# Euroopa Liidu L 211/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.211.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 211 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide12. august 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.211.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 211

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide12. august 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 720/2010, 11. august 2010, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 599/2009 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Kanadast ja Singapurist lähetatud biodiislikütuse impordi kaudu, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Kanadast ja Singapurist pärinevana või mitte, ja Ameerika Ühendriikidest pärit, 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse impordi kaudu, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 721/2010, 11. august 2010, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud tasakaalustavatest meetmetest Kanadast ja Singapurist lähetatud biodiislikütuse impordi kaudu, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Kanadast ja Singapurist pärinevana või mitte, ja Ameerika Ühendriikidest pärit, 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse impordi kaudu, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 722/2010, 11. august 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 723/2010, 11. august 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 12 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2010/51/EL, 11. august 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine N,N-dietüül-meta-toluamiid selle I lisasse (
  1
  ) | 14 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2010/439/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 17 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/440/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Ida-Aafrika järvede piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 20 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/441/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Aafrika Liitu nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 23 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/442/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Bosniasse ja Hertsegoviinasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 26 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/443/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 29 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/444/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 32 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/445/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Gruusia kriisi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 33 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/446/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 36 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/447/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 39 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/448/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Moldova Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 40 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/449/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 41 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/450/ÜVJP, 11. august 2010, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sudaanis | 42 |
| | | 2010/451/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 29. juuli 2010, teatavatele TARGET2 andmetele juurdepääsu ja nende kasutamise kohta (EKP/2010/9) | 45 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 720/2010, 11. august 2010, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 599/2009 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Kanadast ja Singapurist lähetatud biodiislikütuse impordi kaudu, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Kanadast ja Singapurist pärinevana või mitte, ja Ameerika Ühendriikidest pärit, 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse impordi kaudu, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 721/2010, 11. august 2010, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud tasakaalustavatest meetmetest Kanadast ja Singapurist lähetatud biodiislikütuse impordi kaudu, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Kanadast ja Singapurist pärinevana või mitte, ja Ameerika Ühendriikidest pärit, 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse impordi kaudu, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

6

Komisjoni määrus (EL) nr 722/2010, 11. august 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

10

Komisjoni määrus (EL) nr 723/2010, 11. august 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

12

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2010/51/EL, 11. august 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine N,N-dietüül-meta-toluamiid selle I lisasse (
  1
  )

N,N

meta

1

14

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2010/439/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

17

*

Nõukogu otsus 2010/440/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Ida-Aafrika järvede piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

20

*

Nõukogu otsus 2010/441/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Aafrika Liitu nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

23

*

Nõukogu otsus 2010/442/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Bosniasse ja Hertsegoviinasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

26

*

Nõukogu otsus 2010/443/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

29

*

Nõukogu otsus 2010/444/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

32

*

Nõukogu otsus 2010/445/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Gruusia kriisi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

33

*

Nõukogu otsus 2010/446/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

36

*

Nõukogu otsus 2010/447/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

39

*

Nõukogu otsus 2010/448/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Moldova Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

40

*

Nõukogu otsus 2010/449/ÜVJP, 11. august 2010, millega pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

41

*

Nõukogu otsus 2010/450/ÜVJP, 11. august 2010, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sudaanis

42

2010/451/EL

*

Euroopa Keskpanga otsus, 29. juuli 2010, teatavatele TARGET2 andmetele juurdepääsu ja nende kasutamise kohta (EKP/2010/9)

(EKP/2010/9)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 720/2010,

11. august 2010,

millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 599/2009 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Kanadast ja Singapurist lähetatud biodiislikütuse impordi kaudu, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Kanadast ja Singapurist pärinevana või mitte, ja Ameerika Ühendriikidest pärit, 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse impordi kaudu, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 14 lõikeid 3 ja 5,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   TAOTLUS

Euroopa Komisjon (edaspidi komisjon) on saanud algmääruse artikli 13 lõikele 3 vastava taotluse uurida võimalikku kõrvalehoidmist Ameerika Ühendriikidest pärineva biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest.

Taotluse esitas liidu biodiislikütuse tootjate nimel 30. juunil 2010 Euroopa Biodiisli Nõukogu.

B.   TOODE

Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud vaatlusalune toode on Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 41, ex 3824 90 91, ex 3824 90 97 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

Uurimisalune toode on Kanadast ja Singapurist lähetatud mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning Ameerika Ühendriikidest pärit segatud biodiislikütus, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid (edaspidi „uurimisalune toode”), ning mis kuuluvad samade CN-koodide alla kui vaatlusalune toode, välja arvatud CN-kood 3824 90 91, mille puhul uuritakse ainult Kanadast ja Singapurist lähetatud tooteid.

C.   KEHTIVAD MEETMED

Praegu jõus olevad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 599/2009 (2).

D.   UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

Taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale biodiislikütuse ümberlaadimise teel Kanadas ja Singapuris ning 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse ekspordi teel.

Esitatud tõendid on järgmised:

| | Taotluses on näidatud, et Ameerika Ühendriikidest, Kanadast ja Singapurist liitu suunduva ekspordi struktuuris on toimunud märgatav muutus pärast seda, kui asjaomase toote suhtes rakendati meetmeid, ning et kõnealusele muutusele ei ole muud põhjendust kui tollimaksu rakendamine. |
| --- | --- |

Taotluses on näidatud, et Ameerika Ühendriikidest, Kanadast ja Singapurist liitu suunduva ekspordi struktuuris on toimunud märgatav muutus pärast seda, kui asjaomase toote suhtes rakendati meetmeid, ning et kõnealusele muutusele ei ole muud põhjendust kui tollimaksu rakendamine.

| | Selline kaubandusstruktuuri muutus on ilmselt tingitud Ameerika Ühendriikidest pärineva biodiislikütuse ümberlaadimisest Kanadas ja Singapuris. |
| --- | --- |

Selline kaubandusstruktuuri muutus on ilmselt tingitud Ameerika Ühendriikidest pärineva biodiislikütuse ümberlaadimisest Kanadas ja Singapuris.

| | Väidetakse ka, et pärast meetmete rakendamist hakati Ameerika Ühendriikidest liitu eksportima 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldavat segatud biodiislikütust, kasutades väidetavalt ära vaatlusaluse toote kirjelduses kehtestatud biodiislikütuse sisalduse künnist. |
| --- | --- |

Väidetakse ka, et pärast meetmete rakendamist hakati Ameerika Ühendriikidest liitu eksportima 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldavat segatud biodiislikütust, kasutades väidetavalt ära vaatlusaluse toote kirjelduses kehtestatud biodiislikütuse sisalduse künnist.

| | Lisaks sisaldab taotlus piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete korrastavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hinna osas. Vaatlusaluse toote impordi on ilmselt asendanud märgatavates kogustes Kanadast ja Singapurist imporditav biodiislikütus ning 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse import. Lisaks on piisavalt tõendeid, et suurenenud koguseid imporditakse meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus kindlaks määratud mittekahjustavatest hindadest palju madalama hinnaga. |
| --- | --- |

Lisaks sisaldab taotlus piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete korrastavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hinna osas. Vaatlusaluse toote impordi on ilmselt asendanud märgatavates kogustes Kanadast ja Singapurist imporditav biodiislikütus ning 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse import. Lisaks on piisavalt tõendeid, et suurenenud koguseid imporditakse meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus kindlaks määratud mittekahjustavatest hindadest palju madalama hinnaga.

| | Taotluses on ka piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et uurimisalust toodet müüakse dumpinguhinnaga võrreldes vaatlusaluse toote varem kindlaks määratud normaalväärtusega. |
| --- | --- |

Taotluses on ka piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et uurimisalust toodet müüakse dumpinguhinnaga võrreldes vaatlusaluse toote varem kindlaks määratud normaalväärtusega.

| | Kui uurimise käigus tuvastatakse lisaks eespool kirjeldatutele veel muid algmääruse artiklis 13 nimetatud kõrvalehoidmise tavasid, võidakse uurida ka neid. |
| --- | --- |

Kui uurimise käigus tuvastatakse lisaks eespool kirjeldatutele veel muid algmääruse artiklis 13 nimetatud kõrvalehoidmise tavasid, võidakse uurida ka neid.

E.   MENETLUS

Eelnevast lähtudes otsustas komisjon, et on piisavalt tõendeid, et õigustada uurimise algatamist vastavalt algmääruse artiklile 13 ja muuta Kanadast ja Singapurist lähtuv biodiislikütuse import olenemata sellest, kas see on deklareeritud Kanadast ja Singapurist pärinevana või mitte, ning Ameerika Ühendriikidest pärit 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid sisaldava segatud biodiislikütuse import registreeritavaks vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5.

a)   Küsimustikud

Selleks et saada uurimise jaoks vajalikuks peetavat teavet, saadab komisjon küsimustikud Kanadas ja Singapuris asuvatele eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, Ameerika Ühendriikides asuvatele eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, liidus asuvatele teadaolevatele importijatele ja teadaolevatele importijate ühendustele ning Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Singapuri ametiasutustele. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult.

Igal juhul peaksid kõik huvitatud isikud viivitamata, kuid mitte hiljem kui käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul, võtma komisjoniga ühendust, et saada teada, kas nad on taotluses nimetatud, ning taotleda käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul küsimustikku, kuna käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaeg kehtib kõikide huvitatud isikute kohta.

Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Singapuri ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

c)   Impordi vabastamine registreerimisnõudest või meetmetest

Algmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt võib uurimisaluse toote impordi vabastada registreerimisnõudest või meetmetest, kui impordi puhul ei esine meetmetest kõrvalehoidmist.

Kuna võimalik meetmetest kõrvalehoidmine toimub väljaspool liitu, võib algmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt teha erandeid uurimisaluse toote tootjatele, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud (3) ühegi tootjaga, kelle suhtes meetmed kehtivad (4) ning kelle puhul on leitud, et nad ei hoia meetmetest kõrvale algmääruse artikli 13 lõigete 1 ja 2 tähenduses. Tootjad, kes soovivad vabastust, peaksid käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega.

F.   REGISTREERIMINE

Algmääruse artikli 14 lõike 5 kohaselt tuleks uurimisaluse toote suhtes kehtestada registreerimisnõue, et tagada juhul, kui uurimise tulemusena tuvastatakse meetmetest kõrvalehoidmine, võimalus dumpinguvastased tollimaksud tagasiulatuvalt sisse nõuda Kanadast ja Singapurist ning Ameerika Ühendriikidest lähetatud 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid sisaldava segatud biodiislikütuse impordi registreerimise kuupäevast arvates.

Selleks et registreerimine oleks dumpinguvastase tollimaksu tagasiulatuva jõuga sissenõudmist silmas pidades piisavalt tõhus, peaks deklarant tollideklaratsioonis märkima mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (biodiislikütuse) kogusisalduse segu massist.

G.   TÄHTAJAD

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:

| — | huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ning esitada muud teavet, mida tuleks uurimisel arvestada; |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ning esitada muud teavet, mida tuleks uurimisel arvestada;

| — | Kanada, Singapuri ja Ameerika Ühendriikide tootjad võivad taotleda vabastust impordi registreerimisest või meetmetest; |
| --- | --- |

—

Kanada, Singapuri ja Ameerika Ühendriikide tootjad võivad taotleda vabastust impordi registreerimisest või meetmetest;

| — | huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse. |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse.

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud isik on endast käesoleva määruse artiklis 3 nimetatud tähtaja jooksul teatanud.

H.   KOOSTÖÖST HOIDUMINE

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kasutamiseks kättesaadavatele faktidele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused tehakse seetõttu kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

I.   UURIMISE AJAKAVA

Uurimine viiakse lõpule algmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

J.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5).

K.   ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajaduse korral leida ühise keele menetlusküsimustes, mis mõjutavad nende huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning suuliste ja/või kirjalike esildiste menetlemine. Täiendav teave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (http://ec.europa.eu/trade) ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga algatatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 3 uurimine, et teha kindlaks järgmine:

| a) | kas hoitakse kõrvale nõukogu määrusega (EÜ) nr 599/2009 rakendatud meetmetest, importides liitu mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, Kanadast ja Singapurist, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Kanadast ja Singapurist pärinevana või mitte, ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209821), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009121), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009921), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194121), ex 3824 90 91 (TARICi kood 3824909110) ja ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909701) alla, ning |
| --- | --- |

a)

kas hoitakse kõrvale nõukogu määrusega (EÜ) nr 599/2009 rakendatud meetmetest, importides liitu mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, Kanadast ja Singapurist, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Kanadast ja Singapurist pärinevana või mitte, ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209821), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009121), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009921), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194121), ex 3824 90 91 (TARICi kood 3824909110) ja ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909701) alla, ning

| b) | kas hoitakse kõrvale nõukogu määrusega (EÜ) nr 599/2009 rakendatud meetmetest, importides liitu Ameerika Ühendriikidest pärit segatud biodiislikütust, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid ning mis praegu kuulub CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009130), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009930), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194130) ja ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909704) alla. |
| --- | --- |

b)

kas hoitakse kõrvale nõukogu määrusega (EÜ) nr 599/2009 rakendatud meetmetest, importides liitu Ameerika Ühendriikidest pärit segatud biodiislikütust, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid ning mis praegu kuulub CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009130), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009930), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194130) ja ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909704) alla.

Artikkel 2

Tolliasutusi kohustatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt võtma asjakohaseid meetmeid käesoleva määruse artiklis 1 määratletud impordi registreerimiseks.

Deklarant märgib tollideklaratsioonis mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (biodiislikütuse) kogusisalduse segu massist.

Registreerimine aegub üheksa kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

Komisjon võib määruse alusel lubada tolliasutustel lõpetada liitu imporditavate toodete registreerimise selliste tootjate puhul, kes on taotlenud registreerimisest vabastamist ja kelle puhul on tehtud kindlaks, et nad täidavad vabastuse nõuded.

Artikkel 3

1.   Küsimustikke tuleks komisjoni käest taotleda 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Kõik huvitatud pooled, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama kirjalikult oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 37 päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

3.   Kanada, Singapuri ja Ameerika Ühendriikide tootjad, kes taotlevad vabastust impordi registreerimise nõudest või meetmetest, peaksid esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega sama 37-päevase tähtaja jooksul.

4.   Peale selle võivad kõik huvitatud isikud sama 37-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

5.   Kogu teave, kõik ärakuulamise ja küsimustiku taotlused, samuti impordi registreerimisnõudest või meetmetest vabastamise taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas määruses nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited”
   (6) („piiratud kasutusega”) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” („tutvumiseks huvitatud isikutele”).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks: +32 22956505 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

Faks: +32 22956505

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 11. august 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 179, 10.7.2009, lk 26.

2

(3)  Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklile 143 käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui: a) nad on üksteise äriühingutes juhatuse või nõukogu liikmed; b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikuid loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde) iv) vanavanem ja lapselaps v) onu või tädi ja õe- või venna laps vi) ämm või äi ja väimees või minia vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

3

(4)  Isegi kui tootjad on eespool kirjeldatud viisil seotud ettevõtjatega, kelle suhtes kehtivad Ameerika Ühendriikidest lähtuva ekspordi alased meetmed (esialgsed dumpinguvastased meetmed), võidakse siiski anda vabastus juhul, kui puuduvad tõendid, et seotus ettevõtjatega, kelle suhtes esialgsed meetmed kehtivad, loodi või seda kasutati esialgsetest meetmetest kõrvalehoidmiseks.

4

(5)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

5

(6)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. Algmääruse artikli 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt on see konfidentsiaalne dokument.

6

---

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 721/2010,

11. august 2010,

millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 598/2009 kehtestatud tasakaalustavatest meetmetest Kanadast ja Singapurist lähetatud biodiislikütuse impordi kaudu, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Kanadast ja Singapurist pärinevana või mitte, ja Ameerika Ühendriikidest pärit, 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse impordi kaudu, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu, 11. juuni 2009. määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 23 lõiget 4 ja artikli 24 lõikeid 3 ja 5,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   TAOTLUS

Euroopa Komisjon (edaspidi komisjon) on saanud algmääruse artikli 23 lõikele 4 vastava taotluse uurida võimalikku kõrvalehoidmist Ameerika Ühendriikidest pärineva biodiislikütuse impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavatest meetmetest.

Taotluse esitas liidu biodiislikütuse tootjate nimel 30. juunil 2010 Euroopa Biodiisli Nõukogu.

B.   TOODE

Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud vaatlusalune toode on Ameerika Ühendriikidest pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 41, ex 3824 90 91, ex 3824 90 97 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

Uurimisalune toode on Kanadast ja Singapurist lähetatud mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning Ameerika Ühendriikidest pärit segatud biodiislikütus, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid (edaspidi „uurimisalune toode”), ning mis kuuluvad samade CN-koodide alla kui vaatlusalune toode, välja arvatud CN-kood 3824 90 91, mille puhul uuritakse ainult Kanadast ja Singapurist lähetatud tooteid.

C.   KEHTIVAD MEETMED

Praegu jõus olevad meetmed, millest arvatavasti kõrvale hoitakse, on tasakaalustavad meetmed, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 598/2009 (2).

D.   UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

Taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Ameerika Ühendriikidest pärit biodiisli impordi suhtes kehtivatest tasakaalustavatest meetmetest hoitakse kõrvale biodiislikütuse ümberlaadimise teel Kanadas ja Singapuris ning 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse ekspordi teel.

