# Официален вестник L 227/2010

| | ISSN 1830-3617
  doi:10.3000/18303617.L_2010.227.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 227 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5328 август 2010 г. |

ISSN 1830-3617

doi:10.3000/18303617.L_2010.227.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

L 227

Издание на български език

Законодателство

Година 5328 август 2010 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИТЕ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ |
| | * | Правило No 55 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (UN/ECE) — Единни предписания относно одобрение на части на механични теглително-прикачни устройства за състав от превозни средства | 1 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИТЕ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

*

Правило No 55 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (UN/ECE) — Единни предписания относно одобрение на части на механични теглително-прикачни устройства за състав от превозни средства

1

| | | IV   Актове, приети преди 1 декември 2009 г. по силата на Договора за ЕО, Договора за ЕС и Договора за Евратом |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/460/ЕО |
| | * | Решение на Комисията от 19 ноември 2009 година относно държавна помощ C 38/A/04 (ex NN 58/04) и C 36/B/06 (ex NN 38/06), приведена в действие от Италия в полза на Alcoa Trasformazioni
  (нотифицирано под номер C(2009) 8112)

   (
  1
  ) | 62 |

IV   Актове, приети преди 1 декември 2009 г. по силата на Договора за ЕО, Договора за ЕС и Договора за Евратом

2010/460/ЕО

*

Решение на Комисията от 19 ноември 2009 година относно държавна помощ C 38/A/04 (ex NN 58/04) и C 36/B/06 (ex NN 38/06), приведена в действие от Италия в полза на Alcoa Trasformazioni
  (нотифицирано под номер C(2009) 8112)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер C(2009) 8112)

1

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИТЕ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

| 28.8.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 227/1

---

Само оригиналните текстове на ИКЕ на ООН имат правно действие съгласно международното публично право. Статусът и датата на влизане в сила на това правило следва да се проверят в последната версия на документа TRANS/WP.29/343/Rev.X на ИКЕ на ООН, която е достъпна на адрес:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Правило No 55 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (UN/ECE) — Единни предписания относно одобрение на части на механични теглително-прикачни устройства за състав от превозни средства

Включващо всички текстове в сила до:

Допълнение 1 към серия от изменения 01 — дата на влизане в сила: 17 март 2010 г.

СЪДЪРЖАНИЕ

ПРАВИЛО

| 1. | Обхват |
| --- | --- |

1.

| 2. | Определения |
| --- | --- |

2.

| 3. | Заявление за одобрение на механично теглително-прикачно устройство или негова част |
| --- | --- |

3.

| 4. | Общи изисквания към механичните теглително-прикачни устройства или техните части |
| --- | --- |

4.

| 5. | Заявление за одобрение на превозно средство, оборудвано с механично теглително-прикачно устройство или негова част |
| --- | --- |

5.

| 6. | Общи изисквания към превозните средства, оборудвани с механично теглително-прикачно устройство или негова част |
| --- | --- |

6.

| 7. | Маркировки |
| --- | --- |

7.

| 8. | Одобрение |
| --- | --- |

8.

| 9. | Промяна на механично теглително-прикачно устройство или негова част, или на превозното средство и разширение на одобрението |
| --- | --- |

9.

| 10. | Процедури за съответствие на производството |
| --- | --- |

10.

| 11. | Санкции при несъответствие на производството |
| --- | --- |

11.

| 12. | Окончателно прекратяване на производството |
| --- | --- |

12.

| 13. | Преходни разпоредби |
| --- | --- |

13.

| 14. | Наименования и адреси на техническите служби за одобрение, както и на административните отдели |
| --- | --- |

14.

ПРИЛОЖЕНИЯ

| Приложение 1 | – Съобщение относно одобрението, разширението, отказа, отмяната на одобрение или окончателното прекратяване на производството на тип механично теглително-прикачно устройство или негова част съгласно Правило No 55 |
| --- | --- |

Приложение 1

| Приложение 2 | – Съобщение относно одобрението, разширението, отказа, отмяната на одобрение или окончателното прекратяване на производството на тип превозно средство по отношение монтирането на механично теглително-прикачно устройство или негова част съгласно Правило No 55 |
| --- | --- |

Приложение 2

| Приложение 3 | – Пример за оформлението на маркировката за одобрение |
| --- | --- |

Приложение 3

| Приложение 4 | – Примери за оформлението на маркировката на параметрите |
| --- | --- |

Приложение 4

| Приложение 5 | – Изисквания към механичните теглително-прикачни устройства или техните части |
| --- | --- |

Приложение 5

| Приложение 6 | – Изпитване на механичните теглително-прикачни устройства или техните части |
| --- | --- |

Приложение 6

| Приложение 7 | – Монтажни и специални изисквания |
| --- | --- |

Приложение 7

1.   ОБХВАТ

| 1.1. | Настоящото правило определя изискванията, на които трябва да отговарят механичните теглително-прикачни устройства и техните части, за да бъдат международно признати като взаимно съвместими. |
| --- | --- |

1.1.

