| | 80 km/tim ner till 60 km/tim, och |
| --- | --- |

80 km/tim ner till 60 km/tim, och

| | 110 km/tim ner till 80 km/tim (om vmax≥ 90 km/tim). |
| --- | --- |

110 km/tim ner till 80 km/tim (om vmax≥ 90 km/tim).

2.2.3.2   Räkna fram medelvärdet för varje grupp av tre bromsansättningar och rita in hastigheten mot motsvarande medelvärde för fullt utvecklad retardation.

2.2.3.3   Det medelvärde för fullt utvecklade retardationer som registrerats för högre hastigheter ska ligga inom 25 % av det som registrerats för den lägsta hastigheten.

---

BILAGA 5

KRAV PÅ ERSÄTTNINGSBROMSBELÄGGSATSER FÖR FORDON AV KATEGORIERNA O1 OCH O2

1.   ALLMÄNT

Den provningsmetod som beskrivs i denna bilaga grundar sig på en tröghetsdynamometerprovning. Provningarna kan alternativt utföras på ett provningsfordon eller i en provbänk med rullbana förutsatt att samma provningsförhållanden uppnås och att samma parametrar uppmäts som vid tröghetsdynamometerprovning.

2.   PROVNINGSUTRUSTNING

För provningarna ska tröghetsdynamometern vara försedd med fordonsbromsen i fråga. Dynamometern ska ha instrument för kontinuerlig registrering av rotationshastighet, bromsvridmoment, bromsledningstryck eller bromsansättningskraft, antal rotationer efter bromsansättning, bromstid och bromsrotortemperatur.

2.1   Provningsbetingelser

2.1.1   Dynamometerns rotationsmassa ska motsvara halva den relevanta axeldelen av den högsta fordonsmassan och rullningsradien för det största däck som är tillåtet för den fordonstypen.

2.1.2   Utgångsrotationshastigheten för dynamometern ska motsvara den linjära fordonshastighet som anges i punkt 3.1 i denna bilaga och ska grundas på det minsta däckets dynamiska rullningsradie som är tillåtet för den fordonstypen.

2.1.3   Bromsbelägg som lämnats in för provning ska monteras på den relevanta bromsen, och till dess ett bestämt inslipningsförfarande fastställts ska de slipas in enligt tillverkarens anvisningar i samförstånd med den tekniska tjänsten.

2.1.4   Ifall kylluft används ska hastigheten på luftflödet vid bromsen vara:

vluft = 0,33 v

Där

| v | = | fordonets provhastighet när du börjar bromsa. |
| --- | --- | --- |

v

=

fordonets provhastighet när du börjar bromsa.

2.1.5   Den ansättningsanordning som monterats på bromsen måste motsvara fordonsinstallationen.

3.   PROVNINGAR OCH KRAV

3.1   Typ 0-provning

Från utgångshastigheten 60 km/tim med en bromstemperatur på ≤ 100 °C vid början av varje ansättning gör minst sex bromsansättningar med spärrade intervaller av ledningstryck eller av ledningstryck upp till det högsta ledningstrycket eller en retardation upp till 6 m/s2. Upprepa den sista bromsansättningen med användning av en utgångshastighet på 40 km/tim.

3.2   Typ I-provning

3.2.1   Uppvärmningsförfarande

Bromsen ska värmas upp med kontinuerlig bromsning enligt kravet i föreskrifter nr 13, bilaga 4 punkt 1.5.2 med början vid en bromsrotortemperatur på ≤ 100 °C.

3.2.2   Bromsverkan med varma bromsar

Efter det att uppvärmningsförfarandet slutförts ska bromsverkan med varma bromsar mätas från en utgångshastighet på 40 km/tim enligt villkoren i punkt 3.2.1 ovan med samma linjetryck eller ansättningskraft (temperaturförhållandena kan skilja sig åt). Medelvärdet för den fullt utvecklade retardationen med varma bromsar får inte vara mindre än 60 % av det värde som uppnåtts med den kalla bromsen eller 3,5 m/s2.

3.3   Bromsverkan med kalla bromsar

En jämförelse ska göras mellan bromsverkan med kalla bromsar för ersättningsbromsbeläggsatsen och originalbromsbeläggsatsen genom att man jämför provningsresultaten från typ 0-provningen enligt punkt 3.1.

3.3.1   Den typ 0-provning som föreskrivs i punkt 3.1 ska utföras med en monteringssats av originalbromsbeläggsatsen.

3.3.2   Ersättningsbromsbeläggsatserna ska anses ha liknande prestandaegenskaper som originalbromsbeläggsatserna om det uppnådda medelvärdet vid fullt utvecklad retardation vid samma ansättningskraft eller ledningstryck i de övre två tredjedelarna av den genererade kurvan ligger inom 15 % av den som uppnås med originalbromsbeläggsats.

---

BILAGA 6

KRAV PÅ ERSÄTTNINGSBROMSBELÄGGSATSER OCH TRUMBROMSBELÄGG FÖR FORDON AV KATEGORIERNA O3 OCH O4

1.   PROVNINGSBETINGELSER

Provningarna som beskrivs i denna bilaga kan alternativt utföras på ett provningsfordon, på en tröghetsdynamometer eller i en provbänk med rullbana under samma provningsförhållanden som anges i föreskrift 13, bilaga 11, tillägg 2, punkterna 3.1–3.4.

Bromsbelägg som lämnats in för provning ska monteras på de relevanta bromsarna, och till dess ett bestämt inslipningsförfarande fastställts ska de slipas in enligt tillverkarens anvisningar i samförstånd med den tekniska tjänsten.

2.   PROVNINGAR OCH KRAV

2.1   Överensstämmelse med föreskrifter nr 13, bilaga 11

Bromsarna ska provas enligt kraven i föreskrifter nr 13, bilaga 11, tillägg 2, punkt 3.5.

2.1.1   Resultaten ska anges i ett formulär enligt föreskrifter nr 13, bilaga 11, tillägg 3.

2.1.2   En jämförelse ska göras mellan dessa resultat och resultaten från provningarna med originalbromsbeläggsatsen eller originaltrumbromsbeläggen under samma förhållanden.

2.1.3   Resultatet med varma bromsar vid samma ingångsvridmoment för ersättningsbromsbeläggsatsen eller ersättningstrumbromsbelägget i typ I-provningen eller typ III-provningen (vilket som är tillämpligt) ska vara:

| a) | samma eller högre än resultatet med varma bromsar för originalbromsbeläggsatsen eller originaltrumbromsbelägget, eller |
| --- | --- |

a)

samma eller högre än resultatet med varma bromsar för originalbromsbeläggsatsen eller originaltrumbromsbelägget, eller

| b) | minst 90 % av resultatet med kalla bromsar för ersättningsbromsbeläggsatsen eller ersättningstrumbromsbeläggen. |
| --- | --- |

b)

minst 90 % av resultatet med kalla bromsar för ersättningsbromsbeläggsatsen eller ersättningstrumbromsbeläggen.

Motsvarande manövreringsorganstakt får inte vara ≥ 110 % av det värde som uppnåtts med den ursprungliga bromsbeläggsatsen eller det ursprungliga trumbromsbelägget och får inte överstiga värdet sp enligt bilaga 11, tillägg 2, punkt 2 i föreskrifter nr 13. I de fall där den ursprungliga bromsbeläggsatsen eller det ursprungliga trumbromsbelägget har testats mot kraven i typ II-provningen gäller de minsta kraven i föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 1.7.2 (Typ III-provning) är tillämpligt för ersättningsbromsbeläggsatserna eller trumbromsbeläggen.

2.2   Bromsverkan med kalla bromsar (typ 0)

2.2.1   Under villkoren i punkt 1 i den här bilagan från utgångshastigheten 60 km/tim med en bromstemperatur på ≤ 100 °C gör du minst sex bromsansättningar med stegvis ökning av manöverkraft eller ledningstryck upp till 6,5 bar eller en uppnådd retardation på 6 m/s2.

2.2.2   Registrera och pricka in manöverkraften eller linjetrycket och medelvärdet för bromsmoment eller fullt utvecklad medelretardation för varje ansättning.

2.2.3   Jämför resultaten med resultaten från provningarna med originalbromsbeläggsatserna eller originaltrumbromsbeläggen under samma provningsförhållanden.

2.2.4   Ersättningsbromsbeläggsatsen eller ersättningstrumbromsbelägget ska uppvisa liknande resultat som den ursprungliga bromsbeläggsatsen eller det ursprungliga trumbromsbelägget om de uppnådda genomsnittliga fullt utvecklade retardationerna vid samma ingångskraft eller linjetryck i de övre två tredjedelarna av den kurva som genereras är inom – 5 % och +15 % av de som uppnåtts med den ursprungliga bromsbeläggsatsen eller det ursprungliga bromsbelägget.

---

BILAGA 7

KRAV PÅ ERSÄTTNINGSBROMSBELÄGGSATSER FÖR FORDON AV KATEGORI L

1.   PROVNINGSBETINGELSER

1.1   Ett fordon som är representativt för den typ för vilken godkännande av ersättningsbromsbeläggsatser söks ska vara utrustat med en bromsbeläggsats av den typ för vilket godkännande söks och med instrument för bromsprovning enligt vad som krävs genom föreskrifter nr 78.

1.2   Bromsbeläggsatser som lämnats in för provning ska vara försedda med relevanta bromsar och ska tills ett bestämt inslipningsförfarande fastställts slipas in enligt tillverkarens anvisningar i samförstånd med den tekniska tjänsten.

1.3   Om ansökan gäller bromsbeläggsatser för fordon med ett kombinerat bromssystem enligt punkt 2.9 i föreskrifter nr 78 ska kombinationerna av bromsbeläggsatserna för den främre och bakre axel som typgodkännandet gäller provas.

Kombinationen kan bestå av ersättningsbromsbeläggsatser för båda axlarna och/eller en ersättningsbromsbeläggsats på en axel och en ursprungsbromsbeläggsats på den andra axeln.

2.   PROVNINGAR OCH KRAV

2.1   Överensstämmelse med föreskrifter nr 78

2.1.1   Fordonets bromssystem ska provas enligt kraven för fordonskategorin i fråga (L1, L2, L3, L4 eller L5) i föreskrifter nr 78, bilaga 3, punkt 1. Följande måste provas:

2.1.1.1   Typ 0-provning med motorn frikopplad

Provet ska endast utföras på lastat fordon. Gör minst sex bromsansättningar med stegvis ökning av manöverstyrka eller av ledningstryck upp till hjullåsning eller upp till en retardation på 6 m/s2 eller upp till högsta tillåtna manöverkraft.

2.1.1.2   Typ 0-provning med motorn inkopplad

Gäller endast fordon av kategorierna L3, L4 och L5

2.1.1.3   Typ 0-provning med våta bromsar

Gäller inte fordon av kategori L5 eller trumbromsar eller helt skyddade skivbromsar som inte omfattas av den här provningen vid typgodkännande enligt föreskrifter nr 78.

2.1.1.4   Typ I-provning

Gäller endast fordon av kategorierna L3, L4 och L5

2.1.2   Fordonet måste uppfylla alla relevanta krav som anges i föreskrifter nr 78, bilaga 3, punkt 2 för denna fordonskategori.

2.2   Ytterligare krav

2.2.1   Bromsverkan med kalla bromsar

En jämförelse ska göras mellan bromsverkan med kalla bromsar för ersättningsbromsbeläggsatsen och originalbromsbeläggsatsen genom att man jämför provningsresultaten från typ 0-provningen enligt punkt 2.1.1.1.

2.2.1.1   Den typ 0-provning som föreskrivs i punkt 2.1.1.1 ska utföras med en monteringssats av originalbromsbeläggsatsen.

2.2.1.2   Ersättningsbromsbeläggsatserna ska anses ha liknande prestandaegenskaper som originalbromsbeläggsatserna om det uppnådda medelvärdet vid fullt utvecklad retardation vid samma ledningstryck i de övre två tredjedelarna av den genererade kurvan ligger inom 15 % av det som uppnås med originalbromsbeläggsats.

2.2.2   Hastighetskänslighetsprovning

Denna provning gäller bara fordon av kategorierna L3, L4 och L5 och ska utföras med lastat fordon under villkoren i typ 0-provning med motorn frikopplad. Provningshastigheterna är dock olika.

2.2.2.1   Från resultaten av typ 0-provningen enligt beskrivningen i punkt 2.1.1.1 bestämmer du den manöverkraft eller det ledningstryck som motsvarar den minsta helt utvecklade medelretardation som krävs för fordon i den kategorin.

2.2.2.2   Med det garanterade ledningstrycket i punkt 2.2.2.1 och med utgångsbromstemperaturen ≤ 100 °C görs tre bromsansättningar vid var och en av följande hastigheter:

40 km/tim, 80 km/tim och 120 km/tim (om vmax ≥ 130 km/tim).

2.2.2.3   Räkna fram medelvärdet för varje grupp av tre bromsansättningar och rita in hastigheten mot motsvarande medelvärde för fullt utvecklad retardation.

2.2.2.4   Det medelvärde för fullt utvecklade retardationer som registrerats för högre hastigheter ska ligga inom 15 % av det som registrerats för den lägsta hastigheten.

---

BILAGA 7a

KRITERIER FÖR ATT DEFINIERA GRUPPER AV BROMSBELÄGGSATSER FÖR FORDON AV KATEGORI L

1.   INDELNINGSKRITERIER

Indelningen ska göras på följande sätt:

| a) | Enligt bromsbeläggens enskilda friktionsmaterial. |
| --- | --- |

a)

Enligt bromsbeläggens enskilda friktionsmaterial.

| b) | Beroende på ytan av området med friktionsmaterial på bromsbeläggsatsen som drivs av kolven eller kolvarna på endast en sida av bromsoket. |
| --- | --- |

b)

Beroende på ytan av området med friktionsmaterial på bromsbeläggsatsen som drivs av kolven eller kolvarna på endast en sida av bromsoket.

Området med friktionsmaterial avser hela området inom bromsbeläggets omkrets (se det röda rutmarkerade området, figur 1), vilket utesluter förekomst av spår och/eller avfasningar:

Figur 1

Image 29

Tre områdesgrupper planeras, vilket framgår av tabell 1:

Tabell 1

| Grupp | Område med bromsbelägg
  [cm2] |
| --- | --- |
| A | ≤ 15 |
| B | > 15 ≤ 22 |
| C | > 22 |

Grupp

Område med bromsbelägg

[cm2]

A

≤ 15

B

> 15 ≤ 22

C

> 22

2.   FÖRFARANDE FÖR URVAL AV DEN BROMSBELÄGGSATS SOM ÄR REPRESENTATIV FÖR DEN GRUPP SOM SKA GODKÄNNAS

Den bromsbeläggsats som ska godkännas definieras enligt följande kriterier:

| a) | Val av friktionsmaterial som ska godkännas. |
| --- | --- |

a)

Val av friktionsmaterial som ska godkännas.

| b) | Kontroll av de tillämpningar där det valda friktionsmaterialet tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Kontroll av de tillämpningar där det valda friktionsmaterialet tillämpas.

| c) | Definition av området för de utvalda bromsbeläggsatserna enligt tabell 1, och klassificeringen i grupperna A – B – C. |
| --- | --- |

c)

Definition av området för de utvalda bromsbeläggsatserna enligt tabell 1, och klassificeringen i grupperna A – B – C.

| d) | För varje grupp, val av den svåraste tillämpningen, i enlighet med det högsta värdet för index Ep (kinetisk energi per bromsbeläggområde), enligt följande:
  Ep =

  × M× p × (V × c)2/(S × qp)
  där







  Ep | = | index för kinetisk energi [kJ/cm2] |
| --- | --- | --- | --- |
| M | = | fordonets bruttovikt [kg] |
| p | = | fördelning i procent av fordonets vikt:






  a) | för främre bromssystem:






  i) | 75 % om en bromsskiva |

d)

För varje grupp, val av den svåraste tillämpningen, i enlighet med det högsta värdet för index Ep (kinetisk energi per bromsbeläggområde), enligt följande:

Ep =
  Formula
  × M× p × (V × c)2/(S × qp)

där

Ep

=

index för kinetisk energi [kJ/cm2]

M

=

fordonets bruttovikt [kg]

p

=

fördelning i procent av fordonets vikt:

a)

för främre bromssystem:

i)

75 % om en bromsskiva

| ii) | 37,5 % om två bromsskivor |
| --- | --- |

ii)

37,5 % om två bromsskivor

| b) | för bakre bromssystem:






  i) | 50 % |
| --- | --- | --- |

b)

för bakre bromssystem:

i)

50 %

V

=

maximal fordonshastighet [m/s]

c

=

korrektionsfaktor för hastighet:

| c) | för främre bromssystem = 0,8 |
| --- | --- |

c)

för främre bromssystem = 0,8

| d) | för bakre bromssystem: variabel enligt bromsskivans diameter:






  i) | 0,5 för Ø ≤ 245 [mm] |
| --- | --- | --- |

d)

för bakre bromssystem: variabel enligt bromsskivans diameter:

i)

0,5 för Ø ≤ 245 [mm]

| ii) | 0,6 för Ø > 245 < 280 [mm] |
| --- | --- |

ii)

0,6 för Ø > 245 < 280 [mm]

| iii) | 0,75 för Ø ≥ 280 [mm] |
| --- | --- |

iii)

0,75 för Ø ≥ 280 [mm]

S

=

område för bromsbelägg som definieras i tabell 1 [cm2].

qp

=

antal block på ett bromsok

3.   UTÖKNING AV GODKÄNNANDET FÖR NY TILLÄMPNING

När det gäller nya tillämpningar som ska ingå i en existerande grupp tillåts en ökning på max 10 % av index för kinetisk energi (Ep = kinetic energy [kJ/cm2]) i förhållande till det värde som användes vid godkännande av referensgruppens bromsbeläggsats.

---

BILAGA 8

TEKNISKA FÖRESKRIFTER FÖR ERSÄTTNINGSBROMSBELÄGGSATSER AVSEDDA FÖR ANVÄNDNING I SEPARATA PARKERINGSBROMSSYSTEM SOM ÄR OBEROENDE AV FORDONETS FÄRDBROMSSYSTEM

1.   ÖVERENSSTÄMMELSE MED FÖRESKRIFTER nr 13 ELLER 13-H

Att kraven i föreskrifter nr 13 eller 13-H är uppfyllda ska visas i en fordonsprovning.

1.1   Fordonsprovning

Ett fordon som är representativt för den typ för vilken typgodkännande av ersättningsbromsbeläggsatsen söks ska vara utrustat med en ersättningsbromsbeläggsats av den typ för vilket typgodkännande söks och med instrument för bromsprovning i enlighet med föreskrifterna nr 13 eller 13-H, beroende på vad som är lämpligt. Fordonet ska vara fullt lastat. Bromsbelägg som lämnats in för provning ska vara monterade på relevanta bromsar och ska inte vara inslipade.

1.2   Fordonets parkeringsbromssystem ska provas i enlighet med alla relevanta krav i föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 2.3, eller föreskrifter nr 13-H, bilaga 3, punkt 2.3, beroende på vad som är lämpligt med beaktande av det ursprungliga typgodkännandet av systemet.

---

BILAGA 9

YTTERLIGARE SPECIALFÖRFARANDEN FÖR PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

DEL A

Bestämning av friktionsuppförandet hos bromsbelägg genom maskinprovning

1.   INLEDNING

Del A gäller ersättningsbromsbeläggsatser eller ersättningstrumbromsbelägg som typgodkänts enligt dessa föreskrifter.

1.1   Prov på ersättningsbromsbeläggsatstyp ska ske i en maskin som kan utveckla de provningsförhållanden och tillämpa de provningsförfaranden som beskrivs i denna bilaga.

1.2   Provningsresultaten ska utvärderas för att provets friktionsuppförande ska kunna avgöras.

1.3   Friktionsuppförandet hos proven ska jämföras för att bedöma överensstämmelsen med den standard som registrerats för en typ av ersättningsbromsbeläggsats.

2.   ERSÄTTNINGSBROMSBELÄGGSATSER FÖR FORDON AV KATEGORIERNA M1, M2, N1, O1, O2, OCH L

2.1   Utrustning

2.1.1   Maskinen ska vara utformad för att kunna passa och aktivera en broms i full skala som är lik den som är monterad på den fordonsaxel som används för godkännandeprovning enligt punkt 5 i dessa föreskrifter.

2.1.2   Rotationshastigheterna för skivan eller trumman ska vara 660 ± 10 1/min (1) utan belastning och minst 600 1/min vid full belastning.

2.1.3   Provningscyklerna och bromsansättningarna under cyklerna ska vara justerbara och automatiska.

2.1.4   Uteffektvridmomentet eller bromstrycket (konstant vridmetod) och temperaturen på arbetsytan ska registreras.

2.1.5   Försörjning av direkt kylningsluft över bromsen ska ske med en hastighet av 600 ± 60 m3/tim.

2.2   Provningsförfarande

2.2.1   Provberedning

Tillverkarens inslipningsschema ska säkerställa minst 80 % ytkontaktområde för bromsklossatser med en högsta yttemperatur på 300 °C och 70 % ytkontaktområde för drivbromsbacksatser med en högsta yttemperatur på 200 °C.

2.2.2   Provningsschema

Provningsschemat omfattar ett antal bromscykler i följd som var och en innehåller X bromsningsintervaller på 5 sekunders bromsning som följs av 10 sekunder med bromsen lossad.

Följande två metoder kan alternativt användas:

2.2.2.1   Provningsschema med konstant tryck

2.2.2.1.1   Bromsklossatser

Det hydrauliska trycket p under bromsokets kolv ska vara konstant enligt följande formel:

Formula

| Md | = | 150 Nm för Ak ≤ = 18,1 cm2 |
| --- | --- | --- |
| Md | = | 300 Nm för Ak > 18,1 cm2 |
| Ak | = | kolvkaliberområdet |
| rw | = | effektiv skivradie |

Md

=

150 Nm för Ak ≤ = 18,1 cm2

Md

=

300 Nm för Ak > 18,1 cm2

Ak

=

kolvkaliberområdet

rw

=

effektiv skivradie

| Antal cykler | Antal bromsansättningar X | Utgångsbromsrotortemperatur (°C) | Högsta bromsrotortemperatur (°C) | Påskyndad nedkylning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | öppen | nej |
| 2–6 | 5 × 10 | 100 | öppen (350) (2) | nej |
| 7 | 1 × 10 | 100 | öppen | ja |

Antal cykler

Antal bromsansättningar X

Utgångsbromsrotortemperatur (°C)

Högsta bromsrotortemperatur (°C)

Påskyndad nedkylning

1

1 × 10

≤ 60

öppen

nej

2–6

5 × 10

100

öppen (350) (2)

nej

7

1 × 10

100

öppen

ja

2.2.2.1.2   Bromsbacksatser

Medelvärdet för kontakttrycket vid bromsbeläggets arbetsyta ska vara konstant vid 22 ± 6 N/cm2 som beräknas för en statisk broms utan viloenergi.

| Antal cykler | Antal bromsansättningar X | Utgångsbromsrotortemperatur (°C) | Högsta bromsrotortemperatur (°C) | Påskyndad nedkylning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | 200 | ja |
| 2 | 1 × 10 | 100 | öppen | nej |
| 3 | 1 × 10 | 100 | 200 | ja |
| 4 | 1 × 10 | 100 | öppen | nej |

Antal cykler

Antal bromsansättningar X

Utgångsbromsrotortemperatur (°C)

Högsta bromsrotortemperatur (°C)

Påskyndad nedkylning

1

1 × 10

≤ 60

200

ja

2

1 × 10

100

öppen

nej

3

1 × 10

100

200

ja

4

1 × 10

100

öppen

nej

2.2.2.2   Provningsschema med konstant vridmoment

Denna metod gäller endast för bromsklossatser. Bromsvridmomentet ska vara konstant inom en tolerans av ± 5 % och justerat för att garantera den högsta bromsrotortemperatur som anges i tabellen nedan.

| Antal cykler | Antal bromsansättningar X | Utgångsbromsrotortemperatur (°C) | Högsta bromsrotortemperatur (°C) | Påskyndad nedkylning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300–350 (200–250) (3) | nej |
| 2–4 | 3 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | nej |
| 5 | 1 × 10 | 100 | 500–600 (300–350) | nej |
| 6–9 | 4 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | nej |
| 10 | 1 × 10 | 100 | 500–600 (300–350) | nej |
| 11–13 | 3 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | nej |
| 14 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300–350 (200–250) | nej |

Antal cykler

Antal bromsansättningar X

Utgångsbromsrotortemperatur (°C)

Högsta bromsrotortemperatur (°C)

Påskyndad nedkylning

1

1 × 5

≤ 60

300–350 (200–250) (3)

nej

2–4

3 × 5

100

300–350 (200–250)

nej

5

1 × 10

100

500–600 (300–350)

nej

6–9

4 × 5

100

300–350 (200–250)

nej

10

1 × 10

100

500–600 (300–350)

nej

11–13

3 × 5

100

300–350 (200–250)

nej

14

1 × 5

≤ 60

300–350 (200–250)

nej

2.3   Utvärdering av provningsresultat

Friktionsuppträdandet bestäms av det bromsvridmoment som registreras vid utvalda punkter i provningsschemat. När bromsfaktorn är konstant, t.ex. om det rör sig om en skivbroms, kan bromsvridmoment översättas till friktionskoefficienten.

2.3.1   Bromsklossatser

2.3.1.1   Den operativa friktionskoefficienten (μop) är medeltalet för de värden som registrerats under cyklerna 2–7 (konstant tryckmetod) eller cyklerna 2–4, 6–9 och 11–13 (konstant vridmomentmetod). Mätningen ska göras en sekund efter det att den första bromsansättningen för varje cykel påbörjats.

2.3.1.2   Den högsta friktionskoefficienten (μmax) är det högsta värde som registrerats under samtliga cykler.

2.3.1.3   Den lägsta friktionskoefficienten (μmin) är det lägsta värde som registrerats under samtliga cykler.

2.3.2   Bromsbacksatser

2.3.2.1   Medelvärdet för vridmomentet (Mmean) är de genomsnittliga högsta och lägsta värdena som registrerats för bromsmomentet under den femte bromsansättningen av cyklerna ett och tre.

2.3.2.2   Det varma vridmomentet (Mhot) är det lägsta vridmoment som utvecklats under cyklerna två och fyra. Om temperaturen överstiger 300 °C under dessa cykler ska värdet vid 300 °C anses vara Mhot.

2.4   Kriterier för godkännande

2.4.1   Med varje ansökan om typgodkännande av en typ av bromsbeläggsats ska följande lämnas:

| 2.4.1.1 | för bromsklossatser, värdena för μop, μmin, μmax. |
| --- | --- |

2.4.1.1

för bromsklossatser, värdena för μop, μmin, μmax.

| 2.4.1.2 | för bromsbacksatser, värdena för Mmean och Mhot. |
| --- | --- |

2.4.1.2

för bromsbacksatser, värdena för Mmean och Mhot.

2.4.2   Under produktionen av en godkänd typ av ersättningsbromsbeläggsats, ska provexemplar överensstämma med de värden som registrerats enligt punkt 2.4.1 i denna bilaga inom följande toleranser:

| 2.4.2.1 | För skivbromsklossar: | μop ± 15 % av registrerat värde. |
| --- | --- | --- |

2.4.2.1

För skivbromsklossar:

μop ± 15 % av registrerat värde.

| | μmin ≥ registrerat värde. |
| --- | --- |

μmin ≥ registrerat värde.

| | μmax ≤ registrerat värde. |
| --- | --- |

μmax ≤ registrerat värde.

| 2.4.2.2 | För enkla trumbromsbelägg: | Mmean ± 20 % av registrerat värde. |
| --- | --- | --- |

2.4.2.2

För enkla trumbromsbelägg:

Mmean ± 20 % av registrerat värde.

| | Mhot ≥ registrerat värde. |
| --- | --- |

Mhot ≥ registrerat värde.

3.   BROMSBELÄGGSATSER OCH TRUMBROMSBELÄGG FÖR FORDON AV KATEGORIERNA M3, N2, N3, O3, OCH O4

3.1   Utrustning

3.1.1   Anordningen ska vara utrustad med en skivbroms med fast bromsok och en cylinderdiameter på 60 mm och en solid (ej ventilerad) skiva med en diameter på 278 ± 2 mm och en tjocklek på 12 mm ± 0,5 mm. Ett rektangulärt stycke av friktionsmaterialet med arean 44 cm2 ± 0,5 cm2 och med en tjocklek på minst 6 mm ska vara fäst vid backplattan.

3.1.2   Rotationshastigheten för skivan ska vara 660 ± 10 1/min utan belastning och minst 600 1/min vid full belastning.

3.1.3   Medelvärdet för kontakttrycket vid bromsbeläggets arbetsyta ska vara konstant 75 N/cm2 ± 10 N/cm2.

3.1.4   Provningscyklerna och bromsansättningarna under cyklerna ska vara justerbara och automatiska.

3.1.5   Uteffektvridmomentet och temperaturen på arbetsytan ska registreras.

3.1.6   Försörjning av direkt kylningsluft över bromsen ska ske med en hastighet av 600 ± 60 m3/tim.

3.2   Provningsförfarande

3.2.1   Provberedning

Tillverkarens inslipningsförfarande ska garantera minst 80 % kontaktyta utan att en yttemperatur på 200 °C överskrids.

3.2.2   Provningsschema

Provningsförfarandet omfattar ett antal bromscykler i följd som var och en innehåller X bromsningsintervaller på 5 sekunders bromsning som följs av 10 sekunder med bromsen lossad.

| Antal cykler | Antal bromsansättningar X | Utgångsbromsrotortemperatur (°C) | Påskyndad nedkylning |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 | 100 | ja |
| 2 | 5 | Ökande ≤ 200 | nej |
| 3 | 5 | 200 | nej |
| 4 | 5 | Ökande ≤ 300 | nej |
| 5 | 5 | 300 | nej |
| 6 | 3 | 250 | ja |
| 7 | 3 | 200 | ja |
| 8 | 3 | 150 | ja |
| 9 | 10 | 100 | ja |
| 10 | 5 | Ökande ≤ 300 | nej |
| 11 | 5 | 300 | nej |

Antal cykler

Antal bromsansättningar X

Utgångsbromsrotortemperatur (°C)

Påskyndad nedkylning

1

5

100

ja

2

5

Ökande ≤ 200

nej

3

5

200

nej

4

5

Ökande ≤ 300

nej

5

5

300

nej

6

3

250

ja

7

3

200

ja

8

3

150

ja

9

10

100

ja

10

5

Ökande ≤ 300

nej

11

5

300

nej

3.3   Utvärdering av provningsresultat

Friktionsuppträdandet bestäms av det bromsvridmoment som registreras vid utvalda cykler i provningsschemat. Bromsvridmoment ska översättas till friktionskoefficienten μ.

μ-värdet för varje bromsansättning ska fastställas som medelvärdet för de inbromsningar på 5 sekunder som görs.

3.3.1   Den operativa friktionskoefficienten μop1 är medelvärdet av μ som registrerats för bromsansättningarna i cykel 1 och μop2 är medelvärdet för μ som registrerats för bromsansättningarna i cykel 9.

3.3.2   Den högsta friktionskoefficienten μmax är det högsta värde för μ som registrerats under ansättning i cykel 1 till och med 11.

3.3.3   Den minsta friktionskoefficienten μmin är det lägsta värde för μ som registrerats under ansättning i cykel 1 till och med 11.

3.4   Kriterier för godkännande

3.4.1   Vid varje ansökan om typgodkännande för en ersättningsbromsbeläggsatstyp eller en ersättningstrumbromsbeläggstyp ska det ingå värden för μop1, μop2, μmin och μmax.

3.4.2   Under produktionen av en godkänd typ av ersättningsbromsbeläggsats eller ersättningstrumbromsbeläggtyp ska provexemplar uppvisa överensstämmelse med de värden som registrerats enligt punkt 3.4.1 i denna bilaga inom följande toleranser:

| | μop1, μop2 ± 15 % av registrerat värde. |
| --- | --- |

μop1, μop2 ± 15 % av registrerat värde.

| | μmin ≥ registrerat värde. |
| --- | --- |

μmin ≥ registrerat värde.

| | μmax ≤ registrerat värde. |
| --- | --- |

μmax ≤ registrerat värde.

DEL B

PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE I FRÅGA OM BROMSSKIVOR OCH BROMSTRUMMOR I JÄRN

1.   INLEDNING

Del B gäller för ersättningsbromsskivor och ersättningsbromstrummor som typgodkänts enligt dessa föreskrifter.