Esitatud tõendid on järgmised:

| | Taotluses on näidatud, et Ameerika Ühendriikidest, Kanadast ja Singapurist liitu suunduva ekspordi struktuuris on toimunud märgatav muutus pärast seda, kui asjaomase toote suhtes rakendati meetmeid, ning et kõnealusele muutusele ei ole muud põhjendust kui tollimaksu rakendamine. |
| --- | --- |

Taotluses on näidatud, et Ameerika Ühendriikidest, Kanadast ja Singapurist liitu suunduva ekspordi struktuuris on toimunud märgatav muutus pärast seda, kui asjaomase toote suhtes rakendati meetmeid, ning et kõnealusele muutusele ei ole muud põhjendust kui tollimaksu rakendamine.

| | Selline kaubandusstruktuuri muutus on ilmselt tingitud Ameerika Ühendriikidest pärineva biodiislikütuse ümberlaadimisest Kanadas ja Singapuris. |
| --- | --- |

Selline kaubandusstruktuuri muutus on ilmselt tingitud Ameerika Ühendriikidest pärineva biodiislikütuse ümberlaadimisest Kanadas ja Singapuris.

| | Väidetakse ka, et pärast meetmete rakendamist hakati Ameerika Ühendriikidest liitu eksportima 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldavat segatud biodiislikütust, kasutades väidetavalt ära vaatlusaluse toote kirjelduses kehtestatud biodiislikütuse sisalduse künnist. |
| --- | --- |

Väidetakse ka, et pärast meetmete rakendamist hakati Ameerika Ühendriikidest liitu eksportima 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldavat segatud biodiislikütust, kasutades väidetavalt ära vaatlusaluse toote kirjelduses kehtestatud biodiislikütuse sisalduse künnist.

| | Lisaks sisaldab taotlus piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete korrastavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hinna osas. Vaatlusaluse toote impordi on ilmselt asendanud märgatavates kogustes Kanadast ja Singapurist imporditav biodiislikütus ning 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse import. Lisaks on piisavalt tõendeid, et suurenenud koguseid imporditakse meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus kindlaks määratud mittekahjustavatest hindadest palju madalama hinnaga. |
| --- | --- |

Lisaks sisaldab taotlus piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete korrastavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hinna osas. Vaatlusaluse toote impordi on ilmselt asendanud märgatavates kogustes Kanadast ja Singapurist imporditav biodiislikütus ning 20 või vähem massiprotsenti biodiislikütust sisaldava segatud biodiislikütuse import. Lisaks on piisavalt tõendeid, et suurenenud koguseid imporditakse meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus kindlaks määratud mittekahjustavatest hindadest palju madalama hinnaga.

| | Taotluses on esitatud piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid ka selle kohta, et uurimisaluse toote hindu subsideeritakse jätkuvalt. |
| --- | --- |

Taotluses on esitatud piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid ka selle kohta, et uurimisaluse toote hindu subsideeritakse jätkuvalt.

| | Kui uurimise käigus tuvastatakse lisaks eespool kirjeldatutele veel muid algmääruse artiklis 23 nimetatud kõrvalehoidmise tavasid, võidakse uurida ka neid. |
| --- | --- |

Kui uurimise käigus tuvastatakse lisaks eespool kirjeldatutele veel muid algmääruse artiklis 23 nimetatud kõrvalehoidmise tavasid, võidakse uurida ka neid.

E.   MENETLUS

Eelnevast lähtudes otsustas komisjon, et on piisavalt tõendeid, et õigustada uurimise algatamist vastavalt algmääruse artiklile 23 ja muuta Kanadast ja Singapurist lähtuv biodiislikütuse import olenemata sellest, kas see on deklareeritud Kanadast ja Singapurist pärinevana või mitte, ning Ameerika Ühendriikidest pärit 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid sisaldava segatud biodiislikütuse import registreeritavaks vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 5.

a)   Küsimustikud

Selleks et saada uurimise jaoks vajalikuks peetavat teavet, saadab komisjon küsimustikud Kanadas ja Singapuris asuvatele eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, Ameerika Ühendriikides asuvatele eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, liidus asuvatele teadaolevatele importijatele ja teadaolevatele importijate ühendustele ning Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Singapuri ametiasutustele. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult.

Igal juhul peaksid kõik huvitatud isikud viivitamata, kuid mitte hiljem kui käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul, võtma komisjoniga ühendust, et saada teada, kas nad on taotluses nimetatud, ning taotleda käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul küsimustikku, kuna käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaeg kehtib kõikide huvitatud isikute kohta.

Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Singapuri ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

c)   Impordi vabastamine registreerimisnõudest või meetmetest

Algmääruse artikli 23 lõike 5 kohaselt võib uurimisaluse toote impordi vabastada registreerimisnõudest või meetmetest, kui impordi puhul ei esine meetmetest kõrvalehoidmist.

Kuna võimalik meetmetest kõrvalehoidmine toimub väljaspool liitu, võib algmääruse artikli 23 lõike 5 kohaselt teha erandeid uurimisaluse toote tootjatele, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud (3) ühegi tootjaga, kelle suhtes meetmed kehtivad (4) ning kelle puhul on leitud, et nad ei hoia meetmetest kõrvale algmääruse artikli 23 lõike 3 tähenduses. Tootjad, kes soovivad vabastust, peaksid käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega.

F.   REGISTREERIMINE

Algmääruse artikli 24 lõike 5 kohaselt tuleks uurimisaluse toote suhtes kehtestada registreerimisnõue, et tagada juhul, kui uurimise tulemusena tuvastatakse meetmetest kõrvalehoidmine, võimalus tasakaalustavad tollimaksud tagasiulatuvalt sisse nõuda Kanadast ja Singapurist ning Ameerika Ühendriikidest lähetatud 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid sisaldava segatud biodiislikütuse impordi registreerimise kuupäevast arvates.

Selleks et registreerimine oleks tasakaalustava tollimaksu tagasiulatuva jõuga sissenõudmist silmas pidades piisavalt tõhus, peaks deklarant tollideklaratsioonis märkima mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (biodiislikütuse) kogusisalduse segu massist.

G.   TÄHTAJAD

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:

| — | huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ning esitada muud teavet, mida tuleks uurimisel arvestada; |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ning esitada muud teavet, mida tuleks uurimisel arvestada;

| — | Kanada, Singapuri ja Ameerika Ühendriikide tootjad võivad taotleda vabastust impordi registreerimisest või meetmetest; |
| --- | --- |

—

Kanada, Singapuri ja Ameerika Ühendriikide tootjad võivad taotleda vabastust impordi registreerimisest või meetmetest;

| — | huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse. |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse.

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud isik on endast käesoleva määruse artiklis 3 nimetatud tähtaja jooksul teatanud.

H.   KOOSTÖÖST HOIDUMINE

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 28 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kasutamiseks kättesaadavatele faktidele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused tehakse seetõttu kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 28, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

I.   UURIMISE AJAKAVA

Uurimine viiakse lõpule algmääruse artikli 23 lõike 4 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

J.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5).

K.   ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajaduse korral leida ühise keele menetlusküsimustes, mis mõjutavad nende huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning suuliste ja/või kirjalike esildiste menetlemine. Täiendav teave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (http://ec.europa.eu/trade) ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga algatatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 23 lõikele 4 uurimine, et teha kindlaks järgmine:

| a) | kas hoitakse kõrvale nõukogu määrusega (EÜ) nr 598/2009 rakendatud meetmetest, importides liitu mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, Kanadast ja Singapurist, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Kanadast ja Singapurist pärinevana või mitte, ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209821), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009121), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009921), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194121), ex 3824 90 91 (TARICi kood 3824909110) ja ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909701) alla, ning |
| --- | --- |

a)

kas hoitakse kõrvale nõukogu määrusega (EÜ) nr 598/2009 rakendatud meetmetest, importides liitu mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, Kanadast ja Singapurist, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Kanadast ja Singapurist pärinevana või mitte, ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209821), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009121), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009921), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194121), ex 3824 90 91 (TARICi kood 3824909110) ja ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909701) alla, ning

| b) | kas hoitakse kõrvale nõukogu määrusega (EÜ) nr 598/2009 rakendatud meetmetest, importides liitu Ameerika Ühendriikidest pärit segatud biodiislikütust, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid ning mis praegu kuulub CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009130), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009930), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194130) ja ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909704) alla. |
| --- | --- |

b)

kas hoitakse kõrvale nõukogu määrusega (EÜ) nr 598/2009 rakendatud meetmetest, importides liitu Ameerika Ühendriikidest pärit segatud biodiislikütust, mis sisaldab 20 või vähem massiprotsenti mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinseid gaasiõlisid ning mis praegu kuulub CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009130), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009930), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194130) ja ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909704) alla.

Artikkel 2

Tolliasutusi kohustatakse määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 23 lõike 4 ja artikli 24 lõike 5 kohaselt võtma asjakohaseid meetmeid käesoleva määruse artiklis 1 määratletud impordi registreerimiseks.

Deklarant märgib tollideklaratsioonis mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (biodiislikütuse) kogusisalduse segu massist.

Registreerimine aegub üheksa kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

Komisjon võib määruse alusel lubada tolliasutustel lõpetada liitu imporditavate toodete registreerimise selliste tootjate puhul, kes on taotlenud registreerimisest vabastamist ja kelle puhul on tehtud kindlaks, et nad täidavad vabastuse nõuded.

Artikkel 3

1.   Küsimustikke tuleks komisjoni käest taotleda 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Kõik huvitatud pooled, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama kirjalikult oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 37 päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

3.   Kanada, Singapuri ja Ameerika Ühendriikide tootjad, kes taotlevad vabastust impordi registreerimise nõudest või meetmetest, peaksid esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega sama 37päevase tähtaja jooksul.

4.   Peale selle võivad kõik huvitatud isikud sama 37päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

5.   Kogu teave, kõik ärakuulamise ja küsimustiku taotlused, samuti impordi registreerimisnõudest või meetmetest vabastamise taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas määruses nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” („piiratud kasutusega”) (6) ning vastavalt algmääruse artikli 29 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” („tutvumiseks huvitatud isikutele”).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel 11. august 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

1

(2)  ELT L 179, 10.7.2009, lk 1.

2

(3)  Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklile 143 käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui: a) nad on üksteise äriühingutes juhatuse või nõukogu liikmed; b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikuid loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde) iv) vanavanem ja lapselaps v) onu või tädi ja õe- või venna laps vi) ämm või äi ja väimees või minia vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

3

(4)  Isegi kui tootjad on eespool kirjeldatud viisil seotud ettevõtjatega, kelle suhtes kehtivad Ameerika Ühendriikidest lähtuva ekspordi alased meetmed (esialgsed tasakaalustavad meetmed), võidakse siiski anda vabastus juhul, kui puuduvad tõendid, et seotus ettevõtjatega, kelle suhtes esialgsed meetmed kehtivad, loodi või seda kasutati esialgsetest meetmetest kõrvalehoidmiseks.

4

(5)  ELT L 8, 12.1.2001, lk 1.

5

(6)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. Algmääruse artikli 29 ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 12 kohaselt on see konfidentsiaalne dokument.

6

---

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 722/2010,

11. august 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. augustil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. august 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | TR | 41,0 |
| ZZ | 41,0 |
| 0707 00 05 | MK | 41,0 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 82,2 |
| 0709 90 70 | TR | 109,3 |
| ZZ | 109,3 |
| 0805 50 10 | AR | 144,6 |
| CL | 163,8 |
| TR | 136,8 |
| UY | 78,8 |
| ZA | 111,6 |
| ZZ | 127,1 |
| 0806 10 10 | CL | 129,8 |
| EG | 153,2 |
| IL | 187,4 |
| MA | 129,1 |
| PE | 77,2 |
| TR | 131,1 |
| ZA | 88,7 |
| ZZ | 128,1 |
| 0808 10 80 | AR | 90,3 |
| BR | 74,0 |
| CL | 98,4 |
| CN | 65,6 |
| NZ | 102,4 |
| US | 87,5 |
| UY | 100,6 |
| ZA | 90,8 |
| ZZ | 88,7 |
| 0808 20 50 | AR | 88,5 |
| CL | 141,8 |
| CN | 55,7 |
| NZ | 140,9 |
| TR | 179,1 |
| ZA | 86,7 |
| ZZ | 115,5 |
| 0809 30 | TR | 160,8 |
| ZZ | 160,8 |
| 0809 40 05 | IL | 144,0 |
| ZA | 90,0 |
| ZZ | 117,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

TR

41,0

ZZ

41,0

0707 00 05

MK

41,0

TR

123,3

ZZ

82,2

0709 90 70

TR

109,3

ZZ

109,3

0805 50 10

AR

144,6

CL

163,8

TR

136,8

UY

78,8

ZA

111,6

ZZ

127,1

0806 10 10

CL

129,8

EG

153,2

IL

187,4

MA

129,1

PE

77,2

TR

131,1

ZA

88,7

ZZ

128,1

0808 10 80

AR

90,3

BR

74,0

CL

98,4

CN

65,6

NZ

102,4

US

87,5

UY

100,6

ZA

90,8

ZZ

88,7

0808 20 50

AR

88,5

CL

141,8

CN

55,7

NZ

140,9

TR

179,1

ZA

86,7

ZZ

115,5

0809 30

TR

160,8

ZZ

160,8

0809 40 05

IL

144,0

ZA

90,0

ZZ

117,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 723/2010,

11. august 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 719/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 719/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. augustil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. august 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 210, 11.8.2010, lk 28.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 12. augustist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 42,96 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 42,96 | 2,02 |
| 1701 12 10 (1) | 42,96 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,96 | 1,72 |
| 1701 91 00 (2) | 39,65 | 5,57 |
| 1701 99 10 (2) | 39,65 | 2,44 |
| 1701 99 90 (2) | 39,65 | 2,44 |
| 1702 90 95 (3) | 0,40 | 0,28 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

42,96

0,00

1701 11 90 (1)

42,96

2,02

1701 12 10 (1)

42,96

0,00

1701 12 90 (1)

42,96

1,72

1701 91 00 (2)

39,65

5,57

1701 99 10 (2)

39,65

2,44

1701 99 90 (2)

39,65

2,44

1702 90 95 (3)

0,40

0,28

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

DIREKTIIVID

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/14

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2010/51/EL,

11. august 2010,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine N,N-dietüül-meta-toluamiid selle I lisasse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud selliste toimeainete nimekiri, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. N,N-dietüül-meta-toluamiid (edaspidi „DEET”) kuulub sellesse nimekirja. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud selliste toimeainete nimekiri, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. N,N-dietüül-meta-toluamiid (edaspidi „DEET”) kuulub sellesse nimekirja.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on DEETi hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 19 (repellendid ja atraktandid). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on DEETi hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 19 (repellendid ja atraktandid).

| (3) | Rootsi määrati referentliikmesriigiks ja ta esitas 30. novembril 2007 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6. |
| --- | --- |

(3)

Rootsi määrati referentliikmesriigiks ja ta esitas 30. novembril 2007 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

| (4) | Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 11. märtsil 2010 hindamisaruandesse. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 11. märtsil 2010 hindamisaruandesse.

| (5) | Uuringutest ilmneb, et DEETi sisaldavate biotsiidide kasutamisel repellentide ja atraktantidena võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seega on asjakohane kanda DEET kõnealuse direktiivi I lisasse. |
| --- | --- |

(5)

Uuringutest ilmneb, et DEETi sisaldavate biotsiidide kasutamisel repellentide ja atraktantidena võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seega on asjakohane kanda DEET kõnealuse direktiivi I lisasse.

| (6) | Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et lubade väljaandmisel DEETi sisaldavate toodete kasutamiseks repellentide ja atraktantidena kohaldataks meetmeid riski vähendamiseks. Selleks et viia miinimumini inimeste esmane kokkupuude ainega, tuleks vahetult nahale kandmiseks ettenähtud toodetele märkida juhised toote kasutamise kohta, sealhulgas lubatud kogus ja kasutamise sagedus. Riski hindamise käigus tehti kindlaks ohte inimeste tervisele, eelkõige lastele. Seepärast ei tohiks DEETi sisaldavaid tooteid kasutada alla 2-aastaste laste puhul ning selle kasutamist tuleks piirata 2–12-aastaste laste puhul, välja arvatud juhul, kui esitatakse andmed, mis tõendavad, et toode vastab laste puhul kasutamisel artikli 5 ja VI lisa nõuetele, ning kui kasutamine on põhjendatud ohuga inimeste tervisele, nt putukate levitatava haigusepuhangu tõttu. Lisaks peaksid tooted sisaldama vastikust tekitavaid aineid, mis teevad allaneelamise ebameeldivaks. |
| --- | --- |

(6)

Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et lubade väljaandmisel DEETi sisaldavate toodete kasutamiseks repellentide ja atraktantidena kohaldataks meetmeid riski vähendamiseks. Selleks et viia miinimumini inimeste esmane kokkupuude ainega, tuleks vahetult nahale kandmiseks ettenähtud toodetele märkida juhised toote kasutamise kohta, sealhulgas lubatud kogus ja kasutamise sagedus. Riski hindamise käigus tehti kindlaks ohte inimeste tervisele, eelkõige lastele. Seepärast ei tohiks DEETi sisaldavaid tooteid kasutada alla 2-aastaste laste puhul ning selle kasutamist tuleks piirata 2–12-aastaste laste puhul, välja arvatud juhul, kui esitatakse andmed, mis tõendavad, et toode vastab laste puhul kasutamisel artikli 5 ja VI lisa nõuetele, ning kui kasutamine on põhjendatud ohuga inimeste tervisele, nt putukate levitatava haigusepuhangu tõttu. Lisaks peaksid tooted sisaldama vastikust tekitavaid aineid, mis teevad allaneelamise ebameeldivaks.

| (7) | Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena DEETi sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena DEETi sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

| (8) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäeval. |
| --- | --- |

(8)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäeval.

| (9) | Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3. |
| --- | --- |

(9)

Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3.

| (10) | Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. juuliks 2011.

Nad kohaldavad neid norme alates 1. augustist 2012.

Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. august 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

2

---

LISA

Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse lisatakse järgmine kanne toimeaine N,N-dietüül-meta-toluamiidi kohta:

| Nr | Tavanimetus | IUPACi nimetus
  Identifitseerimisnumbrid | Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis | Lisamise kuupäev | Artikli 16 lõike 3 täitmise tähtaeg
  (välja arvatud rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 täitmise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisasse kandmise otsuses sätestatud tähtaeg) | Lisasse kuulumise lõppkuupäev | Toote liik | Erisätted (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „35 | N,N-dietüül-meta-toluamiid | N,N-dietüül-m-toluamiid
  EC nr: 205-149-7
  CASi nr: 134-62-3 | 970 g/kg | 1. august 2012 | 31. juuli 2014 | 31. juuli 2022 | 19 | Liikmesriigid tagavad, et turustuslube antakse järgmistel tingimustel:






  1) | Inimeste esmane kokkupuude ainega viiakse miinimumini, kohaldades selleks sobivaid riskivähendamismeetmeid, sealhulgas märgitakse tootele vajaduse korral juhised nahal kasutamiseks lubatud koguse ja sageduse kohta; |

Nr

Tavanimetus

IUPACi nimetus

Identifitseerimisnumbrid

Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

Lisamise kuupäev

Artikli 16 lõike 3 täitmise tähtaeg

(välja arvatud rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 täitmise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisasse kandmise otsuses sätestatud tähtaeg)

Lisasse kuulumise lõppkuupäev

Toote liik

Erisätted (1)

„35

N,N-dietüül-meta-toluamiid

N,N-dietüül-m-toluamiid

EC nr: 205-149-7

CASi nr: 134-62-3

970 g/kg

1. august 2012

31. juuli 2014

31. juuli 2022

19

Liikmesriigid tagavad, et turustuslube antakse järgmistel tingimustel:

1)

Inimeste esmane kokkupuude ainega viiakse miinimumini, kohaldades selleks sobivaid riskivähendamismeetmeid, sealhulgas märgitakse tootele vajaduse korral juhised nahal kasutamiseks lubatud koguse ja sageduse kohta;

| 2) | Inimese nahal, juustel või riietel kasutamiseks ette nähtud toodete etiketil peab olema märgitud, et 2–12-aastaste laste puhul on toode ette nähtud üksnes piiratud kasutamiseks ning see ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 2-aastaste laste puhul, välja arvatud juhul, kui toote kasutusloa taotluses on võimalik tõendada, et toode vastab artikli 5 ja VI lisa nõuetele kõnealuseid meetmeid rakendamata; |
| --- | --- |

2)

Inimese nahal, juustel või riietel kasutamiseks ette nähtud toodete etiketil peab olema märgitud, et 2–12-aastaste laste puhul on toode ette nähtud üksnes piiratud kasutamiseks ning see ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 2-aastaste laste puhul, välja arvatud juhul, kui toote kasutusloa taotluses on võimalik tõendada, et toode vastab artikli 5 ja VI lisa nõuetele kõnealuseid meetmeid rakendamata;

| 3) | Tooted peavad sisaldama vastikust tekitavaid aineid, mis teevad allaneelamise ebameeldivaks.” |
| --- | --- |

3)

Tooted peavad sisaldama vastikust tekitavaid aineid, mis teevad allaneelamise ebameeldivaks.”

---

(1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

OTSUSED

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/17

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/439/ÜVJP,

11. august 2010,

millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. märtsil 2010 vastu otsuse 2010/168/ÜVJP, (1) millega nimetatakse Vygaudas USACKAS Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Afganistani ajavahemikuks 1. aprillist 2010 kuni 31. augustini 2010. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. märtsil 2010 vastu otsuse 2010/168/ÜVJP, (1) millega nimetatakse Vygaudas USACKAS Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Afganistani ajavahemikuks 1. aprillist 2010 kuni 31. augustini 2010.

| (2) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab. |
| --- | --- |

(2)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

| (3) | ELi eriesindaja Afganistanis täidab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja Afganistanis täidab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Vygaudas USACKASE volitusi ELi eriesindajana Afganistanis kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist kõrge esindaja ettepaneku põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja esindab Euroopa Liitu (edaspidi „EL” või „liit”) ja edendab ELi poliitilisi eesmärke Afganistanis, tehes tihedat koostööd ELi liikmesriikide esindajatega Afganistanis. Konkreetsemalt on eriesindaja ülesanded järgmised:

| a) | ELi–Afganistani ühisdeklaratsiooni rakendamise toetamine ning Afganistani ja Pakistani käsitleva ELi tegevuskava rakendamine Afganistani puudutavates aspektides, tehes seejuures koostööd ELi liikmesriikide esindajatega Afganistanis; |
| --- | --- |

a)

ELi–Afganistani ühisdeklaratsiooni rakendamise toetamine ning Afganistani ja Pakistani käsitleva ELi tegevuskava rakendamine Afganistani puudutavates aspektides, tehes seejuures koostööd ELi liikmesriikide esindajatega Afganistanis;

| b) | ÜRO poolt Afganistanis täidetava keskse rolli toetamine, pöörates erilist tähelepanu rahvusvahelise abi paremale kooskõlastamisele kaasa aitamisele, edendades seega Londoni konverentsi kommünikee, Afganistani kokkuleppe ning samuti asjaomaste ÜRO resolutsioonide rakendamist. |
| --- | --- |

b)

ÜRO poolt Afganistanis täidetava keskse rolli toetamine, pöörates erilist tähelepanu rahvusvahelise abi paremale kooskõlastamisele kaasa aitamisele, edendades seega Londoni konverentsi kommünikee, Afganistani kokkuleppe ning samuti asjaomaste ÜRO resolutsioonide rakendamist.

Artikkel 3

Volitused

Oma volituste täitmiseks teeb ELi eriesindaja tihedas koostöös ELi liikmesriikide esindajatega Afganistanis järgmist:

| a) | edendab liidu seisukohti Afganistani poliitilise protsessi ja arengute suhtes; |
| --- | --- |

a)

edendab liidu seisukohti Afganistani poliitilise protsessi ja arengute suhtes;

| b) | peab tihedat kontakti asjaomaste Afganistani asutustega, eelkõige valitsuse, parlamendi ja kohalike asutustega, ning toetab nende arendamist. Kontakti tuleks pidada ka muude Afganistani poliitiliste rühmituste ja muude asjaomaste pooltega Afganistanis; |
| --- | --- |

b)

peab tihedat kontakti asjaomaste Afganistani asutustega, eelkõige valitsuse, parlamendi ja kohalike asutustega, ning toetab nende arendamist. Kontakti tuleks pidada ka muude Afganistani poliitiliste rühmituste ja muude asjaomaste pooltega Afganistanis;

| c) | hoiab tihedat kontakti asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike sidusrühmadega Afganistanis, nimelt ÜRO peasekretäri eriesindaja, Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) kõrgema tsiviilesindaja ning muude oluliste partnerite ja organisatsioonidega; |
| --- | --- |

c)

hoiab tihedat kontakti asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike sidusrühmadega Afganistanis, nimelt ÜRO peasekretäri eriesindaja, Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) kõrgema tsiviilesindaja ning muude oluliste partnerite ja organisatsioonidega;

| d) | annab teavet ELi-Afganistani ühisdeklaratsioonis, Afganistani ja Pakistani käsitlevas ELi tegevuskavas (seoses Afganistaniga), Afganistani kokkuleppes ja Londoni konverentsi kommünikees sätestatud eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude kohta, eelkõige edusammude kohta järgmistes valdkondades:






  — | tsiviilvõimete arendamine, eelkõige piirkondlikul tasandil, |
| --- | --- | --- |

d)

annab teavet ELi-Afganistani ühisdeklaratsioonis, Afganistani ja Pakistani käsitlevas ELi tegevuskavas (seoses Afganistaniga), Afganistani kokkuleppes ja Londoni konverentsi kommünikees sätestatud eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude kohta, eelkõige edusammude kohta järgmistes valdkondades:

—

tsiviilvõimete arendamine, eelkõige piirkondlikul tasandil,

| — | hea valitsemistava ja õigusriigi institutsioonide, eelkõige sõltumatu kohtusüsteemi loomine, |
| --- | --- |

—

hea valitsemistava ja õigusriigi institutsioonide, eelkõige sõltumatu kohtusüsteemi loomine,

| — | valimisreformid, |
| --- | --- |

—

valimisreformid,

| — | julgeolekusektori reformid, sh kohtuasutuste, riikliku sõjaväe ja politseiteenistuse tugevdamine, |
| --- | --- |

—

julgeolekusektori reformid, sh kohtuasutuste, riikliku sõjaväe ja politseiteenistuse tugevdamine,

| — | majanduskasvu edendamine, eelkõige põllumajanduse ja maapiirkondade arendamise kaudu, |
| --- | --- |

—

majanduskasvu edendamine, eelkõige põllumajanduse ja maapiirkondade arendamise kaudu,

| — | rahvusvaheliste inimõiguste alaste kohustuste täitmine Afganistani poolt, sh vähemuste hulka kuuluvate inimeste ning laste ja naiste õiguste austamine, |
| --- | --- |

—

rahvusvaheliste inimõiguste alaste kohustuste täitmine Afganistani poolt, sh vähemuste hulka kuuluvate inimeste ning laste ja naiste õiguste austamine,

| — | demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete austamine, |
| --- | --- |

—

demokraatlike ja õigusriigi põhimõtete austamine,

| — | naiste avalikus halduses ja kodanikuühiskonnas osalemise edendamine, |
| --- | --- |

—

naiste avalikus halduses ja kodanikuühiskonnas osalemise edendamine,

| — | Afganistani rahvusvaheliste kohustuste, sh terrorismi, ebaseadusliku uimastikaubanduse ja inimkaubanduse ning relvade, massihävitusrelvade ja seotud materjalide leviku vastasele võitlusele pühendatud rahvusvahelise koostöö austamine, |
| --- | --- |

—

Afganistani rahvusvaheliste kohustuste, sh terrorismi, ebaseadusliku uimastikaubanduse ja inimkaubanduse ning relvade, massihävitusrelvade ja seotud materjalide leviku vastasele võitlusele pühendatud rahvusvahelise koostöö austamine,

| — | humanitaarabi andmise hõlbustamine ning pagulaste ja riigisiseselt ümberasustatud isikute nõuetekohane tagasisaatmine ning |
| --- | --- |

—

humanitaarabi andmise hõlbustamine ning pagulaste ja riigisiseselt ümberasustatud isikute nõuetekohane tagasisaatmine ning

| — | liidu kohaloleku ja tegevuste tugevdamine ja tõhustamine Afganistanis ning regulaarsete iga kuue kuu järel nõukogule esitatavate aruannete koostamine ELi tegevuskava kohta; |
| --- | --- |

—

liidu kohaloleku ja tegevuste tugevdamine ja tõhustamine Afganistanis ning regulaarsete iga kuue kuu järel nõukogule esitatavate aruannete koostamine ELi tegevuskava kohta;

| e) | aktiivne osalemine kohalikel kooskõlastusfoorumitel, nagu ühine koordineerimis- ja järelevalveorgan, teavitades mitteosalevaid liikmesriike täielikult nendel tasanditel tehtud otsustest; |
| --- | --- |

e)

aktiivne osalemine kohalikel kooskõlastusfoorumitel, nagu ühine koordineerimis- ja järelevalveorgan, teavitades mitteosalevaid liikmesriike täielikult nendel tasanditel tehtud otsustest;

| f) | annab nõu liidu osalemisel rahvusvahelistel konverentsidel ja nendel võetavate seisukohtade osas seoses Afganistaniga ning piirkondliku koostöö edendamise toetamine. |
| --- | --- |

f)

annab nõu liidu osalemisel rahvusvahelistel konverentsidel ja nendel võetavate seisukohtade osas seoses Afganistaniga ning piirkondliku koostöö edendamise toetamine.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. september 2010 – 31. august 2011 ette nähtud lähtesumma on 4 515 000 eurot.

2.   Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kõnealuste kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või liidu institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või liidu institutsiooni haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkoosseisu liikmete ülesannete täitmiseks ja töö sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vastavalt vajadusele kokku vastuvõtva osapoole/vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liit ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist tuge.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkooseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist, ja mis sisaldab ka plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks; |
| --- | --- |

a)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist, ja mis sisaldab ka plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi poolt missioonipiirkonnale määratud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi poolt missioonipiirkonnale määratud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja edendab ELi üldist poliitilist koordineerimist. Ta aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid ELi vahendeid kasutatakse järjekindlalt ELi poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ja Kesk-Aasiasse nimetatud ELi eriesindaja ning Pakistanis asuva ELi esinduse tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja ELi delegatsioonidele.

2.   Kohapeal tehakse tihedat koostööd liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja annab Afganistanis läbiviidava ELi politseimissiooni (EUPOL AFGHANISTAN) juhile kohalikul tasandil poliitilisi juhiseid. ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsioonide ülem konsulteerivad vastavalt vajadusele üksteisega. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapeal asuvate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile 2011. aasta veebruari lõpus eduaruande ja volituste lõppemisel täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 11. august 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 75, 23.3.2010, lk 22.

1

(2)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

2

---

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/20

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/440/ÜVJP,

11. august 2010,

millega pikendatakse Ida-Aafrika järvede piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 15. veebruaril 2007 vastu ühismeetme 2007/112/ÜVJP, (1) millega nimetati Roeland VAN DE GEER Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Ida-Aafrika järvede piirkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 15. veebruaril 2007 vastu ühismeetme 2007/112/ÜVJP, (1) millega nimetati Roeland VAN DE GEER Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Ida-Aafrika järvede piirkonnas.

| (2) | Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/113/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/113/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab. |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Roeland VAN DER GEERi volitusi Ida-Aafrika järvede piirkonda nimetatud ELi eriesindajana kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist kõrge esindaja ettepaneku põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad Euroopa Liidu (edaspidi „EL” või „liit”) poliitilistel eesmärkidel seoses Ida-Aafrika järvede piirkonna konfliktijärgse olukorra edasise stabiliseerimise ja konsolideerimisega, pöörates sealjuures erilist tähelepanu asjaomastes riikides asetleidvate arengute piirkondlikule mõõtmele. Nimetatud eesmärgid, millega edendatakse eelkõige demokraatia ja hea valitsemistava põhinormidest kinnipidamist, sealhulgas inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamist, hõlmavad järgmist:

| a) | aktiivse ja tõhusa panuse andmine ühtsele, järjepidevale ja vastutustundelisele liidu poliitikale Ida-Aafrika järvede piirkonnas ning liidu sidusa üldise lähenemisviisi edendamine piirkonnas. ELi eriesindaja toetab kõrge esindaja tegevust piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

aktiivse ja tõhusa panuse andmine ühtsele, järjepidevale ja vastutustundelisele liidu poliitikale Ida-Aafrika järvede piirkonnas ning liidu sidusa üldise lähenemisviisi edendamine piirkonnas. ELi eriesindaja toetab kõrge esindaja tegevust piirkonnas;

| b) | liidu jätkuva toetuse tagamine piirkonna stabiliseerimis- ja ülesehitusprotsessidele, kasutades selleks aktiivset kohalolekut kõnealuses piirkonnas ja asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel, ühenduse hoidmist kesksete osapooltega ja panustamist kriisiohjamisse; |
| --- | --- |

b)

liidu jätkuva toetuse tagamine piirkonna stabiliseerimis- ja ülesehitusprotsessidele, kasutades selleks aktiivset kohalolekut kõnealuses piirkonnas ja asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel, ühenduse hoidmist kesksete osapooltega ja panustamist kriisiohjamisse;

| c) | Kongo Demokraatlikus Vabariigis (KDV) üleminekujärgse etapi toetamine, eelkõige seoses uute institutsioonide tugevdamise poliitilise protsessiga ning laiema rahvusvahelise raamistiku määratlemisega poliitilisteks konsultatsioonideks ja kooskõlastamiseks uue valitsusega; |
| --- | --- |

c)

Kongo Demokraatlikus Vabariigis (KDV) üleminekujärgse etapi toetamine, eelkõige seoses uute institutsioonide tugevdamise poliitilise protsessiga ning laiema rahvusvahelise raamistiku määratlemisega poliitilisteks konsultatsioonideks ja kooskõlastamiseks uue valitsusega;

| d) | tihedas koostöös Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni/MONUCiga rahvusvahelistele jõupingutustele kaasa aitamine, mis toetavad KDVs julgeolekusektori ulatusliku reformi läbiviimist, võttes eelkõige arvesse koordineerivat rolli, mida liit on antud kontekstis valmis võtma; |
| --- | --- |

d)

tihedas koostöös Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni/MONUCiga rahvusvahelistele jõupingutustele kaasa aitamine, mis toetavad KDVs julgeolekusektori ulatusliku reformi läbiviimist, võttes eelkõige arvesse koordineerivat rolli, mida liit on antud kontekstis valmis võtma;

| e) | Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi asjakohaste järelmeetmete toetamine, eelkõige luues tihedad suhted Ida-Aafrika järvede piirkonna sekretariaadi ja selle täitevsekretäri ning järelmeetmemehhanismide kolmikuga, ning samuti edendades piirkonnas heanaaberlikke suhteid; |
| --- | --- |

e)

Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi asjakohaste järelmeetmete toetamine, eelkõige luues tihedad suhted Ida-Aafrika järvede piirkonna sekretariaadi ja selle täitevsekretäri ning järelmeetmemehhanismide kolmikuga, ning samuti edendades piirkonnas heanaaberlikke suhteid;

| f) | piiriüleselt tegutsevate relvarühmituste jätkuvalt märkimisväärse probleemi käsitlemine, mis võib endaga kaasa tuua piirkonna riikide destabiliseerumise ja süvendada nende siseprobleeme; |
| --- | --- |

f)

piiriüleselt tegutsevate relvarühmituste jätkuvalt märkimisväärse probleemi käsitlemine, mis võib endaga kaasa tuua piirkonna riikide destabiliseerumise ja süvendada nende siseprobleeme;

| g) | Burundi, Rwanda ja Uganda konfliktijärgse stabiliseerimise toetamine, aidates eelkõige kaasa selliste relvarühmitustega nagu FNL ja LRA peetavatele rahuläbirääkimistele. |
| --- | --- |

g)

Burundi, Rwanda ja Uganda konfliktijärgse stabiliseerimise toetamine, aidates eelkõige kaasa selliste relvarühmitustega nagu FNL ja LRA peetavatele rahuläbirääkimistele.