Настоящото правило определя изискванията, на които трябва да отговарят механичните теглително-прикачни устройства и техните части, за да бъдат международно признати като взаимно съвместими.

| 1.2. | Настоящото правило се прилага за устройства и части, предназначени за:






  1.2.1. | моторни превозни средства и ремаркета, предназначени да формират състав от превозни средства (1); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Настоящото правило се прилага за устройства и части, предназначени за:

1.2.1.

моторни превозни средства и ремаркета, предназначени да формират състав от превозни средства (1);

| 1.2.2. | моторни превозни средства и ремаркета, предназначени да формират съчленени превозни средства (1), при което вертикалното усилие от ремаркето върху моторното превозно средство не надвишава 200 kN. |
| --- | --- |

1.2.2.

моторни превозни средства и ремаркета, предназначени да формират съчленени превозни средства (1), при което вертикалното усилие от ремаркето върху моторното превозно средство не надвишава 200 kN.

| 1.3. | Настоящото правило се прилага за:






  1.3.1. | стандартни устройства и техните части, както са определени в точка 2.3; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Настоящото правило се прилага за:

1.3.1.

стандартни устройства и техните части, както са определени в точка 2.3;

| 1.3.2. | нестандартни устройства и техните части, както са определени в точка 2.4; |
| --- | --- |

1.3.2.

нестандартни устройства и техните части, както са определени в точка 2.4;

| 1.3.3. | разнородни нестандартни устройства и техните части, както са определени в точка 2.5. |
| --- | --- |

1.3.3.

разнородни нестандартни устройства и техните части, както са определени в точка 2.5.

2.   ОПРЕДЕЛЕНИЯ

За целите на настоящото правило:

| 2.1. | „Механични теглително-прикачни устройства и техните части“ означава всички възли и детайли от рамата, носещите части от каросерията и шасито на моторното превозно средство и ремаркето, чрез които те се свързват в състав от превозни средства или в съчленени превозни средства. Това включва и постоянно закрепените или демонтируемите детайли, необходими за монтирането или действието на механичното теглително-прикачно устройство или негова част. |
| --- | --- |

2.1.

„Механични теглително-прикачни устройства и техните части“ означава всички възли и детайли от рамата, носещите части от каросерията и шасито на моторното превозно средство и ремаркето, чрез които те се свързват в състав от превозни средства или в съчленени превозни средства. Това включва и постоянно закрепените или демонтируемите детайли, необходими за монтирането или действието на механичното теглително-прикачно устройство или негова част.

| 2.2. | Изискванията за автоматично прикачване се считат за изпълнени, ако придвижването на теглещото превозно средство назад към ремаркето е достатъчно за пълно задействане на прикачното устройство, неговото автоматично блокиране и подаване на сигнал за правилно прикачване без каквато и да била външна намеса.
  В случай на теглително-прикачни устройства тип „кука“ изискванията за автоматично прикачване се считат за изпълнени, ако след закачването на ухото на теглича към куката на прикачното устройство, отварянето и затварянето на заключващото устройство на теглително-прикачното устройство става без каквато и да била външна намеса. |
| --- | --- |

2.2.

Изискванията за автоматично прикачване се считат за изпълнени, ако придвижването на теглещото превозно средство назад към ремаркето е достатъчно за пълно задействане на прикачното устройство, неговото автоматично блокиране и подаване на сигнал за правилно прикачване без каквато и да била външна намеса.

В случай на теглително-прикачни устройства тип „кука“ изискванията за автоматично прикачване се считат за изпълнени, ако след закачването на ухото на теглича към куката на прикачното устройство, отварянето и затварянето на заключващото устройство на теглително-прикачното устройство става без каквато и да била външна намеса.

| 2.3. | Стандартните механични теглително-прикачни устройства и техните части съответстват на стандартните размери и параметрите, дадени в настоящото правило. Те са взаимозаменяеми в рамките на своя клас, независимо от производителя. |
| --- | --- |

2.3.