2.   KRAV

Produktionens överensstämmelse ska visas genom rutinkontroller och dokumentation av minst följande:

2.1   Kemisk sammansättning

2.2   Mikrostruktur

Mikrostrukturen ska beskrivas i enlighet med ISO 945-1:2006

| a) | Beskrivning och sammansättning av matrisen. |
| --- | --- |

a)

Beskrivning och sammansättning av matrisen.

| b) | Beskrivning av grafitens form, fördelning och storlek. |
| --- | --- |

b)

Beskrivning av grafitens form, fördelning och storlek.

2.3   Mekaniska egenskaper

| a) | Draghållfasthet mätt i enlighet med ISO 6892:1998. |
| --- | --- |

a)

Draghållfasthet mätt i enlighet med ISO 6892:1998.

| b) | Brinellhårdhet mätt i enlighet med ISO 6506-1:2005. |
| --- | --- |

b)

Brinellhårdhet mätt i enlighet med ISO 6506-1:2005.

I samtliga fall ska mätningarna göras på provexemplar tagna från den faktiska bromsskivan eller bromstrumman.

2.4   Geometriska egenskaper

Bromsskivor:

| a) | Variation i tjocklek |
| --- | --- |

a)

Variation i tjocklek

| b) | Friktionsytans övergång |
| --- | --- |

b)

Friktionsytans övergång

| c) | Friktionsytans jämnhet |
| --- | --- |

c)

Friktionsytans jämnhet

| d) | Variation i sidans tjocklek (i fråga om ventilerade skivbromsar) |
| --- | --- |

d)

Variation i sidans tjocklek (i fråga om ventilerade skivbromsar)

Bromstrummor:

| a) | Rundhet |
| --- | --- |

a)

Rundhet

| b) | Friktionsytans jämnhet |
| --- | --- |

b)

Friktionsytans jämnhet

2.5   Kriterier för godkännande

Varje ansökan om typgodkännande av en ersättningsbromsskiva eller ersättningsbromstrumma ska åtföljas av en produktspecifikation som innehåller följande:

| a) | Kemisk sammansättning och dess tillåtna område eller, där det är lämpligt, maximivärde för varje element. |
| --- | --- |

a)

Kemisk sammansättning och dess tillåtna område eller, där det är lämpligt, maximivärde för varje element.

| b) | Mikrostruktur enligt punkt 2.2. |
| --- | --- |

b)

Mikrostruktur enligt punkt 2.2.

| c) | Mekaniska egenskaper enligt punkt 2.3 och deras tillåtna område eller, där det är lämpligt, minimivärde. |
| --- | --- |

c)

Mekaniska egenskaper enligt punkt 2.3 och deras tillåtna område eller, där det är lämpligt, minimivärde.

Vid normal produktion av en typgodkänd ersättningsbromsskiva eller ersättningsbromstrumma, måste produktionen överensstämma med dessa registrerade specifikationer.

När det gäller geometriska egenskaper får värdena i punkt 5.3.4.1.1 i fråga om bromsskivor och punkt 5.3.4.1.2 i fråga om bromstrummor inte överskridas.

2.6   Dokumentation

Dokumentationen ska innehålla de högsta och lägsta värden som tillverkaren tillåter.

2.7   Testfrekvens

De mätningar som föreskrivs i denna bilaga bör utföras för varje produktionsbatch.

DEL C

PRODUKTIONSÖVERERENSSTÄMMELSE FÖR BROMSTRUMMOR I MARTENSITISKT STÅL

1.   INLEDNING

Del B gäller för ersättningsbromsskivor som typgodkänts enligt dessa föreskrifter.

2.   KRAV

Produktionens överensstämmelse ska visas genom rutinkontroller och dokumentation av minst följande:

2.1   Kemisk sammansättning

2.2   Mekaniska egenskaper

Brinellhårdhet mätt i enlighet med ISO 6508-1:2005.

I samtliga fall ska mätningarna göras på provexemplar tagna från den faktiska bromsskivan eller bromstrumman.

2.3   Geometriska egenskaper

Bromsskivor:

| a) | Variation i tjocklek |
| --- | --- |

a)

Variation i tjocklek

| b) | Friktionsytans övergång |
| --- | --- |

b)

Friktionsytans övergång

| c) | Friktionsytans jämnhet |
| --- | --- |

c)

Friktionsytans jämnhet

2.4   Kriterier för godkännande

Varje ansökan om typgodkännande av en ersättningsbromsskiva eller ersättningsbromstrumma ska åtföljas av en produktspecifikation som innehåller följande:

| a) | Kemisk sammansättning och dess tillåtna variation, eller när det är tillämpligt, maximivärde för varje element. |
| --- | --- |

a)

Kemisk sammansättning och dess tillåtna variation, eller när det är tillämpligt, maximivärde för varje element.

| b) | Mekaniska egenskaper enligt punkt 2.3 och deras tillåtna område eller, där det är lämpligt, minimivärde. |
| --- | --- |

b)

Mekaniska egenskaper enligt punkt 2.3 och deras tillåtna område eller, där det är lämpligt, minimivärde.

Vid normal produktion av en typgodkänd ersättningsbromsskiva eller ersättningsbromstrumma, måste produktionen överensstämma med dessa registrerade specifikationer.

När det gäller geometriska egenskaper får värdena i punkt 5.3.4.1.1 i fråga om bromsskivor inte överskridas.

2.5   Dokumentation

Dokumentationen ska innehålla de högsta och lägsta värden som tillverkaren tillåter.

2.6   Testfrekvens

De mätningar som föreskrivs i denna bilaga bör utföras för varje produktionsbatch.

---

(1)  I fråga om fordon av kategorierna L1 och L2 kan en lägre provningshastighet användas.

(2)  När det gäller fordon av kategori L ska temperaturen begränsas till 350 °C. Vid behov ska ansättningarna per cykel minskas i relation till detta. I det här fallet ska dock antalet cykler ökas för att det sammanlagda antalet ansättningar ska hållas konstant.

(3)  Värdena inom parentes gäller fordon av kategori L.

---

BILAGA 10

ILLUSTRATIONER

1.   Typer av bromsskivor för kategorierna M, N och O (exempel)

Plan broms (”flat type brake”)

Image 30

Behållartyp

Image 31

”Pot type-brake”

Image 32

Konisk typ

Image 33

Typ med dubbla flänsar

Image 34

| B | Diametern för hålen för monteringsbultarna (eller gängdiametern i fråga om gängade hål) |
| --- | --- |
| D | Bromsskivans yttre diameter |
| F(i) | Friktionsytans innerdiameter (inåt) |
| F(o) | Friktionsytans innerdiameter (utåt) |
| H | Monteringsflänsens tjocklek |
| L(k) | Kylkanalens bredd (ventilation) |
| S(ny) | Skivans tjocklek (nominell) |
| S(i) | Skivans tjocklek (minsta tillåtna förslitning) |
| T(i) | Innerdiameter (monteringstappens diameter) |
| T(k) | ”x” antal hål för monteringsbultar och monteringshålens diameter |
| T(t) | Skivans totala längd |

B

Diametern för hålen för monteringsbultarna (eller gängdiametern i fråga om gängade hål)

D

Bromsskivans yttre diameter

F(i)

Friktionsytans innerdiameter (inåt)

F(o)

Friktionsytans innerdiameter (utåt)

H

Monteringsflänsens tjocklek

L(k)

Kylkanalens bredd (ventilation)

S(ny)

Skivans tjocklek (nominell)

S(i)

Skivans tjocklek (minsta tillåtna förslitning)

T(i)

Innerdiameter (monteringstappens diameter)

T(k)

”x” antal hål för monteringsbultar och monteringshålens diameter

T(t)

Skivans totala längd

2.   Bromstrumma för kategorierna M, N och O (exempel)

Image 35

| A | Trummans innerdiameter |
| --- | --- |
| B | Friktionsytans bredd |
| C | ”x” antal hål för monteringsbultar och monteringshålens diameter |
| D | Monteringstappens diameter |
| E | Trummans ytterbredd |
| F | Monteringsflänsens tjocklek |
| G | Trummans ytterdiameter |
| H | Höljets diameter |
| I | Diametern på hålen för monteringsbultarna |

A

Trummans innerdiameter

B

Friktionsytans bredd

C

”x” antal hål för monteringsbultar och monteringshålens diameter

D

Monteringstappens diameter

E

Trummans ytterbredd

F

Monteringsflänsens tjocklek

G

Trummans ytterdiameter

H

Höljets diameter

I

Diametern på hålen för monteringsbultarna

3.   Typer av bromsskivor för kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5 (exempel)

Blocktyp: bromsskiva med bromsyta och klocka gjorda i ett enda stycke och därför av samma material

Image 36

Typ av fast komposition: bromsskiva med bromsring i stål men klocka av annat material, oftast av aluminium. De två komponenterna är ordentligt ihopskruvade eller fastnitade.

Image 37

Flytande typ: bromsskiva med bromsring som är radialdelad från klockan för att denna ska kunna expandera termalt.

Image 38

| B | Diametern för hålen för monteringsbultarna (eller gängdiametern i fråga om gängade hål) |
| --- | --- |
| D | Bromsskivans yttre diameter |
| F(i) | Friktionsytans innerdiameter (inåt) |
| F(o) | Friktionsytans innerdiameter (utåt) |
| H | Monteringsflänsens tjocklek |
| S(ny) | Skivans tjocklek (nominell) |
| S(i) | Skivans tjocklek (minsta tillåtna förslitning) |
| T(i) | Innerdiameter (monteringstappens diameter) |
| T(k) | ”x” antal hål för monteringsbultar och monteringshålens diameter |
| T(t) | Skivans totala längd |

B

Diametern för hålen för monteringsbultarna (eller gängdiametern i fråga om gängade hål)

D

Bromsskivans yttre diameter

F(i)

Friktionsytans innerdiameter (inåt)

F(o)

Friktionsytans innerdiameter (utåt)

H

Monteringsflänsens tjocklek

S(ny)

Skivans tjocklek (nominell)

S(i)

Skivans tjocklek (minsta tillåtna förslitning)

T(i)

Innerdiameter (monteringstappens diameter)

T(k)

”x” antal hål för monteringsbultar och monteringshålens diameter

T(t)

Skivans totala längd

---

BILAGA 11

KRAV FÖR ERSÄTTNINGSBROMSSKIVOR ELLER ERSÄTTNINGSBROMSTRUMMOR FÖR FORDON AV KATEGORIERNA M OCH N

1.   PROVÖVERSIKT

De prov som krävs enligt punkt 5.3 i dessa föreskrifter beskrivs i detalj nedan efter fordonskategori:

Tabell A11/1A

Fordon av kategorierna M1 och N1

| | Fordonsprovning | Alternativ dynamometerprovning |
| --- | --- | --- |
| Prestandaprovning enligt föreskrifter nr 13/13-H | 2.2.1 | Typ 0-provning med motorn frikopplad |

Fordonsprovning

Alternativ dynamometerprovning

Prestandaprovning enligt föreskrifter nr 13/13-H

2.2.1

Typ 0-provning med motorn frikopplad

| 3.4.1 | Typ 0 (simulation med motorn frikopplad) |
| --- | --- |

3.4.1

Typ 0 (simulation med motorn frikopplad)

| 2.2.2 | Typ 0-provning med motorn tillkopplad |
| --- | --- |

2.2.2

Typ 0-provning med motorn tillkopplad

| 3.4.4 | Bromsprovningssimulering typ 0 med motorn tillkopplad
  Hastighet och belastning enligt punkt 2.2.2 |
| --- | --- |

3.4.4

Bromsprovningssimulering typ 0 med motorn tillkopplad

Hastighet och belastning enligt punkt 2.2.2

| 2.2.3 | Typ I |
| --- | --- |

2.2.3

Typ I

| 3.4.2 | Typ I |
| --- | --- |

3.4.2

Typ I

| 2.3 | Parkeringsbromssystem (om det är tillämpligt) |
| --- | --- |

2.3

Parkeringsbromssystem (om det är tillämpligt)

—

Jämförelseprovning med originaldel

| 2.4 | Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning på de enskilda axlarna) |
| --- | --- |

2.4

Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning på de enskilda axlarna)

| 3.5 | Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning utförd på enskild hjulbroms) |
| --- | --- |

3.5

Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning utförd på enskild hjulbroms)

Integritetsprovning

Ingen fordonsprovning - använd dynamometerprovning

| 4.1 | Bromsskivor |
| --- | --- |

4.1

Bromsskivor

| 4.1.1 | Provning av bromsskivans termiska utmattning |
| --- | --- |

4.1.1

Provning av bromsskivans termiska utmattning

| 4.1.2 | Provning av bromsskivor vid hög belastning |
| --- | --- |

4.1.2

Provning av bromsskivor vid hög belastning

| 4.2 | Bromstrummor |
| --- | --- |

4.2

Bromstrummor

| 4.2.1 | Provning av bromstrummans termiska utmattning |
| --- | --- |

4.2.1

Provning av bromstrummans termiska utmattning

| 4.2.2 | Provning av bromstrummor vid hög belastning |
| --- | --- |

4.2.2

Provning av bromstrummor vid hög belastning

Tabell A11/1B

Fordon av kategorierna M2, M3, N2, N3

| | Fordonsprovning | Alternativ dynamometerprovning |
| --- | --- | --- |
| Prestandaprovning enligt föreskrifter nr 13 | 2.2.1 | Typ 0-provning med motorn frikopplad |

Fordonsprovning

Alternativ dynamometerprovning

Prestandaprovning enligt föreskrifter nr 13

2.2.1

Typ 0-provning med motorn frikopplad

| 3.4.1 | Typ 0 |
| --- | --- |

3.4.1

Typ 0

| 2.2.3 | Typ I |
| --- | --- |

2.2.3

Typ I

| 3.4.2 | Typ I |
| --- | --- |

3.4.2

Typ I

| 2.2.4 | Typ II |
| --- | --- |

2.2.4

Typ II

| 3.4.3 | Typ II |
| --- | --- |

3.4.3

Typ II

| 2.3 | Parkeringsbromssystem (om det krävs) |
| --- | --- |

2.3

Parkeringsbromssystem (om det krävs)

—

Jämförelseprovning med originaldel

| 2.4 | Dynamikprovning Friktionsegenskaper (Jämförelsetest av fram- och bakaxel) |
| --- | --- |

2.4

Dynamikprovning Friktionsegenskaper (Jämförelsetest av fram- och bakaxel)

| 3.5 | Dynamikprovning Friktionsegenskaper (Jämförelsetest av varje enskild däckbroms) |
| --- | --- |

3.5

Dynamikprovning Friktionsegenskaper (Jämförelsetest av varje enskild däckbroms)

Integritetsprovning

Ingen fordonsprovning – använd dynamometerprovning

| 4.1 | Bromsskivor |
| --- | --- |

4.1

Bromsskivor

| 4.1.1 | Termisk utmattning |
| --- | --- |

4.1.1

Termisk utmattning

| 4.1.2 | Provning vid hög belastning |
| --- | --- |

4.1.2

Provning vid hög belastning

| 4.2 | Bromstrummor |
| --- | --- |

4.2

Bromstrummor

| 4.2.1 | Termisk utmattning |
| --- | --- |

4.2.1

Termisk utmattning

| 4.2.2 | Provning vid hög belastning |
| --- | --- |

4.2.2

Provning vid hög belastning

2.   KONTROLL AV KRAVEN PÅ FORDONSPROVNINGEN

2.1   Provningsfordon

Ett fordon som är representativt för den valda provningsgruppen (se definitionen i punkt 5.3.6 i dessa föreskrifter) för vilket det söks typgodkännande eller en rapport om delar för en ersättningsbromsskiva/bromstrumma ska förses med denna ersättningsbromsskiva/bromstrumma och med provningsutrustningen för provning av bromsar i enlighet med föreskrifter nr 13 eller 13-H.

Ersättningsbromstrumman/bromsskivan ska monteras på den aktuella axeln tillsammans med ett medföljande bromsbelägg som typgodkänts enligt föreskrifter nr 13, 13-H eller 90 och som är tillgängligt från fordons- eller axeltillverkaren.

Om det saknas ett enhetligt förfarande för hur bromsning ska ske, ska provet utföras enligt överenskommelse med den tekniska tjänsten. Alla nedanstående provningar ska utföras på bromsar som slipats in.

Samma inslipningsprogram ska användas för såväl ersättningsbromsskivor och -trummor som originalbromsskivor och -trummor.

2.2   Färdbromssystem.

2.2.1   Typ 0-bromsprovning med motorn frikopplad, fordonet lastat.

Detta prov ska utföras enligt föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 1.4.2 eller föreskrifter nr 13-H, bilaga 3, punkt 1.4.2.

2.2.2   Typ 0-provning med motorn tillkopplad, fordonet olastat och lastat.

Detta prov ska utföras i enlighet med föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 1.4.3 (tilläggsprovning av hur fordonet beter sig vid höghastighetsinbromsning) eller föreskrifter nr 13-H bilaga 3 punkt 1.4.3.

2.2.3   Typ I-bromsprovning

Detta prov ska utföras enligt föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 1.5.1 eller föreskrifter nr 13-H, bilaga 3, punkt 1.5.1.

I slutet av typ 1-bromsprovningen ska de varma bromsarna uppfylla kraven i föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 1.5.3 eller föreskrifter nr 13-H, bilaga 3, punkt 1.5.2.

2.2.4   Typ II-bromsprovning

Detta prov ska utföras i enlighet med föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 1.6.

2.3   Parkeringsbromssystem (om det krävs)

2.3.1   Om färdbromssystemet och parkeringsbromssystemet använder samma friktionsyta hos skivan eller trumman, behövs ingen särskild provning av parkeringsbromssystemet. Om typ 0-provningen med lastat fordon klarats, innebär det att kraven för parkeringsbromssystemet också är uppfyllda.

2.3.2   Statisk provning med 18 % lutning, fordonet lastat.

2.3.3   Fordonet måste uppfylla alla relevanta krav i föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 2.3, eller föreskrifter nr 13-H, bilaga 3, punkt 2.3 för denna fordonskategori.

2.4   Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning på de enskilda axlarna)

För denna provning ska fordonet vara lastat och alla bromsansättningar ska göras på horisontell väg med motorn frikopplad.

Fordonets färdbromssystem ska vara försett med en anordning som separerar fram- och bakbromsarna så att de alltid kan användas oberoende av varandra.

Om ett typgodkännande eller en rapport om delar krävs i fråga om en ersättningsbromsskiva/ersättningsbromstrumma för frambromsarna, ska bakbromsarna förbli ur funktion under provningen.

Om ett typgodkännande eller en rapport om delar krävs i fråga om en ersättningsbromsskiva/ersättningsbromstrumma för bakbromsarna, ska frambromsarna förbli ur funktion under provningen.

2.4.1   Jämförelse av prestanda med kalla bromsar

Jämförelse med kalla bromsar ska göras mellan bromsverkan med ersättningsbromsskiva/bromstrumma och med motsvarande originaldelar genom att man jämför provningsresultaten enligt följande metod:

2.4.1.1   Med ersättningsbromsskivan/bromstrumman utförs minst sex på varandra följande bromsansättningar med olika stegvis ökning av manöverkraften eller bromstrycket tills hjulen låser sig, eller upp till ett medelvärde för fullt utvecklad retardation på 6 m/s2 (M1, M2, N1) eller 3,5 m/s2 (M3, N2, N3) eller upp till den maximala manöverkraft eller det maximala linjetryck som tillåts för denna fordonskategori, där sammanhanget mellan utgångshastigheten för provning av främre eller bakre bromsskivor och bromstrummor framgår av nedanstående tabell:

Tabell A11/2.4.1.1

| Fordonskategori | Provhastighet i km/tim |
| --- | --- |
| Framaxel | Bakaxel |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |
| M3, N2, N3 | 45 | 45 |

Fordonskategori

Provhastighet i km/tim

Framaxel

Bakaxel

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

M3, N2, N3

45

45

Före varje bromsansättning ska bromsskivans/bromstrummans utgångstemperatur vara ≤ 100 °C.

2.4.1.2   Den bromsprovning som beskrivs i punkt 2.4.1.1 ska också utföras med originalbromsskivan/bromstrumman.

2.4.1.3   De dynamiska friktionsegenskaperna hos ersättningsbromsskivan/ersättningsbromstrumman kan anses vara likvärdiga originalskivans/originaltrummans, om de värden som uppnås i fråga om medelvärdet för fullt utvecklad retardation vid samma driftstryck eller manöverkraft i området motsvarande de övre två tredjedelarna av den bildade kurvan inte avviker med antingen ± 10 % eller ± 0,4 m/s2 från värdena för originalbromsskivan/trumman.

3.   TRÖGHETSDYNAMOMETERPROVNING

3.1   Dynamometers utrustning

För provningen ska dynamometern förses med originalbromsok eller hjulbroms från berört fordon. Tröghetsdynamometern ska utrustas med en anordning för konstant vridmoment och utrustning för att mäta rotationshastigheten, antalet varv efter det att bromsningen har inletts, bromsvridmomentet, bromsningens varaktighet och bromsskivornas/trummornas kontinuerliga temperatur.

3.2   Provningsbetingelser

3.2.1   Tröghetsdynamometerns svängmassa

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska ställas in så nära som möjligt, med en tillåten variation på 5 %, till det teoretiskt krävda värde som motsvarar den del av fordonets totala tröghet som bromsas av ifrågavarande hjul. Följande formel ska användas för beräkningen:

I = m · rdyn
  2

Där

| I | = | rotationströghet (kgm2). |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | däckets dynamiska rullningsradie (m). |
| m | = | provningsvikt (den del av fordonets största vikt som bromsas av det relevanta hjulet), enligt vad som anges i dessa föreskrifter. |

I

=

rotationströghet (kgm2).

rdyn

=

däckets dynamiska rullningsradie (m).

m

=

provningsvikt (den del av fordonets största vikt som bromsas av det relevanta hjulet), enligt vad som anges i dessa föreskrifter.

3.2.1.1   Däckets dynamiska rullningsradie

Vid beräkningen av svängmassan, ska den dynamiska rullningsradien (rdyn) för det största däck som är godkänt för fordonet (eller axeln) beaktas.

3.2.1.2   Provningsvikt

Provningsvikten för beräkning av svängmassan ska vara följande:

| a) | Vid provning av främre bromsskivor och bromstrummor: | mveh | = | fordonets högsta tillåtna vikt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nfront | = | antal framaxlar |

a)

Vid provning av främre bromsskivor och bromstrummor:

Formula

mveh

=

fordonets högsta tillåtna vikt

nfront

=

antal framaxlar

| b) | Vid provning av bakre bromsskivor och bromstrummor: | mveh | = | fordonets högsta tillåtna vikt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nrear | = | antal bakaxlar |

b)

Vid provning av bakre bromsskivor och bromstrummor:

Formula

mveh

=

fordonets högsta tillåtna vikt

nrear

=

antal bakaxlar

Tabell A11/3.2.1.2

| Fordonskategori | Procentandel av vikten som ska beaktas |
| --- | --- |
| X-värden (framaxel) | Y-värden (bakaxel) |
| M1 | 77 | 32 |
| M2 | 69 | 44 |
| N1 | 66 | 39 |
| M3, N2, N3 | 55 | 55 |

Fordonskategori

Procentandel av vikten som ska beaktas

X-värden (framaxel)

Y-värden (bakaxel)

M1

77

32

M2

69

44

N1

66

39

M3, N2, N3

55

55

| c) | Vid provning av bromsskivor och bromstrummor av fordon med fler än två axlar:






  m = 0,55 maxel | maxel: maximalt tekniskt tillåten vikt för axeln |
| --- | --- | --- |

c)

Vid provning av bromsskivor och bromstrummor av fordon med fler än två axlar:

m = 0,55 maxel

maxel: maximalt tekniskt tillåten vikt för axeln

3.2.2   Utgångsrotationshastigheten för dynamometern ska motsvara fordonets linjära hastighet vid 80 km/tim (M1, N1) eller 60 km/tim (M2, M3, N2, N3) och grundas på den genomsnittliga dynamiska rullningsradien för de största och de minsta däck som är tillåtna för den fordonstypen.

3.2.3   Kylning

Kylningen kan ske enligt punkt 3.2.3.1 eller 3.2.3.2.

3.2.3.1   Provningen ska utföras med ett komplett hjul (fälg och däck), monterat på bromsens rörliga del på samma sätt som det skulle vara monterat på fordonet (värsta scenario).

I fråga om typ I och II-provning får kylluft med en flödeshastighet och flödesriktning som simulerar verkliga förhållanden användas under uppvärmningskörningarna, varvid luftflödets hastighet ska vara vAir = 0,33 v

Där

| v | = | fordonets provhastighet när du börjar bromsa. |
| --- | --- | --- |

v

=

fordonets provhastighet när du börjar bromsa.

I övriga fall är kylluften inte begränsad.

Kylluftens temperatur ska vara samma som omgivningstemperaturen.

3.2.3.2   Provning utan fälg

I fråga om typ I- och II-provning är kylning under uppvärmningskörningarna inte tillåten.

I övriga fall är kylluften inte begränsad.

3.2.4   Förberedelse av bromsen

3.2.4.1   Skivbromsar

Provningen ska utföras med en ny skiva med nya bromsbeläggsatser som typgodkänts enligt föreskrifter nr 13, 13-H eller 90 (i det skick satserna monteras på fordonet, t.ex. med skyddsfett borttaget).

3.2.4.2   Trumbromsar

Provningen ska utföras med en ny trumma med nya bromsbeläggsatser som typgodkänts enligt föreskrifter nr 13, 13-H eller 90 (med skyddsfett borttaget i tillämpliga fall).

Det är tillåtet att bearbeta beläggen för att de ska bli så effektiva som möjligt.

3.3   Alternativ prestandaprovning av dynamometern

Tabell A11/3.3

| 1a | I fråga om fordon av kategorierna M1, M2, N1

  Se inslipningsförfarandet i punkt 2.2.2.3 i bilaga 3. |
| --- | --- |
| 1b | I fråga om fordon av kategorierna M3, N2, N3

  Inslipning:
  100 (i fråga om skivor) eller 200 (i fråga om trummor) bromsansättningar
  Ti = 150 °C (skivor) eller 100 °C (trummor)
  vi = 60 km/tim
  dm = 1 och 2 m/s2 alternerande |
| 2 | Dynamiska friktionsegenskaper, se punkt 3.5.1 i denna bilaga |
| 3 | Bromsprovsimulering typ 0 med motorn frikopplad, se punkt 3.4.1 i denna bilaga |
| 4 | Bromsprov, typ I, se punkt 3.4.2 i denna bilaga |
| 5 | Omslipning:
  10 (i fråga om skivor) eller 20 (i fråga om trummor) bromsansättningar
  Ti = 150 °C (skiva) eller 100 °C (trumma)
  vi = 60 km/tim
  dm = 1 och 2 m/s2 alternerande |
| 6 | Bromsprovsimulering typ 0 med motorn frikopplad, se punkt 3.4.1 i denna bilaga |
| 7 | Bromsprovssimulering typ 0, med motorn tillkopplad, se punkt 3.4.4 i denna bilaga |
| 8 | Omslipning: (som nr 5) |
| 9 | Dynamiska friktionsegenskaper, se punkt 3.5.1 i denna bilaga |
| 10 | Bromsprov, typ II (om det är tillämpligt), se punkt 3.4.3 i denna bilaga |
| 11 | Omslipning: (som nr 5) |
| | Steg 12–19 är valfria (om aktivering inte är tillräckligt) |
| 12 | Bromsprov, typ 0, se punkt 3.4.1 i denna bilaga |
| 13 | Bromsprov, typ I, se punkt 3.4.2 i denna bilaga |
| 14 | Omslipning: (som post 5) |
| 15 | Dynamiska friktionsegenskaper, se punkt 3.5.1 i denna bilaga |
| 16 | Bromsprovsimulering typ 0 med motorn tillkopplad, se punkt 3.4.4 i denna bilaga |
| 17 | Omslipning: (som post 5) |
| 18 | Dynamiska friktionsegenskaper, se punkt 3.5.1 i denna bilaga |
| 19 | Omslipning: (som post 5) |

1a

I fråga om fordon av kategorierna M1, M2, N1

Se inslipningsförfarandet i punkt 2.2.2.3 i bilaga 3.

1b

I fråga om fordon av kategorierna M3, N2, N3

Inslipning:

100 (i fråga om skivor) eller 200 (i fråga om trummor) bromsansättningar

Ti = 150 °C (skivor) eller 100 °C (trummor)

vi = 60 km/tim

dm = 1 och 2 m/s2 alternerande

2

Dynamiska friktionsegenskaper, se punkt 3.5.1 i denna bilaga

3

Bromsprovsimulering typ 0 med motorn frikopplad, se punkt 3.4.1 i denna bilaga

4

Bromsprov, typ I, se punkt 3.4.2 i denna bilaga

5

Omslipning:

10 (i fråga om skivor) eller 20 (i fråga om trummor) bromsansättningar

Ti = 150 °C (skiva) eller 100 °C (trumma)

vi = 60 km/tim

dm = 1 och 2 m/s2 alternerande

6

Bromsprovsimulering typ 0 med motorn frikopplad, se punkt 3.4.1 i denna bilaga

7

Bromsprovssimulering typ 0, med motorn tillkopplad, se punkt 3.4.4 i denna bilaga

8

Omslipning: (som nr 5)

9

Dynamiska friktionsegenskaper, se punkt 3.5.1 i denna bilaga

10

Bromsprov, typ II (om det är tillämpligt), se punkt 3.4.3 i denna bilaga

11

Omslipning: (som nr 5)

Steg 12–19 är valfria (om aktivering inte är tillräckligt)

12

Bromsprov, typ 0, se punkt 3.4.1 i denna bilaga

13

Bromsprov, typ I, se punkt 3.4.2 i denna bilaga

14

Omslipning: (som post 5)

15

Dynamiska friktionsegenskaper, se punkt 3.5.1 i denna bilaga

16

Bromsprovsimulering typ 0 med motorn tillkopplad, se punkt 3.4.4 i denna bilaga

17

Omslipning: (som post 5)

18

Dynamiska friktionsegenskaper, se punkt 3.5.1 i denna bilaga

19

Omslipning: (som post 5)

3.4   Färdbromssystem.

3.4.1   Bromsprov typ 0 med motorn frånkopplad

Utför tre inbromsningar utifrån en initial rotationshastighet som motsvarar 100 km/tim (M1/N1) eller 60 km/tim (M2/M3/N2/N3) och med en bromstemperatur på ≤ 100 °C vid början av varje ansättning. Inbromsningarna ska utföras med samma bromstryck och rullningsmotstånd så att hastighetsminskningen är helt jämn (se punkt 3.4.1.1 i denna bilaga) eller med en jämn bromsvridning baserad på ett bromsavstånd som motsvarar en helt jämn hastighetsminskning (se punkt 3.4.1.1 i denna bilaga).Detta ska utföras så att minst 6,43 m/s2 uppnås för fordon av kategorierna M1/N1 och minst 5 m/s2 för fordon av kategorierna M2/M3/N2/N3.

För pneumatiska bromssystem får bromstrycket inte överskrida det tryck som kan garanteras permanent för fordonstypen (t.ex. kompressorns inbyggda tryck) och ingångsvridmomentet (C) får inte överskrida det högsta tillåtna ingångsvridmomentet (Cmax) vid användning av fordonstypens minsta bromsmanöver.

Genomsnittsvärdet av de tre resultaten ska utgöra bromsverkan med kalla bromsar.

3.4.1.1   Rullmotstånd

Rullmotståndet ska uträknas som en hastighetsminskning på 0,1 m/s2.

3.4.2   Bromsprovning typ I

3.4.2.1   Uppvärmningsförfarande

3.4.2.1.1   Utför flera på varandra följande inbromsningar och anpassa dem efter fordonstypen i enlighet med vad som står i följande tabell. Varje inbromsning ska utföras på sådant sätt att en konstant hastighetsminskning inklusive rullmotstånd (se punkt 3.4.1.1. i denna bilaga) eller ett konstant vridmoment som motsvarar hastighetsminskningen inklusive rullmotståndet (se punkt 3.4.1.1. i denna bilaga) på 3 m/s2 uppnås.