Artikkel 3

Volitused

Kõnealuste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | luua ja hoida tihedaid suhteid Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide, Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni, Aafrika Liidu, keskse tähtsusega Aafrika riikide ning KDV ja liidu peamiste partnerriikidega, samuti ka piirkondlike ja allpiirkondlike Aafrika organisatsioonide, teiste asjaomaste kolmandate riikide ja teiste olulise tähtsusega piirkondlike liidritega; |
| --- | --- |

a)

luua ja hoida tihedaid suhteid Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide, Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni, Aafrika Liidu, keskse tähtsusega Aafrika riikide ning KDV ja liidu peamiste partnerriikidega, samuti ka piirkondlike ja allpiirkondlike Aafrika organisatsioonide, teiste asjaomaste kolmandate riikide ja teiste olulise tähtsusega piirkondlike liidritega;

| b) | anda nõu ja aru, millised on liidu võimalused toetada rahu, stabiliseerimis- ja konsolideerimisprotsessi ning kuidas liidu algatusi kõige paremini läbi viia; |
| --- | --- |

b)

anda nõu ja aru, millised on liidu võimalused toetada rahu, stabiliseerimis- ja konsolideerimisprotsessi ning kuidas liidu algatusi kõige paremini läbi viia;

| c) | anda nõu ja abi julgeolekusektori reformi korraldamiseks KDVs; |
| --- | --- |

c)

anda nõu ja abi julgeolekusektori reformi korraldamiseks KDVs;

| d) | toetada Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi järelmeetmeid, eelkõige toetades piirkonnas määratletud poliitikaid, mis on suunatud konfliktide vägivallatule ja vastastikuse kaitse alusel lahendamisele, ning samuti toetada piirkondlikku koostööd, edendades inimõigusi ja demokraatiat, head valitsemistava ja õiguskoostööd, ning võitlust karistamatuse ja loodusvarade ebaseadusliku kasutamise vastu; |
| --- | --- |

d)

toetada Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi järelmeetmeid, eelkõige toetades piirkonnas määratletud poliitikaid, mis on suunatud konfliktide vägivallatule ja vastastikuse kaitse alusel lahendamisele, ning samuti toetada piirkondlikku koostööd, edendades inimõigusi ja demokraatiat, head valitsemistava ja õiguskoostööd, ning võitlust karistamatuse ja loodusvarade ebaseadusliku kasutamise vastu;

| e) | aidata antud piirkonna arvamusliidritel paremini mõista Euroopa Liidu rolli; |
| --- | --- |

e)

aidata antud piirkonna arvamusliidritel paremini mõista Euroopa Liidu rolli;

| f) | toetada taotluse korral poolte vahel rahu- ja relvarahukokkulepete läbirääkimisi ja nende rakendamist ning võtta diplomaatilisi meetmeid, kui nimetatud kokkulepete tingimusi ei täideta; LRAga võimalike läbirääkimiste kontekstis tuleks nimetatud tegevusi tihedalt kooskõlastada Sudaani määratud ELi eriesindajaga; |
| --- | --- |

f)

toetada taotluse korral poolte vahel rahu- ja relvarahukokkulepete läbirääkimisi ja nende rakendamist ning võtta diplomaatilisi meetmeid, kui nimetatud kokkulepete tingimusi ei täideta; LRAga võimalike läbirääkimiste kontekstis tuleks nimetatud tegevusi tihedalt kooskõlastada Sudaani määratud ELi eriesindajaga;

| g) | toetada inimõiguste alase ELi poliitika ja inimõiguste alaste ELi suuniste (eelkõige lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevate ELi suuniste ning naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 (2000) suhtes võetud ELi poliitika) rakendamist, mis hõlmab ka antud valdkonnas asetleidvate arengute järelevalvet ja vastavat aruandlust. |
| --- | --- |

g)

toetada inimõiguste alase ELi poliitika ja inimõiguste alaste ELi suuniste (eelkõige lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevate ELi suuniste ning naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 (2000) suhtes võetud ELi poliitika) rakendamist, mis hõlmab ka antud valdkonnas asetleidvate arengute järelevalvet ja vastavat aruandlust.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. september 2010 – 31. august 2011 ette nähtud lähtesumma on 1 520 000 eurot.

2.   Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või liidu institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või liidu institutsiooni haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkoosseisu liikmete ülesannete täitmiseks ja töö sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vastavalt vajadusele kokku vastuvõtva osapoole/vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (3) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioonid ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist tuge.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkooseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist, ja mis sisaldab ka plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks; |
| --- | --- |

a)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist, ja mis sisaldab ka plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi poolt missioonipiirkonnale määratud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi poolt missioonipiirkonnale määratud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja edendab ühise välis- ja julgeolekupoliitika/-ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika osapoolte ühtsust ja üldist liidu poliitilist koordineerimist. ELi eriesindaja aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ja vajaduse korral piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapeal asuvate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

3.   ELi eriesindaja tagab Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni (EUSEC RD Congo) ja Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformi ja selle õigusalase kontaktüksuse alase Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL RD Congo) tegevuse järjepidevuse ning annab nimetatud missioonide juhtidele kohalike küsimuste kohta poliitilisi juhtnööre. ELi eriesindaja aitab kaasa tegevuse kooskõlastamisele teiste rahvusvaheliste osalejatega, kes osalevad KDV julgeolekusektori reformimises. ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsioonide ülem konsulteerivad vastavalt vajadusele üksteisega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile 2011. aasta veebruari lõpus eduaruande ja volituste lõppemisel täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 11. august 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 46, 16.2.2007, lk 79.

1

(2)  ELT L 46, 23.2.2010, lk 30.

2

(3)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

3

---

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/23

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/441/ÜVJP,

11. august 2010,

millega pikendatakse Aafrika Liitu nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 6. detsembril 2007 vastu ühismeetme 2007/805/ÜVJP, (1) millega nimetati Koen VERVAEKE Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Aafrika Liitu. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 6. detsembril 2007 vastu ühismeetme 2007/805/ÜVJP, (1) millega nimetati Koen VERVAEKE Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Aafrika Liitu.

| (2) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2008 vastu ühismeetme 2008/898/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 28. veebruarini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2008 vastu ühismeetme 2008/898/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 28. veebruarini 2010.

| (3) | Nõukogu võttis 25. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/119/ÜVJP, (3) millega muudeti ELi eriesindaja volitusi ja pikendati neid kuni 31. augustini 2010. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 25. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/119/ÜVJP, (3) millega muudeti ELi eriesindaja volitusi ja pikendati neid kuni 31. augustini 2010.

| (4) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab. |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

| (5) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada EL lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(5)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada EL lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Koen VERVAEKE volitusi ELi eriesindajana Aafrika Liidus (AL) kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist kõrge esindaja ettepaneku põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad ELi kindlaks määratud üldistel strateegilistel eesmärkidel, et toetada Aafrika jõupingutusi rahumeelse, demokraatliku ja jõuka tuleviku loomisel, vastavalt ELi Aafrika strateegias sätestatule. Kõnealused eesmärgid hõlmavad järgmist:

| a) | ELi poliitilise dialoogi ja ALiga loodud laiemate suhete tõhustamine; |
| --- | --- |

a)

ELi poliitilise dialoogi ja ALiga loodud laiemate suhete tõhustamine;

| b) | ELi ja ALi partnerluse tugevdamine kõigis ELi Aafrika strateegias esitatud valdkondades, aidates kaasa ELi Aafrika strateegia arendamisele ja rakendamisele koostöös ALiga, austades Aafrika isevastutuse põhimõtet ja tehes kooskõlastatult mitmepoolsete partneritega tihedamat koostööd Aafrika esindajatega mitmepoolsetel foorumitel; |
| --- | --- |

b)

ELi ja ALi partnerluse tugevdamine kõigis ELi Aafrika strateegias esitatud valdkondades, aidates kaasa ELi Aafrika strateegia arendamisele ja rakendamisele koostöös ALiga, austades Aafrika isevastutuse põhimõtet ja tehes kooskõlastatult mitmepoolsete partneritega tihedamat koostööd Aafrika esindajatega mitmepoolsetel foorumitel;

| c) | koostöö ALiga ja ALile abi osutamine, toetades institutsioonilist arengut ja tugevdades ELi ja ALi institutsioonide suhteid, sealhulgas arenguabi kaudu, et edendada järgmisi valdkondi:
  —   rahu ja julgeolek: näha ette, hoida ära, ohjata, vahendada ja lahendada konflikte, toetada jõupingutusi rahu ja stabiilsuse edendamisel ning toetada konfliktijärgset ülesehitustööd;
  —   inimõigused ja valitsemistava: edendada ja kaitsta inimõigusi; edendada põhivabadusi ja õigusriigi austamist; toetada poliitilise dialoogi ning finants- ja tehnilise abi kaudu Aafrika jõupingutusi valitsemistava seirel ja parandamisel; toetada osalusdemokraatia ja vastutuse suurendamist; toetada korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust ning täiendavalt edendada jõupingutusi käsitlemaks laste ja relvastatud konfliktide teema kõiki aspekte;
  —   jätkusuutlik majanduskasv, piirkondlik integratsioon ja kaubandus: toetada jõupingutusi seoses vastastikuse ühendusega ning hõlbustada inimeste juurdepääsu veele ja kanalisatsioonile, energiale ning infotehnoloogiale; edendada stabiilse, tõhusa ja õiguslikult ühtlustatud ettevõtluskeskkonna tekkimist; aidata Aafrikal integreeruda maailma kaubandussüsteemi, aidata Aafrika riikidel täita ELi eeskirju ja norme; toetada Aafrikat kliimamuutuse mõju tõrjumisel;
  —   investeerimine inimestesse: toetada jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse, tervise, toiduga kindlustatuse ja hariduse valdkonnas; edendada vahetusprogramme, ülikoolide ja tippkeskuste võrgustikke, tegeleda rände algpõhjustega. |
| --- | --- |

c)

koostöö ALiga ja ALile abi osutamine, toetades institutsioonilist arengut ja tugevdades ELi ja ALi institutsioonide suhteid, sealhulgas arenguabi kaudu, et edendada järgmisi valdkondi:

—   rahu ja julgeolek: näha ette, hoida ära, ohjata, vahendada ja lahendada konflikte, toetada jõupingutusi rahu ja stabiilsuse edendamisel ning toetada konfliktijärgset ülesehitustööd;

—   inimõigused ja valitsemistava: edendada ja kaitsta inimõigusi; edendada põhivabadusi ja õigusriigi austamist; toetada poliitilise dialoogi ning finants- ja tehnilise abi kaudu Aafrika jõupingutusi valitsemistava seirel ja parandamisel; toetada osalusdemokraatia ja vastutuse suurendamist; toetada korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust ning täiendavalt edendada jõupingutusi käsitlemaks laste ja relvastatud konfliktide teema kõiki aspekte;

—   jätkusuutlik majanduskasv, piirkondlik integratsioon ja kaubandus: toetada jõupingutusi seoses vastastikuse ühendusega ning hõlbustada inimeste juurdepääsu veele ja kanalisatsioonile, energiale ning infotehnoloogiale; edendada stabiilse, tõhusa ja õiguslikult ühtlustatud ettevõtluskeskkonna tekkimist; aidata Aafrikal integreeruda maailma kaubandussüsteemi, aidata Aafrika riikidel täita ELi eeskirju ja norme; toetada Aafrikat kliimamuutuse mõju tõrjumisel;

—   investeerimine inimestesse: toetada jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse, tervise, toiduga kindlustatuse ja hariduse valdkonnas; edendada vahetusprogramme, ülikoolide ja tippkeskuste võrgustikke, tegeleda rände algpõhjustega.

Lisaks sellele on ELil juhtroll Aafrika ja ELi vahelise strateegilise partnerluse arendamisele ja tugevdamisele suunatud ELi-Aafrika ühisstrateegia rakendamisel.

Artikkel 3

Volitused

Artiklis 2 osutatud eesmärkide ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (ÜVJP)/Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga (EJKP) seotud aspektide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | tugevdada ELi üldist mõju Addis Abebas ALi ja selle komisjoniga peetavas dialoogis mitmetes ELi ja ALi suhetega hõlmatud ÜVJP/EJKPga seotud küsimustes ning koordineerida seda dialoogi; |
| --- | --- |

a)

tugevdada ELi üldist mõju Addis Abebas ALi ja selle komisjoniga peetavas dialoogis mitmetes ELi ja ALi suhetega hõlmatud ÜVJP/EJKPga seotud küsimustes ning koordineerida seda dialoogi;

| b) | tagada piisaval tasemel poliitiline esindatus, mis kajastaks ELi tähtsust Aafrika Liidu poliitilise, finants- ja institutsioonilise koostöö partnerina ning selle partnerluse märkimisväärsed arengud, mille tingis ALi olulisemaks muutuv poliitiline roll maailmas; |
| --- | --- |

b)

tagada piisaval tasemel poliitiline esindatus, mis kajastaks ELi tähtsust Aafrika Liidu poliitilise, finants- ja institutsioonilise koostöö partnerina ning selle partnerluse märkimisväärsed arengud, mille tingis ALi olulisemaks muutuv poliitiline roll maailmas;

| c) | juhul kui nõukogu teeb sellise otsuse, esindada ELi seisukohti ja poliitikaid, kui ALil on oluline roll kriisiolukordades, mille jaoks ELi eriesindajat ei ole nimetatud; |
| --- | --- |

c)

juhul kui nõukogu teeb sellise otsuse, esindada ELi seisukohti ja poliitikaid, kui ALil on oluline roll kriisiolukordades, mille jaoks ELi eriesindajat ei ole nimetatud;

| d) | aidata saavutada ELi poliitikate ja tegevuse paremat sidusust, järjepidevust ja koordineeritust ALi suunal ning anda panus laiema partnerite rühma koordineerimise tõhustamisse ning selle ja Aafrika Liidu vahelistesse suhetesse; |
| --- | --- |

d)

aidata saavutada ELi poliitikate ja tegevuse paremat sidusust, järjepidevust ja koordineeritust ALi suunal ning anda panus laiema partnerite rühma koordineerimise tõhustamisse ning selle ja Aafrika Liidu vahelistesse suhetesse;

| e) | jälgida tähelepanelikult ja anda aru kõikidest asjakohastest arengutest Aafrika Liidu tasemel; |
| --- | --- |

e)

jälgida tähelepanelikult ja anda aru kõikidest asjakohastest arengutest Aafrika Liidu tasemel;

| f) | säilitada tihedad kontaktid ALi komisjoni, teiste ALi asutuste, ALi juures asuvate Aafrika allpiirkondlike organisatsioonide ja ALi liikmesriikide esindustega; |
| --- | --- |

f)

säilitada tihedad kontaktid ALi komisjoni, teiste ALi asutuste, ALi juures asuvate Aafrika allpiirkondlike organisatsioonide ja ALi liikmesriikide esindustega;

| g) | hõlbustada suhteid ja koostööd ALi ja Aafrika allpiirkondlike organisatsioonide vahel, eelkõige neis valdkondades, mida EL toetab; |
| --- | --- |

g)

hõlbustada suhteid ja koostööd ALi ja Aafrika allpiirkondlike organisatsioonide vahel, eelkõige neis valdkondades, mida EL toetab;

| h) | nõustada ja toetada ALi tema taotluse korral valdkondades, mis on sätestatud ELi Aafrika-strateegias; |
| --- | --- |

h)

nõustada ja toetada ALi tema taotluse korral valdkondades, mis on sätestatud ELi Aafrika-strateegias;

| i) | nõustada ja toetada ALi kriisiohjevõime ülesehitamisel; |
| --- | --- |

i)

nõustada ja toetada ALi kriisiohjevõime ülesehitamisel;

| j) | ülesannete selge jaotuse alusel koordineerida ja toetada ELi eriesindajate tegevust, kel on volitused ALi liikmesriikides või piirkondades tegutsemiseks, ning |
| --- | --- |

j)

ülesannete selge jaotuse alusel koordineerida ja toetada ELi eriesindajate tegevust, kel on volitused ALi liikmesriikides või piirkondades tegutsemiseks, ning

| k) | säilitada tihedad kontaktid ja edendada koordineeritust Addis Abebas asuvate peamiste ALi rahvusvaheliste partneritega, eelkõige ÜROga, kuid ka valitsusväliste osalejatega, ELi ja ALi suhetega hõlmatud ÜVJP/EJKP küsimustes. |
| --- | --- |

k)

säilitada tihedad kontaktid ja edendada koordineeritust Addis Abebas asuvate peamiste ALi rahvusvaheliste partneritega, eelkõige ÜROga, kuid ka valitsusväliste osalejatega, ELi ja ALi suhetega hõlmatud ÜVJP/EJKP küsimustes.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. septembrist 2010–31. augustini 2011 ette nähtud lähtesumma on 1 280 000 eurot.

2.   Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane ELi liikmesriik või institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või liidu institutsiooni haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkoosseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkoosseisu liikmete ülesannete täitmiseks ja töö sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vastavalt vajadusele kokku vastuvõtva osapoole/vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (4) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioon ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist tuge.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist ja plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks; |
| --- | --- |

a)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist ja plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole ELi lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole ELi lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist. Ta aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevusi kooskõlastatakse komisjoni ning vajaduse korral piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö ELi delegatsioonide juhtide ning liikmesriikide esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile 2011. aasta veebruari lõpuks aruande olukorra kohta ning volituste lõppemisel täieliku aruande oma volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 11. august 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 323, 8.12.2007, lk 45.

1

(2)  ELT L 322, 2.12.2008, lk 50.

2

(3)  ELT L 49, 26.2.2010, lk 26.