Стандартните механични теглително-прикачни устройства и техните части съответстват на стандартните размери и параметрите, дадени в настоящото правило. Те са взаимозаменяеми в рамките на своя клас, независимо от производителя.

| 2.4. | Нестандартните механични теглително-прикачни устройства и техните части не съответстват напълно на стандартните размери и параметрите, дадени в настоящото правило, но могат да се свързват към стандартните теглително-прикачни устройства и техните части от съответния клас. |
| --- | --- |

2.4.

Нестандартните механични теглително-прикачни устройства и техните части не съответстват напълно на стандартните размери и параметрите, дадени в настоящото правило, но могат да се свързват към стандартните теглително-прикачни устройства и техните части от съответния клас.

| 2.5. | Разнородните нестандартни механични теглително-прикачни устройства и техните части не съответстват на стандартните размери и параметрите, дадени в настоящото правило, и не могат да бъдат свързани към стандартните теглително-прикачни устройства и техните части. Към тях се отнасят, например, устройствата, които не съответстват на нито един от класовете от A до L и T, изброени в точка 2.6, като тези, предназначени за специални превозни средства с голяма товароносимост, и разнородните устройства, съответстващи на действащите национални стандарти. |
| --- | --- |

2.5.

Разнородните нестандартни механични теглително-прикачни устройства и техните части не съответстват на стандартните размери и параметрите, дадени в настоящото правило, и не могат да бъдат свързани към стандартните теглително-прикачни устройства и техните части. Към тях се отнасят, например, устройствата, които не съответстват на нито един от класовете от A до L и T, изброени в точка 2.6, като тези, предназначени за специални превозни средства с голяма товароносимост, и разнородните устройства, съответстващи на действащите национални стандарти.

| 2.6. | Механичните теглително-прикачни устройства и техните части се класифицират по типове, както следва:






  2.6.1. | Клас А: сферични накрайници и носачи, използващи сферично устройство с диаметър 50 mm, и носачи, монтирани на теглещото превозно средство, за свързване към ремаркето с помощта на прикачна глава — вж. приложение 5, точка 1.






  2.6.1.1. | Клас A50-1 — 50-5: стандартни сферични накрайници с диаметър 50 mm, с фланцов тип болтово закрепване. |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.

Механичните теглително-прикачни устройства и техните части се класифицират по типове, както следва:

2.6.1.

Клас А: сферични накрайници и носачи, използващи сферично устройство с диаметър 50 mm, и носачи, монтирани на теглещото превозно средство, за свързване към ремаркето с помощта на прикачна глава — вж. приложение 5, точка 1.

2.6.1.1.

Клас A50-1 — 50-5: стандартни сферични накрайници с диаметър 50 mm, с фланцов тип болтово закрепване.

| 2.6.1.2. | Клас A50-X: нестандартни сферични накрайници с диаметър 50 mm и носачи; |
| --- | --- |

2.6.1.2.

Клас A50-X: нестандартни сферични накрайници с диаметър 50 mm и носачи;

| 2.6.2. | Клас В: прикачни глави, закрепвани към теглича на ремаркето, за свързване към сферичните накрайници на теглещото превозно средство с диаметър 50 mm — вж. приложение 5, точка 2.






  2.6.2.1. | Клас B50-X: нестандартни прикачни глави с диаметър 50 mm. |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

Клас В: прикачни глави, закрепвани към теглича на ремаркето, за свързване към сферичните накрайници на теглещото превозно средство с диаметър 50 mm — вж. приложение 5, точка 2.

2.6.2.1.

Клас B50-X: нестандартни прикачни глави с диаметър 50 mm.

| 2.6.3. | Клас С: теглително-прикачни устройства тип „вилка“ за щифт с диаметър 50 mm и прикачна вилка и блокиращ механизъм, който автоматично се затваря и блокира щифта, монтирани на теглещото превозно средство, за свързване към ремаркето с помощта на ухо на теглича — вж. приложение 5, точка 3:






  2.6.3.1. | Клас C50-1 — 50-7: стандартни теглително-прикачни устройства тип „вилка“ за щифт с диаметър с диаметър 50 mm. |
| --- | --- | --- |

2.6.3.

Клас С: теглително-прикачни устройства тип „вилка“ за щифт с диаметър 50 mm и прикачна вилка и блокиращ механизъм, който автоматично се затваря и блокира щифта, монтирани на теглещото превозно средство, за свързване към ремаркето с помощта на ухо на теглича — вж. приложение 5, точка 3:

2.6.3.1.