Den första inbromsningen ska påbörjas vid en bromstemperatur på ≤ 100 °C.

| Fordonskategori | v1 [km/tim] | v2 [km/tim] | Δt [s] | N |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | 80 % vmax ≤ 120 km/tim | 0,5 v1 | 45 | 15 |
| M2 | 80 % vmax ≤ 100 km/tim | 0,5 v1 | 55 | 15 |
| N1 | 80 % vmax ≤ 120 km/tim | 0,5 v1 | 45 | 15 |
| M3/N2/N3 | 80 % vmax≤ 60 km/tim | 0,5 v1 | 60 | 20 |

Fordonskategori

v1 [km/tim]

v2 [km/tim]

Δt [s]

N

M1

80 % vmax ≤ 120 km/tim

0,5 v1

45

15

M2

80 % vmax ≤ 100 km/tim

0,5 v1

55

15

N1

80 % vmax ≤ 120 km/tim

0,5 v1

45

15

M3/N2/N3

80 % vmax≤ 60 km/tim

0,5 v1

60

20

där

| v1 | = | utgångshastighet vid inledningen av bromsningen |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | hastighet vid slutet av bromsningen |
| vmax | = | fordonets maximala hastighet |
| n | = | antal bromsansättningar, |
| Δt | = | bromscykelns varaktighet: tiden från inledningen av en bromsning till inledningen av nästa. |

v1

=

utgångshastighet vid inledningen av bromsningen

v2

=

hastighet vid slutet av bromsningen

vmax

=

fordonets maximala hastighet

n

=

antal bromsansättningar,

Δt

=

bromscykelns varaktighet: tiden från inledningen av en bromsning till inledningen av nästa.

3.4.2.1.2   För fordon försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska justeringen av bromsarna, före typ I-provningen ovan ställas in enligt följande förfaranden, beroende på vad som är tillämpligt:

3.4.2.1.2.1   För luftmanövrerade bromsar på släpfordon ska justeringen av bromsarna vara sådan att den automatiska bromsjusteringsanordningen kan fungera. För detta syfte ska bromsaktuatorns slaglängd justeras till

s0 ≥ 1,1 3.4.2.1.2.1 · sre-adjust

(den övre gränsen får inte överskrida ett värde som rekommenderas av tillverkaren)

där

| sre-adjust | är slaglängden för omjustering enligt specifikation från tillverkaren av den automatiska bromsjusteringsenheten, dvs. den slaglängd där anordningen börjar omjustera bromsens spelrum med ett kontrollenhetstryck på 15 % av bromssystemets driftstryck, men inte mindre än 100 kPa. |
| --- | --- |

sre-adjust

är slaglängden för omjustering enligt specifikation från tillverkaren av den automatiska bromsjusteringsenheten, dvs. den slaglängd där anordningen börjar omjustera bromsens spelrum med ett kontrollenhetstryck på 15 % av bromssystemets driftstryck, men inte mindre än 100 kPa.

När det enligt överenskommelse med den tekniska tjänsten är opraktiskt att mäta aktuatorns slaglängd, ska utgångsinställningen bestämmas i samråd med den tekniska tjänsten.

Från ovanstående villkor ska bromsen ansättas med ett manövertryck motsvarande 30 % av bromssystemets driftstryck, men inte mindre än 200 kPa 50 gånger i följd. Detta ska följas av en enda bromsansättning med ett aktuatortryck på ≥ 650 kPa.

3.4.2.1.2.2   För hydrauliskt manövrerade skivbromsar på släpfordon anses inga inställningskrav vara nödvändiga.

3.4.2.1.2.3   För hydrauliskt manövrerade trumbromsar på släpfordon ska justeringen av bromsarna vara så som specificeras av tillverkaren.

3.4.2.2   Bromsverkan med varma bromsar

Efter det att uppvärmningsförfarandet slutförts ska bromsverkan med varma bromsar mätas inom 60 sekunder enligt villkoren för hastighet och tryck som anges för typ 0-provningen.

För fordon av kategorin M1 och N1 får den jämna och fullt utvecklade hastighetsminskningen inklusive rullmotståndet (se punkt 3.4.1.1. i denna bilaga) eller vridmomentet baserat på bromsavståndet motsvarande en jämn och fullt utvecklad hastighetsminskning inklusive rullmotstånd (se punkt 3.4.1.1. i denna bilaga) inte understiga 75 % av det värde som uppnås i en typ 0-provning med kalla bromsar, och inte heller understiga 4,8 m/s2.

För fordon av kategorin M2, M3, N2 och N3 får den jämna och fullt utvecklade hastighetsminskningen inklusive rullmotståndet (se punkt 3.4.1.1. i denna bilaga) eller vridmomentet baserat på bromsavståndet motsvarande en jämn och fullt utvecklad hastighetsminskning inklusive rullmotstånd (se punkt 3.4.1.1. i denna bilaga) inte understiga 60 % av det värde som uppnås i en typ 0-provning med kalla bromsar, och inte heller understiga 4 m/s2.

3.4.2.3   Frirullningsprovning

För motorfordon försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska bromsarna efter att alla provningar som anges i punkt 3.4.2.2 slutförts få svalna till en temperatur som är representativ för en kall broms (dvs. ≤ 100 °C) och det ska kontrolleras att fordonet klarar frirullning genom att uppfylla ett av följande villkor:

| a) | Hjulen rullar fritt (dvs. kan roteras för hand). |
| --- | --- |

a)

Hjulen rullar fritt (dvs. kan roteras för hand).

| b) | När skivan eller trumman roteras i en rotationshastighet som motsvarar en konstant hastighet av v = 60 km/tim med bromsen urkopplas får de asymptotiska temperaturerna inte överskrida en trum/skiv-temperatur på 80 °C. |
| --- | --- |

b)

När skivan eller trumman roteras i en rotationshastighet som motsvarar en konstant hastighet av v = 60 km/tim med bromsen urkopplas får de asymptotiska temperaturerna inte överskrida en trum/skiv-temperatur på 80 °C.

3.4.3   Bromsprovning typ II

3.4.3.1   Uppvärmningsförfarande

3.4.3.1.1   Bromsarna ska värmas upp från en initialtemperatur på ≤ 100 °C genom att bromsen dras på en konstant rotationshastighet motsvarande 30 km/tim med ett konstant vridmoment motsvarande en hastighetsminskning, exklusive rullmotstånd, på 0,15 m/s2 under en period av 12 minuter.

3.4.3.1.2   För släpfordon försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska justeringen av bromsarna, före den typ I-provning som föreskrivs ovan, ställas in enligt följande förfaranden som anges i punkt 3.4.2.1.2 i denna bilaga.

3.4.3.2   Bromsverkan med varma bromsar

Efter det att uppvärmningsförfarandet slutförts ska bromsverkan med varma bromsar mätas inom 60 sekunder enligt de villkor för hastighet och tryck som anges för typ 0-provningen.

Med varma bromsar får den jämna och fullt utvecklade hastighetsminskningen inklusive rullmotståndet (se punkt 3.4.1.1. i denna bilaga) eller vridmomentet baserat på bromsavståndet motsvarande en jämn och fullt utvecklad hastighetsminskning inklusive rullmotstånd (se punkt 3.4.1.1 i denna bilaga) inte understiga 3,75 m/s2.

3.4.3.3   Frirullningsprovning

Se punkt 3.4.2.3 i denna bilaga

3.4.4   Bromsprov typ 0 (simulering med motorn tillkopplad)

Istället för ett typ 0-prov med motorn tillkopplad är det, enligt dessa föreskrifter, tillåtet att utföra en simulering med lastat fordon (se punkt 3.2 i denna bilaga).

| Fordonskategori | Utgångshastighet - v1 (km/tim) |
| --- | --- |
| M1 | 80 % vmax ≤ 160 km/tim |
| M2 | 100 km/tim |
| M3 | 90 km/tim |
| N1 | 80 vmax ≤ 160 km/tim |
| N2 | 100 km/tim |
| N3 | 90 km/tim |

Fordonskategori

Utgångshastighet - v1 (km/tim)

M1

80 % vmax ≤ 160 km/tim

M2

100 km/tim

M3

90 km/tim

N1

80 vmax ≤ 160 km/tim

N2

100 km/tim

N3

90 km/tim

där

| v1 | = | utgångshastighet vid inledningen av bromsningen |
| --- | --- | --- |
| vmax | = | fordonets maximala hastighet |

v1

=

utgångshastighet vid inledningen av bromsningen

vmax

=

fordonets maximala hastighet

Utifrån en inledande rotationshastighet motsvarande fordonshastigheterna i tabellen ovan och en bromstemperatur på ≤ 100 °C vid inledande av varje ansättning ska tre inbromsningar utföras med samma bromstryck så att en jämn och fullt utvecklad hastighetsminskning inklusive rullmotstånd (se punkt 3.4.1.1 i denna bilaga) eller ett jämnt vridmoment baserat på bromsavståndet motsvarande en jämn och fullt utvecklad hastighetsminskning inklusive rullmotstånd (se punkt 3.4.1.1 i denna bilaga) på minst 5,76 m/s2 för fordon av kategorierna M1 och N1 eller minst 4 m/s2 för fordon av kategorierna M2, M3, N2 och N3 uppnås.

Genomsnittsvärdet av de tre resultaten ska utgöra bromsverkan med kalla bromsar

3.5   Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning utförd på enskild hjulbroms)

Jämförelse med kalla bromsar ska göras mellan bromsverkan med ersättningsbromsskiva/bromstrumma och med motsvarande originaldelar genom att man jämför provningsresultaten enligt följande metod:

3.5.1   Med ersättningsbromsskivan/bromstrumman utförs minst sex på varandra följande bromsansättningar med olika stegvis ökning av manöverkraften eller bromstrycket upp till ett medelvärde för fullt utvecklad retardation på 6 m/s2 (M1, M2, N1) eller 5 m/s2 (M3, N2, N3). Manöverkrafterna eller linjetrycket får inte överskrida de maximalt tillåtna manöverkrafter eller maximalt tillåtet linjetryck som permanent garanteras av bromssystemet för fordonstypen (exempelvis kompressorns inkopplingstryck). Före varje bromsansättning ska bromsskivans/bromstrummans utgångstemperatur vara ≤ 100 °C.

3.5.2   Den bromsprovning som beskrivs i punkt 3.5.1 ska också utföras med originalbromsskivan/bromstrumman.

3.5.3   De dynamiska friktionsegenskaperna hos ersättningsbromsskivan/bromstrumman i slutet av förfarandet (steg 9 eller 18) kan anses vara likvärdiga originalskivans/trummans, om de värden som uppnås i fråga om medelvärdet för fullt utvecklad retardation vid samma driftstryck eller manöverkraft i området motsvarande de övre två tredjedelarna av den bildade kurvan inte avviker med antingen 8 % eller ± 0,4 m/s2 från värdena för originalbromsskivan/trumman.

4.   INTEGRITETSPROVNING MED EN TRÖGHETSDYNAMOMETER

Dessa provningar ska utföras i enlighet med punkt 4.1 (skivor) eller 4.2 (trummor).

En provning per provningsgrupp krävs såtillvida ersättningsdelen inte uppnår det nödvändiga antalet cykler innan den skadas eller havererar (se punkt 4.1.1.1.3 eller 4.1.1.2.3 i denna bilaga).

Bromsen ska installeras på dynamometern i enlighet med dess monteringsläge på fordonet (med undantag för fast monterade bromsar eller bromsar monterade på axeltappar).

Bromsskivans/bromstrummans temperatur ska mätas så nära friktionsytan som möjligt. Temperaturen ska registreras och mätmetod och mätpunkt ska vara samma vid alla provningar.

Om kylluft används under en bromsansättning eller mellan bromsansättningar inom en bromscykel, ska luftflödets hastighet vid bromsen högst vara vair = 0,33 v

Där

| v | = | fordonets provhastighet när du börjar bromsa. |
| --- | --- | --- |

v

=

fordonets provhastighet när du börjar bromsa.

I övriga fall är kylluften inte begränsad.

Kylluftens temperatur ska vara samma som omgivningstemperaturen.

4.1   Bromsskivor

4.1.1   Provning av bromsskivans termiska utmattning

Provningen ska utföras med en ny skiva, ett originalbromsok för det berörda fordonet och nya bromsbeläggsatser för det berörda fordonet som typgodkänts enligt föreskrifterna nr 13, 13-H eller 90 (i det skick satserna monteras på fordonet, t.ex. med skyddsfett borttaget).

Om det är nödvändigt får slitna bromsbelägg bytas under provningen.

4.1.1.1   fordon av kategorierna M1 och N1

4.1.1.1.1   Provningsförhållanden (provning av bromsskivans termiska utmattning)

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska fastställas i enlighet med punkterna 3.2.1 och 3.2.1.1 och 3.2.1.2 i bilaga 11.

Dynamometerns rotationshastighet ska motsvara fordonets linjära provningshastighet baserad på genomsnittet av den största och minsta dynamiska rullningsradie för de däck som är godkända för det fordonet.

4.1.1.1.2   Provningsprogram (provning av bromsskivans termiska utmattning)

Bromsbelägg som lämnats in för provning ska vara monterade på relevanta bromsar och inslipade enligt förfarandet i punkt 2.2.2.3 i bilaga 3. I det fall nya bromsbelägg behövs för att genomföra provningen ska dessa slipas in enligt samma procedur:

Tabell A11/4.1.1.1.2

| Provningskrav | Provning av termisk utmattning |
| --- | --- |
| Fordonskategorier | M1/N1 |
| Typ av bromsning | Sekventiella bromsansättningar |
| Bromsintervall (= ttotalt) | 70 s |
| Antal bromsansättningar per cykel | 2 |
| Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på | 5,0 m/s2 |
| Totalt antal bromscykler | 100 eller 150 (se 4.1.1.1.3) |
| Bromsansättningar | |
| från | vmax |
| till | 20 km/tim |
| Utgångstemperatur vid den första bromsansättningen i varje cykel | ≤ 100 °C |

Provningskrav

Provning av termisk utmattning

Fordonskategorier

M1/N1

Typ av bromsning

Sekventiella bromsansättningar

Bromsintervall (= ttotalt)

70 s

Antal bromsansättningar per cykel

2

Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på

5,0 m/s2

Totalt antal bromscykler

100 eller 150 (se 4.1.1.1.3)

Bromsansättningar

från

vmax

till

20 km/tim

Utgångstemperatur vid den första bromsansättningen i varje cykel

≤ 100 °C

där

| vmax | den vmax som ska användas för att prova ersättningsdelen är den som motsvarar det fordon som har den högsta nivån av kinetisk energi i förhållande till bromsskivans vikt |
| --- | --- |
| tbra | faktisk bromsvaraktighet vid ansättningen |
| tacc | minsta accelerationstid i enlighet med respektive fordons accelerationsförmåga |
| trest | viloperiod |
| ttotalt | Bromsintervall (tbra + tacc + trest) |

vmax

den vmax som ska användas för att prova ersättningsdelen är den som motsvarar det fordon som har den högsta nivån av kinetisk energi i förhållande till bromsskivans vikt

tbra

faktisk bromsvaraktighet vid ansättningen

tacc

minsta accelerationstid i enlighet med respektive fordons accelerationsförmåga

trest

viloperiod

ttotalt

Bromsintervall (tbra + tacc + trest)

4.1.1.1.3   Provningsresultat (provning av bromsskivans termiska utmattning)

Skivan ska anses vara godkänd om den klarat 150 cykler eller mer utan skador eller haveri.

Om skivan klarat fler än 100 men färre än 150 cykler utan skador eller haveri, måste provningen göras om på en ny ersättningsdel. I sådana fall måste bägge provningarna omfatta fler än 100 cykler utan skador eller haveri om skivan ska anses godkänd.

Om den klarar färre än 100 cykler utan skador eller haveri, ska provning göras på en originaldel och resultaten jämföras. Om skivan klarar minst samma antal cykler som originaldelen minus 10 % utan skador eller haveri, ska den anses vara godkänd.

Med skador avses följande:

| a) | Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd. |
| --- | --- |

a)

Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd.

| b) | Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter. |
| --- | --- |

b)

Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter.

| c) | Genomgående spricka i en friktionsring. |
| --- | --- |

c)

Genomgående spricka i en friktionsring.

| d) | Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan. |
| --- | --- |

d)

Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan.

4.1.1.2   Fordon av kategorierna M2, M3, N2 och N3

4.1.1.2.1   Provningsförhållanden (provning av bromsskivans termiska utmattning)

4.1.1.2.1.1   Fordon med en högsta tillåten vikt på > 7,5 ton

Genom följande provningsprogram, provas bromstrummor som komponenter i ett bromssystem. Det återger inte verkliga körförhållanden, utan ska bara prova komponenten. De parametrar som anges i tabell A11/4.1.1.2.1.1 omfattar de bromsar som för närvarande som regel används på fordon med en högsta tillåten vikt på > 7,5 ton.

Tabell A11/4.1.1.2.1.1

| Skivans yttre diameter | Provningsparameter | Provningsparameter | Exempel på utrustning |
| --- | --- | --- | --- |
| | Provningsvikt [kg] | rdyn [m] | ”Bromsstorlek”/minsta möjliga fälgstorlek |
| 320–350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351–390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391–440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Skivans yttre diameter

Provningsparameter

Provningsparameter

Exempel på utrustning

Provningsvikt [kg]

rdyn [m]

”Bromsstorlek”/minsta möjliga fälgstorlek

320–350

3 100

0,386

17,5′′

351–390

4 500

0,445

19,5′′

391–440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska fastställas i enlighet med punkt 3.2.1 i bilaga 11 tillsammans med parametrarna i ovanstående tabell (provningsvikt och rdyn).

Dynamometerns rotationshastighet ska motsvara fordonets linjära provningshastighet baserad på de dynamiska rullningsradier som specificeras i tabell A11/4.1.1.2.1.1.

4.1.1.2.1.2   Fordon med en högsta tillåten vikt på > 3,5 ton och ≤ 7,5 ton

I fråga om fordon med en högsta tillåten vikt på > 3.5 ton och ≤ 7.5 ton som inte omfattas av parametrarna i tabell A11/4.1.1.2.1.1, ska provningsparametrarna väljas ut så att det värsta scenario som var underlag för användningsområdet för ersättningsbromstrumman (högsta tillåtna fordonsvikt, största tillåtna däckstorlek) omfattas.

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska fastställas i enlighet med punkterna 3.2.1 och 3.2.1.1 och 3.2.1.2 i bilaga 11.

Dynamometerns rotationshastighet ska motsvara fordonets linjära provningshastighet baserad på genomsnittet av den största och minsta dynamiska rullningsradie för de däck som är godkända för det fordonet.

4.1.1.2.2   Provningsprogram (provning av bromsskivans termiska utmattning)

Tabell A11/4.1.1.2.2

| Inslipningsförfarande | 100 bromsansättningar
  Utgångshastighet: 60 km/tim
  Sluthastighet: 30 km/tim
  dm alternerande mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

  Utgångstemperatur: ≤ 300 °C (med start vid rumstemperatur) |
| --- | --- |
| 1 | Konditionerad bromsning |

Inslipningsförfarande

100 bromsansättningar

Utgångshastighet: 60 km/tim

Sluthastighet: 30 km/tim

dm alternerande mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

Utgångstemperatur: ≤ 300 °C (med start vid rumstemperatur)

1

Konditionerad bromsning

10 bromsansättningar från 60 till 30 km/tim

dm alternerande mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

Utgångstemperatur: ≤ 250 °C

| 2 | Höghastighetsbromsning |
| --- | --- |

2

Höghastighetsbromsning

2 bromsansättningar från 130 till 80 km/tim

dm 3 m/s2

Utgångstemperatur: ≤ 100 °C

| 3 | Konditionerad bromsning |
| --- | --- |

3

Konditionerad bromsning

Se provningssteg 1

| 4 | Höghastighetsbromsning |
| --- | --- |

4

Höghastighetsbromsning

Se provningssteg 2

| 5 | Konditionerad bromsning |
| --- | --- |

5

Konditionerad bromsning

Se provningssteg 1

| 6 | Kontinuerlig bromsning (1) |
| --- | --- |

6

Kontinuerlig bromsning (1)

5 bromsansättningar vid en konstant hastighet på: 85 km/tim

Retardationsvridmoment motsvarande 0,5 m/s2

Bromsningens varaktighet: 60 s

Utgångstemperatur: ≤ 80 °C

| 7 | Konditionerad bromsning |
| --- | --- |

7

Konditionerad bromsning

Se provningssteg 1

| 8 | Kontinuerlig bromsning (2) |
| --- | --- |

8

Kontinuerlig bromsning (2)

5 bromsansättningar vid en konstant hastighet på: 85 km/tim

Retardationsvridmoment motsvarande 1.0 m/s2

Bromsningens varaktighet: 40 s

Utgångstemperatur: ≤ 80 °C

| 9 | Upprepa provningssteg 1–8: |
| --- | --- |

9

Upprepa provningssteg 1–8:

9 till 14 gånger (beroende på vad som är tillämpligt) – se punkt 4.1.1.2.3

| dm | avståndsberoende medelretardation. |
| --- | --- |

dm

avståndsberoende medelretardation.

4.1.1.2.3   Provningsresultat (provning av bromsskivans termiska utmattning)

Skivan ska anses vara godkänd om den klarat 15 cykler eller mer utan skador eller haveri.

Om skivan klarat fler än 10, men färre än 15 cykler utan skador eller haveri, måste provningen göras om på en ny ersättningsdel. I sådana fall måste bägge provningarna bestå av fler än 10 cykler utan skador eller haveri om skivan ska anses godkänd.

Om skivan klarar färre än 10 cykler utan skador eller haveri, ska provning göras på en originaldel och resultaten jämföras. Om ersättningsskivan klarar minst samma antal cykler som originaldelen utan skador eller haveri, ska skivan anses vara godkänd.

Med skador avses följande:

| a) | Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsringens radiala höjd. |
| --- | --- |

a)

Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsringens radiala höjd.

| b) | Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter. |
| --- | --- |

b)

Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter.

| c) | Genomgående spricka i en friktionsring. |
| --- | --- |

c)

Genomgående spricka i en friktionsring.

| d) | Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan. |
| --- | --- |

d)

Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan.

4.1.2   Provning av bromsskivor vid hög belastning

När det rör sig om utbytbara delar ska provning vid hög belastning utföras på en ny bromsskiva eller på den bromsskiva som har använts i den alternativa dynamometerprovningen (se punkt 3.3. i denna bilaga).

När det rör sig om likvärdiga delar ska provningen utföras med en ny skiva, ett originalbromsok för det/de fordon som berörs och nya bromsbeläggsatser för det/de fordon som berörs och som typgodkänts enligt föreskrifter nr 13, 13-H eller 90 (i det skick satserna monteras på fordonet, t.ex. med skyddsfett borttaget).

Om det är nödvändigt får slitna bromsbelägg bytas under provningen.

4.1.2.1   Fordon av kategorierna M1 och N1

4.1.2.1.1   Provningsförhållanden (provning av bromsskivor vid hög belastning)

Se punkt 4.1.1.1.1 ovan.

4.1.2.1.2   Provningsprogram (provning av bromsskivor vid hög belastning)

De nya bromsbeläggen och de nya skivorna ska vara monterade på relevanta bromsar och inslipade enligt förfarandet i punkt 2.2.2.3 i bilaga 3. I det fall nya bromsbelägg behövs för att genomföra provningen ska dessa slipas in enligt samma procedur:

Tabell A11/4.1.2.1.2

| Provningskrav | Provning vid hög belastning |
| --- | --- |
| Fordonskategorier | M1/N1 |
| Typ av bromsning | Enskilda bromsansättningar |
| Antal bromsansättningar | 70 |
| Utgångstemperatur, vid bromsningens inledning | ≤ 100 °C |
| Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på | 10,0 m/s2 vid ett tryck på ≤ 16 000 kPa eller p = 16 000  kPa (< 10,0 m/s2) |
| Bromsansättningar | |
| från | vmax |
| till | 10 km/tim |

Provningskrav

Provning vid hög belastning

Fordonskategorier

M1/N1

Typ av bromsning

Enskilda bromsansättningar

Antal bromsansättningar

70

Utgångstemperatur, vid bromsningens inledning

≤ 100 °C

Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på

10,0 m/s2 vid ett tryck på ≤ 16 000 kPa eller p = 16 000  kPa (< 10,0 m/s2)

Bromsansättningar

från

vmax

till

10 km/tim

Den vmax som ska användas för att prova ersättningsdelen är den som motsvarar det fordon som har den högsta nivån av kinetisk energi i förhållande till bromsskivans vikt.

4.1.2.1.3   Provningsresultat (provning av bromsskivor vid hög belastning)

Skivan ska anses vara godkänd om den klarat 70 bromsansättningar eller fler utan skador eller haveri.

Om skivan klarar färre än 70 bromsansättningar utan skador eller haveri, ska provning göras på en originaldel och resultaten jämföras. Om skivan klarar minst samma antal cykler som originaldelen minus 10 % utan skador eller haveri, ska den anses vara godkänd.

Med skador avses följande:

| a) | Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd. |
| --- | --- |

a)

Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd.

| b) | Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter. |
| --- | --- |

b)

Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter.

| c) | Genomgående spricka i en friktionsring. |
| --- | --- |

c)

Genomgående spricka i en friktionsring.

| d) | Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan. |
| --- | --- |

d)

Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan.

4.1.2.2   Fordon av kategorierna M2, M3, N2 och N3

4.1.2.2.1   Provningsförhållanden (provning av bromsskivor vid hög belastning)

Se punkt 4.1.1.2.1 ovan.

4.1.2.2.2   Provningsprogram (provning av bromsskivor vid hög belastning)

Inslipning enligt tabell A11/4.1.1.2.2.

500 bromsansättningar ska göras från en hastighet av 50 km/tim till 10 km/tim med ett bromsvridmoment på 90 % av det maximala bromsvridmoment som är relevant för den aktuella bromstjockleken.

Utgångstemperatur: ≤ 200 °C

4.1.2.2.3   Provningsresultat (provning av bromsskivor vid hög belastning)

Bromsskivan anses godkänd om den efter 500 bromsansättningar inte uppvisar några tecken på sprickor. Provningen räknas som giltig när önskat maximalt vridmoment har uppnåtts vid minst 90 % av bromsansättningarna, detta vid en användning av maximalt tryck för resterande 10Provningen räknas som giltig när önskat maximalt vridmoment har uppnåtts vid minst 90 % av bromsansättningarna, detta vid en användning av maximalt tryck för resterande 10 %.en aktuator,%.

Med skador avses följande:

| a) | Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd. |
| --- | --- |

a)

Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd.

| b) | Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter. |
| --- | --- |

b)

Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter.

| c) | Genomgående spricka i en friktionsring. |
| --- | --- |

c)

Genomgående spricka i en friktionsring.

| d) | Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan. |
| --- | --- |

d)

Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan.

4.2   Bromstrummor

4.2.1   Provning av bromstrummans termiska utmattning

Provningen ska utföras med en ny trumma med nya bromsbeläggsatser som typgodkänts enligt föreskrifter nr 13, 13-H eller 90 (med skyddsfett borttaget i tillämpliga fall).

Det är tillåtet att bearbeta beläggen för att de ska bli så effektiva som möjligt.

4.2.1.1   Fordon av kategorierna M1 och N1

4.2.1.1.1   Provningsförhållanden (provning av bromstrummans termiska utmattning)

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska fastställas i enlighet med punkterna 3.2.1, 3.2.1.1 och 3.2.1.2 i bilaga 11.

Dynamometerns rotationshastighet ska motsvara fordonets linjära provningshastighet baserad på genomsnittet av den största och minsta dynamiska rullningsradie för de däck som är godkända för det fordonet.

4.2.1.1.2   Provningsprogram (provning av bromstrummans termiska utmattning)

Kraven för termisk utmattning för bromstrummor omfattas av proven vid hög belastning i punkt 4.2.2.1.2.

4.2.1.1.3   Provningsresultat (provning av bromstrummans termiska utmattning)

Se punkt 4.2.2.1.3.

4.2.1.2   Fordon av kategorierna M2, M3, N2, N3

4.2.1.2.1   Provningsförhållanden (provning av bromstrummans termiska utmattning)

4.2.1.2.1.1   Fordon med en högsta tillåten vikt på > 7,5 ton

Genom följande provningsprogram provas bromstrummor som komponenter i ett bromssystem. Det återger inte verkliga körförhållanden, utan ska bara prova komponenten. De parametrar som anges i tabell A11/4.2.1.2.1.1 omfattar de bromsar som för närvarande som regel används på fordon med en högsta tillåten vikt på > 7,5 ton.

Tabell A11/4.2.1.2.1.1

| Trummans innerdiameter
  [mm] | Bromsbeläggets bredd | Typisk fälgdiameter |
| --- | --- | --- |
| < 130 mm | 130–190 mm | > 190 mm |
| Provningsvikt [kg] | Däckradie
  [m] | Provningsvikt [kg] | Däckradie
  [m] | Provningsvikt [kg] | Däckradie
  [m] |
| < 330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330–390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391–430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Trummans innerdiameter

[mm]

Bromsbeläggets bredd

Typisk fälgdiameter

< 130 mm

130–190 mm

> 190 mm

Provningsvikt [kg]

Däckradie

[m]

Provningsvikt [kg]

Däckradie

[m]

Provningsvikt [kg]

Däckradie

[m]

< 330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330–390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391–430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska fastställas i enlighet med punkt 3.2.1 i bilaga 11 tillsammans med parametrarna i ovanstående tabell (provningsvikt och rdyn).

Dynamometerns rotationshastighet ska motsvara fordonets linjära provningshastighet baserad på de dynamiska rullningsradier som specificeras i tabell A11/4.2.1.2.1.1.

4.2.1.2.1.2   Fordon med en högsta tillåten vikt på > 3,5 ton och ≤ 7,5 ton

I fråga om fordon med en högsta tillåten vikt på > 3,5 ton och ≤ 7,5 ton som inte omfattas av parametrarna i tabell A11/4.1.1.2.1.1, ska provningsparametrarna väljas ut så att det värsta scenario som var underlag för användningsområdet för ersättningsbromstrumman (högsta tillåtna fordonsvikt, största tillåtna däckstorlek) omfattas.

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska fastställas i enlighet med punkterna 3.2.1 och 3.2.1.1 och 3.2.1.2 i bilaga 11.

Dynamometerns rotationshastighet ska motsvara fordonets linjära provningshastighet baserad på genomsnittet av den största och minsta dynamiska rullningsradie för de däck som är godkända för det fordonet.

4.2.1.2.2   Provningsprogram (provning av bromstrummans termiska utmattning)

Tabell A11/4.2.1.2.2

| Provningskrav | Provning av termisk utmattning |
| --- | --- |
| Inslipningsförfarande | 200 bromsansättningar
  Utgångshastighet: 60 km/tim
  Sluthastighet: 5 km/tim
  dm alternerande mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

  Utgångstemperatur: ≤ 200 °C (med start vid rumstemperatur)
  Alternativ inslipning kan uteslutas ifall sökande av typgodkännandet inte anser att den behövs |
| Typ av bromsning | Sekventiella bromsansättningar |
| Antal bromsansättningar | 250 eller 300 gånger (beroende på vad som är tillämpligt) - se punkt 4.2.1.2.3.
  Observera: Provningen avbryts om en genomgående spricka syns. |
| Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på | 3,0 m/s2 |
| Bromsansättningar | |
| från | 130 |
| till | 80 km/tim |
| Varje bromsansättnings utgångstemperatur | ≤ 50 °C |
| Kylning enligt punkt 3.2.3 | Tillåten |

Provningskrav

Provning av termisk utmattning

Inslipningsförfarande

200 bromsansättningar

Utgångshastighet: 60 km/tim

Sluthastighet: 5 km/tim

dm alternerande mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

Utgångstemperatur: ≤ 200 °C (med start vid rumstemperatur)

Alternativ inslipning kan uteslutas ifall sökande av typgodkännandet inte anser att den behövs

Typ av bromsning

Sekventiella bromsansättningar

Antal bromsansättningar

250 eller 300 gånger (beroende på vad som är tillämpligt) - se punkt 4.2.1.2.3.

Observera: Provningen avbryts om en genomgående spricka syns.

Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på

3,0 m/s2

Bromsansättningar

från

130

till

80 km/tim

Varje bromsansättnings utgångstemperatur

≤ 50 °C

Kylning enligt punkt 3.2.3

Tillåten

4.2.1.2.3   Provningsresultat (provning av bromstrummans termiska utmattning)

Trumman ska anses vara godkänd om den klarat 300 bromsansättningar eller fler utan skador eller haveri.

Om trumman klarat fler än 250, men färre än 300 bromsansättningar utan skador eller haveri, måste den tekniska tjänsten göra om provningen på en ny ersättningsdel. I sådana fall måste bägge provningarna bestå av fler än 250 bromsansättningar utan skador eller haveri om trumman ska anses godkänd.

Om trumman klarar färre än 250 bromsansättningar utan skador eller haveri, ska provning göras på en originaldel och resultaten jämföras. Om trumman klarar minst samma antal cykler som originaldelen utan skador eller haveri, ska den anses vara godkänd.

Med skador avses följande:

| a) | Sprickor i friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans axiala bredd. |
| --- | --- |

a)

Sprickor i friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans axiala bredd.

| b) | Sprickor i friktionsytan som når trummans axiala ytterkant. |
| --- | --- |

b)

Sprickor i friktionsytan som når trummans axiala ytterkant.

| c) | Genomgående spricka i en trumma. |
| --- | --- |

c)

Genomgående spricka i en trumma.

| d) | Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan. |
| --- | --- |

d)

Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan.