3

(4)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

4

---

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/26

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/442/ÜVJP,

11. august 2010,

millega pikendatakse Bosniasse ja Hertsegoviinasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 11. märtsil 2009 vastu ühismeetme 2009/181/ÜVJP, (1) millega nimetati Valentin INZKO Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Bosnias ja Hertsegoviinas kuni 28. veebruarini 2010. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 11. märtsil 2009 vastu ühismeetme 2009/181/ÜVJP, (1) millega nimetati Valentin INZKO Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Bosnias ja Hertsegoviinas kuni 28. veebruarini 2010.

| (2) | Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/111/ÜVJP, (2) millega pikendatakse ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/111/ÜVJP, (2) millega pikendatakse ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab. |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

| (4) | ELi eriesindaja volitusi tuleks täita kooskõlastatult komisjoniga, et tagada ühtsus teiste liidu pädevusse kuuluvate asjakohaste tegevustega. |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja volitusi tuleks täita kooskõlastatult komisjoniga, et tagada ühtsus teiste liidu pädevusse kuuluvate asjakohaste tegevustega.

| (5) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(5)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Valentin INZKO volitusi ELi eriesindajana Bosnias ja Hertsegoviinas kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist kõrge esindaja ettepaneku põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad Euroopa Liidu (edaspidi „EL” või „liit”) poliitilistel eesmärkidel Bosnias ja Hertsegoviinas. Need eesmärgid keskenduvad jätkuvatele edusammudele rahukokkuleppe üldraamistiku (General Framework Agreement for Peace - GFAP) rakendamisel Bosnias ja Hertsegoviinas kooskõlas kõrge esindaja büroo missiooni rakendusplaaniga ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi jätkuvatele edusammudele, mille eesmärgiks on selline stabiilne, elujõuline, rahumeelne ja mitmerahvuseline Bosnia ja Hertsegoviina, mis teeb rahumeelset koostööd naabritega ja liigub pöördumatult ELi liikmesuse suunas.

Artikkel 3

Volitused

ELi poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | pakkuda liidu nõu ja abi poliitilises protsessis; |
| --- | --- |

a)

pakkuda liidu nõu ja abi poliitilises protsessis;

| b) | edendada liidu üldist poliitilist koordineerimist ja toetada liidu sisese koordineerimise ja ühtlustamise tugevdamist Bosnias ja Hertsegoviinas, sealhulgas korraldades liidu esinduste juhtidele teabekoosolekuid ja osaledes või olles esindatud nende korralistel koosolekutel, juhatades koordineerimisrühma, mis moodustatakse kõigist kohapeal olevatest liidu osalejatest eesmärgiga koordineerida liidu tegevuse elluviimist, ning andes nimetatud osapooltele juhiseid Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutustega suhtlemiseks; |
| --- | --- |

b)

edendada liidu üldist poliitilist koordineerimist ja toetada liidu sisese koordineerimise ja ühtlustamise tugevdamist Bosnias ja Hertsegoviinas, sealhulgas korraldades liidu esinduste juhtidele teabekoosolekuid ja osaledes või olles esindatud nende korralistel koosolekutel, juhatades koordineerimisrühma, mis moodustatakse kõigist kohapeal olevatest liidu osalejatest eesmärgiga koordineerida liidu tegevuse elluviimist, ning andes nimetatud osapooltele juhiseid Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutustega suhtlemiseks;

| c) | edendada liidu üldist poliitilist koordineerimist ja anda poliitilisi juhiseid liidu jõupingutusteks piirkonnas organiseeritud kuritegevuse tõkestamisel, ilma et see piiraks Euroopa Liidu politseimissiooni (ELi politseimissioon) juhtivat rolli kõnealuste jõupingutuste korrakaitsealasel koordineerimisel ja ALTHEA (EUFOR) sõjalist käsuliini; |
| --- | --- |

c)

edendada liidu üldist poliitilist koordineerimist ja anda poliitilisi juhiseid liidu jõupingutusteks piirkonnas organiseeritud kuritegevuse tõkestamisel, ilma et see piiraks Euroopa Liidu politseimissiooni (ELi politseimissioon) juhtivat rolli kõnealuste jõupingutuste korrakaitsealasel koordineerimisel ja ALTHEA (EUFOR) sõjalist käsuliini;

| d) | anda ELi relvajõudude juhatajale sõjalist käsuliini rikkumata poliitilisi suuniseid sõjalistes küsimustes, millel on kohalik poliitiline mõõde, eelkõige seoses tundlike operatsioonidega ja suhetega kohalike ametivõimude ning kohaliku meediaga; |
| --- | --- |

d)

anda ELi relvajõudude juhatajale sõjalist käsuliini rikkumata poliitilisi suuniseid sõjalistes küsimustes, millel on kohalik poliitiline mõõde, eelkõige seoses tundlike operatsioonidega ja suhetega kohalike ametivõimude ning kohaliku meediaga;

| e) | konsulteerida ELi relvajõudude juhatajaga enne sellise poliitilise meetme võtmist, mis võib mõjutada julgeoleku olukorda; |
| --- | --- |

e)

konsulteerida ELi relvajõudude juhatajaga enne sellise poliitilise meetme võtmist, mis võib mõjutada julgeoleku olukorda;

| f) | tagada liidu avalikkusele suunatud tegevuse järjepidevus ja ühtsus; ELi eriesindaja pressiesindaja on Bosnia ja Hertsegoviina ajakirjanduse jaoks peamine liidu kontaktisik ühise välis- ja julgeolekupoliitika/ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜVJP/ÜJKP) küsimustes; |
| --- | --- |

f)

tagada liidu avalikkusele suunatud tegevuse järjepidevus ja ühtsus; ELi eriesindaja pressiesindaja on Bosnia ja Hertsegoviina ajakirjanduse jaoks peamine liidu kontaktisik ühise välis- ja julgeolekupoliitika/ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜVJP/ÜJKP) küsimustes;

| g) | omada ülevaadet kõigi õigusriigi põhimõtte valdkonda kuuluvate tegevuste kohta ning vajaduse korral nõustada vastavates küsimustes kõrget esindajat ja komisjoni; |
| --- | --- |

g)

omada ülevaadet kõigi õigusriigi põhimõtte valdkonda kuuluvate tegevuste kohta ning vajaduse korral nõustada vastavates küsimustes kõrget esindajat ja komisjoni;

| h) | anda ELi politseimissiooni juhile kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi juhiseid; vajaduse korral konsulteerivad ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsiooni ülem teineteisega; |
| --- | --- |

h)

anda ELi politseimissiooni juhile kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi juhiseid; vajaduse korral konsulteerivad ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsiooni ülem teineteisega;

| i) | toetada politseisüsteemi ümberkorraldamise ettevalmistamist ja läbiviimist osana rahvusvahelise üldsuse ning Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutuste laiemast osalemisest õigusriigi loomisel ning toetudes ELi politseimissiooni korrakaitsealastele tehnilistele teadmistele ja abile selles valdkonnas; |
| --- | --- |

i)

toetada politseisüsteemi ümberkorraldamise ettevalmistamist ja läbiviimist osana rahvusvahelise üldsuse ning Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutuste laiemast osalemisest õigusriigi loomisel ning toetudes ELi politseimissiooni korrakaitsealastele tehnilistele teadmistele ja abile selles valdkonnas;

| j) | toetada tihedas koostöös ELi politseimissiooniga õigusemõistmise ja politsei vahelist tugevdatud ja tõhusamat koostööd kriminaalasjades Bosnias ja Hertsegoviinas; |
| --- | --- |

j)

toetada tihedas koostöös ELi politseimissiooniga õigusemõistmise ja politsei vahelist tugevdatud ja tõhusamat koostööd kriminaalasjades Bosnias ja Hertsegoviinas;

| k) | konsulteerida ELi politseimissiooni juhiga enne sellise poliitilise meetme võtmist, mis võib mõjutada politsei ja julgeoleku olukorda; |
| --- | --- |

k)

konsulteerida ELi politseimissiooni juhiga enne sellise poliitilise meetme võtmist, mis võib mõjutada politsei ja julgeoleku olukorda;

| l) | anda vajaduse korral kõrgele esindajale ja komisjonile nõu kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö ja politseikoostöö valdkonnas, sealhulgas Europoli ja liidu seonduvate tegevuste kohta, ning osaleda vajalikus kohalikus koordineerimistegevuses; |
| --- | --- |

l)

anda vajaduse korral kõrgele esindajale ja komisjonile nõu kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö ja politseikoostöö valdkonnas, sealhulgas Europoli ja liidu seonduvate tegevuste kohta, ning osaleda vajalikus kohalikus koordineerimistegevuses;

| m) | pidades silmas ühtsust ja võimalikke koostoimeid, jätkata konsultatsioone ühinemiseelse abi rahastamisvahendi prioriteetide küsimustes; |
| --- | --- |

m)

pidades silmas ühtsust ja võimalikke koostoimeid, jätkata konsultatsioone ühinemiseelse abi rahastamisvahendi prioriteetide küsimustes;

| n) | toetada tihedas koostöös komisjoniga liidu tugevdatud kohaloleku kavandamist seoses kõrge esindaja büroo sulgemisega, andes sealhulgas nõu üldsuse teavitamisega seonduvate ülemineku aspektide osas; |
| --- | --- |

n)

toetada tihedas koostöös komisjoniga liidu tugevdatud kohaloleku kavandamist seoses kõrge esindaja büroo sulgemisega, andes sealhulgas nõu üldsuse teavitamisega seonduvate ülemineku aspektide osas;

| o) | aidata kaasa inimõiguste ja põhivabaduste austamise arendamisele ja tugevdamisele Bosnias ja Hertsegoviinas kooskõlas inimõigusi käsitleva ELi poliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suunistega; |
| --- | --- |

o)

aidata kaasa inimõiguste ja põhivabaduste austamise arendamisele ja tugevdamisele Bosnias ja Hertsegoviinas kooskõlas inimõigusi käsitleva ELi poliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suunistega;

| p) | olla kontaktis Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudega, eesmärgiga saavutada nende täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga; |
| --- | --- |

p)

olla kontaktis Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudega, eesmärgiga saavutada nende täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga;

| q) | pakkuda poliitilist nõu ja abi põhiseaduse reformi protsessis; |
| --- | --- |

q)

pakkuda poliitilist nõu ja abi põhiseaduse reformi protsessis;

| r) | kehtivat käsuliini rikkumata osutada abi tagamaks, et kõiki tegevuspaigas asuvaid liidu vahendeid rakendataks ühtselt, et saavutada liidu poliitilisi eesmärke. |
| --- | --- |

r)

kehtivat käsuliini rikkumata osutada abi tagamaks, et kõiki tegevuspaigas asuvaid liidu vahendeid rakendataks ühtselt, et saavutada liidu poliitilisi eesmärke.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

Artikkel 5

Kõrge esindaja

ELi eriesindaja ülesanded ei mõjuta mingil viisil kõrge esindaja volitusi Bosnias ja Hertsegoviinas, sealhulgas tema rolli kõikide kodanikuorganisatsioonide ja -ametite koordineerijana, mis on ette nähtud Bosnia ja Hertsegoviina rahukokkuleppe üldraamistiku ja rahu tagamise nõukogu hilisemate järelduste ja avaldustega.

Artikkel 6

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. september 2010 – 31. august 2011 ette nähtud lähtesumma on 3 700 000 eurot.

2.   Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kõnealuste kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 7

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või liidu institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või liidu institutsiooni haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 8

Euroopa Liidu eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkoosseisu liikmete ülesannete täitmiseks ja töö sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vastavalt vajadusele kokku vastuvõtva osapoole/vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 9

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (3) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

Artikkel 10

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioon ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist tuge.

Artikkel 11

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkooseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist, ja mis sisaldab ka plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks; |
| --- | --- |

a)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist, ja mis sisaldab ka plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi poolt missioonipiirkonnale määratud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi poolt missioonipiirkonnale määratud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 12

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. Kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 13

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ja vajaduse korral piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsiooni juhiga ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

2.   Liidu kriisiohjamisoperatsioonide toetamiseks parandab ELi eriesindaja koos teiste kohapeal viibivate liidu osalistega teabe levitamist ja jagamist kõnealuste liidu osaliste vahel, et saavutada võimalikult ühtne arusaam olukorrast ja olukorra ühine hindamine.

Artikkel 14

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile 2011. aasta veebruari lõpus eduaruande ja volituste lõppemisel täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 11. august 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 67, 12.3.2009, lk 88.

1

(2)  ELT L 46, 23.2.2010, lk 23.

2

(3)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

3

---

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/29 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/29

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/443/ÜVJP,

11. august 2010,

millega pikendatakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 5. oktoobril 2006 vastu otsuse 2006/670/ÜVJP, (1) millega nimetati Pierre MOREL Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Kesk-Aasias. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 5. oktoobril 2006 vastu otsuse 2006/670/ÜVJP, (1) millega nimetati Pierre MOREL Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Kesk-Aasias.

| (2) | Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/112/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi 31. augustini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/112/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi 31. augustini 2010.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab. |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Pierre MORELI volitusi Kesk-Aasiasse nimetatud ELi eriesindajana kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist kõrge esindaja soovituse põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad liidu poliitilistel eesmärkidel Kesk-Aasias. Need eesmärgid hõlmavad järgmist:

| a) | edendada häid ja tihedaid suhteid Kesk-Aasia riikide ja liidu vahel vastavates kokkulepetes määratletud ühiste väärtuste ning huvide alusel; |
| --- | --- |

a)

edendada häid ja tihedaid suhteid Kesk-Aasia riikide ja liidu vahel vastavates kokkulepetes määratletud ühiste väärtuste ning huvide alusel;

| b) | toetada piirkonnas asuvate riikide stabiilsust ja omavahelist koostööd; |
| --- | --- |

b)

toetada piirkonnas asuvate riikide stabiilsust ja omavahelist koostööd;

| c) | toetada demokraatia, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise tugevdamist Kesk-Aasias; |
| --- | --- |

c)

toetada demokraatia, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise tugevdamist Kesk-Aasias;

| d) | käsitleda peamisi ohte, eelkõige spetsiifilisi probleeme, millel on otsene mõju Euroopale; |
| --- | --- |

d)

käsitleda peamisi ohte, eelkõige spetsiifilisi probleeme, millel on otsene mõju Euroopale;

| e) | edendada liidu tõhusust ja nähtavust piirkonnas, kaasa arvatud tihedama tegevuse kooskõlastamise kaudu teiste asjaomaste partneritega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu OSCE. |
| --- | --- |

e)

edendada liidu tõhusust ja nähtavust piirkonnas, kaasa arvatud tihedama tegevuse kooskõlastamise kaudu teiste asjaomaste partneritega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu OSCE.

Artikkel 3

Volitused

1.   Kõnealuste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | edendada üldist liidu poliitilist kooskõlastamist Kesk-Aasias ja tagada liidu välistegevuse järjepidevus piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

edendada üldist liidu poliitilist kooskõlastamist Kesk-Aasias ja tagada liidu välistegevuse järjepidevus piirkonnas;

| b) | liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) nimel, kooskõlas oma volitustega ning koostöös komisjoniga jälgida Kesk-Aasiaga loodud uut partnerlust käsitleva ELi strateegia rakendamisprotsessi, anda soovitusi ja anda korrapäraselt aru asjaomastele nõukogu organitele; |
| --- | --- |

b)

liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) nimel, kooskõlas oma volitustega ning koostöös komisjoniga jälgida Kesk-Aasiaga loodud uut partnerlust käsitleva ELi strateegia rakendamisprotsessi, anda soovitusi ja anda korrapäraselt aru asjaomastele nõukogu organitele;

| c) | abistada nõukogu Kesk-Aasia suunalise tervikpoliitika edasiarendamisel; |
| --- | --- |

c)

abistada nõukogu Kesk-Aasia suunalise tervikpoliitika edasiarendamisel;

| d) | jälgida tähelepanelikult poliitilisi arenguid Kesk-Aasias, arendades ja säilitades tihedaid suhteid valitsuste, parlamentide, kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna ja massimeediaga; |
| --- | --- |

d)

jälgida tähelepanelikult poliitilisi arenguid Kesk-Aasias, arendades ja säilitades tihedaid suhteid valitsuste, parlamentide, kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna ja massimeediaga;

| e) | julgustada Kasahstani, Kirgiisi Vabariiki, Tadžikistani, Türkmenistani ja Usbekistani tegema koostööd ühist huvi pakkuvates piirkondlikes küsimustes; |
| --- | --- |

e)

julgustada Kasahstani, Kirgiisi Vabariiki, Tadžikistani, Türkmenistani ja Usbekistani tegema koostööd ühist huvi pakkuvates piirkondlikes küsimustes;

| f) | luua suhted ja arendada koostööd peamiste huvitatud osalejatega piirkonnas ning asjaomaste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Šanghai Koostööorganisatsiooni (SCO), Euraasia Majandusühenduse (EURASEC), Aasia interaktsiooni ja usalduse suurendamise meetmete konverentsi (CICA), Ühise Julgeoleku Lepingu Organisatsiooni (CSTO), Kesk-Aasia Piirkondliku Majanduskoostöö Organisatsiooni (CAREC) ning Kesk-Aasia piirkondliku teabe ja koordinatsiooni keskusega (CARICC); |
| --- | --- |

f)

luua suhted ja arendada koostööd peamiste huvitatud osalejatega piirkonnas ning asjaomaste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Šanghai Koostööorganisatsiooni (SCO), Euraasia Majandusühenduse (EURASEC), Aasia interaktsiooni ja usalduse suurendamise meetmete konverentsi (CICA), Ühise Julgeoleku Lepingu Organisatsiooni (CSTO), Kesk-Aasia Piirkondliku Majanduskoostöö Organisatsiooni (CAREC) ning Kesk-Aasia piirkondliku teabe ja koordinatsiooni keskusega (CARICC);

| g) | toetada inimõigusi käsitleva ELi poliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suuniste rakendamist, eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades asuvate naiste ja laste osas, eelkõige nende olukorra arengut jälgides ja käsitledes; |
| --- | --- |

g)

toetada inimõigusi käsitleva ELi poliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suuniste rakendamist, eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades asuvate naiste ja laste osas, eelkõige nende olukorra arengut jälgides ja käsitledes;

| h) | toetada tihedas koostöös OSCEga konfliktide ennetamist ja lahendamist, luues suhted ametiasutuste ja muude kohalike osalejatega (valitsusväliste organisatsioonide, erakondade, vähemuste, religioossete rühmituste ja nende juhtidega); |
| --- | --- |

h)

toetada tihedas koostöös OSCEga konfliktide ennetamist ja lahendamist, luues suhted ametiasutuste ja muude kohalike osalejatega (valitsusväliste organisatsioonide, erakondade, vähemuste, religioossete rühmituste ja nende juhtidega);

| i) | aidata kaasa Kesk-Aasiaga seonduvate energiavarustuse kindluse, narkootikumidevastaste ja veeressursside majandamise ÜVJP aspektide sõnastamisele. |
| --- | --- |

i)

aidata kaasa Kesk-Aasiaga seonduvate energiavarustuse kindluse, narkootikumidevastaste ja veeressursside majandamise ÜVJP aspektide sõnastamisele.

2.   ELi eriesindaja toetab kõrge esindaja tegevust ning omab ülevaadet kõigist liidu tegevustest piirkonnas.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. septembrist 2010–31. augustini 2011 ette nähtud lähtesumma on 1 250 000 eurot.

2.   Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või liidu institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või liidu institutsiooni haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkoosseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkoosseisu liikmete ülesannete täitmiseks ja töö sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vastavalt vajadusele kokku vastuvõtva osapoole/vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (3) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioonid ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist tuge.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeoleku olukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist, ja mis sisaldab ka plaane kriisiolukorraks missiooni evakueerimiseks; |
| --- | --- |

a)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist, ja mis sisaldab ka plaane kriisiolukorraks missiooni evakueerimiseks;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal töölevõetud isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal töölevõetud isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. Kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist. Ta aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ning vajaduse korral Afganistani nimetatud ELi eriesindaja tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt üle. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile 2011. aasta veebruari lõpus eduaruande ja volituste lõppemisel täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 11. august 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 275, 6.10.2006, lk 65.

1

(2)  ELT L 46, 23.2.2010, lk 27.

2

(3)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

3

---

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/32 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/32

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/444/ÜVJP,

11. august 2010,

millega pikendatakse endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. oktoobril 2005 vastu ühismeetme 2005/724/ÜVJP, (1) millega nimetati Erwan FOUÉRÉ Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. oktoobril 2005 vastu ühismeetme 2005/724/ÜVJP, (1) millega nimetati Erwan FOUÉRÉ Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

| (2) | Nõukogu võttis 16. märtsil 2010 vastu otsuse 2010/156/ÜVJP, (2) millega pikendatakse ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 16. märtsil 2010 vastu otsuse 2010/156/ÜVJP, (2) millega pikendatakse ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal vastu otsuse, et asjakohased otsuse 2010/156/ÜVJP raames täidetavad vastavad ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ja lõpetab volitused, |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal vastu otsuse, et asjakohased otsuse 2010/156/ÜVJP raames täidetavad vastavad ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ja lõpetab volitused,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/156/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Euroopa Liidu eriesindaja
  Käesolevaga pikendatakse Erwan FOUÉRÉ volitusi ELi eriesindajana endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis kuni 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu otsuse, et kehtiva otsuse raames täidetavad vastavad asjakohased ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ja lõpetab volitused.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Erwan FOUÉRÉ volitusi ELi eriesindajana endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis kuni 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu otsuse, et kehtiva otsuse raames täidetavad vastavad asjakohased ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ja lõpetab volitused.”

| 2. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Rahastamine
  1.   ELi eriesindaja volitustega täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. aprill 2010 – 31. august 2010 ette nähtud lähtesumma on 340 000 eurot.
  2.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. september 2010 – 28. veebruar 2011 ette nähtud lähtesumma on 310 000 eurot.
  3.   Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.
  4.   Kõnealuste kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volitustega täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. aprill 2010 – 31. august 2010 ette nähtud lähtesumma on 340 000 eurot.

2.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. september 2010 – 28. veebruar 2011 ette nähtud lähtesumma on 310 000 eurot.

3.   Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

4.   Kõnealuste kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 11. august 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 272, 18.10.2005, lk 26.

1

(2)  ELT L 67, 17.3.2010, lk 6.

2

---

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/33

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/445/ÜVJP,

11. august 2010,

millega pikendatakse Gruusia kriisi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 25. septembril 2008. aastal vastu ühismeetme 2008/760/ÜVJP, (1) millega nimetati Pierre MOREL Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Gruusia kriisi jaoks kuni 28. veebruarini 2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 25. septembril 2008. aastal vastu ühismeetme 2008/760/ÜVJP, (1) millega nimetati Pierre MOREL Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Gruusia kriisi jaoks kuni 28. veebruarini 2009.

| (2) | Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/106/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/106/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab. |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Pierre MORELi volitusi Gruusia kriisi jaoks nimetatud ELi eriesindajana kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist kõrge esindaja ettepaneku põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Eesmärgid

Gruusia kriisi jaoks ametisse nimetatud ELi eriesindaja volitused põhinevad eesmärkidel, mis on esitatud 1. septembril 2008 Brüsselis toimunud erakorralise Euroopa Ülemkogu järeldustes ning nõukogu 15. septembri 2008. aasta järeldustes Gruusia kohta.

ELi eriesindaja suurendab Euroopa Liidu (edaspidi „EL” või „liit”) tegevuse tulemuslikkust ja nähtavust Gruusia konflikti lahendamisele kaasa aitamisel.

Artikkel 3

Volitused

Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | ühelt poolt aidata ette valmistada 12. augusti 2008. aasta kokkuleppe punkti 6 alusel peetavaid rahvusvahelisi läbirääkimisi, mis hõlmavad eelkõige järgmisi küsimusi:






  — | vahendid julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks kõnealuses piirkonnas; |
| --- | --- | --- |

a)

ühelt poolt aidata ette valmistada 12. augusti 2008. aasta kokkuleppe punkti 6 alusel peetavaid rahvusvahelisi läbirääkimisi, mis hõlmavad eelkõige järgmisi küsimusi:

—

vahendid julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks kõnealuses piirkonnas;

| — | pagulaste ja riigisiseselt ümberasustatud isikute küsimus, tuginedes rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetele ja |
| --- | --- |

—

pagulaste ja riigisiseselt ümberasustatud isikute küsimus, tuginedes rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetele ja

| — | mis tahes muud küsimused osapoolte kokkuleppel; |
| --- | --- |

—

mis tahes muud küsimused osapoolte kokkuleppel;

teiselt poolt aidata määrata kindlaks liidu seisukoht ja esindada seda kõnealustel läbirääkimistel;

| b) | hõlbustada tihedas koostöös Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga (OSCE) nii 8. septembril 2008 Moskvas ja Tbilisis sõlmitud kokkuleppe kui ka 12. augusti 2008. aasta kokkuleppe rakendamist; |
| --- | --- |

b)

hõlbustada tihedas koostöös Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga (OSCE) nii 8. septembril 2008 Moskvas ja Tbilisis sõlmitud kokkuleppe kui ka 12. augusti 2008. aasta kokkuleppe rakendamist;

eespool nimetatud tegevuste raames aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika ja selle põhimõtete rakendamisele kõnealuses valdkonnas, eelkõige seoses laste ja naistega.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. september 2010 – 31. august 2011 ette nähtud lähtesumma on 700 000 eurot.

2.   Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane liidu liikmesriik või institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või liidu institutsiooni haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete missiooni täitmiseks ja töö sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vastavalt vajadusele kokku vastuvõtva osapoolega/vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (3) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioon osutab ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist tuge.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist ja plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks; |
| --- | --- |

a)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist ja plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni piirkonna riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni piirkonna riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. Kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist. Ta aitab tagada, et kõiki liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ning teiste kohapealsete ELi eriesindajate, eelkõige Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud ELi eriesindaja tegevusega, võttes arvesse viimase volituste konkreetseid eesmärke. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsiooni juhi ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt üle. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile 2011. aasta veebruari lõpus eduaruande ja volituste lõppemisel täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 11. august 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 259, 27.9.2008, lk 16.

1

(2)  ELT L 46, 23.2.2010, lk 5.

2

(3)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

3

---

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/36

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/446/ÜVJP,

11. august 2010,

millega pikendatakse Kosovosse (1) nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 10. juunil 1999 vastu resolutsiooni 1244. |
| --- | --- |

(1)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 10. juunil 1999 vastu resolutsiooni 1244.

| (2) | Nõukogu võttis 15. septembril 2006 vastu ühismeetme 2006/623/ÜVJP, (2) millega asutatakse ELi rühm Kosovos võimaliku rahvusvahelise tsiviilbüroo ja selle koostisosana Euroopa Liidu eriesindaja ametikoha loomise ettevalmistamisele kaasaaitamiseks (ICO/EUSRi ettevalmistusrühm). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 15. septembril 2006 vastu ühismeetme 2006/623/ÜVJP, (2) millega asutatakse ELi rühm Kosovos võimaliku rahvusvahelise tsiviilbüroo ja selle koostisosana Euroopa Liidu eriesindaja ametikoha loomise ettevalmistamisele kaasaaitamiseks (ICO/EUSRi ettevalmistusrühm).

| (3) | Euroopa Ülemkogu rõhutas 13.–14. detsembril 2007, et Euroopa Liit (EL) on valmis täitma juhtivat rolli piirkonnas stabiilsuse tugevdamisel ja Kosovo tulevast staatust määratleva kokkuleppe rakendamisel. Euroopa Ülemkogu märkis, et liit on valmis aitama Kosovot teel jätkusuutliku stabiilsuse suunas, sealhulgas Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) missiooni abil ja toetades rahvusvahelist tsiviilbürood, mis on osa rahvusvahelisest kohalolekust. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu rõhutas 13.–14. detsembril 2007, et Euroopa Liit (EL) on valmis täitma juhtivat rolli piirkonnas stabiilsuse tugevdamisel ja Kosovo tulevast staatust määratleva kokkuleppe rakendamisel. Euroopa Ülemkogu märkis, et liit on valmis aitama Kosovot teel jätkusuutliku stabiilsuse suunas, sealhulgas Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) missiooni abil ja toetades rahvusvahelist tsiviilbürood, mis on osa rahvusvahelisest kohalolekust.

| (4) | Nõukogu võttis 4. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO) (3) ja ühismeetme 2008/123/ÜVJP, (4) millega nimetati Pieter FEITH Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Kosovos. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 4. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO) (3) ja ühismeetme 2008/123/ÜVJP, (4) millega nimetati Pieter FEITH Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Kosovos.

| (5) | Nõukogu võttis 25. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/118/ÜVJP, millega pikendatakse ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010 (5). |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 25. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/118/ÜVJP, millega pikendatakse ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010 (5).

| (6) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 28. veebruarini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab. |
| --- | --- |

(6)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 28. veebruarini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

| (7) | Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess on Lääne-Balkani piirkonnale suunatud liidu poliitika strateegiline raamistik ning Kosovo suhtes kohaldatakse selle vahendeid, sealhulgas Euroopa partnerlust, poliitilist ja tehnilist dialoogi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi järelevalvemehhanismi raames ning valdkonnaga seotud liidu abiprogramme. |
| --- | --- |

(7)

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess on Lääne-Balkani piirkonnale suunatud liidu poliitika strateegiline raamistik ning Kosovo suhtes kohaldatakse selle vahendeid, sealhulgas Euroopa partnerlust, poliitilist ja tehnilist dialoogi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi järelevalvemehhanismi raames ning valdkonnaga seotud liidu abiprogramme.

| (8) | ELi eriesindaja volitusi tuleks rakendada komisjoniga kooskõlastatult, et tagada ühtsus teiste liidu pädevusse kuuluvate asjakohaste tegevustega. |
| --- | --- |

(8)

ELi eriesindaja volitusi tuleks rakendada komisjoniga kooskõlastatult, et tagada ühtsus teiste liidu pädevusse kuuluvate asjakohaste tegevustega.

| (9) | Nõukogu näeb ette, et ELi eriesindaja ja rahvusvahelise tsiviilesindaja volitused ja ülesanded jäävad sama isiku kanda. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu näeb ette, et ELi eriesindaja ja rahvusvahelise tsiviilesindaja volitused ja ülesanded jäävad sama isiku kanda.

| (10) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(10)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Pieter FEITHi volitusi ELi eriesindajana Kosovos kuni 28. veebruarini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist kõrge esindaja ettepaneku põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad liidu poliitilistel eesmärkidel Kosovos. Need hõlmavad juhtiva rolli täitmist piirkonnas stabiilsuse tugevdamisel ja Kosovo tulevast staatust määratleva kokkuleppe rakendamisel eesmärgiga saavutada stabiilne, elujõuline, rahumeelne, demokraatlik ja mitmerahvuseline Kosovo, kes heanaaberlike suhete kaudu aitab kaasa piirkondlikule koostööle ja stabiilsusele; Kosovo, kes järgib õigusriigi põhimõtet, kaitseb vähemuste õigusi ning kultuuri- ja usupärandit.

Artikkel 3

Volitused

Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | pakkuda liidu nõu ja abi poliitilises protsessis; |
| --- | --- |

a)

pakkuda liidu nõu ja abi poliitilises protsessis;

| b) | edendada üldist liidu poliitilist koordineerimist Kosovos; |
| --- | --- |

b)

edendada üldist liidu poliitilist koordineerimist Kosovos;

| c) | anda Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX KOSOVO) juhile Kosovos kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi juhiseid, sealhulgas täitevkohustustega seonduvate küsimuste poliitiliste aspektide osas; |
| --- | --- |

c)

anda Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX KOSOVO) juhile Kosovos kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi juhiseid, sealhulgas täitevkohustustega seonduvate küsimuste poliitiliste aspektide osas;

| d) | tagada liidu avalikkusele suunatud tegevuse järjepidevus ja ühtsus. ELi eriesindaja pressiesindaja on Kosovo ajakirjanduse jaoks peamine liidu kontaktisik ühise välis- ja julgeolekupoliitika/ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜVJP/ÜJKP) küsimustes. Ajakirjanduse ja avaliku teavitamisega seotud tegevusi viiakse läbi tihedas ja pidevas koostöös liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) pressiesindaja/nõukogu sekretariaadi pressibürooga; |
| --- | --- |

d)

tagada liidu avalikkusele suunatud tegevuse järjepidevus ja ühtsus. ELi eriesindaja pressiesindaja on Kosovo ajakirjanduse jaoks peamine liidu kontaktisik ühise välis- ja julgeolekupoliitika/ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜVJP/ÜJKP) küsimustes. Ajakirjanduse ja avaliku teavitamisega seotud tegevusi viiakse läbi tihedas ja pidevas koostöös liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) pressiesindaja/nõukogu sekretariaadi pressibürooga;

| e) | aidata kaasa inimõiguste ja põhivabaduste (sealhulgas naiste ja laste osas) austamise arendamisele ja tugevdamisele Kosovos kooskõlas inimõigusi käsitlevate ELi poliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suunistega. |
| --- | --- |

e)

aidata kaasa inimõiguste ja põhivabaduste (sealhulgas naiste ja laste osas) austamise arendamisele ja tugevdamisele Kosovos kooskõlas inimõigusi käsitlevate ELi poliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suunistega.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. septembrist 2010–28. veebruarini 2011 ette nähtud lähtesumma on 1 230 000 eurot.

2.   Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele. Lääne-Balkani piirkonna riikide kodanikud võivad osaleda pakkumismenetluses.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Spetsiaalne liidu personal määratakse abistama ELi eriesindajat tema volituste täitmisel ning toetama kogu liidu tegevuse järjepidevust, nähtavust ja tõhusust Kosovos. Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või liidu institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või liidu institutsiooni haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkoosseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkoosseisu liikmete ülesannete täitmiseks ja töö sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse kokku vastavalt vajadusele vastuvõtva osapoolega/vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

Salastatud teabe kaitse

1.   ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (6) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

2.   Kõrgel esindajal on õigus kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega avaldada NATOle/KFORile ELi salastatud teavet ning kõnealuse meetme jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „CONFIDENTIEL UE”.

3.   Samuti on kõrgel esindajal õigus kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega ning vastavalt ELi eriesindaja operatiivvajadustele avaldada Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile (ÜRO) ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile (OSCE) ELi salastatud teavet ning kõnealuse meetme jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „RESTREINT UE”. Selleks töötatakse välja kohalik kord.

4.   Kõrgel esindajal on õigus avaldada käesoleva otsusega ühinenud kolmandatele osapooltele ELi salastamata dokumente, mis on seotud meedet käsitlevate nõukogu aruteludega, mille kohta vastavalt nõukogu kodukorra (7) artikli 6 lõikele 1 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioon ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist tuge.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkooseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, samuti julgeolekualaste juhtumite haldamist ja plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks; |
| --- | --- |

a)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, samuti julgeolekualaste juhtumite haldamist ja plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist. Ta aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ning vajaduse korral piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö piirkonnas asuvate liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja annab EULEX KOSOVO missioonijuhile Kosovos kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi juhiseid, sealhulgas täitevkohustustega seonduvate küsimuste poliitiliste aspektide osas. Vajaduse korral konsulteerivad ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsioonide ülem teineteisega.

3.   ELi eriesindaja teeb samuti koostööd asjakohaste kohalike asutuste ning teiste kohapeal viibivate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

4.   ELi eriesindaja tagab koos teiste kohapeal viibivate liidupoolsete osalistega teabe levitamise ja jagamise operatsiooni toimumiskohas asuvate liidupoolsete osaliste vahel, et jõuda võimalikult ühtsele arusaamale olukorrast ja sellele antavast hinnangust.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt üle. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile volituste lõppemisel täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 11. august 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999) alusel.

1

(2)  ELT L 253, 16.9.2006, lk 29.

2

(3)  ELT L 42, 16.2.2008, lk 92.

3

(4)  ELT L 42, 16.2.2008, lk 88.

4

(5)  ELT L 49, 26.2.2010, lk 22.

5

(6)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

6

(7)  Otsus 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 325, 11.12.2009, lk 35).