4.2.2   Provning av bromstrummor vid hög belastning

När det rör sig om utbytbara delar ska provning vid hög belastning utföras på en ny bromstrumma eller på den bromstrumma som har använts i den alternativa dynamometerprovningen (se punkt 3.3. i denna bilaga).

När det rör sig om likvärdiga delar ska provningen utföras med en ny trumma, ett originalbromsok för det berörda fordonet och nya bromsbeläggsatser för det eller de fordon som berörs och som typgodkänts enligt föreskrifterna nr 13, 13-H eller 90 (i det skick satserna monteras på fordonet, t.ex. med skyddsfett borttaget).

Om det är nödvändigt får slitna bromsbelägg bytas under provningen.

4.2.2.1   Fordon av kategorierna M1 och N1

4.2.2.1.1   Provningsförhållanden (provning av bromstrummor vid hög belastning)

Se punkt 4.2.1.1.1 ovan.

4.2.2.1.2   Provningsprogram (provning av bromstrummor vid hög belastning)

Denna provning omfattar även kraven för provning av termisk utmattning (se punkt 4.2.1.1.2)

Programmet ska genomföras i enlighet med följande tabell:

Tabell A11/4.2.2.1.2

| Inslipningsförfarande | Gör 100 på varandra följande bromsansättningar med v1 = 80 km/tim och v2 = 10 km/tim och en utgångstemperatur på ≤ 100 °C.
  Den första bromsansättningens retardation ska vara konstant 1,5 m/s2. Från och med den andra till den sista bromsansättningen ska trycket vara konstant och motsvara genomsnittet för den första ansättningen.
  Inslipningen ska fortsätta tills det uppnås en kontaktgrad på minst 80 % mellan belägg och trumma. |
| --- | --- |
| Provningskrav | Provning av bromstrummor vid hög belastning |
| Typ av bromsning | Enskilda bromsansättningar |
| Antal bromsansättningar | 100 |
| Utgångstemperatur, vid bromsningens inledning | ≤ 100 °C |
| Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på | 10,0 m/s2 med ett tryck på ≤ 16 000 kPa eller p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2) |
| Bromsansättningar | |
| från | vmax |
| till | 10 km/tim |

Inslipningsförfarande

Gör 100 på varandra följande bromsansättningar med v1 = 80 km/tim och v2 = 10 km/tim och en utgångstemperatur på ≤ 100 °C.

Den första bromsansättningens retardation ska vara konstant 1,5 m/s2. Från och med den andra till den sista bromsansättningen ska trycket vara konstant och motsvara genomsnittet för den första ansättningen.

Inslipningen ska fortsätta tills det uppnås en kontaktgrad på minst 80 % mellan belägg och trumma.

Provningskrav

Provning av bromstrummor vid hög belastning

Typ av bromsning

Enskilda bromsansättningar

Antal bromsansättningar

100

Utgångstemperatur, vid bromsningens inledning

≤ 100 °C

Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på

10,0 m/s2 med ett tryck på ≤ 16 000 kPa eller p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)

Bromsansättningar

från

vmax

till

10 km/tim

Den vmax som ska användas för att prova ersättningsdelen är den som motsvarar det fordon som har den högsta nivån av kinetisk energi i förhållande till bromsskivans vikt.

4.2.2.1.3   Provningsresultat (provning av bromstrummor vid hög belastning)

Trumman ska anses vara godkänd om den klarat 100 bromsansättningar eller fler utan skador eller haveri.

Om den klarar färre än 100 bromsansättningar utan skador eller haveri, ska provning göras på en originaldel och resultaten jämföras. Om skivan klarar minst samma antal cykler som originaldelen minus 10 % utan skador eller haveri, ska den anses vara godkänd.

Med skador avses följande:

| a) | Sprickor i friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans axiala bredd. |
| --- | --- |

a)

Sprickor i friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans axiala bredd.

| b) | Sprickor i friktionsytan som når trummans axiala ytterkant. |
| --- | --- |

b)

Sprickor i friktionsytan som når trummans axiala ytterkant.

| c) | Genomgående spricka i en trumma. |
| --- | --- |

c)

Genomgående spricka i en trumma.

| d) | Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan. |
| --- | --- |

d)

Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan.

4.2.2.2   Fordon av kategorierna M2, M3, N2 och N3

4.2.2.2.1   Provningsförhållanden (provning av bromstrummor vid hög belastning)

Se punkt 4.2.1.2.1.

4.2.2.2.2   Provningsprogram (provning av bromstrummor vid hög belastning)

Tabell A11/4.2.2.2.2

| Provningskrav | Provning vid hög belastning |
| --- | --- |
| Inslipningsförfarande | 200 bromsansättningar
  Utgångshastighet: 60 km/tim
  Sluthastighet: 5 km/tim
  dm som alternerar mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

  Utgångstemperatur: ≤ 200 °C (med start vid rumstemperatur)
  Alternativ inslipning kan uteslutas ifall sökande av typgodkännandet inte anser att den behövs |
| Totalt antal bromsansättningar | 150 |
| Utgångstrumtemperatur vid varje bromsansättning | ≤ 100 °C |
| Bromsansättningar | |
| från | 60 km/tim |
| till | ≤ 5 km/tim |
| Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på | 6 m/s2 |
| Kylning (även avvikelse från punkt 3.2.3 i denna bilaga) | Tillåten |

Provningskrav

Provning vid hög belastning

Inslipningsförfarande

200 bromsansättningar

Utgångshastighet: 60 km/tim

Sluthastighet: 5 km/tim

dm som alternerar mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

Utgångstemperatur: ≤ 200 °C (med start vid rumstemperatur)

Alternativ inslipning kan uteslutas ifall sökande av typgodkännandet inte anser att den behövs

Totalt antal bromsansättningar

150

Utgångstrumtemperatur vid varje bromsansättning

≤ 100 °C

Bromsansättningar

från

60 km/tim

till

≤ 5 km/tim

Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på

6 m/s2

Kylning (även avvikelse från punkt 3.2.3 i denna bilaga)

Tillåten

4.2.2.2.3   Provningsresultat (provning av bromstrummor vid hög belastning)

Om bromstrumman inte uppvisar sprickor är den godkänd.

Provningen räknas som giltig när önskat maximalt vridmoment har uppnåtts vid minst 90 % av bromsansättningarna, detta vid en användning av maximalt tryck för resterande 10Provningen räknas som giltig när önskat maximalt vridmoment har uppnåtts vid minst 90 % av bromsansättningarna, detta vid en användning av maximalt tryck för resterande 10 %.en aktuator,%.

Med skador avses följande:

| a) | Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd. |
| --- | --- |

a)

Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd.

| b) | Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter. |
| --- | --- |

b)

Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter.

| c) | Genomgående spricka i en friktionsring. |
| --- | --- |

c)

Genomgående spricka i en friktionsring.

| d) | Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan. |
| --- | --- |

d)

Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan.

---

(1)  Provningsvikten och däckets dynamiska rullningsradie ska bestämmas gemensamt av den sökande och den tekniska tjänsten.

(2)  Provningsvikten och däckets dynamiska rullningsradie ska bestämmas gemensamt av den sökande och den tekniska tjänsten.

---

BILAGA 12

KRAV FÖR ERSÄTTNINGSBROMSSKIVOR/BROMSTRUMMOR FÖR FORDON AV KATEGORI O

1.   PROVÖVERSIKT

De prov som krävs i punkt 5.3 i dessa föreskrifter beskrivs i detalj nedan efter fordonskategori:

Tabell A12/1A

Fordon av kategorierna O1, O2 och O3

| Provning på bana | Alternativ dynamometerprovning (alternativ till provning på bana) |
| --- | --- |
| 2.2.1 | Typ 0 |

Provning på bana

Alternativ dynamometerprovning (alternativ till provning på bana)

2.2.1

Typ 0

| 3.4.1 | Typ 0 |
| --- | --- |

3.4.1

Typ 0

| 2.2.2 | Typ I |
| --- | --- |

2.2.2

Typ I

| 3.4.2 | Typ I |
| --- | --- |

3.4.2

Typ I

| 2.3 | Parkeringsbromssystem (om det är tillämpligt) |
| --- | --- |

2.3

Parkeringsbromssystem (om det är tillämpligt)

—

| 2.4 | Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning på de enskilda axlarna) |
| --- | --- |

2.4

Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning på de enskilda axlarna)

| 3.5 | Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning på de enskilda axlarna) |
| --- | --- |

3.5

Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning på de enskilda axlarna)

Tabell A12/1B

Fordon av kategori O4

| Provning på bana | Alternativ dynamometerprovning (alternativ till provning på bana) |
| --- | --- |
| 2.2.1 | Typ 0 |

Provning på bana

Alternativ dynamometerprovning (alternativ till provning på bana)

2.2.1

Typ 0

| 3.4.1 | Typ 0 |
| --- | --- |

3.4.1

Typ 0

| 2.2.3 | Typ III |
| --- | --- |

2.2.3

Typ III

| 3.4.3 | Typ III |
| --- | --- |

3.4.3

Typ III

| 2.3 | Parkeringsbromssystem (om det är tillämpligt) |
| --- | --- |

2.3

Parkeringsbromssystem (om det är tillämpligt)

—

| 2.4 | Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning på de enskilda axlarna) |
| --- | --- |

2.4

Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning på de enskilda axlarna)

| 3.5 | Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning på de enskilda axlarna) |
| --- | --- |

3.5

Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning på de enskilda axlarna)

2.   KONTROLL AV KRAVEN PÅ FORDONSPROVNINGEN

2.1   Provningsfordon

Ett fordon som är representativt för den valda provningsgruppen (se definitionen i punkt 5.3.6 i dessa föreskrifter) för vilket det söks typgodkännande eller en rapport om delar för en ersättningsbromsskiva/bromstrumma ska förses med denna ersättningsbromsskiva/bromstrumma och med provningsutrustningen för provning av bromsar i enlighet med föreskrifter nr 13.

Ersättningsbromsskivan/bromstrumman ska monteras på den aktuella axeln tillsammans med ett medföljande bromsbelägg som typgodkänts enligt föreskrifter nr 13 eller 90 och som är tillgängligt från fordons- eller axeltillverkaren. Om det saknas ett enhetligt förfarande för hur bromsning ska ske, ska provet utföras enligt överenskommelse med den tekniska tjänsten. Alla prov som listas nedan ska utföras på inslipade bromsar. Samma inslipningsprogram ska användas för ersättningsbromsskivor/trummor och originalbromsskivor/trummor.

2.2   Färdbromssystem.

2.2.1   Typ 0-bromsprovning, fordonet lastat

Detta prov ska utföras i enlighet med föreskrifter nr 13 bilaga 4, punkt 1.4.4.

2.2.2   Typ I-bromsprovning

Detta prov ska utföras i enlighet med föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 1.5.2.

I slutet av typ 1-bromsprovningen, ska de varma bromsarna uppfylla kraven i föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 1.5.3.

2.2.3   Typ III-bromsprovning

Detta prov ska utföras i enlighet med föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkt 1.7.

2.3   Parkeringsbromssystem (om det är tillämpligt)

2.3.1   Om färdbromssystemet och parkeringsbromssystemet använder samma friktionsyta hos skivan eller trumman, behövs ingen särskild provning av parkeringsbromssystemet. Om typ 0-provningen med lastat fordon klarats, innebär det att kraven för parkeringsbromssystemet också är uppfyllda.

2.3.2   Statisk provning med 18 % lutning, fordonet lastat.

2.3.3   Fordonet måste uppfylla alla relevanta krav i föreskrifter nr 13, bilaga 4, punkter 2.3 och 3.2 för denna fordonskategori.

2.4   Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning på de enskilda axlarna)

För denna provning ska fordonet vara lastat och alla bromsansättningar ska göras på horisontell väg.

Fordonets färdbromssystem ska vara försett med en anordning som separerar fram- och bakbromsarna så att de alltid kan användas oberoende av varandra.

Om ett typgodkännande eller en rapport om delar krävs i fråga om en ersättningsbromsskiva/ersättningsbromstrumma för frambromsarna, ska bakbromsarna förbli ur funktion under provningen.

Om ett typgodkännande eller en rapport om delar krävs i fråga om en ersättningsbromsskiva/ersättningsbromstrumma för bakbromsarna, ska frambromsarna förbli ur funktion under provningen.

2.4.1   Jämförelse av prestanda med kalla bromsar

Jämförelse med kalla bromsar ska göras mellan bromsverkan med ersättningsbromsskiva/bromstrumma och med motsvarande originaldelar genom att man jämför provningsresultaten enligt följande metod:

2.4.1.1   Med ersättningsbromsskivan/bromstrumman utförs minst sex på varandra följande bromsansättningar med olika stegvis ökning av manöverkraften eller bromstrycket tills hjulen låser sig, eller upp till ett medelvärde för fullt utvecklad retardation på 3,5 m/s2, eller upp till den maximala manöverkraft som tillåts för denna fordonskategori, där utgångshastigheten för provningen är 45 km/tim.

Före varje bromsansättning ska bromstrummans utgångstemperatur vara ≤ 100 °C.

2.4.1.2   Den bromsprovning som beskrivs i punkt 2.4.1.1 ska också utföras med originalbromsskivan/bromstrumman.

2.4.1.3   De dynamiska friktionsegenskaperna hos ersättningsbromsskivan/bromstrumman kan anses vara likvärdiga originalbomsskivans/trummans, om de värden som uppnås i fråga om medelvärdet för fullt utvecklad retardation vid samma driftstryck eller manöverkraft i området motsvarande de övre två tredjedelarna av den bildade kurvan inte avviker med mer än antingen ± 10 % eller ± 0,4 m/s2 från värdena för originalbromsskivan/trumman.

3.   TRÖGHETSDYNAMOMETERPROVNING

3.1   Dynamometerns utrustning

För provningen ska dynamometern förses med originalbromsok eller hjulbromsen från berört fordon. Tröghetsdynamometern ska utrustas med en anordning för konstant vridmoment och utrustning för att mäta rotationshastigheten, antalet varv efter det att bromsningen har inletts, bromstrycket, bromsvridmomentet, bromsningens varaktighet och bromstrummans kontinuerliga temperatur.

3.2   Provningsbetingelser

3.2.1   Tröghetsdynamometerns svängmassa

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska ställas in så nära som möjligt, med en tillåten variation på 5 %, till det teoretiskt krävda värde som motsvarar den del av fordonets totala tröghet som bromsas av ifrågavarande hjul. Följande formel ska användas för beräkningen:

I = m · rdyn
  2

Där

| I | = | rotationströghet (kgm2), |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | däckets dynamiska rullningsradie (m). |
| m | = | provningsvikt (den del av fordonets största vikt som bromsas av det relevanta hjulet), enligt vad som anges i dessa föreskrifter. |

I

=

rotationströghet (kgm2),

rdyn

=

däckets dynamiska rullningsradie (m).

m

=

provningsvikt (den del av fordonets största vikt som bromsas av det relevanta hjulet), enligt vad som anges i dessa föreskrifter.

3.2.1.1   Däckets dynamiska rullningsradie

Vid beräkningen av svängmassan, ska den dynamiska rullningsradien (rdyn) för det största däck som är godkänt för fordonet (eller axeln) beaktas.

3.2.1.2   Provningsvikt

Provningsvikten för beräkning av svängmassan ska vara följande:

| m = 0,55 maxel | maxel: Maximalt tekniskt tillåten massa för axeln |
| --- | --- |

m = 0,55 maxel

maxel: Maximalt tekniskt tillåten massa för axeln

3.2.2   Utgångsrotationshastigheten för dynamometern ska motsvara fordonets linjära hastighet vid 40 eller 60 km/tim (beroende på typ av provning) och grundas på den genomsnittliga dynamiska rullningsradien för de största och de minsta däck som är typgodkända.

3.2.3   Kylning

Kylningen kan ske enligt punkt 3.2.3.1 eller 3.2.3.2.

3.2.3.1   Provning utförd med ett komplett hjul enligt föreskrifter nr 13, bilaga 11, tillägg 2, punkt 3.2.2.

I fråga om typ I och III-provning får kylluft med en flödeshastighet och flödesriktning som simulerar verkliga förhållanden användas under uppvärmningskörningarna, varvid luftflödets hastighet ska vara vAir = 0,33 v

Där

| v | = | fordonets provhastighet när du börjar bromsa. |
| --- | --- | --- |

v

=

fordonets provhastighet när du börjar bromsa.

I övriga fall är kylluften inte begränsad.

Kylluftens temperatur ska vara samma som omgivningstemperaturen.

3.2.3.2   Provning utan fälg

I fråga om typ I- och III-provning är kylning under uppvärmningskörningarna inte tillåten.

I övriga fall är kylluften inte begränsad.

3.2.4   Förberedelse av bromsen

3.2.4.1   Skivbromsar

Provningen ska utföras med en ny skiva med nya bromsbeläggsatser som typgodkänts enligt föreskrifter nr 13 eller 90 (i det skick satserna monteras på fordonet, t.ex. med skyddsfett borttaget).

3.2.4.2   Trumbromsar

Provningen ska utföras med en ny trumma med nya bromsbeläggsatser som typgodkänts enligt föreskrifter nr 13 eller 90 (med skyddsfett borttaget i tillämpliga fall).

Det är tillåtet att bearbeta beläggen för att de ska bli så effektiva som möjligt.

3.3   Alternativ prestandaprovning av dynamometern

Tabell A12/3.3

| 1 | Kall inslipning:
  100 (i fråga om skivor) eller 200 (i fråga om trummor) bromsansättningar
  Ti = 150 °C (skiva) eller 100 °C (trumma)
  vi = 60 km/tim
  dm = 1 och 2 m/s2 alternerande |
| --- | --- |
| 2 | Dynamiska friktionsegenskaper, se punkt 3.5.1 i denna bilaga |
| 3 | Varm inslipning:
  Gör 30 bromsansättningar i följd med v1 = 60 km/tim och v2 = 30 km/tim med cykeltiden 60 s och en bromstemperatur på ≤ 100 °C vid första ansättningen. Den första bromsansättningens retardation ska vara konstant 3 m/s2. Från och med den andra till den sista bromsansättningen ska trycket vara konstant och motsvara genomsnittet för den första ansättningen. |
| 4 | Omslipning:
  30 bromsansättningar
  Ti = 150 °C (skiva) eller 100 °C (trumma)
  vi = 60 km/tim,
  dm = 1 och 2 m/s2 alternerande |
| 5 | Bromsprov, typ 0, se punkt 3.4.1 i denna bilaga |
| 6 | Bromsprov, typ I (i fråga om fordon i kategorierna O2/O3), se punkt 3.4.2 i denna bilaga |
| 7 | Omslipning: (som post 4) |
| 8 | Bromsprov, typ 0, se punkt 3.4.1 i denna bilaga |
| 9 | Bromsprov, typ III (i fråga om fordon i kategori O4), se punkt 3.4.3 i denna bilaga |
| 10 | Omslipning: (som post 4) |

1

Kall inslipning:

100 (i fråga om skivor) eller 200 (i fråga om trummor) bromsansättningar

Ti = 150 °C (skiva) eller 100 °C (trumma)

vi = 60 km/tim

dm = 1 och 2 m/s2 alternerande

2

Dynamiska friktionsegenskaper, se punkt 3.5.1 i denna bilaga

3

Varm inslipning:

Gör 30 bromsansättningar i följd med v1 = 60 km/tim och v2 = 30 km/tim med cykeltiden 60 s och en bromstemperatur på ≤ 100 °C vid första ansättningen. Den första bromsansättningens retardation ska vara konstant 3 m/s2. Från och med den andra till den sista bromsansättningen ska trycket vara konstant och motsvara genomsnittet för den första ansättningen.

4

Omslipning:

30 bromsansättningar

Ti = 150 °C (skiva) eller 100 °C (trumma)

vi = 60 km/tim,

dm = 1 och 2 m/s2 alternerande

5

Bromsprov, typ 0, se punkt 3.4.1 i denna bilaga

6

Bromsprov, typ I (i fråga om fordon i kategorierna O2/O3), se punkt 3.4.2 i denna bilaga

7

Omslipning: (som post 4)

8

Bromsprov, typ 0, se punkt 3.4.1 i denna bilaga

9

Bromsprov, typ III (i fråga om fordon i kategori O4), se punkt 3.4.3 i denna bilaga

10

Omslipning: (som post 4)

3.4   Färdbromssystem.

3.4.1   Bromsprovning typ 0, fordonet lastat

Med en utgångsbromstemperatur på ≤ 100 °C ska tre inbromsningar utföras utifrån en initial rotationshastighet som motsvarar 40 km/tim före typ I eller 60 km/tim före typ III. Inbromsningarna ska utföras med samma bromstryck och rullningsmotstånd så att hastighetsminskningen, inklusive rullmotståndet, är helt jämn (se punkt 3.4.1.1 i denna bilaga) eller med en jämn bromsvridning baserad på ett bromsavstånd som motsvarar en helt jämn hastighetsminskning (se punkt 3.4.1.1 i denna bilaga). Detta ska utföras så att minst 5 m/s2 uppnås.

Bromsmanövreringstrycket får inte överskrida 650 kPa.

Genomsnittsvärdet av de tre resultaten ska utgöra bromsverkan med kalla bromsar.

3.4.1.1   Rullmotstånd

Rullmotståndet ska uträknas som en hastighetsminskning på 0,1 m/s2.

3.4.2   Bromsprovning typ I i nerförsbacke

3.4.2.1   Uppvärmningsförfarande

Bromsarna ska värmas upp från en utgångstemperatur på ≤ 100 °C genom att bromsen dras på en konstant rotationshastighet motsvarande 40 km/tim med ett konstant vridmoment motsvarande en hastighetsminskning, inklusive rullmotstånd (se punkt 3.4.1.1 i denna bilaga) på 0,7 m/s2 under en period av 153 sek.

3.4.2.1.4   För släpfordon försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska justeringen av bromsarna, före den typ I-provning som föreskrivs ovan, ställas in enligt följande förfaranden som anges i punkt 3.4.3.1.2 i denna bilaga.

3.4.2.2   Bromsverkan med varma bromsar

3.4.2.2.1   Efter det att uppvärmningsförfarandet slutförts ska bromsverkan med varma bromsar mätas inom 60 sekunder vid en hastighet på 40 km/tim, detta med samma bromsmanövreringstryck som användes för typ 0 provningen vid 40 km/tim.

Den jämna och fullt utvecklade hastighetsminskningen inklusive rullmotståndet (se punkt 3.4.1.1 i denna bilaga) eller vridmomentet baserat på bromsavståndet motsvarande en jämn och fullt utvecklad hastighetsminskning inklusive rullmotstånd (se punkt 3.4.1.1 i denna bilaga) får inte understiga 60 % av det värde som uppnås i en typ 0-provning med kalla bromsar, och inte heller understiga 3,6 m/s2.

3.4.2.3   Frirullningsprovning

För motorfordon försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska bromsarna efter att alla provningar som anges i punkt 3.4.2.2 slutförts få svalna till en temperatur som är representativ för en kall broms (dvs. ≤ 100 °C) och det ska kontrolleras att fordonet klarar frirullning genom att uppfylla ett av följande villkor:

| a) | Hjulen rullar fritt (dvs. kan roteras för hand). |
| --- | --- |

a)

Hjulen rullar fritt (dvs. kan roteras för hand).

| b) | När skivan eller trumman roteras i en rotationshastighet som motsvarar en konstant hastighet av v = 60 km/tim med bromsen urkopplad får de asymptotiska temperaturerna inte överskrida en trum/skivtemperatur på 80 °C. |
| --- | --- |

b)

När skivan eller trumman roteras i en rotationshastighet som motsvarar en konstant hastighet av v = 60 km/tim med bromsen urkopplad får de asymptotiska temperaturerna inte överskrida en trum/skivtemperatur på 80 °C.

3.4.3   Typ III-provning (Utmattningsprovning för fordon av kategori O4)

3.4.3.1   Uppvärmningsförfarande

3.4.3.1.1   Utför flera på varandra följande inbromsningar och anpassa dem efter fordonstypen i enlighet med vad som står i tabellen. Den första bromsansättningen ska påbörjas vid en bromstemperatur på ≤ 100 °C och utföras på sådant sätt att en konstant hastighetsminskning inklusive rullmotstånd (se punkt 3.4.1.1 i denna bilaga) eller ett konstant vridmoment som motsvarar hastighetsminskningen inklusive rullmotståndet (se punkt 3.4.1.1 i denna bilaga) av 3 m/s2 uppnås. Det bromsmanövreringstryck som används vid den första bromsansättningen bör hållas för samtliga påföljande bromsansättningar under provningen.

| Fordonets kategori | Villkor |
| --- | --- |
| v1 [km/tim] | v2 [km/tim] | Δt [s] | n |
| O4 | 60 | 1/2 v1 | 60 | 20 |

Fordonets kategori

Villkor

v1 [km/tim]

v2 [km/tim]

Δt [s]

n

O4

60

1/2 v1

60

20

där

| v1 | = | utgångshastighet vid inledningen av bromsningen |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | hastighet vid slutet av bromsningen |
| n | = | antal bromsansättningar, |
| Δt | = | bromscykelns varaktighet: tiden från inledningen av en inbromsning till inledningen av nästa |

v1

=

utgångshastighet vid inledningen av bromsningen

v2

=

hastighet vid slutet av bromsningen

n

=

antal bromsansättningar,

Δt

=

bromscykelns varaktighet: tiden från inledningen av en inbromsning till inledningen av nästa

3.4.3.1.2   För fordon försedda med automatiska bromsjusteringsanordningar ska justeringen av bromsarna, före typ III-provningen ovan, ställas in enligt följande förfaranden, beroende på vad som är tillämpligt:

| 3.4.3.1.2.1 | För luftmanövrerade bromsar på släpfordon ska justeringen av bromsarna vara sådan att den automatiska bromsjusteringsanordningen kan fungera. För detta ska aktuatorns slaglängd justeras till s0 ≥ 1,1 × somjustering (den övre gränsen ska inte överskrida det värde som rekommenderas av tillverkaren):
  där






  sre-adjust | är slaglängden för omjustering enligt specifikation från tillverkaren av den automatiska bromsjusteringsenheten, dvs. den slaglängd där enheten börjar ställa om bromsens spelrum med ett manövertryck på 100 kPa |
| --- | --- | --- |

3.4.3.1.2.1

För luftmanövrerade bromsar på släpfordon ska justeringen av bromsarna vara sådan att den automatiska bromsjusteringsanordningen kan fungera. För detta ska aktuatorns slaglängd justeras till s0 ≥ 1,1 × somjustering (den övre gränsen ska inte överskrida det värde som rekommenderas av tillverkaren):

där

sre-adjust

är slaglängden för omjustering enligt specifikation från tillverkaren av den automatiska bromsjusteringsenheten, dvs. den slaglängd där enheten börjar ställa om bromsens spelrum med ett manövertryck på 100 kPa

När det enligt överenskommelse med den tekniska tjänsten är opraktiskt att mäta aktuatorns slaglängd, ska utgångsinställningen bestämmas i samråd med den tekniska tjänsten.

Från ovanstående villkor ska bromsen ansättas med ett kontrollenhetstryck på 200 kPa, 50 gånger i följd. Detta ska sedan följas av en enda bromsansättning med ett manövertryck på ≥ 650 kPa.

| 3.4.3.1.2.2 | För hydrauliskt manövrerade skivbromsar på släpfordon anses inga inställningskrav vara nödvändiga. |
| --- | --- |

3.4.3.1.2.2

För hydrauliskt manövrerade skivbromsar på släpfordon anses inga inställningskrav vara nödvändiga.

| 3.4.3.1.2.3 | För hydrauliskt manövrerade trumbromsar på släpfordon ska justeringen av bromsarna vara så som specificeras av tillverkaren. |
| --- | --- |

3.4.3.1.2.3

För hydrauliskt manövrerade trumbromsar på släpfordon ska justeringen av bromsarna vara så som specificeras av tillverkaren.

3.4.3.2   Bromsverkan med varma bromsar

Efter det att uppvärmningsförfarandet slutförts ska bromsverkan med varma bromsar mätas inom 60 sekunder vid en hastighet på 60 km/tim, detta med samma bromsmanövreringstryck som användes för typ 0-provningen vid 60 km/tim.

Den jämna och fullt utvecklade hastighetsminskningen inklusive rullmotståndet (se punkt 3.4.1.1 i denna bilaga) eller vridmomentet baserat på bromsavståndet motsvarande en jämn och fullt utvecklad hastighetsminskning inklusive rullmotstånd (se punkt 3.4.1.1 i denna bilaga) får inte understiga 60 % av det värde som uppnås i en typ 0-provning med kalla bromsar, och inte heller understiga 4,0 m/s2.

3.4.3.3   Frirullningsprovning

Se punkt 3.4.2.3.

3.5   Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning utförd på enskild hjulbroms)

3.5.1   Detta prov ska utföras i enlighet med föreskrifter nr 13, bilaga 19, punkterna 4.4.3.1–4.4.3.4.

3.5.2   Den bromsprovning som beskrivs i punkt 3.5.1 ska också utföras med originalbromsskivan/bromstrumman.

3.5.3   De dynamiska friktionsegenskaper vid steg 2 i förfarandet för ersättningsbromsskivan/bromstrumman kan anses vara likvärdiga originalskivans/trummans, om de värden som uppnås i fråga om medelvärdet för fullt utvecklad retardation vid samma driftstryck eller manöverkraft i området motsvarande de övre två tredjedelarna av den bildade kurvan inte avviker med mer än antingen ± 8 % eller ± 0,4 m/s2 från värdena för originalbromsskivan/trumman.

4.   INTEGRITETSPROVNING MED EN TRÖGHETSDYNAMOMETER

Dessa provningar ska utföras i enlighet med punkt 4.1 (skivor) eller 4.2 (trummor).

En provning per provningsgrupp krävs såtillvida ersättningsdelen inte uppnår det nödvändiga antalet cykler innan den skadas eller havererar (se punkt 4.1.1.1.3 eller 4.1.1.2.3 i denna bilaga).

Bromsen ska installeras på dynamometern i enlighet med dess monteringsläge på fordonet (med undantag för fast monterade bromsar eller bromsar monterade på axeltappar).

Bromsskivans/bromstrummans temperatur ska mätas så nära friktionsytan som möjligt. Temperaturen ska registreras och mätmetod och mätpunkt ska vara samma vid alla provningar.

Om kylluft används under en bromsansättning eller mellan bromsansättningar inom en bromscykel, ska luftflödets hastighet vid bromsen högst vara:

vair = 0,33 v

Där

| v | = | fordonets provhastighet när du börjar bromsa. |
| --- | --- | --- |

v

=

fordonets provhastighet när du börjar bromsa.

I övriga fall är kylluften inte begränsad.

Kylluftens temperatur ska vara samma som omgivningstemperaturen.

4.1   Bromsskivor

4.1.1   Provning av bromsskivans termiska utmattning

Provningen ska utföras med en ny skiva med nya bromsbeläggsatser som typgodkänts enligt föreskrifter nr 13 eller 90 (i det skick satserna monteras på fordonet, t.ex. med skyddsfett borttaget).

4.1.1.1   Fordon av kategorierna O1 och O2

4.1.1.1.1   Provningsförhållanden (bromsskivans termiska utmattning)

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska fastställas i enlighet med punkterna 3.2.1, 3.2.1.1 och 3.2.1.2 i bilaga 12.

Dynamometerns rotationshastighet ska motsvara fordonets linjära provningshastighet baserad på genomsnittet av den största och minsta dynamiska rullningsradie för de däck som är godkända för det fordonet.

4.1.1.1.2   Provningsprogram (provning av bromsskivans termiska utmattning)

Tabell A12/4.1.1.1.2

| Provningskrav | Provning av termisk utmattning |
| --- | --- |
| Fordonskategorier | O1/O2 |
| Inslipningsförfarande | 100 bromsansättningar
  Utgångshastighet: 60 km/tim
  Sluthastighet: 30 km/tim
  dm alternerande mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

  Utgångstemperatur: ≤ 300 °C (med start vid rumstemperatur) |
| Typ av bromsning | Sekventiella bromsansättningar |
| Bromsintervall (= ttotal) | 70 s |
| Antal bromsansättningar per cykel | 2 |
| Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på | 5,0 m/s2 |
| Totalt antal bromscykler | 100 eller 150 (se punkt 4.1.1.1.3) |
| Bromsansättningar | |
| från | 80 km/tim |
| till | 20 km/tim |
| Utgångstemperatur vid den första bromsansättningen i varje cykel | ≤ 100 °C |

Provningskrav

Provning av termisk utmattning

Fordonskategorier

O1/O2

Inslipningsförfarande

100 bromsansättningar

Utgångshastighet: 60 km/tim

Sluthastighet: 30 km/tim

dm alternerande mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

Utgångstemperatur: ≤ 300 °C (med start vid rumstemperatur)

Typ av bromsning

Sekventiella bromsansättningar

Bromsintervall (= ttotal)

70 s

Antal bromsansättningar per cykel

2

Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på

5,0 m/s2

Totalt antal bromscykler

100 eller 150 (se punkt 4.1.1.1.3)

Bromsansättningar

från

80 km/tim

till

20 km/tim

Utgångstemperatur vid den första bromsansättningen i varje cykel

≤ 100 °C

där

| vmax | = | högsta konstruktionshastighet (per användningsområde) |
| --- | --- | --- |
| tbra | = | faktisk bromsvaraktighet vid ansättningen |
| tacc | = | minsta accelerationstid i enlighet med respektive fordons accelerationsförmåga |
| trest | = | viloperiod |
| ttotalt | = | Bromsintervall (tbra + tacc + trest) |

vmax

=

högsta konstruktionshastighet (per användningsområde)

tbra

=

faktisk bromsvaraktighet vid ansättningen

tacc

=

minsta accelerationstid i enlighet med respektive fordons accelerationsförmåga

trest

=

viloperiod

ttotalt

=

Bromsintervall (tbra + tacc + trest)

4.1.1.1.3   Provningsresultat (provning av bromsskivans termiska utmattning)

Skivan ska anses vara godkänd om den klarat 150 cykler eller mer utan skador eller haveri.

Om skivan klarat fler än 100 men färre än 150 cykler utan skador eller haveri, måste provningen göras om på en ny ersättningsdel. I sådana fall måste bägge provningarna omfatta fler än 100 cykler utan skador eller haveri om skivan ska anses godkänd.

Om den klarar färre än 100 cykler utan skador eller haveri, ska provning göras på en originaldel och resultaten jämföras. Om skivan klarar minst samma antal cykler som originaldelen minus 10 % utan skador eller haveri, ska den anses vara godkänd.

Med skador avses följande:

| a) | Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd. |
| --- | --- |

a)

Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd.

| b) | Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter. |
| --- | --- |

b)

Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter.

| c) | Genomgående spricka i en friktionsring. |
| --- | --- |

c)

Genomgående spricka i en friktionsring.

| d) | Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan. |
| --- | --- |

d)

Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan.

4.1.1.2   fordon av kategorierna O3 och O4

4.1.1.2.1   Provningsförhållanden (provning av bromsskivans termiska utmattning)

4.1.1.2.1.1   Fordon med en högsta tillåten vikt på > 7,5 ton

Genom följande provningsprogram provas bromstrummor som komponenter i ett bromssystem. Det återger inte verkliga körförhållanden, utan ska bara prova komponenten. De parametrar som anges i tabell A12/4.1.1.2.1.1 omfattar de bromsar som för närvarande som regel används på fordon med en högsta tillåten vikt på > 7,5 ton.

Tabell A12/4.1.1.2.1.1

| Skivans yttre diameter | Provningsparameter | Provningsparameter | Exempel på utrustning |
| --- | --- | --- | --- |
| Provningsvikt [kg] | rdyn [m] | ”Bromsstorlek”/minsta möjliga fälgstorlek |
| 320–350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351–390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391–440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Skivans yttre diameter

Provningsparameter

Provningsparameter

Exempel på utrustning

Provningsvikt [kg]

rdyn [m]

”Bromsstorlek”/minsta möjliga fälgstorlek

320–350

3 100

0,386

17,5′′

351–390

4 500

0,445

19,5′′

391–440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska fastställas i enlighet med punkt 3.2.1 i bilaga 12 tillsammans med parametrarna i ovanstående tabell (provningsvikt och rdyn).

Dynamometerns rotationshastighet ska motsvara fordonets linjära provningshastighet baserad på de dynamiska rullningsradier som specificeras i tabell A12/4.1.1.2.1.1.

4.1.1.2.1.2   Fordon med en högsta tillåten vikt på > 3,5 ton och ≤ 7,5 ton

I fråga om fordon med en högsta tillåten vikt på > 3,5 ton och ≤ 7,5 ton som inte omfattas av parametrarna i tabell A12/4.1.1.2.1.1, ska provningsparametrarna väljas ut så att det värsta scenario som var underlag för användningsområdet för ersättningsbromsskivan (högsta tillåtna fordonsvikt, största tillåtna däckstorlek) omfattas.

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska fastställas i enlighet med punkterna 3.2.1, 3.2.1.1 och 3.2.1.2 i bilaga 12.

Dynamometerns rotationshastighet ska motsvara fordonets linjära provningshastighet baserad på genomsnittet av den största och minsta dynamiska rullningsradien för de däck som är godkända för det fordonet.

4.1.1.2.2   Provningsprogram (provning av bromsskivans termiska utmattning)

Tabell A12/4.1.1.2.2

| Inslipningsförfarande | 100 bromsansättningar
  Utgångshastighet: 60 km/tim
  Sluthastighet: 30 km/tim
  dm alternerande mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

  Utgångstemperatur: ≤ 300 °C (med start vid rumstemperatur) |
| --- | --- |
| 1 | Konditionerad bromsning |

Inslipningsförfarande

100 bromsansättningar

Utgångshastighet: 60 km/tim

Sluthastighet: 30 km/tim

dm alternerande mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

Utgångstemperatur: ≤ 300 °C (med start vid rumstemperatur)

1

Konditionerad bromsning

10 bromsansättningar från 30 till 60 km/tim

dm alternerande mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

Utgångstemperatur: ≤ 250 °C

| 2 | Höghastighetsbromsning |
| --- | --- |

2

Höghastighetsbromsning

2 bromsansättningar från 130 till 80 km/tim

dm = 3 m/s2

Utgångstemperatur: ≤ 100 °C

| 3 | Konditionerad bromsning |
| --- | --- |

3

Konditionerad bromsning

Se provningssteg 1

| 4 | Höghastighetsbromsning |
| --- | --- |

4

Höghastighetsbromsning

Se provningssteg 2

| 5 | Konditionerad bromsning |
| --- | --- |

5

Konditionerad bromsning

Se provningssteg 1

| 6 | Kontinuerlig bromsning (1) |
| --- | --- |

6

Kontinuerlig bromsning (1)

5 bromsansättningar

vid en konstant hastighet av: 85 km/tim

Retardationsvridmoment motsvarande 0,5 m/s2

Bromsningens varaktighet: 60 s

Utgångstemperatur: ≤ 80 °C

| 7 | Konditionerad bromsning |
| --- | --- |

7

Konditionerad bromsning

Se provningssteg 1

| 8 | Kontinuerlig bromsning (2) |
| --- | --- |

8

Kontinuerlig bromsning (2)

5 bromsansättningar

vid en konstant hastighet av: 85 km/tim

Retardationsvridmoment motsvarande 1.0 m/s2

Bromsningens varaktighet: 40 s

Utgångstemperatur: ≤ 80 °C

| 9 | Upprepa provningssteg 1–8: |
| --- | --- |

9

Upprepa provningssteg 1–8:

9 till 14 gånger (beroende på vad som är tillämpligt) – se punkt 4.1.1.2.3

| dm | avståndsberoende medelretardation. |
| --- | --- |

dm

avståndsberoende medelretardation.

4.1.1.2.3   Provningsresultat (provning av bromsskivans termiska utmattning)

Skivan ska anses vara godkänd om den klarat 15 cykler eller mer utan skador eller haveri.

Om skivan klarat fler än 10, men färre än 15 cykler utan skador eller haveri, måste provningen göras om på en ny ersättningsdel. I sådana fall måste bägge provningarna bestå av fler än 10 cykler utan skador eller haveri om skivan ska anses godkänd.

Om skivan klarar färre än 10 cykler utan skador eller haveri, ska provning göras på en originaldel och resultaten jämföras. Om ersättningsskivan klarar minst samma antal cykler som originaldelen utan skador eller haveri, ska skivan anses vara godkänd.

Med skador avses följande:

| a) | Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd. |
| --- | --- |

a)

Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd.

| b) | Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter. |
| --- | --- |

b)

Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter.

| c) | Genomgående spricka i en friktionsring. |
| --- | --- |

c)

Genomgående spricka i en friktionsring.

| d) | Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan. |
| --- | --- |

d)

Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan.

4.1.2   Provning av bromsskivor vid hög belastning

När det rör sig om utbytbara delar ska provning vid hög belastning utföras på en ny bromsskiva eller på den bromsskiva som har använts i den alternativa dynamometerprovningen (se punkt 3.3. i denna bilaga).

När det rör sig om likvärdiga delar ska provningen utföras med en ny skiva, ett originalbromsok för det berörda fordonet och nya bromsbeläggsatser för det berörda fordonet som typgodkänts enligt föreskrifterna nr 13 eller 90 (i det skick satserna monteras på fordonet, t.ex. med skyddsfett borttaget).

Om det är nödvändigt får slitna bromsbelägg bytas under provningen.

4.1.2.1   Fordon av kategorierna O1 och O2

De nya bromsbeläggen och de nya skivorna ska vara monterade på relevanta bromsar och inslipade enligt förfarandet i punkt 2.2.2.3 i bilaga 3. I det fall nya bromsbelägg behövs för att genomföra provningen ska dessa slipas in enligt samma procedur.

4.1.2.1.1   Provningsförhållanden (provning av bromsskivor vid hög belastning)

Se punkt 4.1.1.1.1 ovan.

4.1.2.1.2   Provningsprogram (provning av bromsskivor vid hög belastning)

Programmet ska genomföras i enlighet med följande tabell:

Tabell A12/4.1.2.1.2

| Provningskrav | Provning vid hög belastning |
| --- | --- |
| Fordonskategorier | O1/O2 |
| Typ av bromsning | Enskilda bromsansättningar |
| Antal bromsansättningar | 70 |
| Utgångstemperatur, vid bromsningens inledning | ≤ 100 °C |
| Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på | 10,0 m/s2 med ett tryck på ≤ 16 000 kPa eller p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2) |
| Bromsansättningar | |
| från | 80 |
| till | 10 km/tim |

Provningskrav

Provning vid hög belastning

Fordonskategorier

O1/O2

Typ av bromsning

Enskilda bromsansättningar

Antal bromsansättningar

70

Utgångstemperatur, vid bromsningens inledning

≤ 100 °C

Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på

10,0 m/s2 med ett tryck på ≤ 16 000 kPa eller p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)

Bromsansättningar

från

80

till

10 km/tim

4.1.2.1.3   Provningsresultat (provning av bromsskivor vid hög belastning)

Skivan ska anses vara godkänd om den klarat 70 bromsansättningar eller fler utan skador eller haveri.

Om skivan klarar färre än 70 bromsansättningar utan skador eller haveri, ska provning göras på en originaldel och resultaten jämföras. Om skivan klarar minst samma antal cykler som originaldelen minus 10 % utan skador eller haveri, ska den anses vara godkänd.

Med skador avses följande:

| a) | Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd. |
| --- | --- |

a)

Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd.

| b) | Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter. |
| --- | --- |

b)

Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter.

| c) | Genomgående spricka i en friktionsring. |
| --- | --- |

c)

Genomgående spricka i en friktionsring.

| d) | Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan. |
| --- | --- |

d)

Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan.

4.1.2.2   Fordon av kategorierna O3 och O4

4.1.2.2.1   Provningsförhållanden (provning av bromsskivor vid hög belastning)

Se punkt 4.1.1.2.1 ovan.

4.1.2.2.2   Provningsprogram (provning av bromsskivor vid hög belastning)

Inslipning enligt tabell A12/4.1.1.2.2.

500 bromsansättningar ska göras från en hastighet av 50 km/tim till 10 km/tim med ett bromsvridmoment på 90 % av det maximala bromsvridmoment som är relevant för den aktuella bromstjockleken.

Utgångstemperatur: ≤ 200 °C

4.1.2.2.3   Provningsresultat (provning av bromsskivor vid hög belastning)

Bromsskivan anses godkänd om den efter 500 bromsansättningar inte uppvisar några tecken på sprickor. Provningen räknas som giltig när önskat maximalt vridmoment har uppnåtts vid minst 90 % av bromsansättningarna, detta vid en användning av maximalt tryck för resterande 10Provningen räknas som giltig när önskat maximalt vridmoment har uppnåtts vid minst 90 % av bromsansättningarna, detta vid en användning av maximalt tryck för resterande 10 %.en aktuator,%.

Med skador avses följande:

| a) | Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd. |
| --- | --- |

a)

Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd.

| b) | Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter. |
| --- | --- |

b)

Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter.

| c) | Genomgående spricka i en friktionsring. |
| --- | --- |

c)

Genomgående spricka i en friktionsring.

| d) | Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan. |
| --- | --- |

d)

Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan.

Tabell A12/4.2.1.1.2

| Provningskrav | Provning av termisk utmattning |
| --- | --- |
| Inslipningsförfarande | 200 bromsansättningar
  Utgångshastighet: 60 km/tim
  Sluthastighet: 5 km/tim
  dm alternerande mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

  Utgångstemperatur: ≤ 200 °C (med start vid rumstemperatur)
  Alternativ inslipning kan uteslutas ifall sökande av typgodkännandet inte anser att den behövs |
| Typ av bromsning | Sekventiella bromsansättningar |
| Antal bromsansättningar | 230 eller 300 gånger (beroende på vad som är tillämpligt) – se punkt 4.2.1.1.3.
  Observera: Provningen avbryts om en genomgående spricka syns. |
| Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på | 3,0 m/s2 |
| Bromsansättningar | |
| från | 130 |
| till | 80 km/tim |
| Varje bromsansättnings utgångstemperatur | ≤ 50 °C |
| Kylning enligt punkt 3.2.3 | Tillåten |

Provningskrav

Provning av termisk utmattning

Inslipningsförfarande

200 bromsansättningar

Utgångshastighet: 60 km/tim

Sluthastighet: 5 km/tim

dm alternerande mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

Utgångstemperatur: ≤ 200 °C (med start vid rumstemperatur)

Alternativ inslipning kan uteslutas ifall sökande av typgodkännandet inte anser att den behövs

Typ av bromsning

Sekventiella bromsansättningar

Antal bromsansättningar

230 eller 300 gånger (beroende på vad som är tillämpligt) – se punkt 4.2.1.1.3.

Observera: Provningen avbryts om en genomgående spricka syns.

Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på

3,0 m/s2

Bromsansättningar

från

130

till

80 km/tim

Varje bromsansättnings utgångstemperatur

≤ 50 °C

Kylning enligt punkt 3.2.3

Tillåten

4.2   Bromstrummor

4.2.1   Provning av bromstrummans termiska utmattning

Provningen ska utföras med en ny trumma med nya bromsbeläggsatser som typgodkänts enligt föreskrifter nr 13, 13-H eller 90 (med skyddsfett borttaget i tillämpliga fall).

Det är tillåtet att bearbeta beläggen för att de ska bli så effektiva som möjligt.

4.2.1.1   Fordon av kategorierna O1 och O2

4.2.1.1.1   Provningsförhållanden (provning av bromstrummans termiska utmattning)

4.2.1.1.1.1   Fordon med en högsta tillåten axelbelastning på ≤ 1 200 kg

Ej tillämpligt.

4.2.1.1.1.2   Fordon med en högsta tillåten axelbelastning på > 1 200 kg

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska fastställas i enlighet med punkterna 3.2.1, 3.2.1.1 och 3.2.1.2 i bilaga 12.

Dynamometerns rotationshastighet ska motsvara fordonets linjära provningshastighet baserad på genomsnittet av den största och minsta dynamiska rullningsradie för de däck som är godkända för det fordonet.

4.2.1.1.2   Provningsprogram (provning av bromstrummans termiska utmattning)

Tabell A12/4.2.1.1.2

| Provningskrav | Provning av termisk utmattning |
| --- | --- |
| Typ av bromsning | Sekventiella bromsansättningar |
| Antal bromsansättningar | 250 eller 300 gånger (beroende på vad som är tillämpligt) – se punkt 4.2.1.1.3.

  OBSERVERA: Provningen avbryts om en genomgående spricka syns. |
| Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på | 3,0 m/s2 |
| Bromsansättningar | |
| från | 130 |
| till | 80 km/tim |
| Varje bromsansättnings utgångstemperatur | ≤ 50 °C |
| Kylning enligt punkt 3.2.3 | tillåten |

Provningskrav

Provning av termisk utmattning

Typ av bromsning

Sekventiella bromsansättningar

Antal bromsansättningar

250 eller 300 gånger (beroende på vad som är tillämpligt) – se punkt 4.2.1.1.3.

OBSERVERA: Provningen avbryts om en genomgående spricka syns.

Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på

3,0 m/s2

Bromsansättningar

från

130

till

80 km/tim

Varje bromsansättnings utgångstemperatur

≤ 50 °C

Kylning enligt punkt 3.2.3

tillåten

4.2.1.1.3   Provningsresultat (provning av bromstrummans termiska utmattning)

Trumman ska anses vara godkänd om den klarat 300 bromsansättningar eller fler utan skador eller haveri.

Om trumman klarat fler än 250, men färre än 300 bromsansättningar utan skador eller haveri, måste den tekniska tjänsten göra om provningen på en ny ersättningsdel. I sådana fall måste bägge provningarna bestå av fler än 250 bromsansättningar utan skador eller haveri om trumman ska anses godkänd.

Om skivan klarar färre än 250 bromsansättningar utan skador eller haveri, ska provning göras på en originaldel och resultaten jämföras. Om ersättningsskivan klarar minst samma antal cykler som originaldelen utan skador eller haveri, ska skivan anses vara godkänd.

Med skador avses följande:

| a) | Sprickor i friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans axiala bredd. |
| --- | --- |

a)

Sprickor i friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans axiala bredd.

| b) | Sprickor i friktionsytan som når trummans axiala ytterkant. |
| --- | --- |

b)

Sprickor i friktionsytan som når trummans axiala ytterkant.

| c) | Genomgående spricka i en trumma. |
| --- | --- |

c)

Genomgående spricka i en trumma.

| d) | Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan. |
| --- | --- |

d)

Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan.

4.2.1.2   Fordon av kategorierna O3 och O4

4.2.1.2.1   Provningsförhållanden (provning av bromstrummans termiska utmattning)

4.2.1.2.1.1   Fordon med en högsta tillåten vikt på > 7,5 ton

Genom följande provningsprogram provas bromstrummor som komponenter i ett bromssystem. Det återger inte verkliga körförhållanden, utan ska bara prova komponenten. De parametrar som anges i tabell A12/4.2.1.2.1.1 omfattar de bromsar som för närvarande som regel används på fordon med en högsta tillåten vikt på > 7,5 ton.

Tabell A12/4.2.1.2.1.1

| Trummans innerdiameter
  [mm] | Bromsbeläggets bredd | Typisk fälgdiameter |
| --- | --- | --- |
| < 130 mm | 130–190 mm | > 190 mm |
| Provningsvikt [kg] | Däckradie
  [m] | Provningsvikt
  [kg] | Däckradie
  [m] | Provningsvikt [kg] | Däckradie
  [m] |
| < 330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330–390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391–430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Trummans innerdiameter

[mm]

Bromsbeläggets bredd

Typisk fälgdiameter

< 130 mm

130–190 mm

> 190 mm

Provningsvikt [kg]

Däckradie

[m]

Provningsvikt

[kg]

Däckradie

[m]

Provningsvikt [kg]

Däckradie

[m]

< 330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330–390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391–430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska fastställas i enlighet med punkt 3.2.1 i bilaga 12 tillsammans med parametrarna i ovanstående tabell (provningsvikt och rdyn).

Dynamometerns rotationshastighet ska motsvara fordonets linjära provningshastighet baserad på de dynamiska rullningsradier som specificeras i tabell A12/4.2.1.2.1.1.

4.2.1.2.1.2   Fordon med en högsta tillåten vikt på > 3,5 ton och ≤ 7,5 ton

I fråga om fordon med en högsta tillåten vikt på > 3,5 ton och ≤ 7,5 ton som inte omfattas av parametrarna i tabell A12/4.1.1.2.1.1, ska provningsparametrarna väljas ut så att det värsta scenario som var underlag för användningsområdet för ersättningsbromsskivan (högsta tillåtna fordonsvikt, största tillåtna däckstorlek) omfattas.

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska fastställas i enlighet med punkterna 3.2.1 och 3.2.1.1 och 3.2.1.2 i bilaga 12.

Dynamometerns rotationshastighet ska motsvara fordonets linjära provningshastighet baserad på genomsnittet av den största och minsta dynamiska rullningsradie för de däck som är godkända för det fordonet.

4.2.1.2.2   Provningsprogram (provning av bromstrummans termiska utmattning)

Tabell A12/4.2.1.2.2

| Provningskrav | Provning av termisk utmattning |
| --- | --- |
| Typ av bromsning | Sekventiella bromsansättningar |
| Antal bromsansättningar | 250 eller 300 gånger (beroende på vad som är tillämpligt) – se punkt 4.2.1.2.3.

  Observera: Provningen avbryts om en genomgående spricka syns. |
| Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på | 3,0 m/s2 |
| Bromsansättningar | |
| från | 130 |
| till | 80 km/tim |
| Varje bromsansättnings utgångstemperatur | ≤ 50 °C |
| Kylning enligt punkt 3.2.3. | tillåten |

Provningskrav

Provning av termisk utmattning

Typ av bromsning

Sekventiella bromsansättningar

Antal bromsansättningar

250 eller 300 gånger (beroende på vad som är tillämpligt) – se punkt 4.2.1.2.3.

Observera: Provningen avbryts om en genomgående spricka syns.

Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på

3,0 m/s2

Bromsansättningar

från

130

till

80 km/tim

Varje bromsansättnings utgångstemperatur

≤ 50 °C

Kylning enligt punkt 3.2.3.

tillåten

4.2.1.2.3   Provningsresultat (provning av bromstrummans termiska utmattning)

Trumman ska anses vara godkänd om den klarat 300 bromsansättningar eller fler utan skador eller haveri.

Om trumman klarat fler än 250, men färre än 300 bromsansättningar utan skador eller haveri, måste den tekniska tjänsten göra om provningen på en ny ersättningsdel. I sådana fall måste bägge provningarna bestå av fler än 250 bromsansättningar utan skador eller haveri om trumman ska anses godkänd.

Om trumman klarar färre än 250 bromsansättningar utan skador eller haveri, ska provning göras på en originaldel och resultaten jämföras. Om trumman klarar minst samma antal cykler som originaldelen utan skador eller haveri, ska den anses vara godkänd.

Med skador avses följande:

| a) | Sprickor i friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans axiala bredd. |
| --- | --- |

a)

Sprickor i friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans axiala bredd.

| b) | Sprickor i friktionsytan som når trummans axiala ytterkant. |
| --- | --- |

b)

Sprickor i friktionsytan som når trummans axiala ytterkant.

| c) | Genomgående spricka i en trumma. |
| --- | --- |

c)

Genomgående spricka i en trumma.

| d) | Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan. |
| --- | --- |

d)

Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan.

4.2.2   Provning av bromstrummor vid hög belastning

När det rör sig om utbytbara delar ska provning vid hög belastning utföras på en ny bromstrumma eller på den bromstrumma som har använts i den alternativa dynamometerprovningen (se punkt 3.3. i denna bilaga). Vid samtliga provningar ska det bromsbelägg som används för provningen vara godkänt enligt vad som anges i föreskrifter nr 13 eller 90 samt inslipat på trumman enligt det förfarande som anges i punkt 4.2.2.2.2 i denna bilaga. Alternativ inslipning kan uteslutas ifall sökanden av typgodkännandet inte anser att den behövs

När det rör sig om likvärdiga delar ska provningen utföras med en ny trumma, ett originalbromsok för det eller de fordon som berörs och nya bromsbeläggsatser för det eller de fordon som berörs som typgodkänts enligt föreskrifter nr 13-H eller 90 (i det skick satserna monteras på fordonet, t.ex. med skyddsfett borttaget). Inslipning ska utföras enligt det förfarande som anges i punkt 4.2.2.2.2 i denna bilaga. Alternativ inslipning kan uteslutas ifall sökanden av typgodkännandet inte anser att den behövs.

Om det är nödvändigt får slitna bromsbelägg bytas under provningen.

4.2.2.1   Fordon av kategorierna O1 och O2

4.2.2.1.1   Provningsförhållanden (provning av bromstrummor vid hög belastning)

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska fastställas i enlighet med punkterna 3.2.1, 3.2.1.1 och 3.2.1.2 i bilaga 12.

Dynamometerns rotationshastighet ska motsvara fordonets linjära provningshastighet baserad på genomsnittet av den största och minsta dynamiska rullningsradie för de däck som är godkända för det fordonet.

4.2.2.1.2   Provningsprogram (provning av bromstrummor vid hög belastning)

Se punkt 4.2.2.2.2 nedan.

4.2.2.1.3   Provningsresultat (provning av bromstrummor vid hög belastning)

Se punkt 4.2.2.2.3 nedan.

4.2.2.2   fordon av kategorierna O3 och O4

4.2.2.2.1   Provningsförhållanden (provning av bromstrummor vid hög belastning)

Se punkt 4.2.1.2.1 ovan.

4.2.2.2.2   Provningsprogram (provning av bromstrummor vid hög belastning)

Tabell A12/4.2.2.2.2

| Provningskrav | Provning vid hög belastning |
| --- | --- |
| Inslipningsförfarande | 200 bromsansättningar
  Utgångshastighet: 60 km/tim
  Sluthastighet: 5 km/tim
  dm alternerande mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

  Utgångstemperatur: ≤ 200 °C (med start vid rumstemperatur)
  Alternativ inslipning kan uteslutas ifall sökande av typgodkännandet inte anser att den behövs |
| Typ av bromsning | Bromsning till mindre än 5 km/tim |
| Totalt antal bromsansättningar | 150 |
| Utgångstrumtemperatur vid varje bromsansättning | ≤ 100 °C |
| Bromsansättningar | |
| från | 60 km/tim |
| till | 0 km/tim |
| Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på | 6 m/s2 |
| Kylning (även avvikelse från punkt 3.2.3 i denna bilaga) | Tillåten |

Provningskrav

Provning vid hög belastning

Inslipningsförfarande

200 bromsansättningar

Utgångshastighet: 60 km/tim

Sluthastighet: 5 km/tim

dm alternerande mellan 1 m/s2 och 2 m/s2

Utgångstemperatur: ≤ 200 °C (med start vid rumstemperatur)

Alternativ inslipning kan uteslutas ifall sökande av typgodkännandet inte anser att den behövs

Typ av bromsning

Bromsning till mindre än 5 km/tim

Totalt antal bromsansättningar

150

Utgångstrumtemperatur vid varje bromsansättning

≤ 100 °C

Bromsansättningar

från

60 km/tim

till

0 km/tim

Bromsvridmomentet inställt så att det ger en retardation på

6 m/s2

Kylning (även avvikelse från punkt 3.2.3 i denna bilaga)

Tillåten

4.2.2.2.3   Provningsresultat (provning av bromstrummor vid hög belastning)

Om bromstrumman inte uppvisar sprickor är den godkänd.

Provningen räknas som giltig när önskat maximalt vridmoment har uppnåtts vid minst 90 % av bromsansättningarna, detta vid en användning av maximalt tryck för resterande 10Provningen räknas som giltig när önskat maximalt vridmoment har uppnåtts vid minst 90 % av bromsansättningarna, detta vid en användning av maximalt tryck för resterande 10 %.en aktuator,%.

Med skador avses följande:

| a) | Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd. |
| --- | --- |

a)

Radiala sprickor på friktionsytan som är längre än två tredjedelar av friktionsytans radiala höjd.

| b) | Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter. |
| --- | --- |

b)

Sprickor i friktionsytan som når friktionsytans inre eller yttre diameter.

| c) | Genomgående spricka i en friktionsring. |
| --- | --- |

c)

Genomgående spricka i en friktionsring.

| d) | Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan. |
| --- | --- |

d)

Alla typer av strukturella skador eller sprickor utanför friktionsytan.

---

(1)  Provningsvikten och däckets dynamiska rullningsradie ska bestämmas gemensamt av den sökande och den tekniska tjänsten.

(2)  Provningsvikten och däckets dynamiska rullningsradie ska bestämmas gemensamt av den sökande och den tekniska tjänsten.

---

BILAGA 13

MALL FÖR PROVNINGSRAPPORT FÖR EN ERSÄTTNINGSBROMSSKIVA/BROMSTRUMMA

Provningsrapport nr ... för typgodkännande av en ersättningsbromsskiva/bromstrumma i enlighet med föreskrifter nr 90

1.   Allmän teknisk beskrivning av en ersättningsbromsskiva/trumma (1)

1.1   Sökande (namn och adress): ...

1.2   Tillverkare (namn och adress): ...

1.3   Handelsnamn: ...

1.4   Kategori av ersättningsskiva/trumma: Original/identisk/likvärdig/Utbytbar (1)

1.5   Typ av skiva/trumma (1): ...

1.6   Märkning:

| | Identifikation | Märkningens placering | Märkningsmetod |
| --- | --- | --- | --- |
| Tillverkarens namn eller handelsnamn: | | | |
| Godkännandenummer | E2-90R02 Cxxxx/yyyy | | |
| xxxx => typnummer
  yyyy => variantnummer | | |
| Delens nummer | | | |
| Indikering på spårbarhet | | | |
| Skivans minimitjocklek/trummans högsta innerdiameter (1) | | | |

Identifikation

Märkningens placering

Märkningsmetod

Tillverkarens namn eller handelsnamn:

Godkännandenummer

E2-90R02 Cxxxx/yyyy

xxxx => typnummer

yyyy => variantnummer

Delens nummer

Indikering på spårbarhet

Skivans minimitjocklek/trummans högsta innerdiameter (1)

1.7   Material

1.7.1   Materialgrupp: ...

1.7.2   Materialets undergrupp (2): ...

1.8   Tillämpningsområde

Med minst följande information:

| Del |
| --- |
| Ersättningsdel | Originaldel |
| Variant | Delens nummer | Delens nummer | Identifieringskod |
| | | | |

Del

Ersättningsdel

Originaldel

Variant

Delens nummer

Delens nummer

Identifieringskod

| Motorfordon (2) |
| --- |
| Fabrikat | Typ av fordon | Handelsnamn | Högsta bruttovikt | Högsta tillåtna hastighet | Tillverkningsår |
| | | | | | |

Motorfordon (2)

Fabrikat

Typ av fordon

Handelsnamn

Högsta bruttovikt

Högsta tillåtna hastighet

Tillverkningsår

| Axel på släpvagnar (2) |
| --- |
| Fabrikat | Typ av axel | Handelsnamn | Högsta tillåtna axellast | Omfattning av dynamisk däckradie
  (största/minsta) | |
| | | | | | |

Axel på släpvagnar (2)

Fabrikat

Typ av axel

Handelsnamn

Högsta tillåtna axellast

Omfattning av dynamisk däckradie

(största/minsta)

| Broms |
| --- |
| Position | Bromsok (2) | Mått | Konstruktionstyp |
| Framsida | Baksida |
| | | | | |

Broms

Position

Bromsok (2)

Mått

Konstruktionstyp

Framsida

Baksida

1.9   Särskilda upplysningar (2)

2.   Provningsgrupper

2.1   Mått per provningsgrupp

2.1.1   Skivans yttre diameter/trummans inre (1) diameter: ...

2.1.2   Tjocklek (skiva)/Bromsbackbredd (trumma) (1): ...

2.2   Högsta nivå av kinetisk energi per provningsgrupp i enlighet med punkt 5.3.6 i föreskrifterna nr 90

Formula

2.3   Skivans/trummans (1) material per provningsgrupp: ...

3.   Tekniska uppgifter i fråga om provningarna per provningsgrupp

3.1   Fordonsprovning

3.1.1   Uppgifter om provningsfordonet

3.1.1.1   Fordonskategori: ...

3.1.1.2   Fordonstillverkare: ...

3.1.1.3   Fordonsfabrikat: ...

3.1.1.4   Fordonstyp och handelsnamn: ...

3.1.1.5   Fordonets identifieringsnummer: ...

3.1.1.6   Typgodkännande av fordonstyp nr: ...

3.1.1.7   Fordonets motorstyrka: ...

3.1.1.8   Hastighet:

Fordonets högsta hastighet vmax: ...

3.1.1.9   Däck: ...

3.1.1.10   Bromskretsarnas konfiguration/layout: ...

3.1.1.11   Provningsvikt

Axel 1: ...

Axel 2: ...

Axel ...: ...