7

---

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/39

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/447/ÜVJP,

11. august 2010,

millega pikendatakse Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 21. juulil 2003 vastu ühismeetme 2003/537/ÜVJP, (1) millega nimetati Marc OTTE Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 21. juulil 2003 vastu ühismeetme 2003/537/ÜVJP, (1) millega nimetati Marc OTTE Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks.

| (2) | Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/107/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/107/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal vastu otsuse, et otsuse 2010/107/ÜVJP raames täidetavad vastavad asjakohased ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ning lõpetab volitused. |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal vastu otsuse, et otsuse 2010/107/ÜVJP raames täidetavad vastavad asjakohased ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ning lõpetab volitused.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/107/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Euroopa Liidu eriesindaja
  Käesolevaga pikendatakse Marc OTTE volitusi Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud ELi eriesindajana 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab kõrge esindaja ettepaneku alusel vastu otsuse, et kehtiva otsuse raames täidetavad vastavad asjakohased ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ja lõpetab volitused.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Marc OTTE volitusi Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud ELi eriesindajana 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab kõrge esindaja ettepaneku alusel vastu otsuse, et kehtiva otsuse raames täidetavad vastavad asjakohased ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ja lõpetab volitused.”

| 2. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Rahastamine
  1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märts 2010 – 31. august 2010 ette nähtud lähtesumma on 730 000 eurot.
  2.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. september 2010 – 28. veebruar 2011 ette nähtud lähtesumma on 585 000 eurot.
  3.   Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.
  4.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märts 2010 – 31. august 2010 ette nähtud lähtesumma on 730 000 eurot.

2.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. september 2010 – 28. veebruar 2011 ette nähtud lähtesumma on 585 000 eurot.

3.   Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

4.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 11. august 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 184, 23.7.2003, lk 45.

1

(2)  ELT L 46, 23.2.2010, lk 8.

2

---

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/40

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/448/ÜVJP,

11. august 2010,

millega pikendatakse Moldova Vabariiki nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 15. veebruaril 2007 vastu ühismeetme 2007/107/ÜVJP, (1) millega nimetati Kálmán MIZSEI Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Moldova Vabariigis. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 15. veebruaril 2007 vastu ühismeetme 2007/107/ÜVJP, (1) millega nimetati Kálmán MIZSEI Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Moldova Vabariigis.

| (2) | Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/108/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/108/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal vastu otsuse, et otsuse 2010/108/ÜVJP raames täidetavad vastavad asjakohased ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ning lõpetab volitused. |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal vastu otsuse, et otsuse 2010/108/ÜVJP raames täidetavad vastavad asjakohased ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ning lõpetab volitused.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/108/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Euroopa Liidu eriesindaja
  Käesolevaga pikendatakse Kálmán MIZSEI volitusi Moldova Vabariiki nimetatud ELi eriesindajana 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab kõrge esindaja ettepaneku alusel vastu otsuse, et kehtiva otsuse raames täidetavad vastavad asjakohased ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ja lõpetab volitused.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Kálmán MIZSEI volitusi Moldova Vabariiki nimetatud ELi eriesindajana 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab kõrge esindaja ettepaneku alusel vastu otsuse, et kehtiva otsuse raames täidetavad vastavad asjakohased ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ja lõpetab volitused.”

| 2. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Rahastamine
  1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märts 2010 – 31. august 2010 ette nähtud lähtesumma on 1 025 000 eurot.
  2.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. september 2010 – 28. veebruar 2011 ette nähtud lähtesumma on 830 000 eurot.
  3.   Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.
  4.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märts 2010 – 31. august 2010 ette nähtud lähtesumma on 1 025 000 eurot.

2.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. september 2010 – 28. veebruar 2011 ette nähtud lähtesumma on 830 000 eurot.

3.   Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

4.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 11. august 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 46, 16.2.2007, lk 59.

1

(2)  ELT L 46, 23.2.2010, lk 12.

2

---

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/41 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/41

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/449/ÜVJP,

11. august 2010,

millega pikendatakse Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2006/121/ÜVJP, (1) millega nimetati Peter SEMNEBY Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Lõuna-Kaukaasias. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 20. veebruaril 2006 vastu ühismeetme 2006/121/ÜVJP, (1) millega nimetati Peter SEMNEBY Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Lõuna-Kaukaasias.

| (2) | Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/109/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010 vastu otsuse 2010/109/ÜVJP, (2) millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 31. augustini 2010.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal vastu otsuse, et asjakohased otsuse 2010/109/ÜVJP raames täidetavad vastavad ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ning lõpetab volitused. |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal vastu otsuse, et asjakohased otsuse 2010/109/ÜVJP raames täidetavad vastavad ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ning lõpetab volitused.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/109/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Euroopa Liidu eriesindaja
  Käesolevaga pikendatakse Peter SEMNEBY volitusi Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud ELi eriesindajana 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu otsuse, et kehtiva otsuse raames täidetavad vastavad asjakohased ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ja lõpetab volitused.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Peter SEMNEBY volitusi Lõuna-Kaukaasiasse nimetatud ELi eriesindajana 28. veebruarini 2011 või seniks, kuni nõukogu võtab kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu otsuse, et kehtiva otsuse raames täidetavad vastavad asjakohased ülesanded on sätestatud Euroopa välisteenistuse raames, ja lõpetab volitused.”

| 2. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Rahastamine
  1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märts 2010 – 31. august 2010 ette nähtud lähtesumma on 1 855 000 eurot.
  2.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. september 2010 – 28. veebruar 2011 ette nähtud lähtesumma on 1 410 000 eurot.
  3.   Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.
  4.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märts 2010 – 31. august 2010 ette nähtud lähtesumma on 1 855 000 eurot.

2.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. september 2010 – 28. veebruar 2011 ette nähtud lähtesumma on 1 410 000 eurot.

3.   Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

4.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 11. august 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 49, 21.2.2006, lk 14.

1

(2)  ELT L 46, 23.2.2010, lk 16.

2

---

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/42 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/42

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/450/ÜVJP,

11. august 2010,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sudaanis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu ühismeetme 2005/556/ÜVJP, (1) millega nimetati ametisse Euroopa Liidu eriesindaja (edaspidi „ELi eriesindaja”) Sudaanis. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu ühismeetme 2005/556/ÜVJP, (1) millega nimetati ametisse Euroopa Liidu eriesindaja (edaspidi „ELi eriesindaja”) Sudaanis.

| (2) | Euroopa Liidu eriesindajaks Sudaanis tuleks nimetada Rosalind MARSDEN ning tema volitused peaksid kehtima 1. septembrist 2010 kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu eriesindajaks Sudaanis tuleks nimetada Rosalind MARSDEN ning tema volitused peaksid kehtima 1. septembrist 2010 kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

| (3) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ametisse nimetamine

Käesolevaga nimetatakse Rosalind MARSDEN ELi eriesindajaks Sudaanis ajavahemikuks 1. septembrist 2010 kuni 31. augustini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistuse loomist käsitleva otsuse jõustumist kõrge esindaja ettepaneku põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad Euroopa Liidu (edaspidi „EL” või „liit”) poliitilistel eesmärkidel Sudaanis, tehes koostööd Sudaani osapoolte, Aafrika Liidu ja ÜROga ning teiste riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega, et saavutada üldise rahukokkuleppe raames rahumeelne üleminek, sealhulgas usaldusväärse rahvahääletuse korraldamine Abyeis ja enesemääramisõigust käsitleva rahvahääletuse korraldamine 2011. aasta jaanuaris Lõuna-Sudaanis. See hõlmab aktiivset panustamist üldise rahukokkuleppe täielikku ja õigeaegsesse rakendamisse ning rahvahääletusejärgsesse korraldusse; institutsioonide ülesehitamise toetamist, stabiilsuse, julgeoleku ja arengu edendamist Lõuna-Sudaanis sõltumata enesemääramisõigust käsitleva rahvahääletuse tulemustest; julgeoleku edendamist ja Darfuri konflikti poliitilise lahenduse hõlbustamist; õigluse, lepitamise ja inimõiguste austamise edendamist, sealhulgas täielikku koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga; ning humanitaarabi juurdepääsu parandamist kogu Sudaanis.

Artikkel 3

Volitused

1.   Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | olla ühenduses Sudaani valitsuse, Sudaani lõunaosa valitsuse, Darfuri relvastatud rühmituste ja teiste Sudaani osapooltega, samuti kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonidega ning säilitada tihe koostöö Aafrika Liidu ja ÜROga, et edendada liidu poliitilisi eesmärke; |
| --- | --- |

a)

olla ühenduses Sudaani valitsuse, Sudaani lõunaosa valitsuse, Darfuri relvastatud rühmituste ja teiste Sudaani osapooltega, samuti kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonidega ning säilitada tihe koostöö Aafrika Liidu ja ÜROga, et edendada liidu poliitilisi eesmärke;

| b) | edendada Sudaani suhtes järjepidevat rahvusvahelist lähenemisviisi, säilitades tiheda kontakti Aafrika Liiduga, eelkõige Sudaani kõrgetasemelise komisjoniga Aafrika Liidus, ÜROga, pidades tihedaid ja regulaarseid konsultatsioone ÜRO missiooniga Sudaanis (UNMIS) ning Aafrika Liidu ja ÜRO ühisoperatsiooniga Darfuris (UNAMID), valitsustevahelise arenguametiga (IGAD), Araabia Riikide Liigaga ning piirkondlike ja muude võtmetähtsusega sidusrühmadega, sealhulgas USA erisaadikuga; |
| --- | --- |

b)

edendada Sudaani suhtes järjepidevat rahvusvahelist lähenemisviisi, säilitades tiheda kontakti Aafrika Liiduga, eelkõige Sudaani kõrgetasemelise komisjoniga Aafrika Liidus, ÜROga, pidades tihedaid ja regulaarseid konsultatsioone ÜRO missiooniga Sudaanis (UNMIS) ning Aafrika Liidu ja ÜRO ühisoperatsiooniga Darfuris (UNAMID), valitsustevahelise arenguametiga (IGAD), Araabia Riikide Liigaga ning piirkondlike ja muude võtmetähtsusega sidusrühmadega, sealhulgas USA erisaadikuga;

| c) | osaleda rahvusvahelise nõuandva kogu töös seoses järjepidevate rahvusvaheliste jõupingutustega Sudaani osas; |
| --- | --- |

c)

osaleda rahvusvahelise nõuandva kogu töös seoses järjepidevate rahvusvaheliste jõupingutustega Sudaani osas;

| d) | säilitada regulaarne kõrgetasemeline poliitiline kontakt IGADi ja peamiste piirkondlike sidusrühmadega, eesmärgiga arendada täiendavalt edasi üldise rahukokkuleppe rakendamist ja selle mõju Sudaani integratsioonile piirkonnas, ning teha aktiivselt koostööd piirkondlike ja võtmetähtsusega Aafrika riikidega, et tugevdada üksmeelt üldise rahukokkuleppe rakendamise osas, sealhulgas austust Lõuna-Sudaani enesemääramisõigust käsitleva rahvahääletuse tulemuste suhtes; |
| --- | --- |

d)

säilitada regulaarne kõrgetasemeline poliitiline kontakt IGADi ja peamiste piirkondlike sidusrühmadega, eesmärgiga arendada täiendavalt edasi üldise rahukokkuleppe rakendamist ja selle mõju Sudaani integratsioonile piirkonnas, ning teha aktiivselt koostööd piirkondlike ja võtmetähtsusega Aafrika riikidega, et tugevdada üksmeelt üldise rahukokkuleppe rakendamise osas, sealhulgas austust Lõuna-Sudaani enesemääramisõigust käsitleva rahvahääletuse tulemuste suhtes;

| e) | toetada ÜRO/Aafrika Liidu ühise vahendaja ja AUHIPi tööd seoses rahvusvaheliste jõupingutustega hõlbustada püsiva rahulepingu saavutamist Darfuris ning jälgida tähelepanelikult läbirääkimiste protsessi, millele aitavad kaasa muu hulgas Katari, Egiptuse, Liibüa valitsused; |
| --- | --- |

e)

toetada ÜRO/Aafrika Liidu ühise vahendaja ja AUHIPi tööd seoses rahvusvaheliste jõupingutustega hõlbustada püsiva rahulepingu saavutamist Darfuris ning jälgida tähelepanelikult läbirääkimiste protsessi, millele aitavad kaasa muu hulgas Katari, Egiptuse, Liibüa valitsused;

| f) | jälgida olukorda Sudaanis seoses karistamatuse vastase võitlusega ning inimõigustega, sealhulgas laste ja naiste õigustega, ning säilitada korrapärased kontaktid Sudaani ametiasutuste, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuriga, Aafrika Liidu ja ÜROga, eelkõige ÜRO Inimõiguste Ülemkomissari Ametiga ning piirkonnas tegutsevate inimõiguste vaatlejatega; |
| --- | --- |

f)

jälgida olukorda Sudaanis seoses karistamatuse vastase võitlusega ning inimõigustega, sealhulgas laste ja naiste õigustega, ning säilitada korrapärased kontaktid Sudaani ametiasutuste, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuriga, Aafrika Liidu ja ÜROga, eelkõige ÜRO Inimõiguste Ülemkomissari Ametiga ning piirkonnas tegutsevate inimõiguste vaatlejatega;

| g) | esindada võimalusel liitu üldise rahukokkuleppe hindamiskomisjonis; |
| --- | --- |

g)

esindada võimalusel liitu üldise rahukokkuleppe hindamiskomisjonis;

| h) | ilma et see piiraks ELi valimiste vaatlemise missiooni (EU EOM) sõltumatust, lähedalt jälgida edaspidi aset leidvate ELi valimiste vaatlemise missioonide ettevalmistamist ja rakendamist Sudaanis ning edendada tehtud soovituste järelmeetmeid ning |
| --- | --- |

h)

ilma et see piiraks ELi valimiste vaatlemise missiooni (EU EOM) sõltumatust, lähedalt jälgida edaspidi aset leidvate ELi valimiste vaatlemise missioonide ettevalmistamist ja rakendamist Sudaanis ning edendada tehtud soovituste järelmeetmeid ning

| i) | aktiivselt panustada ELi tulevase strateegia väljatöötamisse ja kohustustesse pärast üldise rahukokkuleppe kehtivuse lõppemist, edendades samuti konstruktiivseid suhteid Khartoumi ja Juba vahel sõltumata rahvahääletuse tulemustest. |
| --- | --- |

i)

aktiivselt panustada ELi tulevase strateegia väljatöötamisse ja kohustustesse pärast üldise rahukokkuleppe kehtivuse lõppemist, edendades samuti konstruktiivseid suhteid Khartoumi ja Juba vahel sõltumata rahvahääletuse tulemustest.

2.   Oma volituste täitmiseks ELi eriesindaja muu hulgas:

| a) | annab nõu ja esitab rahvusvahelistel foorumitel ELi seisukohtade kindlaksmääramise kohta aruandeid, et proaktiivselt edendada ja tugevdada ühtset ELi poliitika lähenemisviisi Sudaani suhtes; |
| --- | --- |

a)

annab nõu ja esitab rahvusvahelistel foorumitel ELi seisukohtade kindlaksmääramise kohta aruandeid, et proaktiivselt edendada ja tugevdada ühtset ELi poliitika lähenemisviisi Sudaani suhtes;

| b) | säilitab ülevaate kõigi liidu tegevuste üle ning teeb tihedat koostööd liidu delegatsiooniga Khartoumis ja Aafrika Liidu juures Addis Abebas; |
| --- | --- |

b)

säilitab ülevaate kõigi liidu tegevuste üle ning teeb tihedat koostööd liidu delegatsiooniga Khartoumis ja Aafrika Liidu juures Addis Abebas;

| c) | toetab poliitilist protsessi ning üldise rahukokkuleppe rakendamisega seotud tegevusi, ning läbirääkimisi, mis käsitlevad rahvahääletusejärgseks perioodiks vajalikku korraldust ja jõupingutusi institutsioonide ülesehitamise valdkonnas Lõuna-Sudaanis; |
| --- | --- |

c)

toetab poliitilist protsessi ning üldise rahukokkuleppe rakendamisega seotud tegevusi, ning läbirääkimisi, mis käsitlevad rahvahääletusejärgseks perioodiks vajalikku korraldust ja jõupingutusi institutsioonide ülesehitamise valdkonnas Lõuna-Sudaanis;

| d) | panustab ELi poliitika rakendamisse seoses naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1325 (2000) ja 1820 (2008), sealhulgas teostades selles osas järelevalvet ja esitades arenguaruandeid, ning |
| --- | --- |

d)

panustab ELi poliitika rakendamisse seoses naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1325 (2000) ja 1820 (2008), sealhulgas teostades selles osas järelevalvet ja esitades arenguaruandeid, ning

| e) | jälgib ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide, eelkõige resolutsioonide 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009), 1919 (2010) järgimist Sudaani osapoolte poolt ning esitab selle kohta aruandeid. |
| --- | --- |

e)

jälgib ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide, eelkõige resolutsioonide 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009), 1919 (2010) järgimist Sudaani osapoolte poolt ning esitab selle kohta aruandeid.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. septembrist 2010 – 31. augustini 2011 ette nähtud lähtesumma on 1 820 000 eurot.

2.   Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või liidu institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või liidu institutsiooni haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

4.   ELi eriesindaja bürood, mille juurde kuuluvad poliitiline nõunik ning vajalik haldus- ja logisitikaalane abipersonal, asuvad jätkuvalt Khartoumis ja Jubas. Juhul, kui Khartoumis ja Jubas asuvad bürood ei suuda piisaval määral osutada vajalikku toetust Darfuri piirkonda lähetatud ELi eriesindaja isikkoosseisu liikmetele, siis võib kooskõlas artiklis 3 kirjeldatud ELi eriesindaja volitustega ka Darfuris asutada abibüroo.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkoosseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmete missiooni täitmiseks ja töö sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse kokku vastuvõtva osapoole/vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioon ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist tuge.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja mis sisaldab ka missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani; |
| --- | --- |

a)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja mis sisaldab ka missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

1.   ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

2.   ELi eriesindaja annab poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt aru olukorrast Darfuris ja olukorrast Sudaanis tervikuna.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist. Ta aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ning piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide, sealhulgas Khartoumis ja Addis Abebas asuvate delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt üle. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile enne 2011. aasta veebruari lõppu eduaruande ja volituste lõppemisel täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 11. august 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 188, 20.7.2005, lk 43.