3.1.1.12   Broms:

| 3.1.1.12.1 | Provningsbromsskiva/bromstrumma (1):
  Originalersättningsdelens identifieringskod: ...
  Provningsgrupp: ...
  Delens nummer: ...
  Ersättningsdelens vikt: ...
  Skivans yttre diameter/Trummans inre diameter (1): ...
  Effektiv radie re: ...
  Friktionsytans bredd: ...
  Skivans tjocklek (nominell)/trummans yttre bredd (1): ... |
| --- | --- |

3.1.1.12.1

Provningsbromsskiva/bromstrumma (1):

Originalersättningsdelens identifieringskod: ...

Provningsgrupp: ...

Delens nummer: ...

Ersättningsdelens vikt: ...

Skivans yttre diameter/Trummans inre diameter (1): ...

Effektiv radie re: ...

Friktionsytans bredd: ...

Skivans tjocklek (nominell)/trummans yttre bredd (1): ...

| 3.1.1.12.2 | Bromsok/bromstrummans mekanisering (1)
  Tillverkare: ...
  Typ: ...
  Variant: ...
  Delens nummer: ...
  Konstruktionsmetod: ...
  Pistongens/hjulcylinderns diameter (2): ...
  Högsta tekniskt tillåtna vridmoment Cmax,e vid bromsarmen (pneumatiska bromsar)/linjetryck (pmax,e) (hydrauliska bromsar) (1): ...
  Tröskelvärde för moment C0,e (pneumatiska bromsar)/linjetryck (hydrauliska bromsar) (1): ...
  Relationstal Ie/ee (pneumatiska bromsar) / pistongens diameter (hydrauliska bromsar) (1): .../ ...
  Maximalt bromsvridmoment: ... |
| --- | --- |

3.1.1.12.2

Bromsok/bromstrummans mekanisering (1)

Tillverkare: ...

Typ: ...

Variant: ...

Delens nummer: ...

Konstruktionsmetod: ...

Pistongens/hjulcylinderns diameter (2): ...

Högsta tekniskt tillåtna vridmoment Cmax,e vid bromsarmen (pneumatiska bromsar)/linjetryck (pmax,e) (hydrauliska bromsar) (1): ...

Tröskelvärde för moment C0,e (pneumatiska bromsar)/linjetryck (hydrauliska bromsar) (1): ...

Relationstal Ie/ee (pneumatiska bromsar) / pistongens diameter (hydrauliska bromsar) (1): .../ ...

Maximalt bromsvridmoment: ...

| 3.1.1.12.3 | Bromsklossar/bromsbelägg (1)
  Tillverkare: ...
  Fabrikat: ...
  Typ: ...
  Typgodkännandenummer (2): ...
  Identifiering (t.ex. delens nummer): ...
  Effektiv ytarea: ... |
| --- | --- |

3.1.1.12.3

Bromsklossar/bromsbelägg (1)

Tillverkare: ...

Fabrikat: ...

Typ: ...

Typgodkännandenummer (2): ...

Identifiering (t.ex. delens nummer): ...

Effektiv ytarea: ...

3.1.2   Provningsutrustning

3.1.2.1   Retardation: ...

3.1.2.2   Tryck: ...

3.1.2.3   Hastighet: ...

3.1.2.4   Trummans/skivans temperatur: ...

3.1.3   Provningsbana:

3.1.3.1   Adress: ...

3.1.3.2   Yta: ...

3.1.3.3   Förhållanden (t.ex. torra/fuktiga): ...

3.2   Dynamometerprovning

3.2.1   Provningsuppgifter

3.2.1.1   Fordonskategori: ...

3.2.1.2   Däckets dynamiska rullningsradie

Den dynamiska rullningsradien RIner för tröghetsberäkning:

i fråga om punkt 3.2.1 i bilaga 11/12 ...

Den dynamiska rullningsradien Rveh i fråga om punkt 3.2.2 i bilaga 11/12: ...

3.2.1.3   Vikt och tröghet

Fordonets största tillåtna vikt: ...

X-värde (framaxel): ...

Y-värde (bakaxel): ...

Provningsvikt: ...

Provningströghet IAdj: ...

3.2.1.4   Kylning ...

3.2.1.4.1   Kylluftens hastighet vid typ I-, typ II- och/eller typ III-provning (1) ...

3.2.1.4.2   Kylluftens hastighet i andra fall:

3.2.1.5   Hastighet

Högsta hastighet vmax: ...

3.2.1.6   Ansättningsanordning

Tillverkare: ...

Fabrikat: ...

Typ: ...

Variant: ...

Effektiv area (hydrauliska bromsar)/ThA – formel (pneumatiska bromsar) (1): ...

3.2.1.7   Broms

3.2.1.7.1   Provningsbromsskiva/bromstrumma (1)

Originalersättningsdelens identifieringskod: ...

Provningsgrupp: ...

Delens nummer: ...

Ersättningsdelens vikt: ...

Skivans yttre diameter/Trummans innerdiameter (1): ...

Effektiv radie re: ...

Friktionsytans bredd: ...

Skivans tjocklek (nominell)/trummans yttre bredd (1): ...

3.2.1.7.2   Bromsok/bromstrummans mekanisering (1)

Tillverkare: ...

Typ: ...

Variant: ...

Konstruktionsmetod: ...

Högsta tekniskt tillåtna vridmoment Cmax,e vid bromsarmen (pneumatiska bromsar/linjetryck (pmax,e) (hydrauliska bromsar) (1): ...

Tröskelvärde för moment C0,e (pneumatiska bromsar)/linjetryck (hydrauliska bromsar) (1): ...

Relationstal Ie/ ee (pneumatiska bromsar) / pistongens diameter (hydrauliska bromsar) (1) .../...

Maximalt bromsvridmoment: ...

Identifieringsnummer: ...

3.2.1.7.3   Bromsklossar/bromsbelägg (1)

Tillverkare: ...

Fabrikat: ...

Typ: ...

Typgodkännandenummer (2): ...

Identifiering: ...

Bredd be: ...

Tjocklek de: ...

Effektiv yta: ...

Fästmetod: ...

3.2.2   Provbänksuppgifter: ...

3.2.2.1   Adress:

4.   Registrering av provningsresultat

4.1   Geometrisk kontroll: ...

Ritningsnummer och utfärdandenivå: ...

4.2   Materialkontroll: ...

4.3   Kontroll av bestämmelser om balansering: ...

4.4   Kontroll av slitagemärkning: ...

4.5   Fordonsprovning eller alternativ dynamometerprovning (1):

4.5.1   Bromsverkan

4.5.1.1   Prestandaprovning av färdbromssystemet för fordon i kategorierna M1, M2, M3, N1 och N2 med hydrauliska bromsar (2)

4.5.1.1.1   Fordonsprovningsresultat:

| Testtyp: | 0
  frånkopplad | 0
  ansluten | I | Parkeringsbroms (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bilaga 11, punkt: | 2.2.1 | 2.2.2 | 2.2.3 | 2.3 |
| Lastförhållande: | | lastat | olastat | lastat | lastat | lastat |
| Provhastighet | | | | | | |
| Ursprunglig: | km/tim | | | | | |
| Slutlig: | km/tim | 0 | 0 | | | |
| Tryck: | kPa | | | | | |
| Retardation: | m/s2 | | | | | |
| Antal bromsansättningar: | — | — | — | | | |
| En bromscykels varaktighet: | s | — | — | | | |

Testtyp:

0

frånkopplad

0

ansluten

I

Parkeringsbroms (2)

Bilaga 11, punkt:

2.2.1

2.2.2

2.2.3

2.3

Lastförhållande:

lastat

olastat

lastat

lastat

lastat

Provhastighet

Ursprunglig:

km/tim

Slutlig:

km/tim

0

0

Tryck:

kPa

Retardation:

m/s2

Antal bromsansättningar:

—

—

—

En bromscykels varaktighet:

s

—

—

Godkänd frirullningsprovning: Ja/nej (1)

4.5.1.1.2   Resultat av tröghetsdynamometerprovning:

| Testtyp: | 0
  frånkopplad | 0
  Simulering tillkopplad | I
  Simulering |
| --- | --- | --- | --- |
| Bilaga 11, punkt: | 3.4.1 | 3.4.4 | 3.4.2 |
| Lastförhållande | | | | |
| Provhastighet | | | | |
| Ursprunglig: | km/tim | | | |
| Slutlig: | km/tim | 0 | 0 | |
| Tryck: | kPa | | | |
| Retardation: | m/s2 | | | |
| Antal bromsansättningar: | — | — | | |
| En bromscykels varaktighet: | s | — | | |

Testtyp:

0

frånkopplad

0

Simulering tillkopplad

I

Simulering

Bilaga 11, punkt:

3.4.1

3.4.4

3.4.2

Lastförhållande

Provhastighet

Ursprunglig:

km/tim

Slutlig:

km/tim

0

0

Tryck:

kPa

Retardation:

m/s2

Antal bromsansättningar:

—

—

En bromscykels varaktighet:

s

—

Godkänd frirullningsprovning: Ja/nej (1)

4.5.1.2   Prestandaprovning av färdbromssystemet för fordon i kategorierna M2, M3, N2, N3 med pneumatiska bromsar (2)

4.5.1.2.1   Fordonsprovningsresultat:

| Testtyp: | 0
  frånkopplad | 0
  ansluten | I | Parkeringsbroms (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bilaga 11, punkt: | 2.2.1 | 2.2.3 | 2.2.4 | 2.3 |
| Lastförhållande: | | Lastat | olastat | lastat | lastat | lastat |
| Provhastighet | | | | | | |
| Ursprunglig: | km/tim | | | | | |
| Slutlig: | km/tim | 0 | 0 | 0 | | |
| Bromsmanövertryck pe: | kPa | | | | | |
| Retardation: | m/s2 | | | | | |
| Antal bromsansättningar: | — | | | | | |
| En bromscykels varaktighet: | s | | | | | |
| Bromsstyrka 0,5 · Te: | daN | | | | | |
| Bromskoeffcient 0,5 · Te / 9,81 m
  (m = provningsvikt). | — | | | | | |
| Bromscylinderns slaglängd se: | mm | | | | | |
| Tröskelvärde för vridmoment vid bromsarmen | | | | | | |
| Ce: | Nm | | | | | |
| C0,e: | Nm | | | | | |

Testtyp:

0

frånkopplad

0

ansluten

I

Parkeringsbroms (2)

Bilaga 11, punkt:

2.2.1

2.2.3

2.2.4

2.3

Lastförhållande:

Lastat

olastat

lastat

lastat

lastat

Provhastighet

Ursprunglig:

km/tim

Slutlig:

km/tim

0

0

0

Bromsmanövertryck pe:

kPa

Retardation:

m/s2

Antal bromsansättningar:

—

En bromscykels varaktighet:

s

Bromsstyrka 0,5 · Te:

daN

Bromskoeffcient 0,5 · Te / 9,81 m

(m = provningsvikt).

—

Bromscylinderns slaglängd se:

mm

Tröskelvärde för vridmoment vid bromsarmen

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Godkänd frirullningsprovning: Ja/nej (1)

4.5.1.2.2   Resultat av tröghetsdynamometerprovning:

| Testtyp: | 0 | I | II |
| --- | --- | --- | --- |
| Bilaga 11, punkt: | 3.4.1 | 3.4.2 | 3.4.3 |
| Provhastighet | | | | |
| Ursprunglig: | km/tim | | | |
| Slutlig: | km/tim | | | |
| Bromsmanövertryck pe: | kPa | | | |
| Retardation: | m/s2 | | | |
| Antal bromsansättningar: | — | | | |
| En bromscykels varaktighet: | s | | | |
| Bromsstyrka 0,5 · Te: | daN | | | |
| Bromskoefficient 0,5 · Te/9,81 m
  (m = provningsvikt) | — | | | |
| Bromscylinderns slaglängd se: | mm | | | |
| Tröskelvärde för vridmoment vid bromsarmen | | | | |
| Ce: | Nm | | | |
| C0,e: | Nm | | | |

Testtyp:

0

I

II

Bilaga 11, punkt:

3.4.1

3.4.2

3.4.3

Provhastighet

Ursprunglig:

km/tim

Slutlig:

km/tim

Bromsmanövertryck pe:

kPa

Retardation:

m/s2

Antal bromsansättningar:

—

En bromscykels varaktighet:

s

Bromsstyrka 0,5 · Te:

daN

Bromskoefficient 0,5 · Te/9,81 m

(m = provningsvikt)

—

Bromscylinderns slaglängd se:

mm

Tröskelvärde för vridmoment vid bromsarmen

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Godkänd frirullningsprovning: Ja/nej (1)

4.5.1.3   Prestandaprovning av färdbromssystemet för fordon i kategorierna O1, O2 och O3 med pneumatiska bromsar

4.5.1.3.1   Fordonsprovningsresultat:

| Testtyp: | 0 | I | Parkeringsbroms (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bilaga 12, punkt: | 2.2.1 | 2.2.2 | 2.3 |
| Lastförhållande: | | lastat | lastat | lastat |
| Provhastighet | | | | |
| Ursprunglig: | km/tim | | | |
| Slutlig: | km/tim | | | |
| Bromsmanövertryck pe: | kPa | | | |
| Retardation: | m/s2 | | | |
| Antal bromsansättningar: | — | | | |
| En bromscykels varaktighet: | s | | | |
| Bromsstyrka 0,5 · Te: | daN | | | |
| Bromskoefficient 0,5 · Te/9,81 m
  (m = provningsvikt): | — | | | |
| Bromscylinderns slaglängd se: | mm | | | |
| Tröskelvärde för vridmoment vid bromsarmen | | | | |
| Ce: | Nm | | | |
| C0,e: | Nm | | | |

Testtyp:

0

I

Parkeringsbroms (2)

Bilaga 12, punkt:

2.2.1

2.2.2

2.3

Lastförhållande:

lastat

lastat

lastat

Provhastighet

Ursprunglig:

km/tim

Slutlig:

km/tim

Bromsmanövertryck pe:

kPa

Retardation:

m/s2

Antal bromsansättningar:

—

En bromscykels varaktighet:

s

Bromsstyrka 0,5 · Te:

daN

Bromskoefficient 0,5 · Te/9,81 m

(m = provningsvikt):

—

Bromscylinderns slaglängd se:

mm

Tröskelvärde för vridmoment vid bromsarmen

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Godkänd frirullningsprovning: Ja/nej (1)

4.5.1.3.2   Resultat av tröghetsdynamometerprovning:

| Testtyp: | 0 | I |
| --- | --- | --- |
| Bilaga 12, punkt: | 3.4.1 | 3.4.2 |
| Provhastighet | | | |
| Ursprunglig: | km/tim | | |
| Slutlig: | km/tim | | |
| Bromsmanövertryck pe: | kPa | | |
| Retardation: | m/s2 | | |
| Antal bromsansättningar: | — | | |
| En bromscykels varaktighet: | s | | |
| Bromsstyrka 0,5 · Te: | daN | | |
| Bromskoefficient 0,5 · Te/9,81 m
  (m = provningsvikt): | — | | |
| Bromscylinderns slaglängd se: | mm | | |
| Tröskelvärde för vridmoment vid bromsarmen | | | |
| Ce: | Nm | | |
| C0,e: | Nm | | |

Testtyp:

0

I

Bilaga 12, punkt:

3.4.1

3.4.2

Provhastighet

Ursprunglig:

km/tim

Slutlig:

km/tim

Bromsmanövertryck pe:

kPa

Retardation:

m/s2

Antal bromsansättningar:

—

En bromscykels varaktighet:

s

Bromsstyrka 0,5 · Te:

daN

Bromskoefficient 0,5 · Te/9,81 m

(m = provningsvikt):

—

Bromscylinderns slaglängd se:

mm

Tröskelvärde för vridmoment vid bromsarmen

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Godkänd frirullningsprovning: Ja/nej (1)

4.5.1.4   Färdbromssystemets prestanda i fråga om kategori O4 (2)

| Testtyp: | 0 | III |
| --- | --- | --- |
| Prov nr | | | |
| Bilaga 12, punkt: | 2.2.1/3.4.1 (1) | 2.2.3/3.4.3 (1) |
| Provhastighet | | | | |
| Ursprunglig: | km/tim | | | |
| Slutlig: | km/tim | | | |
| Bromsmanövertryck pe: | kPa | | | |
| Antal bromsansättningar: | — | | | |
| En bromscykels varaktighet: | s | | | |
| Bromsstyrka 0,5 · Te: | daN | | | |
| Bromskoefficient 0,5 · Te/9,81 m
  (m = provningsvikt): | — | | | |
| Bromscylinderns slaglängd se: | mm | | | |
| Tröskelvärde för vridmoment vid bromsarmen | | | | |
| Ce: | Nm | | | |
| C0,e: | Nm | | | |

Testtyp:

0

III

Prov nr

Bilaga 12, punkt:

2.2.1/3.4.1 (1)

2.2.3/3.4.3 (1)

Provhastighet

Ursprunglig:

km/tim

Slutlig:

km/tim

Bromsmanövertryck pe:

kPa

Antal bromsansättningar:

—

En bromscykels varaktighet:

s

Bromsstyrka 0,5 · Te:

daN

Bromskoefficient 0,5 · Te/9,81 m

(m = provningsvikt):

—

Bromscylinderns slaglängd se:

mm

Tröskelvärde för vridmoment vid bromsarmen

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Godkänd frirullningsprovning: Ja/nej (1)

4.5.1.5   Dynamiska friktionsegenskaper

Diagram: retardation vs tryck

4.6   Integritetsprovning:

4.6.1   Provning av termisk utmattning:

| Provexemplar nummer | Cykler utan skador i enlighet med
  Bilaga 11: Punkterna 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3
  Bilaga 12: Punkterna 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1) |
| --- | --- |
| | |
| | |

Provexemplar nummer

Cykler utan skador i enlighet med

Bilaga 11: Punkterna 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3

Bilaga 12: Punkterna 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1)

4.6.2   Provning vid hög belastning:

| Provexemplar nummer | Cykler utan skador i enlighet med
  Bilaga 11: Punkterna 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3
  Bilaga 12: Punkterna 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3 (1) |
| --- | --- |

Provexemplar nummer

Cykler utan skador i enlighet med

Bilaga 11: Punkterna 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3

Bilaga 12: Punkterna 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3 (1)

5.   Provningsdokument

6.   Tillägg

Tillägg ...

7.   Datum för provning(ar): ...

7.1   Datum för fordonsprovning(ar) (2): ...

7.2   Datum för tröghetsdynamometerprovning(ar):

8.   Denna provning har utförts och resultaten rapporterats i enlighet med föreskrifterna nr 90, senast ändrad genom ändringsserie 03.

Teknisk tjänst som utfört provningen

Underskrift: ...

Datum: ...

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Om tillämpligt.

---

BILAGA 14

KRAV FÖR ERSÄTTNINGSBROMSSKIVOR FÖR FORDON AV KATEGORIERNA L1, L2, L3, L4 OCH L5

1.   PROVÖVERSIKT

De prov som krävs i punkt 5.3 i dessa föreskrifter beskrivs i detalj nedan efter fordonskategori.

Tabell A14/1

| | Statiskt bänktest | Fordonsprovning | Alternativ dynamometerprovning |
| --- | --- | --- | --- |
| Resistenstest vid statisk vridprovning | 2 | — | — |
| Prestandaprovning enligt föreskrifter nr 78 | — | 3.2.3 | Torrstoppsprovning |

Statiskt bänktest

Fordonsprovning

Alternativ dynamometerprovning

Resistenstest vid statisk vridprovning

2

—

—

Prestandaprovning enligt föreskrifter nr 78

—

3.2.3

Torrstoppsprovning

| 4.4.1 | Torrstoppsprovning |
| --- | --- |

4.4.1

Torrstoppsprovning

| 3.2.4 | Provning med våta bromsar |
| --- | --- |

3.2.4

Provning med våta bromsar

—

| 3.2.5 | Provning av värmeavmattning |
| --- | --- |

3.2.5

Provning av värmeavmattning

| 4.4.2 | Provning av värmeavmattning |
| --- | --- |

4.4.2

Provning av värmeavmattning

Jämförelseprovning med originaldel

—

| 3.2.6 | Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna |
| --- | --- |

3.2.6

Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna

| 4.4.3 | Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna |
| --- | --- |

4.4.3

Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna

Integritetsprovning

—

Ingen fordonsprovning – använd dynamometerprovning

| 5.1 | Provning av bromsskivans termiska utmattning |
| --- | --- |

5.1

Provning av bromsskivans termiska utmattning

För varje skivtyp krävs att minst en provningsgrupp (se definitionen i punkt 5.3.6 i dessa föreskrifter) utför ”torrstoppsprovning”, ”provning med våta bromsar” samt ”värmeavmattningsprovning” på ett fordon.

2.   KRAV FÖR STATISKT BÄNKTEST

2.1   Syfte

För att fastställa klockans hållbarhet, samt vid förekomsten av flytande skivor även hållbarheten i bromsringens koppling när skivan utsätts för vridning vid inbromsning.

2.2   Provningsförfarande och utrustning

Figur 1 visar ett statiskt test utfört på en särskild provbänk.

Figur 1

Fäst med ett stift

Stift

Stift

Skiva

Skiva

Skiva

Jigg

Jigg

2.2.1   Borra ett hål på skivans bromsyta mellan skivans mitt och den effektiva radien Rd.

2.2.2   Placera skivan på provbänken och fäst den med särskilda fästskruvar.

2.2.3   Koppla fast bänkarmen i hålet som är borrat i bromsskivan.

2.2.4   Använd kraft F, enligt tabell A14/2.2.5, såsom visas i figur 1.

2.2.5   Spela in slag och kraft såsom visas i figur 2.

Tabell A14/2.2.5

| Skivans diameter
  [mm] | Skivans tjocklek
  [mm] | Tangentiell kraft F
  [kN] min |
| --- | --- | --- |
| ≥ 150 < 200 | ≤ 4 | ≥ 8 |
| > 4 | ≥ 10 |
| ≥ 200 < 250 | ≤ 3 | ≥ 8 |
| > 3 ≤ 4 | ≥ 10 |
| > 4 | ≥ 12 |
| ≥ 250 < 300 | ≤ 3 | ≥ 8 |
| > 3 ≤ 4 | ≥ 10 |
| > 4 | ≥ 12 |
| ≥ 300 < 350 | ≤ 4 | ≥ 8 |
| > 4 ≤ 5 | ≥ 11 |
| > 5 | ≥ 14 |

Skivans diameter

[mm]

Skivans tjocklek

[mm]

Tangentiell kraft F

[kN] min

≥ 150 < 200

≤ 4

≥ 8

> 4

≥ 10

≥ 200 < 250

≤ 3

≥ 8

> 3 ≤ 4

≥ 10

> 4

≥ 12

≥ 250 < 300

≤ 3

≥ 8

> 3 ≤ 4

≥ 10

> 4

≥ 12

≥ 300 < 350

≤ 4

≥ 8

> 4 ≤ 5

≥ 11

> 5

≥ 14

2.2.6   
  Observera: Provningen ska utföras i två lägen:

2.2.6.1   Flytande skivor och skivor i fast komposit

Med hål i bromsytan anpassat för en anslutningsbussning.

Med hål i bromsytan anpassat för mittlinjen mellan två anslutningsbussningar.

2.2.6.2   Skiva i ett stycke

Med hål i bromsytan anpassat för ett fixeringshål.

Med hål i bromsytan anpassat för mittlinjen mellan två fixeringshål.

Figur 2

Rörelse

Belastning

Där:

| a) | Utrustningens justeringsslaglängd (återhämtning av spelrum mellan hålet i bromsytan och kopplingsanordningen till bänkarmen). |
| --- | --- |
| b) | Belastning skapat av utrustningens fästskruvar. |
| c) | Bromsskivans rörelse orsakad av dess rotation vid glidning längs utrustningens platta, i det fall skivans fästskruvar är mekaniskt lagrade gentemot skivans fixeringshål. |
| d) | Belastning som stödjs av bromsskivan. |
| e) | Permanent deformering av bromsskivan (med start från punkt A). |

a)

Utrustningens justeringsslaglängd (återhämtning av spelrum mellan hålet i bromsytan och kopplingsanordningen till bänkarmen).

b)

Belastning skapat av utrustningens fästskruvar.

c)

Bromsskivans rörelse orsakad av dess rotation vid glidning längs utrustningens platta, i det fall skivans fästskruvar är mekaniskt lagrade gentemot skivans fixeringshål.

d)

Belastning som stödjs av bromsskivan.

e)

Permanent deformering av bromsskivan (med start från punkt A).

2.3   Provningsresultat

Skivan ska inte deformeras permanent förrän kraft F (specificerat i tabell A14/2.2.5) har uppnåtts. Mätningen av deformationskraften måste utföras vid punkt A i figur 2.

3.   KONTROLL AV KRAVEN PÅ FORDONSPROVNINGEN

3.1   Provningsfordon

Ett fordon som är representativt för den valda provningsgruppen (se definitionen i punkt 5.3.6 i dessa föreskrifter), och för vilket det söks typgodkännande eller en rapport om delar för en ersättningsbromsskiva, ska förses med denna ersättningsbromsskiva samt med provningsutrustningen för provning av bromsar i enlighet med föreskrifter nr 78.

Ersättningsbromsskivan ska monteras på det aktuella hjulet tillsammans med ett medföljande bromsbelägg som har typgodkänts enligt föreskrifter nr 78 eller 90 och som är tillgängligt från fordonstillverkaren.

Om det saknas ett enhetligt förfarande för hur bromsning ska ske, ska provet utföras enligt överenskommelse med den tekniska tjänsten. Alla nedanstående provningar ska utföras på bromsar som slipats in.

Samma inslipningsprogram ska användas för såväl ersättnings- som originalbromsskivor.

3.2   Färdbromssystem.

3.2.1   Mätning av bromsarnas temperatur

Detta prov ska utföras i enlighet med föreskrifter nr 78, bilaga 3, punkt 2.4.

3.2.2   Inslipningsförfarande

Detta prov ska utföras i enlighet med föreskrifter nr 78, bilaga 3, punkt 2.5.

3.2.3   Torrstoppsprovning

Detta prov ska utföras i enlighet med föreskrifter nr 78, bilaga 3, punkt 3.

3.2.4   Provning med våta bromsar

Detta prov ska utföras i enlighet med föreskrifter nr 78, bilaga 3, punkt 6.

3.2.5   Provning av värmeavmattning

Provningen används för fordonskategorierna L3, L4 och L5.

Detta prov ska utföras i enlighet med föreskrifter nr 78, bilaga 3, punkt 7.

3.2.6   Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna (jämförelseprovning på det enskilda hjulet)

För denna provning ska fordonet vara lastat och alla bromsansättningar ska göras på horisontell väg med motorn frikopplad.

Fordonets färdbromssystem ska vara försett med en anordning så att fram- eller bakbromsarna kan användas oberoende av varandra.

Om ett typgodkännande eller en rapport om delar krävs i fråga om en ersättningsbromsskiva/ersättningsbromstrumma för bakbromsarna, ska frambromsarna förbli ur funktion under provningen.

Om ett typgodkännande eller en rapport om delar krävs i fråga om en ersättningsbromsskiva/ersättningsbromstrumma för bakbromsarna, ska frambromsarna förbli ur funktion under provningen.

3.2.6.1   Jämförelse av prestanda med kalla bromsar

Vid provning med kalla bromsar ska ersättningsbromsskivans prestanda jämföras med motsvarande originaldel genom en jämförelse av provningsresultaten nedan.

3.2.6.2   Med ersättningsbromsskivan utförs minst sex på varandra följande bromsansättningar med olika stegvis ökning av manöverkraften eller bromstrycket tills hjulen låser sig, eller upp till ett medelvärde för fullt utvecklad retardation på 6 m/s2 eller upp till den maximala manöverkraft eller det maximala linjetryck som tillåts för denna fordonskategori, där sammanhanget mellan utgångshastigheten för provning av främre eller bakre bromsskivor framgår av nedanstående tabell:

Tabell A14/3.2.6.2

| Fordonskategori | Provhastighet i km/tim |
| --- | --- |
| Framhjul | Bakhjul |
| L1, L2 | 30 | 30 |
| L3, L4, L5 | 70 | 45 |

Fordonskategori

Provhastighet i km/tim

Framhjul

Bakhjul

L1, L2

30

30

L3, L4, L5

70

45

Före varje bromsansättning ska bromstrummans utgångstemperatur vara ≤ 80 °C.

3.2.6.3   Den bromsprovning som beskrivs i punkt 3.2.6.2 ska också utföras med originalbromsskivan.

3.2.6.4   De dynamiska friktionsegenskaperna hos ersättningsbromsskivan kan anses vara likvärdiga originalbromsskivans, om de värden som uppnås i fråga om medelvärdet för fullt utvecklad retardation vid samma driftstryck eller manöverkraft i området motsvarande de övre två tredjedelarna av den bildade kurvan inte avviker med antingen ± 15 % eller ± 0,4m/s2 från värdena för originalbromsskivan (se ett exempel på kurvan i figurerna 3 och 4).

Figur 3

– 0,4 m/s2

- 0,4 m/s2

– 15 %

- 15 %

(± 15 % or 0,4 m/s2)

Figur 4

Figur 4

Originalbromsskiva

Ersättningsbromsskivor (kan godkännas)

Ersättningsbromsskivor (kan inte godkännas)

Definierande gränser för tillåten variation

4.   TRÖGHETSDYNAMOMETERPROVNING

4.1   Dynamometers utrustning

För provningen ska dynamometern förses med originalbromsoket. Tröghetsdynamometern ska utrustas med en anordning för konstant vridmoment och utrustning för att mäta rotationshastigheten, antalet varv efter det att bromsningen har inletts, bromsvridmomentet, bromsningens varaktighet och bromsskivornas kontinuerliga temperatur.

4.2   Provningsbetingelser

4.2.1   Tröghetsdynamometerns svängmassa

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska ställas in så nära som möjligt, med en tillåten variation på ± 5 %, till det teoretiskt krävda värde som motsvarar den del av fordonets totala tröghet som bromsas av ifrågavarande hjul. Följande formel ska användas för beräkningen:

I = m · rdyn
  2

dyn

2

Där:

| I | = | rotationströghet (kgm2), |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | däckets dynamiska rullningsradie (m), |
| m | = | provningsvikt (den del av fordonets största vikt som bromsas av det relevanta hjulet), enligt vad som anges i dessa föreskrifter. |

I

=

rotationströghet (kgm2),

2

rdyn

dyn

=

däckets dynamiska rullningsradie (m),

m

=

provningsvikt (den del av fordonets största vikt som bromsas av det relevanta hjulet), enligt vad som anges i dessa föreskrifter.

4.2.1.1   Däckets dynamiska rullningsradie

Vid beräkningen av svängmassan ska den dynamiska rullningsradien (rdyn) för det största däcket som är godkänt för fordonet beaktas.

dyn

4.2.1.2   Provningsvikt

Provningsvikten för beräkning av svängmassan ska vara följande:

| a) | Vid provning av framhjulets bromsskiva:






  m = x · mveh | mveh | = | fordonets högsta tillåtna vikt |
| --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Vid provning av framhjulets bromsskiva:

m = x · mveh

veh

mveh

veh

=

fordonets högsta tillåtna vikt

| b) | Vid provning av bakhjulets bromsskiva:






  m = y · mveh | mveh | = | fordonets högsta tillåtna vikt |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Vid provning av bakhjulets bromsskiva:

m = y · mveh

veh

mveh

veh

=

fordonets högsta tillåtna vikt

Tabell A14/4.2.1.2

Tabell A14/4.2.1.2

| Fordonskategori | Procentandel av vikten som ska beaktas |
| --- | --- |
| X-värden (framhjul med en skiva) | X-värden (framhjul med två skivor) | Y-värden (bakaxel) |
| L1, L2, L3, L4, L5 | 75 | 37,5 | 50 |

Fordonskategori

Procentandel av vikten som ska beaktas

X-värden (framhjul med en skiva)

X-värden (framhjul med två skivor)

Y-värden (bakaxel)

L1, L2, L3, L4, L5

1

2

3

4

5

75

37,5

50

4.2.2   Utgångsrotationshastigheten för dynamometern ska motsvara fordonets linjära hastighet vid 80 km/tim (L3, L4, L5) eller 40 km/tim (L1, L2) och grundas på den genomsnittliga dynamiska rullningsradien för de största och de minsta däck som är tillåtna för den fordonstypen.

3

4

5

1

2

4.2.3   Kylning

Kylningen ska utföras i enlighet med provningskraven som specificeras i tabell A14 nedan.

4.2.4   Förberedelse av bromsen

4.2.4.1   Skivbromsar

Provningen ska utföras med en ny skiva med nya bromsbeläggsatser som typgodkänts enligt föreskrifter nr 78 eller 90 (i det skick satserna monterats på fordonet).

4.3   Alternativ prestandaprovning av dynamometern

4.3.1   Inslipning

Enligt tabell A14/5.1.3.1.1

4.4   Färdbromssystem.

4.4.1   Torrstoppsprovning

Detta prov ska utföras i enlighet med föreskrifter nr 78, bilaga 3, punkt 3.

4.4.2   Provning av värmeavmattning

Provningen kan användas för fordonskategorierna L3, L4 och L5.

3

4

5

Detta prov ska utföras i enlighet med föreskrifter nr 78, bilaga 3, punkt 7.

4.4.3   Provning av de dynamiska friktionsegenskaperna

Vid provning med kalla bromsar ska ersättningsbromsskivans prestanda jämföras med motsvarande originaldel genom en jämförelse av provningsresultaten nedan.

4.4.3.1   Med ersättningsbromsskivan utförs minst sex på varandra följande bromsansättningar med olika stegvis ökning av manöverkraften eller bromstrycket upp till ett medelvärde för fullt utvecklad retardation på 6 m/s2. Manöverkraften eller linjetrycket får inte överskrida den högst tillåtna manöverkraften eller det högst tillåtna linjetrycket som gäller för fordonskategorin, där sambandet mellan utgångshastigheten för provning av skivbromsarna på fram- och bakhjul framgår av tabellen nedan:

2

Tabell A14/4.4.3.1

Tabell A14/4.4.3.1

| Fordonskategori | Provhastighet i km/tim |
| --- | --- |
| Framhjul | Bakhjul |
| L1 L2 | 30 | 30 |
| L3 L4 L5 | 70 | 45 |

Fordonskategori

Provhastighet i km/tim

Framhjul

Bakhjul

L1 L2

1

2

30

30

L3 L4 L5

3

4

5

70

45

Före varje bromsansättning ska bromstrummans utgångstemperatur vara ≤ 80 °C.

4.4.3.2   Den bromsprovning som beskrivs i punkt 4.4.3.1 ska också utföras med originalbromsskivan.

4.4.3.3   De dynamiska friktionsegenskaperna hos ersättningsbromsskivan kan anses vara likvärdiga originalskivans om de värden som uppnås i fråga om medelvärdet för fullt utvecklad retardation vid samma driftstryck eller manöverkraft i området motsvarande de övre två tredjedelarna av den bildade kurvan inte avviker med antingen ± 15 % eller ± 0,4 m/s2 från värdena för originalbromsskivan (se exempel på kurvan i figur 3 och 4 i bilaga 14).

2

5.   INTEGRITETSPROVNING MED EN TRÖGHETSDYNAMOMETER

Dessa provningar ska utföras i enlighet med punkt 5.1 (skivor).

En provning per provningsgrupp krävs såtillvida ersättningsdelen inte uppnår det nödvändiga antalet cykler innan den skadas eller havererar (se punkt 5.1.1.1.3 eller 5.1.1.2.3 i denna bilaga).

Bromsen ska installeras på dynamometern i enlighet med dess monteringsläge på fordonet (med undantag för fast monterade bromsar eller bromsar monterade på axeltappar).

Bromsskivans temperatur ska mätas så nära friktionsytan som möjligt. Temperaturen ska registreras och mätmetod och mätpunkt ska vara samma vid alla provningar.

Om kylluft används under en bromsansättning eller mellan bromsansättningar inom en bromscykel, ska luftflödets hastighet vid bromsen högst vara vair = 0,33 v

air

Där:

| v | = | fordonets provhastighet när du börjar bromsa. |
| --- | --- | --- |

v

=

fordonets provhastighet när du börjar bromsa.

I övriga fall är kylluften inte begränsad.

Kylningsluftens temperatur ska vara samma som omgivningstemperaturen.

5.1   Provning av bromsskivans termiska utmattning

Provningen ska utföras med en ny skiva, ett originalbromsok för det berörda fordonet och nya bromsbeläggsatser för det berörda fordonet som typgodkänts enligt föreskrifter nr 78 eller 90 (i det skick satserna monteras på fordonet).

Om det är nödvändigt får slitna bromsbelägg bytas under provningen.

5.1.1   Provningen kan användas för fordonskategorierna L3, L4 och L5.

3

4

5

5.1.2   Provningsbetingelser

Tröghetsdynamometerns svängmassa ska fastställas i enlighet med punkterna 4.2.1, 4.2.1.1 och 4.2.1.2 i bilaga 14.

Dynamometerns rotationshastighet ska motsvara fordonets linjära provningshastighet baserad på genomsnittet av den största och minsta dynamiska rullningsradie för de däck som är godkända för det fordonet.

5.1.3   Framskiva

5.1.3.1   Provningsprogram

5.1.3.1.1   Inslipning

Enligt tabell A14/5.1.3.1.1.

Tabell A14/5.1.3.1.1

Tabell A14/5.1.3.1.1

| Inslipning |
| --- |
| Steg | Fordonets bruttovikt
  [kg] | Utgångshastighet
  [km/tim] | Sluthastighet
  [km/tim] | Retardation
  [m/s2] | Utgångstemperatur före inbromsning
  [°C] MAX | Bromskvantitet | Högsta tillåtna hastighet på luftflödet vid bromsansättning
  [m/s] |
| 1 | 75 %/disc q.ty | 80 | 30 | 4 | 100 | 60 | 30 |

Inslipning

Steg

Fordonets bruttovikt

[kg]

Utgångshastighet

[km/tim]

Sluthastighet

[km/tim]

Retardation

[m/s2]

2

Utgångstemperatur före inbromsning

[°C] MAX

Bromskvantitet

Högsta tillåtna hastighet på luftflödet vid bromsansättning

[m/s]

1

75 %/disc q.ty

80

30

4

100

60

30

5.1.3.1.2   Utmattningsprov

Enligt tabell A14/5.1.3.1.2.

Tabell A14/5.1.3.1.2

Tabell A14/5.1.3.1.2

| Provning av termisk utmattning |
| --- |
| Steg | Fordonets bruttovikt
  [kg] | Utgångshastighet
  [km/tim] | Sluthastighet
  [km/tim] | Retardation
  [m/s2] | Utgångstemperatur före inbromsning
  [°C] +/– 10 °C | Tid mellan två på varandra följande inbromsningar
  [s] | Bromskvantitet | Högsta tillåtna hastighet på luftflödet vid bromsansättning
  [m/s] |
| 1 | termisk |

Provning av termisk utmattning

Steg

Fordonets bruttovikt

[kg]

Utgångshastighet

[km/tim]

Sluthastighet

[km/tim]

Retardation

[m/s2]

2

Utgångstemperatur före inbromsning

[°C] +/– 10 °C

Tid mellan två på varandra följande inbromsningar

[s]

Bromskvantitet

Högsta tillåtna hastighet på luftflödet vid bromsansättning

[m/s]

1

termisk

75 %/skivor q.ty

50 % Vmax

5

7

100 (a)

30

5

20

| 2 | brukbar |
| --- | --- |

2

brukbar

75 %/skivor q.ty

80 % Vmax

5

8

200

—

1

30

| 3 | mekanisk |
| --- | --- |

3

mekanisk

100 %/skivor q.ty

60 % Vmax

5

10

200

—

2

30

Steg 1 till 3 = 1 cykel, upprepas i totalt 20 cykler (= 160 inbromsningar)

| (a) | Utgångstemperaturen endast för den första inbromsningen. |
| --- | --- |

(a)

Utgångstemperaturen endast för den första inbromsningen.

| (b) | Ifall friktionsmaterialet på bromsklossen slits ut snabbt är det tillåtet att använda ett nytt set av bromsklossar. I så fall ska de nya bromsklossarna slipas in i enlighet med punkt 5.1.3.1.1 före provningen har avslutats och bromsskivan ska alltid användas under provningen. |
| --- | --- |

(b)

Ifall friktionsmaterialet på bromsklossen slits ut snabbt är det tillåtet att använda ett nytt set av bromsklossar. I så fall ska de nya bromsklossarna slipas in i enlighet med punkt 5.1.3.1.1 före provningen har avslutats och bromsskivan ska alltid användas under provningen.

5.1.4   Bakre skivan

5.1.4.1   Provningsprogram

5.1.4.1.1   Inslipning

Enligt tabell A14/5.1.4.1.1

Tabell A14/5.1.4.1.1

Tabell A14/5.1.4.1.1

| Inslipning |
| --- |
| Steg | Fordonets bruttovikt
  [kg] | Utgångshastighet
  [km/tim] | Sluthastighet
  [km/tim] | Retardation
  [m/s2] | Utgångstemperatur före inbromsning
  [°C] MAX | Bromskvantitet | Högsta tillåtna hastighet på luftflödet vid bromsansättning
  [m/s] |
| 1 | 50 % | 60 | 30 | 2 | 100 | 60 | 30 |

Inslipning

Steg

Fordonets bruttovikt

[kg]

Utgångshastighet

[km/tim]

Sluthastighet

[km/tim]

Retardation

[m/s2]

2

Utgångstemperatur före inbromsning

[°C] MAX

Bromskvantitet

Högsta tillåtna hastighet på luftflödet vid bromsansättning

[m/s]

1

50 %

60

30

2

100

60

30

5.1.4.1.2   Utmattningsprovning

Enligt tabell A14/5.1.4.1.2.

Tabell A14/5.1.4.1.2

Tabell A14/5.1.4.1.2

| Utmattningsprovning |
| --- |
| Steg | Fordonets bruttovikt
  [kg] | Utgångshastighet
  [km/tim] | Sluthastighet
  [km/tim] | Retardation
  [m/s2] | Utgångstemperatur före inbromsning
  [°C] MAX | Tid mellan två på varandra följande inbromsningar
  [s] | Bromskvantitet | Högsta tillåtna hastighet på luftflödet vid bromsansättning
  [m/s] |
| 1 | 50 % | 40 %Vmax | 20 %Vmax | 2 | 100 | 30 | 15 | 10 |

Utmattningsprovning

Steg

Fordonets bruttovikt

[kg]

Utgångshastighet

[km/tim]

Sluthastighet

[km/tim]

Retardation

[m/s2]

2

Utgångstemperatur före inbromsning

[°C] MAX

Tid mellan två på varandra följande inbromsningar

[s]

Bromskvantitet

Högsta tillåtna hastighet på luftflödet vid bromsansättning

[m/s]

1

50 %

40 %Vmax

20 %Vmax

2

100

30

15

10

5.1.4.1.3   Utmattningsprov

Enligt tabell A14/5.1.4.1.3.

Tabell A14/5.1.4.1.3

Tabell A14/5.1.4.1.3

| Provning av termisk utmattning |
| --- |
| Steg | Fordonets bruttovikt
  [kg] | Utgångshastighet
  [km/tim] | Sluthastighet
  [km/tim] | Retardation [m/s2] | Utgångstemperatur före inbromsning
  [°C] +/– 10 °C | Tid mellan två på varandra följande inbromsningar
  [s] | Bromskvantitet | Högsta tillåtna hastighet på luftflödet vid bromsansättning
  [m/s] |
| 1 | termisk |

Provning av termisk utmattning

Steg

Fordonets bruttovikt

[kg]

Utgångshastighet

[km/tim]

Sluthastighet

[km/tim]

Retardation [m/s2]

2

Utgångstemperatur före inbromsning

[°C] +/– 10 °C

Tid mellan två på varandra följande inbromsningar

[s]

Bromskvantitet

Högsta tillåtna hastighet på luftflödet vid bromsansättning

[m/s]

1

termisk

50 %

40 % Vmax

20 % Vmax

3

100 (1)

1

30

5

20

| 2 | brukbar |
| --- | --- |

2

brukbar

50 %

50 % Vmax (2)

2

5

4

200

—

1

30

60 % Vmax (3)

3

75 % Vmax (4)

4

| 3 | mekanisk |
| --- | --- |

3

mekanisk

90 %

40 % Vmax (2)

2

5

5

200

—

2

30

48 % Vmax (3)

3

60 % Vmax (4)

4

Steg 1 till 3 = 1 cykel, upprepas i totalt 20 cykler (= 160 inbromsningar)

| (e) | Ifall friktionsmaterialet på bromsklossen slits ut snabbt är det tillåtet att använda ett nytt set av bromsklossar. I så fall ska de nya bromsklossarna slipas in i enlighet med punkter 5.1.4.1.1–5.1.4.1.2 före provningen har avslutats och bromsskivan ska alltid användas under provningen. |
| --- | --- |

(e)

e

Ifall friktionsmaterialet på bromsklossen slits ut snabbt är det tillåtet att använda ett nytt set av bromsklossar. I så fall ska de nya bromsklossarna slipas in i enlighet med punkter 5.1.4.1.1–5.1.4.1.2 före provningen har avslutats och bromsskivan ska alltid användas under provningen.

5.1.5   Provningsresultat (provning av bromsskivans termiska utmattning)

Provet ska anses vara godkänt ifall de cykler som beskrivs i:

| a) | Tabeller A14/5.1.3.1.1–5.1.3.1.2 för framskivor |
| --- | --- |

a)

Tabeller A14/5.1.3.1.1–5.1.3.1.2 för framskivor

| b) | Tabeller A14/5.1.4.1.1–5.1.4.1.2–5.1.4.1.3 för bakre skivor fullbordas utan skador eller fel. |
| --- | --- |

b)

Tabeller A14/5.1.4.1.1–5.1.4.1.2–5.1.4.1.3 för bakre skivor fullbordas utan skador eller fel.

Ifall färre än 20 men fler än 15 cykler har genomförts utan skador eller haveri, i enlighet med ”termiskt utmattningsprov” i tabeller A14/5.1.3.1.2 och A14/5.1.4.1.3, måste provningen göras om på en ny ersättningsdel.

I sådana fall måste bägge provningarna bestå av fler än 15 cykler utan skador eller haveri för att skivan ska anses godkänd.

Om skivan klarar färre än 15 cykler utan skador eller haveri, ska provning göras på en originaldel och resultaten jämföras.

Om skivan klarar minst samma antal cykler som originaldelen minus 10 % utan skador eller haveri ska den anses vara godkänd.

Med skador eller haveri avses följande:

| 5.1.5.1 | Under provningen:
  Temperaturer över 600 °C. |
| --- | --- |

5.1.5.1

Under provningen:

Temperaturer över 600 °C.

| 5.1.5.2 | Efter provningen:






  a) | Kontakt mellan bromsok och skiva, |
| --- | --- | --- |

5.1.5.2

Efter provningen:

a)

Kontakt mellan bromsok och skiva,

| b) | Sprickor, bestående deformering eller skada, |
| --- | --- |

b)

Sprickor, bestående deformering eller skada,

| c) | Onormal användning, |
| --- | --- |

c)

Onormal användning,

| d) | En maximal förslitningsökning på 0,150 mm är tillåtet, jämfört med det initialvärde som uppmättes före provningen. |
| --- | --- |

d)

En maximal förslitningsökning på 0,150 mm är tillåtet, jämfört med det initialvärde som uppmättes före provningen.

| e) | Högsta tillåtna förslitning är 0,250 mm. |
| --- | --- |

e)

Högsta tillåtna förslitning är 0,250 mm.

| f) | ”Fullt flytande skivor” tillåts bli 0,100 mm rakare jämfört med det initialvärde som uppmätts innan provningen. |
| --- | --- |

f)

”Fullt flytande skivor” tillåts bli 0,100 mm rakare jämfört med det initialvärde som uppmätts innan provningen.

---

(1)  Utgångstemperaturen endast för den första inbromsningen.

1

(2)  Skivans diameter ≤ 245 mm.

2

(3)  Skivans diameter ≤ 245 mm < 280 mm.

3

(4)  Skivans diameter ≤ 280 mm.

4

---

BILAGA 15

KRITERIER FÖR BROMSSKIVEGRUPPER FÖR FORDON AV KATEGORIERNA L1, L2, L3, L4 OCH L5

1.   DEFINITION AV BREDDEN PÅ SKIVANS BROMSYTA

Med bromsyta avses den yta på bromsskivan där bromsklossen arbetar. Bromsytans bredd beräknas mellan skivans yttre diameter och en inre diameter som definieras på följande sätt:

| 1.1 | Gäller endast bromsytor med belysning (hål, slitsar, vågor, etc.) på bromsytan (figur 1): 3 mm mot skivans mitt utifrån belysningens slut. |
| --- | --- |

1.1

Gäller endast bromsytor med belysning (hål, slitsar, vågor, etc.) på bromsytan (figur 1): 3 mm mot skivans mitt utifrån belysningens slut.

| 1.2 | För bromsytor med belysning (hål, slitsar, vågor, etc.) där avståndet från skivans inre diameter understiger 5 mm (figur 2): Diameter på bromsskivans underskärning. |
| --- | --- |

1.2

För bromsytor med belysning (hål, slitsar, vågor, etc.) där avståndet från skivans inre diameter understiger 5 mm (figur 2): Diameter på bromsskivans underskärning.

| 1.3 | För bromsytor med belysning (hål, slitsar, vågor, etc.) som slutar inuti, utanför bromsskivans underskärning (figur 3): Diameter på bromsskivans inre underskärning. |
| --- | --- |

1.3

För bromsytor med belysning (hål, slitsar, vågor, etc.) som slutar inuti, utanför bromsskivans underskärning (figur 3): Diameter på bromsskivans inre underskärning.

| 1.4 | Alla övriga fall: Den interna diametern definieras av den största kombinerade bromsklossens radiala bredd, plus 3 mm (figur 4).







  Figur 1 | Figur 2 |
| --- | --- | --- |
| |
| Figur 3 | Figur 4 |
| | |

1.4

Alla övriga fall: Den interna diametern definieras av den största kombinerade bromsklossens radiala bredd, plus 3 mm (figur 4).

Figur 1

Figur 2

Image 43

Figur 3

Figur 4

Image 44

Image 45

2.   GRUPPER AV SKIVOR

Med ”
  grupper av skivor
  ” avses en grupp av liknande skivor, där en provning utförd på en enskild skiva i gruppen anses giltig för hela gruppen.

Skivor som tillhör samma grupp måste uppvisa de egenskaper som anges i punkterna 2.1–2.9.

För en given grupp skivor kan godkännandeprovningen utföras på en skiva som tillhör gruppen, och denna ska utsättas för maximalt bromsvridmoment och största möjliga absorbering av energi.

Likheten mellan skivorna definieras av följande gruppkriterier, varav samtliga måste vara uppfyllda:

| 2.1 | Samma typ av referensskiva (i ett stycke, i sammansatt material eller flytande). |
| --- | --- |

2.1

Samma typ av referensskiva (i ett stycke, i sammansatt material eller flytande).

| 2.2 | Bromsyta i ett av materialen som listas i punkt 5.3.3.2.2. Andra material kan användas under förutsättning att de har visat sig ha samma provningsresultat i enlighet med punkt 8. I så fall ska utökningen gälla för samtliga grupper som listas i tabell 3, då dessa är lika stora eller mindre än de som har provats. |
| --- | --- |

2.2

Bromsyta i ett av materialen som listas i punkt 5.3.3.2.2. Andra material kan användas under förutsättning att de har visat sig ha samma provningsresultat i enlighet med punkt 8. I så fall ska utökningen gälla för samtliga grupper som listas i tabell 3, då dessa är lika stora eller mindre än de som har provats.

| 2.3 | Bromsytans belysning: alla lösningar är tillåtna (hål, slitsar, vågor, etc) under följande förutsättningar:






  2.3.1 | För skivor som har samma diameter och tjocklek: förändringen av bromsytans vikt som bromsklossarna sveper över är inte större än ± 20 % jämfört med referensskivan. |
| --- | --- | --- |

2.3

Bromsytans belysning: alla lösningar är tillåtna (hål, slitsar, vågor, etc) under följande förutsättningar:

2.3.1

För skivor som har samma diameter och tjocklek: förändringen av bromsytans vikt som bromsklossarna sveper över är inte större än ± 20 % jämfört med referensskivan.

| 2.3.2 | Alla övriga fall: relationstalet mellan skivans bromsyteområde, såsom det definieras i punkt 4, och belysningsområdet (det totala området av hål, slitsar etc.) måste matcha referensskivans och inte variera mer än 20 % från denna.
  Exempel:
  R referensskiva, Ø 300 mm:
  Yttre diameter 300 mm, bromsytans radiala bredd 36,5 mm ≥ totalt område A = 302 cm2

  Belysning på bromsytan: 64 hål diameter 7 mm ≥ total area
  B = 24,6 cm2

  A/B relationstal = 12,3
  S skiva Ø 285:
  Yttre diameter 285 mm, bromsytans radiala bredd 41 mm ≥ totalt område A = 314 cm2

  Belysning på bromsytan: 60 hål diameter 7 mm ≥ total area
  B = 23 cm2

  A/B relationstal = 13,7
  S-skivan kan tillhöra samma grupp av R referensskivor, eftersom relationstalet 13,7 är större än R-skivans relationstal 12.
  T-skiva Ø 260:
  Yttre diameter 260 mm, bromsytans radiala bredd 29 mm ≥ totalt område A = 210 cm2

  Belysning på bromsytan: 64 hål diameter 7 mm ≥ total area
  B = 24,6 cm2

  A/B relationstal = 8,5
  T-skivan kan tillhöra samma grupp av R referensskivor, eftersom relationstalet 8,5 – 31 % i relation till R-skivans relationstal 12,3, och därför över den specificerade toleransen på max 20 %. |
| --- | --- |

2.3.2

Alla övriga fall: relationstalet mellan skivans bromsyteområde, såsom det definieras i punkt 4, och belysningsområdet (det totala området av hål, slitsar etc.) måste matcha referensskivans och inte variera mer än 20 % från denna.

Exempel:

R referensskiva, Ø 300 mm:

Yttre diameter 300 mm, bromsytans radiala bredd 36,5 mm ≥ totalt område A = 302 cm2

Belysning på bromsytan: 64 hål diameter 7 mm ≥ total area

B = 24,6 cm2

A/B relationstal = 12,3

S skiva Ø 285:

Yttre diameter 285 mm, bromsytans radiala bredd 41 mm ≥ totalt område A = 314 cm2

Belysning på bromsytan: 60 hål diameter 7 mm ≥ total area

B = 23 cm2

A/B relationstal = 13,7

S-skivan kan tillhöra samma grupp av R referensskivor, eftersom relationstalet 13,7 är större än R-skivans relationstal 12.

T-skiva Ø 260:

Yttre diameter 260 mm, bromsytans radiala bredd 29 mm ≥ totalt område A = 210 cm2

Belysning på bromsytan: 64 hål diameter 7 mm ≥ total area

B = 24,6 cm2

A/B relationstal = 8,5

T-skivan kan tillhöra samma grupp av R referensskivor, eftersom relationstalet 8,5 – 31 % i relation till R-skivans relationstal 12,3, och därför över den specificerade toleransen på max 20 %.

| 2.4 | Klockan ska ha samma material och mekaniska egenskaper, eller högre, enligt vad som specificeras i den internationella materialstandarden.
  Skivor med stålklocka kan undantas från kravet på att tillhöra samma grupp, men detta är inte tillåtet för testade skivor med aluminiumklocka. |
| --- | --- |

2.4

Klockan ska ha samma material och mekaniska egenskaper, eller högre, enligt vad som specificeras i den internationella materialstandarden.

Skivor med stålklocka kan undantas från kravet på att tillhöra samma grupp, men detta är inte tillåtet för testade skivor med aluminiumklocka.

| 2.5 | Klockans/bromsytans fästdon ska ha samma material och mekaniska egenskaper, eller högre, enligt vad som specificeras i den internationella materialstandarden. |
| --- | --- |

2.5

Klockans/bromsytans fästdon ska ha samma material och mekaniska egenskaper, eller högre, enligt vad som specificeras i den internationella materialstandarden.

| 2.6 | Klocknav med fullt/tomt relationstal (mätt på den genomsnittliga omkretsen mellan monteringsytans slut och bromsytans början) på ± 20 % och en tjocklek mellan + 30 och -10 %, samt samma mekaniska egenskaper, enligt vad som specificeras i den internationella materialstandarden, i förhållande till referensskivan. |
| --- | --- |

2.6

Klocknav med fullt/tomt relationstal (mätt på den genomsnittliga omkretsen mellan monteringsytans slut och bromsytans början) på ± 20 % och en tjocklek mellan + 30 och -10 %, samt samma mekaniska egenskaper, enligt vad som specificeras i den internationella materialstandarden, i förhållande till referensskivan.

| 2.7 | Samma tekniska lösning för fästdonen för klocka och bromsyta (samma ritning och material, när det gäller antalet fästdon för klocka och bromsyta tillåts en variation på + 2 – 0). |
| --- | --- |

2.7

Samma tekniska lösning för fästdonen för klocka och bromsyta (samma ritning och material, när det gäller antalet fästdon för klocka och bromsyta tillåts en variation på + 2 – 0).

| 2.8 | Antalet fixeringshål är inte gruppbundet, detta för att skivan ska gå att byta ut mot originalskivan. |
| --- | --- |

2.8

Antalet fixeringshål är inte gruppbundet, detta för att skivan ska gå att byta ut mot originalskivan.

| 2.9 | En yttre diameter som omfattas inom ramen av 50 mm, enligt tabell 2.9:

  Tabell A15/2.9









  Intervall
  [mm] | Ett stycke | Sammansatt material | Flytande skivor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ≥ 150 < 200 | X | X | X |
| ≥ 200 < 250 | X | X | X |
| ≥ 250 < 300 | X | X | X |
| ≥ 300 < 350 | X | X | X |

2.9

En yttre diameter som omfattas inom ramen av 50 mm, enligt tabell 2.9:

Tabell A15/2.9

Intervall

[mm]

Ett stycke

Sammansatt material

Flytande skivor

≥ 150 < 200

X

X

X

≥ 200 < 250

X

X

X

≥ 250 < 300

X

X

X

≥ 300 < 350

X

X

X

Det finns inga grupper för ”perifera” skivor (skivor som monterats på hjulets yttre diameter).

Anmärkning:

När det gäller nya ansättningar som ska ingå i en existerande grupp tillåts en ökning på max 10 % kinetisk energi i förhållande till det värde som användes vid typgodkännande av referensgruppen.

Den nya beräkningen av kinetisk energi måste baseras på den produktdatarapport som utfärdats av fordonets tillverkare.

När det gäller skivor med ansättningar på både framhjul och bakhjul ska provningen i punkt 8 genomföras utifrån den tyngsta ansättningen.

---

| 16.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 290/162 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 290/162

---

Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 92 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av icke-ursprungliga ersättande avgasljuddämpningssystem (NORESS-system) för fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5 med avseende på ljudemission [2018/1707]

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 2 till ändringsserie 01 – dag för ikraftträdande: 10 oktober 2017

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märkningar |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkännande |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ändring och utökning av godkännande av NORESS-system och utökning av godkännande |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Namn- och adressuppgifter för typgodkännandemyndigheter och för de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar |
| --- | --- |

11.

Bilagor

| 1. | Meddelande |
| --- | --- |

1.

| 2. | Exempel på godkännandemärken |
| --- | --- |

2.

| 3. | Krav för absorberande fibermaterial som används i NORESS-system |
| --- | --- |

3.

| 4. | Försäkran om överensstämmelse med de ytterligare bestämmelserna om ljudemission |
| --- | --- |

4.

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter gäller icke-ursprungliga ersättande avgasljuddämpningssystem för fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5
   (1).

1

2,

3,

4

5

1

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

2.1   
  icke-ursprungligt ersättande avgasljuddämpningssystem eller komponenter i detta system
  : ett system av en annan typ än den som var monterad på fordonet vid godkännande eller utökning av godkännande. Det kan endast användas som ett ersättande avgas- eller ljuddämpningssystem.

icke-ursprungligt ersättande avgasljuddämpningssystem eller komponenter i detta system

Akronymen NORESS betecknar ett icke-ursprungligt ersättande avgasljuddämpningssystem.

2.2   
  komponent i icke-ursprungligt ersättande avgasljuddämpningssystem
  : en av de olika komponenter som tillsammans utgör avgasljuddämpningssystemet. (2)

komponent i icke-ursprungligt ersättande avgasljuddämpningssystem

ljuddämpnings

2

2.3   
  icke-ursprungliga ersättande avgasljuddämpningssystem av olika typer
  : ljuddämpningssystem som skiljer sig väsentligt åt i avseenden som följande:

icke-ursprungliga ersättande avgasljuddämpningssystem av olika typer

| a) | Deras komponenter har olika handelsnamn eller varumärken. |
| --- | --- |

a)

Deras komponenter har olika handelsnamn eller varumärken.

| b) | Egenskaperna hos de material som en komponent utgörs av är olika, eller också har komponenterna olika form eller storlek; en ändring som gäller beläggning (zinkbeläggning, aluminiumbeläggning osv.) anses inte vara en ändring av typ. |
| --- | --- |

b)

Egenskaperna hos de material som en komponent utgörs av är olika, eller också har komponenterna olika form eller storlek; en ändring som gäller beläggning (zinkbeläggning, aluminiumbeläggning osv.) anses inte vara en ändring av typ.

| c) | Minst en komponents funktionssätt skiljer sig åt. |
| --- | --- |

c)

Minst en komponents funktionssätt skiljer sig åt.

| d) | Deras komponenter har kombinerats på olika sätt. |
| --- | --- |

d)

Deras komponenter har kombinerats på olika sätt.

2.4   
  icke-ursprungligt ersättande avgasljuddämpningssystem (NORESS) eller komponent därav
  : varje del i avgasljuddämpningssystemet enligt definitionen i punkt 2.1 som är avsedd för användning på ett fordon och som inte är en del av den typ som var monterad på fordonet när det lämnades in för typgodkännande enligt föreskrifter nr 9, föreskrifter nr 41 eller föreskrifter nr 63.

icke-ursprungligt ersättande avgasljuddämpningssystem (NORESS) eller komponent därav

2.5   
  godkännande av ett NORESS-system eller komponenter därav
  : godkännande av hela eller en del av ett ljuddämpningssystem som kan anpassas till en eller flera angivna typer av fordon, som omfattas av dessa föreskrifters tillämpningsområde, vad gäller begränsning av deras ljudnivå.

godkännande av ett NORESS-system eller komponenter därav

2.6   
  fordonstyp
  : fordon som omfattas av dessa föreskrifters tillämpningsområde och som inte skiljer sig åt när det gäller följande väsentliga egenskaper:

fordonstyp

| a) | Motortyp (två- eller fyrtakts, med fram- och återgående kolvar eller rotationskolvar, cylinderantal och cylindervolym, antal och typ av förgasare eller insprutningssystem, ventilarrangemang, maximal nettoeffekt och motsvarande motorvarvtal). För rotationskolvmotorer bör cylindervolymen anses vara dubbelt så stor som kammarens volym. |
| --- | --- |

a)

Motortyp (två- eller fyrtakts, med fram- och återgående kolvar eller rotationskolvar, cylinderantal och cylindervolym, antal och typ av förgasare eller insprutningssystem, ventilarrangemang, maximal nettoeffekt och motsvarande motorvarvtal). För rotationskolvmotorer bör cylindervolymen anses vara dubbelt så stor som kammarens volym.

| b) | Drivlina, i synnerhet växlarnas antal och utväxlingsförhållande och slutligt utväxlingsförhållande. |
| --- | --- |

b)

Drivlina, i synnerhet växlarnas antal och utväxlingsförhållande och slutligt utväxlingsförhållande.

| c) | Antal, typ och utformning av avgasljuddämpningssystem. |
| --- | --- |

c)

Antal, typ och utformning av avgasljuddämpningssystem.

2.7   
  nominellt motorvarvtal
  : det varvtal vid vilket motorn utvecklar den nominella högsta nettoeffekt som anges av tillverkaren (3).

nominellt motorvarvtal

3

Symbolen nrated betecknar det numeriska värdet för det nominella motorvarvtalet uttryckt i varv per minut.

rated

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

3.1   Ansökan om godkännande av ett NORESS-system eller komponenter därav ska lämnas in av tillverkaren eller av tillverkarens behöriga ombud.

3.2   Ansökan ska åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar och följande upplysningar:

| a) | En beskrivning av den eller de fordonstyper som NORESS-systemet eller komponenterna är avsedda att monteras på, med avseende på de egenskaper som avses i punkt 2.6. Nummer och/eller symboler som identifierar motortyp och fordonstyp ska anges, om så krävs tillsammans med fordonets typgodkännandenummer. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av den eller de fordonstyper som NORESS-systemet eller komponenterna är avsedda att monteras på, med avseende på de egenskaper som avses i punkt 2.6. Nummer och/eller symboler som identifierar motortyp och fordonstyp ska anges, om så krävs tillsammans med fordonets typgodkännandenummer.

| b) | En beskrivning av det kompletta NORESS-systemet som visar varje komponents relativa placering samt anvisningar om komponenternas hopsättning. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av det kompletta NORESS-systemet som visar varje komponents relativa placering samt anvisningar om komponenternas hopsättning.

| c) | Detaljerade ritningar över varje NORESS-komponent så att den enkelt kan lokaliseras och identifieras samt en specifikation av de material som använts. Ritningarna ska även visa platsen för det obligatoriska anbringandet av godkännandenumret. |
| --- | --- |

c)

Detaljerade ritningar över varje NORESS-komponent så att den enkelt kan lokaliseras och identifieras samt en specifikation av de material som använts. Ritningarna ska även visa platsen för det obligatoriska anbringandet av godkännandenumret.