1

(2)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

2

---

| 12.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/45

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

29. juuli 2010,

teatavatele TARGET2 andmetele juurdepääsu ja nende kasutamise kohta

(EKP/2010/9)

(2010/451/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest ja neljandat taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest ja neljandat taanet ning artiklit 22,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) 26. aprilli 2007. aasta suunisega EKP/2007/2 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (1) asutati TARGET2. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) 26. aprilli 2007. aasta suunisega EKP/2007/2 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (1) asutati TARGET2.

| (2) | TARGET2 toimimise aluseks on ühine tehniline platvorm, mida nimetatakse ühisplatvormiks (Single Shared Platform, SSP) ning mida käitavad Deutsche Bundesbank, Banque de France ja Banca d’Italia (edaspidi „ühisplatvormi käitavad keskpangad”). TARGET2 õigusliku struktuuri moodustavad mitmed reaalajalised brutoarvelduste süsteemid, millest igaüks on eurosüsteemi keskpanga (edaspidi „keskpank”) käitatav TARGET2 osasüsteem. Suunisega EKP/2007/2 on osasüsteemide reeglid harmoneeritud võimalikult suures ulatuses. |
| --- | --- |

(2)

TARGET2 toimimise aluseks on ühine tehniline platvorm, mida nimetatakse ühisplatvormiks (Single Shared Platform, SSP) ning mida käitavad Deutsche Bundesbank, Banque de France ja Banca d’Italia (edaspidi „ühisplatvormi käitavad keskpangad”). TARGET2 õigusliku struktuuri moodustavad mitmed reaalajalised brutoarvelduste süsteemid, millest igaüks on eurosüsteemi keskpanga (edaspidi „keskpank”) käitatav TARGET2 osasüsteem. Suunisega EKP/2007/2 on osasüsteemide reeglid harmoneeritud võimalikult suures ulatuses.

| (3) | TARGET2 järelevaataja on eurosüsteem, kusjuures EKP-l on selles juhtroll. |
| --- | --- |

(3)

TARGET2 järelevaataja on eurosüsteem, kusjuures EKP-l on selles juhtroll.

| (4) | Suunise EKB/2007/2 II lisa „TARGET2s osalemise ühtsed tingimused” (edaspidi „ühtsed tingimused”) artikli 38 lõige 1 kohustab iga keskpanka hoidma saladuses kogu makseid puudutava tundliku või salajase teabe, mis kuulub osalejale, kelle konto on asjaomases keskpangas, välja arvatud juhul, kui osaleja on andnud kirjaliku nõusoleku teabe avaldamiseks või teabe avaldamine on lubatud või nõutav riigi õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Suunise EKB/2007/2 II lisa „TARGET2s osalemise ühtsed tingimused” (edaspidi „ühtsed tingimused”) artikli 38 lõige 1 kohustab iga keskpanka hoidma saladuses kogu makseid puudutava tundliku või salajase teabe, mis kuulub osalejale, kelle konto on asjaomases keskpangas, välja arvatud juhul, kui osaleja on andnud kirjaliku nõusoleku teabe avaldamiseks või teabe avaldamine on lubatud või nõutav riigi õiguse kohaselt.

| (5) | Ühtsete tingimuste artikli 38 lõikes 2 on samas sätestatud osalejate nõusolek, et juhul, kui see ei ole vastuolus kohaldatava õigusega, võib keskpank avalikustada vastava TARGET2 osasüsteemi töö käigus saadud makseteavet: i) teistele keskpankadele või TARGET2 töös osalevatele kolmandatele isikutele ulatuses, mis on vajalik TARGET2 tõhusaks toimimiseks, või ii) liikmesriikide ja liidu järelevaatamisasutustele ulatuses, mis on vajalik nende avalike ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Ühtsete tingimuste artikli 38 lõikes 2 on samas sätestatud osalejate nõusolek, et juhul, kui see ei ole vastuolus kohaldatava õigusega, võib keskpank avalikustada vastava TARGET2 osasüsteemi töö käigus saadud makseteavet: i) teistele keskpankadele või TARGET2 töös osalevatele kolmandatele isikutele ulatuses, mis on vajalik TARGET2 tõhusaks toimimiseks, või ii) liikmesriikide ja liidu järelevaatamisasutustele ulatuses, mis on vajalik nende avalike ülesannete täitmiseks.

| (6) | Ainult siis, kui TARGET2 maksete koondandmete kasutamine ei ole keskpankadele piisav TARGET2 tõhusa toimimise tagamiseks, on kõikidele keskpankadele vajalik juurdepääs ühisplatvormist saadavatele tehingutasandi andmetele, mis puudutavad kõigi TARGET2 osasüsteemide kõiki osalejaid, sealhulgas kaudseid osalejaid ja adresseeritava panga tunnuskoodi omanikke. Kõikide keskpankade juurdepääs sellistele tehingutasandi andmetele on samuti vajalik selleks, et täita eurosüsteemi kui TARGET2 järelevaataja avalikke ülesandeid, kui TARGET2 maksete koondandmete kasutamine ei ole piisav. |
| --- | --- |

(6)

Ainult siis, kui TARGET2 maksete koondandmete kasutamine ei ole keskpankadele piisav TARGET2 tõhusa toimimise tagamiseks, on kõikidele keskpankadele vajalik juurdepääs ühisplatvormist saadavatele tehingutasandi andmetele, mis puudutavad kõigi TARGET2 osasüsteemide kõiki osalejaid, sealhulgas kaudseid osalejaid ja adresseeritava panga tunnuskoodi omanikke. Kõikide keskpankade juurdepääs sellistele tehingutasandi andmetele on samuti vajalik selleks, et täita eurosüsteemi kui TARGET2 järelevaataja avalikke ülesandeid, kui TARGET2 maksete koondandmete kasutamine ei ole piisav.

| (7) | Sellist keskpankade juurdepääsu kõikide TARGET2 osalejate tehingutasandi andmetele tuleb piirata sellele, mis on keskpankadele kui TARGET2 käitajatele ja järelevaatajatele vajalik TARGET2 osalejate vaheliste tehinguvoogude kvantitatiivanalüüside läbiviimiseks või TARGET2 arveldusprotsessi numbriliste simulatsioonide tegemiseks. Selline keskpankade juurdepääs ei või hõlmata teavet osalejate klientide kohta, v.a juhul, kui need kliendid on kaudsed osalejad või adresseeritava panga tunnuskoodi omanikud. |
| --- | --- |

(7)

Sellist keskpankade juurdepääsu kõikide TARGET2 osalejate tehingutasandi andmetele tuleb piirata sellele, mis on keskpankadele kui TARGET2 käitajatele ja järelevaatajatele vajalik TARGET2 osalejate vaheliste tehinguvoogude kvantitatiivanalüüside läbiviimiseks või TARGET2 arveldusprotsessi numbriliste simulatsioonide tegemiseks. Selline keskpankade juurdepääs ei või hõlmata teavet osalejate klientide kohta, v.a juhul, kui need kliendid on kaudsed osalejad või adresseeritava panga tunnuskoodi omanikud.

| (8) | TARGET2 käitajate pädevuses toimivate keskpankade poolt läbiviiduna teenivad kõnealused kvantitatiivanalüüsid ja numbrilised simulatsioonid eelkõige eesmärki tagada TARGET2 ülesehituse tõhusus, jälgida selle hinnakujundusmehhanismide mõju ning teha lisavõimaluste ja -teenuste kulu-tulu analüüse. TARGET2 järelevaatajate pädevuses toimivate keskpankade poolt läbiviiduna teenivad need eelkõige eesmärki analüüsida TARGET2 talitlushäireid, analüüsida maksekäitumise ja maksete ajastuse muutusi, määrata kindlaks likviidsuse tasemed ja arvelduse tulemused vähenenud likviidsuse korral, viia läbi tehinguvoogude statistilisi ja struktuurseid analüüse ning toetada korralisi ja ühekordseid järelevaatamistoiminguid kohalduvatele standarditele vastavuse osas. |
| --- | --- |

(8)

TARGET2 käitajate pädevuses toimivate keskpankade poolt läbiviiduna teenivad kõnealused kvantitatiivanalüüsid ja numbrilised simulatsioonid eelkõige eesmärki tagada TARGET2 ülesehituse tõhusus, jälgida selle hinnakujundusmehhanismide mõju ning teha lisavõimaluste ja -teenuste kulu-tulu analüüse. TARGET2 järelevaatajate pädevuses toimivate keskpankade poolt läbiviiduna teenivad need eelkõige eesmärki analüüsida TARGET2 talitlushäireid, analüüsida maksekäitumise ja maksete ajastuse muutusi, määrata kindlaks likviidsuse tasemed ja arvelduse tulemused vähenenud likviidsuse korral, viia läbi tehinguvoogude statistilisi ja struktuurseid analüüse ning toetada korralisi ja ühekordseid järelevaatamistoiminguid kohalduvatele standarditele vastavuse osas.

| (9) | Äärmiselt tähtis on säilitada tehingutasandi andmete konfidentsiaalsus. Selleks peab juurdepääs tehingutasandi andmetele ning nende kasutamise õigus olema piiratud keskpankade määratud töötajate väikesele rühmale. Lisaks keskpankade töötajate suhtes kehtivatele ametialase tegevuse ja konfidentsiaalsuse eeskirjadele, peab Euroopa Keskpankade Süsteemi makse- ja arveldussüsteemide komitee (edaspidi „PSSC”) kehtestama erieeskirja tehingutasandi andmetele juurdepääsu ja nende kasutamise kohta. Keskpangad tagavad, et nende määratud töötajad järgivad seda eeskirja, ning PSSC kontrollib selle järgimist. |
| --- | --- |

(9)

Äärmiselt tähtis on säilitada tehingutasandi andmete konfidentsiaalsus. Selleks peab juurdepääs tehingutasandi andmetele ning nende kasutamise õigus olema piiratud keskpankade määratud töötajate väikesele rühmale. Lisaks keskpankade töötajate suhtes kehtivatele ametialase tegevuse ja konfidentsiaalsuse eeskirjadele, peab Euroopa Keskpankade Süsteemi makse- ja arveldussüsteemide komitee (edaspidi „PSSC”) kehtestama erieeskirja tehingutasandi andmetele juurdepääsu ja nende kasutamise kohta. Keskpangad tagavad, et nende määratud töötajad järgivad seda eeskirja, ning PSSC kontrollib selle järgimist.

| (10) | PSSC-l peab olema võimalus avaldada tehingutasandi andmete kasutamisel saadud teavet tingimusel, et see teave ei võimalda otseselt ega kaudselt tuvastada osalejaid ega osalejate kliente. |
| --- | --- |

(10)

PSSC-l peab olema võimalus avaldada tehingutasandi andmete kasutamisel saadud teavet tingimusel, et see teave ei võimalda otseselt ega kaudselt tuvastada osalejaid ega osalejate kliente.

| (11) | Tehingutasandi andmetega tehtavate kvantitatiivanalüüside ja numbriliste simulatsioonide võimaldamiseks loob eurosüsteem eriotstarbelise vahendi, TARGET2 simulaatori. |
| --- | --- |

(11)

Tehingutasandi andmetega tehtavate kvantitatiivanalüüside ja numbriliste simulatsioonide võimaldamiseks loob eurosüsteem eriotstarbelise vahendi, TARGET2 simulaatori.

| (12) | Lisaks tehingutasandi andmeid hõlmavale ühtsete tingimuste artikli 38 lõikele 2, on ühtsete tingimuste artikli 38 lõikes 3 üldisemalt sätestatud, et keskpangad võivad kasutada, avalikustada või avaldada teavet osalejate ja osalejate klientide maksete kohta statistilistel, ajaloolistel, teaduslikel või muudel eesmärkidel, kui see ei võimalda otseselt ega kaudselt tuvastada osalejat ega osaleja kliente ning kui see toimub keskpanga avalike ülesannete täitmise käigus või teiste avalike üksuste, kellele teave on üle antud, avalike ülesannete täitmise käigus. Piiramata keskpankade õigust sellist teavet nimetatud artikli alusel kasutada, avalikustada või avaldada, koordineerib PSSC keskpankade tegevust. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks tehingutasandi andmeid hõlmavale ühtsete tingimuste artikli 38 lõikele 2, on ühtsete tingimuste artikli 38 lõikes 3 üldisemalt sätestatud, et keskpangad võivad kasutada, avalikustada või avaldada teavet osalejate ja osalejate klientide maksete kohta statistilistel, ajaloolistel, teaduslikel või muudel eesmärkidel, kui see ei võimalda otseselt ega kaudselt tuvastada osalejat ega osaleja kliente ning kui see toimub keskpanga avalike ülesannete täitmise käigus või teiste avalike üksuste, kellele teave on üle antud, avalike ülesannete täitmise käigus. Piiramata keskpankade õigust sellist teavet nimetatud artikli alusel kasutada, avalikustada või avaldada, koordineerib PSSC keskpankade tegevust.

| (13) | Suunise EKP/2007/2 artiklis 5 on määratletud TARGET2 juhtimistasandid ning sealhulgas sätestatud, et EKP nõukogu vastutab TARGET2 suunamise, juhtimise ja kontrollimise eest ning et PSSC abistab nõukogu TARGET2 küsimustes nõuandva organina. Lisaks on suunise EKP/2007/2 artiklis 5 sätestatud, et PSSC täidab suunises EKP/2007/2 keskpankadele pandud ülesandeid, võttes arvesse nõukogu poolt määratletud üldraamistikku. Selles teisena nimetatud pädevuses tuleb PSSC-l täita teatavaid käesolevast otsusest tulenevaid ülesandeid. Vajalik on PSSC hääletuskord ning võimalus PSSC otsused nõukogu poolt ümber vaadata. |
| --- | --- |

(13)

Suunise EKP/2007/2 artiklis 5 on määratletud TARGET2 juhtimistasandid ning sealhulgas sätestatud, et EKP nõukogu vastutab TARGET2 suunamise, juhtimise ja kontrollimise eest ning et PSSC abistab nõukogu TARGET2 küsimustes nõuandva organina. Lisaks on suunise EKP/2007/2 artiklis 5 sätestatud, et PSSC täidab suunises EKP/2007/2 keskpankadele pandud ülesandeid, võttes arvesse nõukogu poolt määratletud üldraamistikku. Selles teisena nimetatud pädevuses tuleb PSSC-l täita teatavaid käesolevast otsusest tulenevaid ülesandeid. Vajalik on PSSC hääletuskord ning võimalus PSSC otsused nõukogu poolt ümber vaadata.

| (14) | Käesoleva otsuse sätted laiendatakse eurosüsteemi mittekuuluvatele TARGET2ga ühendatud keskpankadele nende keskpankade ja eurosüsteemi vahel sõlmitud lepingu alusel, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsuse sätted laiendatakse eurosüsteemi mittekuuluvatele TARGET2ga ühendatud keskpankadele nende keskpankade ja eurosüsteemi vahel sõlmitud lepingu alusel,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Keskpankadel on juurdepääs kõikide TARGET2 osasüsteemide kõikide osaliste tehingutaseme andmetele, mis saadakse TARGET2-st, eesmärgiga tagada TARGET2 tõhus toimimine ja selle järelevaatamine.

2.   Igas keskpangas piiratakse juurdepääs lõikes 1 nimetatud andmetele ning nende kasutamine kvantitatiivanalüüsideks ja numbrilisteks simulatsioonideks ühele töötajale ning kuni kolmele asendajale nii TARGET2 käitamise kui ka järelevaatamise osas. Kõnealused töötajad ja nende asendajad peavad olema töötajad, kes tegelevad TARGET2 käitamisega ning turuinfrastruktuuri järelevaatamisega.

3.   Keskpangad määravad kõnealused töötajad ja nende asendajad. Nende määramise kinnitab PSSC. Sama menetlust kohaldatakse nende asendamisele.

4.   PSSC kehtestab erieeskirja tehingutaseme andmete konfidentsiaalsuse tagamiseks. Keskpangad tagavad, et nende poolt lõigete 2 ja 3 alusel määratud töötajad järgivad kõnealust eeskirja. Ilma et see mõjutakse keskpankade muude ametialase tegevuse ja konfidentsiaalsuse eeskirjade kohaldamist, tõkestavad keskpangad juhul, kui PSSC kehtestatud erieeskirja ei ole järgitud, oma määratud töötajate juurdepääsu lõikes 1 nimetatud andmetele ja nende kasutamise. PSSC kontrollib käesoleva lõike täitmist.

Artikkel 2

1.   Artikli 1 lõikes 2 nimetatud kvantitatiivanalüüside ja numbriliste simulatsioonide läbiviimiseks luuakse TARGET2 simulaator.

2.   TARGET2 simulaatori töötavad välja ja seda haldavad ühisplatvormi käitavad keskpangad ja Suomen Pankki. See koosneb vajalikust tehnilisest infrastruktuurist, andmete lugemise vahenditest, simulatsioonivahenditest ning analüütilisest tarkvarast, mis installeeritakse ühisplatvormis.

3.   TARGET2 simulaatori teenused ja tehnilised spetsifikatsioonid määratakse täpsemalt kindlaks ühisplatvormi käitavate keskpankade ja Suomen Pankki ning keskpankade vahelise kokkuleppega, mille kiidab heaks nõukogu.

Artikkel 3

1.   PSSC koostab keskpika tähtajaga käitamise ja järelevaatamise töökavad, mida täidavad vastavalt artikli 1 lõigetele 2 ja 3 määratud töötajad, tehingutasandi andmeid kasutades.

2.   PSSC võib avaldada tehingutasandi andmete kasutamisel saadut teavet tingimusel, et osalejaid ega osalejate kliente ei ole võimalik tuvastada.

3.   PSSC teeb otsuseid lihthäälteenamusega. Otsuse võib ümber vaadata EKP nõukogu.

4.   PSSC teavitab EKP nõukogu regulaarselt kõikidest käesoleva otsuse rakendamisega seotud küsimustest.

Artikkel 4

Ilma et see piiraks ühtsete tingimuste artikli 38 lõike 3 kohaldamist, koordineerib PSSC keskpankade poolt teabe avalikustamist ja avaldamist osalejate või nende klientide maksete kohta, mis on sätestatud viidatud artiklis.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Frankfurt Maini ääres, 29. juuli 2010

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 237, 8.9.2007, lk 1.

1

---