3.3   På begäran av den tekniska tjänst som utför provningarna för godkännande ska NORESS-tillverkaren lämna in följande:

| a) | Två provexemplar av NORESS-systemet eller dess komponenter som ansökan avser. |
| --- | --- |

a)

Två provexemplar av NORESS-systemet eller dess komponenter som ansökan avser.

| b) | Ett provexemplar av det ursprungliga avgasljuddämpningssystem som var monterat på fordonet när det lämnades in för typgodkännande. |
| --- | --- |

b)

Ett provexemplar av det ursprungliga avgasljuddämpningssystem som var monterat på fordonet när det lämnades in för typgodkännande.

| c) | Ett provfordon som är representativt för den typ som NORESS-systemet ska monteras på. Vid mätning av ljudemission i enlighet med de metoder som beskrivs i bilaga 3 (inklusive alla relevanta ändringar) till föreskrifter nr 9, föreskrifter nr 41 eller föreskrifter nr 63 ska detta fordon uppfylla följande villkor:






  i) | Om fordonet är av en typ för vilken godkännande har utfärdats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 9, 41 eller 63:






  a) | Under provning i rörelse får ljudnivån inte överstiga det gränsvärde som anges i de relevanta föreskrifterna med mer än 1 dB(A). |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Ett provfordon som är representativt för den typ som NORESS-systemet ska monteras på. Vid mätning av ljudemission i enlighet med de metoder som beskrivs i bilaga 3 (inklusive alla relevanta ändringar) till föreskrifter nr 9, föreskrifter nr 41 eller föreskrifter nr 63 ska detta fordon uppfylla följande villkor:

i)

Om fordonet är av en typ för vilken godkännande har utfärdats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 9, 41 eller 63:

a)

Under provning i rörelse får ljudnivån inte överstiga det gränsvärde som anges i de relevanta föreskrifterna med mer än 1 dB(A).

| b) | Under provning av stillastående fordon får ljudnivån inte överstiga den nivå som bestämts under godkännandet och anges på tillverkarskylten med mer än 3 dB(A). |
| --- | --- |

b)

Under provning av stillastående fordon får ljudnivån inte överstiga den nivå som bestämts under godkännandet och anges på tillverkarskylten med mer än 3 dB(A).

| ii) | Om fordonet inte är av en typ för vilken godkännande har utfärdats i enlighet med relevanta föreskrifter får ljudnivån inte överstiga det gränsvärde som var tillämpligt när fordonet för första gången togs i bruk med mer än 1 dB(A). |
| --- | --- |

ii)

Om fordonet inte är av en typ för vilken godkännande har utfärdats i enlighet med relevanta föreskrifter får ljudnivån inte överstiga det gränsvärde som var tillämpligt när fordonet för första gången togs i bruk med mer än 1 dB(A).

4.   MÄRKNINGAR

4.1   Varje komponent i NORESS-systemet, med undantag för rör och monteringstillbehör, ska vara försedda med följande:

| a) | Handelsnamn eller varumärke för tillverkaren av NORESS-systemet eller dess komponenter. |
| --- | --- |

a)

Handelsnamn eller varumärke för tillverkaren av NORESS-systemet eller dess komponenter.

| b) | Tillverkarens handelsbeteckning. |
| --- | --- |

b)

Tillverkarens handelsbeteckning.

4.2   Märkningarna ska vara lätt läsbara, outplånliga och även synliga på den plats där NORESS-systemet är monterat.

4.3   NORESS-systemet ska märkas av tillverkaren, med uppgift om den eller de typer av fordon som godkännandet har beviljats för.

4.4   En komponent kan ha flera godkännandenummer om den godkänts som en komponent i flera ersättande avgassystem.

4.5   Det ersättande avgassystemet ska levereras i ett emballage eller vara försett med en etikett som båda ska innehålla följande uppgifter:

| a) | Handelsnamn eller varumärke för tillverkaren av det ersättande ljuddämpningssystemet och dess komponenter. |
| --- | --- |

a)

Handelsnamn eller varumärke för tillverkaren av det ersättande ljuddämpningssystemet och dess komponenter.

| b) | Adress till tillverkaren eller tillverkarens ombud. |
| --- | --- |

b)

Adress till tillverkaren eller tillverkarens ombud.

| c) | En förteckning över fordonsmodeller som det ersättande ljuddämpningssystemet är avsett för. |
| --- | --- |

c)

En förteckning över fordonsmodeller som det ersättande ljuddämpningssystemet är avsett för.

4.6   Tillverkaren ska tillhandahålla följande:

| a) | Detaljerade anvisningar om korrekt metod för montering på fordonet. |
| --- | --- |

a)

Detaljerade anvisningar om korrekt metod för montering på fordonet.

| b) | Anvisningar om hantering av ljuddämpningssystemet. |
| --- | --- |

b)

Anvisningar om hantering av ljuddämpningssystemet.

| c) | En förteckning över komponenter med numren för motsvarande delar, undantaget fastsättningsanordningar. |
| --- | --- |

c)

En förteckning över komponenter med numren för motsvarande delar, undantaget fastsättningsanordningar.

4.7   Godkännandemärket.

5.   GODKÄNNANDE

5.1   Om det NORESS-system eller den komponent därav som lämnats in för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 6 nedan ska godkännande för den aktuella typen beviljas.

5.2   Varje godkänd NORESS-typ ska tilldelas ett godkännandenummer. De två första siffrorna i numret (för närvarande 01 för ändringsserie 01 till föreskrifterna) ska hänvisa till den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. Samma parter i överenskommelsen får inte tilldela samma nummer till en annan typ av NORESS-system eller komponent som har konstruerats för samma typ eller typer av fordon.

5.3   Uppgifter om godkännande, utökning av eller avslag på ansökan om godkännande för ett NORESS-system eller en komponent därav enligt dessa föreskrifter ska meddelas de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

5.4   På varje NORESS-system och komponent därav som överensstämmer med en typ som har godkänts enligt dessa föreskrifter ska ett internationellt godkännandemärke anbringas bestående av följande:

| a) | En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (4). |
| --- | --- |

a)

En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (4).

4

| b) | Numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i led a. |
| --- | --- |

b)

Numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i led a.

| c) | Godkännandenumret ska anges på godkännandeformuläret, tillsammans med den metod som används för godkännandeprovningar. |
| --- | --- |

c)

Godkännandenumret ska anges på godkännandeformuläret, tillsammans med den metod som används för godkännandeprovningar.

5.5   Godkännandemärket ska vara lätt läsbart när NORESS-systemet är monterat på fordonet, och det ska vara outplånligt.

5.6   En komponent får märkas med mer än ett godkännandenummer om den har godkänts som en del av mer än ett NORESS-system. I så fall behöver cirkeln inte upprepas. I bilaga 2 till dessa föreskrifter finns ett exempel på godkännandemärket.

6.   SPECIFIKATIONER

6.1   Allmänna specifikationer

Ljuddämparen ska vara utformad, konstruerad och kunna monteras på så sätt att

| a) | fordonet under normala användningsförhållanden uppfyller kraven i dessa föreskrifter, oavsett eventuella vibrationer det kan utsättas för, |
| --- | --- |

a)

fordonet under normala användningsförhållanden uppfyller kraven i dessa föreskrifter, oavsett eventuella vibrationer det kan utsättas för,

| b) | den visar rimlig beständighet mot den korrosion som den utsätts för, med beaktande av normala användningsförhållanden för fordonet, |
| --- | --- |

b)

den visar rimlig beständighet mot den korrosion som den utsätts för, med beaktande av normala användningsförhållanden för fordonet,

| c) | den markfrigång som den ursprungligen monterade ljuddämparen ger och fordonets möjliga lutning inte minskas, |
| --- | --- |

c)

den markfrigång som den ursprungligen monterade ljuddämparen ger och fordonets möjliga lutning inte minskas,

| d) | yttemperaturen inte är orimligt hög, |
| --- | --- |

d)

yttemperaturen inte är orimligt hög,

| e) | dess kanter inte är vassa eller taggiga, och det finns tillräckligt med utrymme för stötdämpare och fjädrar, |
| --- | --- |

e)

dess kanter inte är vassa eller taggiga, och det finns tillräckligt med utrymme för stötdämpare och fjädrar,

| f) | det finns tillräckligt med fritt utrymme för fjäderelement, |
| --- | --- |

f)

det finns tillräckligt med fritt utrymme för fjäderelement,

| g) | det finns ett tillräckligt säkerhetsavstånd till rör, |
| --- | --- |

g)

det finns ett tillräckligt säkerhetsavstånd till rör,

| h) | den är åverkanssäker på ett sätt som är förenligt med klart definierade underhålls- och monteringskrav. |
| --- | --- |

h)

den är åverkanssäker på ett sätt som är förenligt med klart definierade underhålls- och monteringskrav.

6.2   Specifikationer för ljudnivåer

Den akustiska verkningsgraden hos NORESS-systemet eller komponenter därav ska kontrolleras med hjälp av de metoder som beskrivs i föreskrifter nr 9, 41 eller 63. Vid tillämpningen av denna punkt ska hänvisning göras till den ändringsserie till föreskrifter nr 92 som gällde vid tidpunkten för typgodkännandet av det nya fordonet. Om NORESS-systemet eller dess komponenter monteras på det fordon som beskrivs i punkt 3.3 c ska de ljudnivåer som uppnås med de två metoderna (stillastående fordon och fordon i rörelse) uppfylla följande villkor:

De får inte överstiga de värden som uppmätts i överensstämmelse med kraven i punkt 3.3 c, för samma fordon utrustat med det ursprungliga ljuddämpningssystemet under provningen med fordonet i rörelse och provningen med stillastående fordon.

6.3   Ytterligare krav

6.3.1   Bestämmelser om skydd mot manipulation

NORESS-systemet eller dess komponenter ska vara konstruerade på så sätt att det inte går att avlägsna bafflar, utloppskoner eller andra delar vars primära funktion är att ingå som en del av ljuddämpar- eller expansionskammare. Om en sådan del måste ingå ska fastsättningsmetoden vara sådan att borttagning försvåras (t.ex. ska vanliga skruvfästen undvikas), och delen ska monteras på ett sätt som gör att borttagning orsakar permanent/oåterkallelig skada på enheten.

6.3.2   NORESS-system med flera lägen

NORESS-system med flera, manuellt eller elektroniskt justerbara, driftlägen som kan väljas av föraren ska uppfylla alla krav i samtliga driftlägen. De ljudnivåer som registreras ska vara från driftläget med de högsta ljudnivåerna.

6.3.3   Förbud mot manipulationsanordningar

NORESS-tillverkaren får inte avsiktligt ändra, anpassa eller använda anordningar eller förfaranden som endast syftar till att ljudemissionskraven i dessa föreskrifter ska kunna uppfyllas och som inte används vid normal körning på väg.

6.3.4   Ytterligare bestämmelser om ljudemission (ASEP)

Kraven i punkt 6.3 i ändringsserie 04 till föreskrifter nr 41 ska också vara uppfyllda för NORESS-systemet om det är avsett att användas på fordon som har typgodkänts enligt ändringsserie 04 till föreskrifter nr 41 och omfattas av kraven i punkt 6.3 i ändringsserie 04 till föreskrifter nr 41.

Om provningar ska utföras ska det fordon som beskrivs i punkt 3.3 c användas.

Typgodkännandemyndigheten får begära relevanta provningar för att kontrollera att NORESS-systemet uppfyller dessa krav.

Tillverkaren ska lämna en förklaring i överensstämmelse med bilaga 4 till dessa föreskrifter om att NORESS-systemet eller komponenterna som ska godkännas uppfyller de ytterligare ljudemissionskrav som anges i punkt 6.3 i ändringsserie 04 till föreskrifter nr 41.

6.4   Mätning av fordonets prestanda

6.4.1   NORESS-systemet eller dess komponenter ska vara sådana att fordonets prestanda kan jämföras med den som uppnås med det ursprungliga ljuddämpningssystemet eller komponenter därav.

6.4.2   NORESS-systemet eller, om tillverkaren så väljer, komponenterna därav, ska jämföras med ett ursprungligt ljuddämpningssystem eller komponenter, som också är nya, som i det efterföljande monteras på det fordon som avses i punkt 3.3 c.

6.4.3   Kontrollen ska utföras genom mätning av den resulterande kurvan i enlighet med punkt 6.4.4.1 eller 6.4.4.2. Den högsta effekt och det motorvarvtal vid högsta effekt som uppmäts med NORESS-systemet får inte överstiga den nettoeffekt och det motorvarvtal som uppmäts med det ursprungliga avgassystemet under de förhållanden som anges nedan med mer än ± 5 procent.

6.4.4   Provningsmetod

6.4.4.1   Metod för provning av motor

Mätningarna ska utföras på motorn till det fordon som avses i punkt 3.3 c, med motorn ansluten till en dynamometer.

6.4.4.2   Metod för provning av fordon

Mätningarna ska utföras på det fordon som avses i punkt 3.3 c. De värden som erhålls med det ursprungliga ljuddämpningssystemet ska jämföras med dem som erhålls med NORESS-systemet. Provningen ska utföras på en rulldynamometer.

6.5   Ytterligare bestämmelser om NORESS-systemet eller dess komponenter som är fyllda med fibermaterial

Användningen av absorberande fibermaterial ska tillåtas i konstruktionen av NORESS-systemet endast om kraven i bilaga 3 är uppfyllda.

6.6   Bedömning av utsläpp av föroreningar från fordon som är utrustade med ersättande ljuddämpningssystem

Det fordon som avses i punkt 3.3 c med det icke-ursprungliga ersättande avgasljuddämpningssystem (NORESS) av den typ som ansökan om godkännande gäller, ska uppfylla kraven gällande föroreningar i enlighet med fordonets typgodkännande. Bevisningen ska finnas dokumenterad i provningsrapporten.

7.   ÄNDRING OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE AV NORESS-SYSTEM OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE

7.1   Varje ändring av typen av NORESS-system eller dess komponenter ska rapporteras till den typgodkännandemyndighet som godkänt NORESS-typen. Myndigheten får då antingen

| a) | konstatera att ändringarna sannolikt inte får någon nämnvärd ogynnsam effekt, eller |
| --- | --- |

a)

konstatera att ändringarna sannolikt inte får någon nämnvärd ogynnsam effekt, eller

| b) | begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för att utföra provningarna. |
| --- | --- |

b)

begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för att utföra provningarna.

7.2   Tillverkaren av NORESS-systemet eller komponenten därav eller tillverkarens behöriga ombud får ansöka om att den typgodkännandemyndighet som har beviljat godkännandet av NORESS-systemet för en eller flera typer av fordon utökar godkännandet till ytterligare fordonstyper. Det förfarande som beskrivs i punkt 3 ska användas.

7.3   Bekräftelse eller avslag på ansökan, med angivande av ändringarna, ska meddelas på det sätt som anges i punkt 5.3 till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter.

7.4   Den behöriga myndighet som utfärdar utökningen av godkännandet ska tilldela varje meddelandeblankett som upprättats för en sådan utökning ett serienummer.

8.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandena för kontroll av produktionsöverensstämmelse ska överensstämma med dem som fastställs i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| a) | Ett NORESS-system som är godkänt enligt dessa föreskrifter ska vara tillverkat så att det överensstämmer med den godkända typen genom att kraven i punkt 6 uppfylls. |
| --- | --- |

a)

Ett NORESS-system som är godkänt enligt dessa föreskrifter ska vara tillverkat så att det överensstämmer med den godkända typen genom att kraven i punkt 6 uppfylls.

| b) | Innehavaren av godkännandet ska för varje NORESS-typ säkerställa att minst de provningar som föreskrivs i punkt 6 i dessa föreskrifter utförs. |
| --- | --- |

b)

Innehavaren av godkännandet ska för varje NORESS-typ säkerställa att minst de provningar som föreskrivs i punkt 6 i dessa föreskrifter utförs.

| c) | Den myndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas vid varje produktionsanläggning. I normalfallet ska sådan granskning ske en gång vartannat år. |
| --- | --- |

c)

Den myndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas vid varje produktionsanläggning. I normalfallet ska sådan granskning ske en gång vartannat år.

| d) | Produktionen anses uppfylla kraven i dessa föreskrifter om bestämmelserna i föreskrifter nr 9, 41 och 63, som motsvarar fordonstypen, är uppfyllda, och om ljudnivån, uppmätt med den metod som beskrivs i de aktuella föreskrifterna, under provning i rörelse inte med mer än 3 dB(A) överstiger den ljudnivå som uppmätts under typgodkännandet och inte med mer än 1 dB(A) överstiger de gränsvärden som föreskrivs i föreskrifter nr 9, 41 och 63, beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

d)

Produktionen anses uppfylla kraven i dessa föreskrifter om bestämmelserna i föreskrifter nr 9, 41 och 63, som motsvarar fordonstypen, är uppfyllda, och om ljudnivån, uppmätt med den metod som beskrivs i de aktuella föreskrifterna, under provning i rörelse inte med mer än 3 dB(A) överstiger den ljudnivå som uppmätts under typgodkännandet och inte med mer än 1 dB(A) överstiger de gränsvärden som föreskrivs i föreskrifter nr 9, 41 och 63, beroende på vad som är tillämpligt.

9.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

9.1   Det godkännande som beviljats för en typ av NORESS-system eller dess komponenter i enlighet med dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 8 inte uppfylls, eller om NORESS-systemet eller dess komponenter underkänns i de provningar som föreskrivs i punkt 8 b.

9.2   Om en av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare har beviljat ska den omedelbart rapportera detta till övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

10.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett godkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en typ av ersättande ljuddämpningssystem eller komponenter därav enligt dessa föreskrifter ska underrätta den myndighet som beviljade godkännandet, som i sin tur ska rapportera detta till övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en kopia av det formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

11.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETER OCH FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR ATT UTFÖRA GODKÄNNANDEPROVNINGAR

De parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningarna och för de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka blanketter om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen som utfärdats i andra länder ska sändas.

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Dessa komponenter är i synnerhet avgasgrenröret, den egentliga ljuddämparen, expansionskammaren och resonatorn.

2

(3)  Om den nominella högsta nettoeffekten uppnås vid flera motorvarvtal används i dessa föreskrifter det nominella motorvarvtalet som det högsta motorvarvtal vid vilket den nominella högsta nettoeffekten uppnås.

3

(4)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

4

---

BILAGA 1

DEL A

FÖR NORESS-SYSTEM TILL FORDONSTYPER SOM GODKÄNTS ENLIGT ÄNDRINGSSERIE 04 TILL FÖRESKRIFTER nr 41

Meddelande

(Maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

(1)

Utfärdat av: Myndighetens namn:

om (2): beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en fordonstyp med avseende på en typ av NORESS-system eller komponent därav i enlighet med föreskrifter nr 92.

Godkännande nr Utökning nr

1. Fordonets handelsnamn eller varumärke

2. Fordonstyp

3. Tillverkarens namn och adress

4. Namn- och adressuppgifter för tillverkarens eventuella ombud

5. Motor

5.1 Tillverkare

5.2 Typ

5.3 Modell

5.4 Nominell högsta nettoeffekt kW vid min– 1

5.5 Typ av motor (gnisttändning, kompressionständning osv.) (3)

5.6 Motortyp: tvåtakts/fyrtakts (2)

5.7 Cylindervolym cm3

6. Transmission

6.1 Typ av transmission: icke-automatisk växellåda/automatisk växellåda

6.2 Antal växlar

7. Utrustning

7.1 Ljuddämpare

7.1.1 Tillverkare eller behörigt ombud (i förekommande fall)

7.1.2 Modell

7.1.3 Typ i enlighet med ritning nr

7.2 Inloppsljuddämpare

7.2.1 Tillverkare eller behörigt ombud (i förekommande fall)

7.2.2 Modell

7.2.3 Typ i enlighet med ritning nr

8. Växlar som använts för provning av fordonet i rörelse

9. Slutliga utväxlingsförhållanden

10. ECE-typgodkännandenummer för däck

Om detta inte är tillgängligt ska följande uppgifter lämnas:

10.1 Däcktillverkare

10.2 Handelsbeteckningar för däcktypen (per axel) (t.ex. handelsnamn, hastighetsindex, belastningsindex)

10.3 Däckdimension (per axel)

10.4 Annat typgodkännandenummer (i förekommande fall)

11. Vikter

11.1 Högsta tillåtna bruttovikt kg

11.2 Provningsvikt kg

11.3 Effekt/vikt-förhållande (PMR)

12. Fordonets längd m

12.1 Referenslängd lref m

13. Fordonshastigheter vid mätningar med växel (i)

13.1 Fordonshastighet i början av accelerationen (medelvärdet för 3 körningar) med växel (i) km/tim

13.2 Föraccelerationslängd med växel (i) m

13.3 Fordonshastighet vPP′ (medelvärdet för 3 körningar) med växel (i) km/tim

13.4 Fordonshastighet vBB′ (medelvärdet för 3 körningar) med växel (i) km/tim

14. Fordonshastigheter vid mätningar med växel (i + 1) (om tillämpligt)

14.1 Fordonshastighet i början av accelerationen (medelvärdet för 3 körningar) med växel (i + 1) km/tim

14.2 Föraccelerationslängd med växel (i + 1) m

14.3 Fordonshastighet vPP′ (medelvärdet för 3 körningar) med växel (i+1) km/tim

14.4 Fordonshastighet vBB′ (medelvärdet för 3 körningar) med växel (i+1) km/tim

15. Accelerationer beräknas mellan linjerna AA′ och BB′/PP′ och BB′

15.1 Beskrivning av funktionaliteten hos utrustning som används för stabilisering av accelerationen (om tillämpligt)

16. Ljudnivå för fordon i rörelse

16.1 Resultat för provning med full gas Lwot dB(A)

16.2 Resultat för provning med konstant hastighet Lcrs dB(A)

16.3 Partiell effektfaktor kp dB(A)

16.4 Slutgiltigt provningsresultat Lurban dB(A)

17. Ljudnivå för stillastående fordon

17.1 Mikrofonens placering och riktning (enligt tillägg 2 till bilaga 3 till ändringsserie 04 till föreskrifter nr 41)

17.2 Provningsresultat för stillastående provning dB(A) vid min– 1

18. Ytterligare bestämmelser om ljudemission

Se tillverkarens försäkran om överensstämmelse (bifogas)

19. Referensuppgifter om överensstämmelse för fordon i bruk

19.1 Växel (i) eller, för fordonstyper som provats med olåsta utväxlingsförhållanden, det växelväljarläge som valts för provningen

19.2 Föraccelerationslängd lPA m

19.3 Fordonshastighet i början av accelerationen (medelvärdet för 3 körningar) med växel (i) km/tim

19.4 Ljudtrycksnivå Lwot(i) dB(A)

20. Fordonet inlämnat för typgodkännande den

21. Teknisk tjänst som utför godkännandeprovningarna

22. Datum för rapporten som denna tjänst utfärdat

23. Nummer på rapporten som denna tjänst utfärdat

24. Godkännande beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat (2)

25. Godkännandemärkets placering på fordonet

26. Ort

27. Datum

28. Underskrift

29. Följande handlingar, märkta med det godkännandenummer som visas ovan, bifogas detta meddelande:

a) Ritningar, diagram och skisser över motorn och avgas- eller ljuddämpningssystemet.

b) Fotografier av motorn och avgas- eller ljuddämpningssystemet.

c) Förteckning över de vederbörligen identifierade komponenter som utgör avgas- eller ljuddämpningssystemet.

(1) Särskiljande nummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat godkännandet (se bestämmelserna om godkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk det som inte är tillämpligt.

(3) Om en icke-konventionell motor används bör detta anges.

DEL B

FÖR NORESS-SYSTEM TILL FORDONSTYPER SOM GODKÄNTS ENLIGT FÖRESKRIFTER nr 9 ELLER FÖRESKRIFTER nr 63

FÖR NORESS-SYSTEM TILL FORDONSTYPER SOM GODKÄNTS ENLIGT FÖRESKRIFTER nr 9 ELLER FÖRESKRIFTER nr 63

Meddelande

(Maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

(1)

Utfärdat av: Myndighetens namn:

om (2) beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en fordonstyp med avseende på en typ av NORESS-system eller komponent därav i enlighet med föreskrifter nr 92.

Godkännande nr Utökning nr

1. Fordonets handelsnamn eller varumärke

2. Fordonstyp

3. Tillverkarens namn och adress

4. Namn- och adressuppgifter för tillverkarens eventuella ombud

5. Motor

5.1 Tillverkare

5.2 Typ

5.3 Modell

5.4 Nominell högsta nettoeffekt kW vid min– 1

5.5 Typ av motor (gnisttändning, kompressionständning osv.) (3)

5.6 Motortyp: tvåtakts/fyrtakts (2)

5.7 Cylindervolym cm3

6. Transmission

6.1 Typ av transmission: icke-automatisk växellåda/automatisk växellåda

6.2 Antal växlar

7. Utrustning

7.1 Ljuddämpare

7.1.1 Tillverkare eller behörigt ombud (i förekommande fall)

7.1.2 Modell

7.1.3 Typ i enlighet med ritning nr

7.2 Inloppsljuddämpare

7.2.1 Tillverkare eller behörigt ombud (i förekommande fall)

7.2.2 Modell

7.2.3 Typ i enlighet med ritning nr

8. Växlar som använts för provning av fordonet i rörelse

9. Slutliga utväxlingsförhållanden

10. ECE-typgodkännandenummer för däck

Om detta inte är tillgängligt ska följande uppgifter lämnas:

10.1 Däcktillverkare

10.2 Handelsbeteckningar för däcktypen (per axel) (t.ex. handelsnamn, hastighetsindex, belastningsindex)

10.3 Däckdimension (per axel)

10.4 Annat typgodkännandenummer (i förekommande fall)

11. Vikter

11.1 Högsta tillåtna bruttovikt kg

11.2 Provningsvikt kg

11.3 Effekt/vikt-förhållande (PMR)

12. Fordonets längd m

13. Ljudnivå för fordonet i rörelse dB(A)

13.1 Växel (i) för provningen av fordonet i rörelse

13.2 Fordonshastighet i början av accelerationen (medelvärdet för 3 körningar) med växel (i) km/tim

14. Ljudnivå för stillastående fordon dB(A)

14.1 vid motorvarvtal min-1

14.2 Mikrofonens placering och riktning

15. Referensuppgifter om överensstämmelse för fordon i bruk

15.1 Växel (i) eller, för fordonstyper som provats med olåsta utväxlingsförhållanden, det växelväljarläge som valts för provningen

15.2 Fordonshastighet i början av accelerationen (medelvärdet för 3 körningar) med växel (i) km/tim

15.3 Ljudtrycksnivå L(i) dB(A)

16. Fordonet inlämnat för typgodkännande den

17. Teknisk tjänst som utför godkännandeprovningarna

18. Datum för rapporten som denna tjänst utfärdat

19. Nummer på rapporten som denna tjänst utfärdat

20. Godkännande beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat (2):

21. Godkännandemärkets placering på fordonet

22. Ort

23. Datum

24. Underskrift

25. Följande handlingar, märkta med det godkännandenummer som visas ovan, bifogas detta meddelande:

a) Ritningar, diagram och skisser över motorn och avgas- eller ljuddämpningssystemet.

b) Fotografier av motorn och avgas- eller ljuddämpningssystemet.

c) Förteckning över de vederbörligen identifierade komponenter som utgör avgas- eller ljuddämpningssystemet.

(1) Särskiljande nummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat godkännandet (se bestämmelserna om godkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk det som inte är tillämpligt.

(3) Om en icke-konventionell motor används bör detta anges.

---

BILAGA 2

EXEMPEL PÅ GODKÄNNANDEMÄRKEN

(se punkt 5.4 i dessa föreskrifter)

Image 52

Godkännandemärket ovan fäst på en komponent i ljuddämpningssystem visar att typen av ersättande ljuddämpningssystem i fråga har godkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 92 med godkännandenummer 012439. De två första siffrorna (01) i godkännandenumret visar att godkännandet beviljats enligt kraven i dessa föreskrifter nr 92. Godkännandenumret 00 visar att godkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 92 i deras ursprungliga form.

---

BILAGA 3

KRAV FÖR ABSORBERANDE FIBERMATERIAL SOM ANVÄNDS I NORESS-SYSTEM

(se punkt 6.5 i dessa föreskrifter)

| 1. | Absorberande fibermaterial ska vara asbestfritt och får användas för konstruktion av ljuddämpare endast om det finns lämpliga anordningar för att hålla fibermaterialet på plats under hela den tid som ljuddämparen används, och ljuddämparen uppfyller kraven i någon av punkterna 2, 3, 4 eller 5 enligt tillverkarens val. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Efter att fibermaterialet avlägsnats ska ljudnivån uppfylla kraven i punkt 6.2 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Det absorberande fibermaterialet får inte finnas i de delar av ljuddämparen genom vilka avgaserna passerar, och ska uppfylla följande krav:






  a) | Materialet ska upphettas i en ugn vid en temperatur på 650 ± 5 °C under fyra timmar, utan att fiberns genomsnittliga längd, diameter eller skrymdensitet minskar. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Materialet ska upphettas i en ugn vid en temperatur på 650 ± 5 °C under fyra timmar, utan att fiberns genomsnittliga längd, diameter eller skrymdensitet minskar.

| b) | Efter upphettning i en ugn vid en temperatur på 650 ± 5 °C under en timme ska minst 98 % av materialet stanna kvar i en sil med en nominell maskstorlek på 250 μm enligt ISO-standard 3310/1, när provning sker enligt ISO-standard 2599. |
| --- | --- |

b)

Efter upphettning i en ugn vid en temperatur på 650 ± 5 °C under en timme ska minst 98 % av materialet stanna kvar i en sil med en nominell maskstorlek på 250 μm enligt ISO-standard 3310/1, när provning sker enligt ISO-standard 2599.

| c) | Materialets viktförlust får inte överstiga 10,5 % efter blötläggning i 24 timmar vid 90 ± 5 °C i ett syntetiskt kondensat med följande sammansättning:






  i) | 1 N bromvätesyra (HBr): 10 ml. |
| --- | --- | --- |

c)

Materialets viktförlust får inte överstiga 10,5 % efter blötläggning i 24 timmar vid 90 ± 5 °C i ett syntetiskt kondensat med följande sammansättning:

i)

1 N bromvätesyra (HBr): 10 ml.

| ii) | 1 N svavelsyra (H2SO4): 10 ml. |
| --- | --- |

ii)

1 N svavelsyra (H2SO4): 10 ml.

| iii) | Destillerat vatten tillsätts upp till 1 000 ml. |
| --- | --- |

iii)

Destillerat vatten tillsätts upp till 1 000 ml.

Anmärkning: Materialet ska tvättas i destillerat vatten och torkas i en timme vid 105 °C före vägning.

| 4. | Innan systemet provas i enlighet med punkt 6.2 i dessa föreskrifter ska det försättas i normalt tillstånd för användning på väg med hjälp av någon av de metoder för konditionering som överensstämmer med och beskrivs i punkt 5.1.4 i bilaga 3 till föreskrifter nr 9 eller 63 eller i punkt 1.3 i bilaga 5 till föreskrifter nr 41, beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Avgaserna kommer inte i kontakt med fibermaterialen och fibermaterialen påverkas inte av tryckförändringar. |
| --- | --- |

5.

---

BILAGA 4

FÖRSÄKRAN OM ÖVERENSSTÄMMELSE MED DE YTTERLIGARE BESTÄMMELSERNA OM LJUDEMISSION

(Maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

Denna försäkran krävs för icke-ursprungliga ersättande avgasljuddämpningssystem som har angetts för användning på fordon av kategori L3 som har typgodkänts enligt ändringsserie 04 till föreskrifter nr 41 och omfattas av kraven i punkt 6.3 i ändringsserie 04 till föreskrifter nr 41.

(Tillverkarens namn) intygar att icke-ursprungliga ersättande avgasljuddämpningssystem av denna typ (typ med avseende på ljudemission enligt ändringsserie 04 till föreskrifter nr 41) överensstämmer med kraven i punkt 6.3 i ändringsserie 04 till föreskrifter nr 41.

(Tillverkarens namn) avger denna försäkran i god tro efter att ha gjort en ändamålsenlig bedömning av ljudemissionsegenskaperna hos det icke-ursprungliga ersättande avgasljuddämpningssystemet i enlighet med kraven i föreskrifter nr 92.

Datum

Det behöriga ombudets namn

Det behöriga ombudets underskrift

---