Клас C50-1 — 50-7: стандартни теглително-прикачни устройства тип „вилка“ за щифт с диаметър с диаметър 50 mm.

| 2.6.3.2. | Клас C50-X: нестандартни теглително-прикачни устройства тип „вилка“ за щифт с диаметър с диаметър 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.3.2.

Клас C50-X: нестандартни теглително-прикачни устройства тип „вилка“ за щифт с диаметър с диаметър 50 mm.

| 2.6.4. | Клас D: уши на теглича с цилиндричен отвор за щифт с диаметър 50 mm, закрепени към теглича на ремаркето и предназначени за свързване към автоматични теглително-прикачни устройства тип „вилка“ — вж. приложение 5, точка 4.






  2.6.4.1. | Клас D50-A: стандартни уши на теглича за щифт с диаметър 50 mm, които се закрепват чрез заварка. |
| --- | --- | --- |

2.6.4.

Клас D: уши на теглича с цилиндричен отвор за щифт с диаметър 50 mm, закрепени към теглича на ремаркето и предназначени за свързване към автоматични теглително-прикачни устройства тип „вилка“ — вж. приложение 5, точка 4.

2.6.4.1.

Клас D50-A: стандартни уши на теглича за щифт с диаметър 50 mm, които се закрепват чрез заварка.

| 2.6.4.2. | Клас D50-B: стандартни уши на теглича за щифт с диаметър 50 mm, които се закрепват чрез винт. |
| --- | --- |

2.6.4.2.

Клас D50-B: стандартни уши на теглича за щифт с диаметър 50 mm, които се закрепват чрез винт.

| 2.6.4.3. | Клас D50-С и 50-D: стандартни уши на теглича за щифт с диаметър 50 mm, които се закрепват чрез болтове. |
| --- | --- |

2.6.4.3.

Клас D50-С и 50-D: стандартни уши на теглича за щифт с диаметър 50 mm, които се закрепват чрез болтове.

| 2.6.4.4. | Клас D50-X: нестандартни уши на теглича за щифт с диаметър 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.4.4.

Клас D50-X: нестандартни уши на теглича за щифт с диаметър 50 mm.

| 2.6.5. | Клас Е: нестандартни тегличи, включващи инерционни устройства и елементи от аналогично оборудване, монтирани към предната част на тегленото превозно средство или шасито на превозното средство, които са подходящи за прикачване към теглещото превозно средство чрез уши на теглича, теглително-прикачни устройства тип прикачна глава или подобни прикачни устройства — вж. приложение 5, точка 5.
  Тегличите могат да се монтират шарнирно за свободно отклонение във вертикалната равнина, без да носят каквото и да било вертикално усилие, или да се закрепват неподвижно спрямо вертикалната равнина, за да носят вертикално усилие (неподвижни тегличи). Неподвижните тегличи могат да се монтират нееластично или еластично.
  Тегличите могат да включват повече от един елемент и могат да бъдат регулируеми или коленчати.
  Настоящото правило се прилага за тегличи, които са отделни възли и не са неделима част от шасито на тегленото превозно средство. |
| --- | --- |

2.6.5.

Клас Е: нестандартни тегличи, включващи инерционни устройства и елементи от аналогично оборудване, монтирани към предната част на тегленото превозно средство или шасито на превозното средство, които са подходящи за прикачване към теглещото превозно средство чрез уши на теглича, теглително-прикачни устройства тип прикачна глава или подобни прикачни устройства — вж. приложение 5, точка 5.

Тегличите могат да се монтират шарнирно за свободно отклонение във вертикалната равнина, без да носят каквото и да било вертикално усилие, или да се закрепват неподвижно спрямо вертикалната равнина, за да носят вертикално усилие (неподвижни тегличи). Неподвижните тегличи могат да се монтират нееластично или еластично.

Тегличите могат да включват повече от един елемент и могат да бъдат регулируеми или коленчати.

Настоящото правило се прилага за тегличи, които са отделни възли и не са неделима част от шасито на тегленото превозно средство.

| 2.6.6. | Клас F: нестандартни теглещи греди, включващи всички части и устройства между теглително-прикачните устройства, такива като сферични накрайници и теглително-прикачни устройства тип „вилка“, и рамата (напр. задния напречник), носещите части от каросерията или шасито на теглещото превозно средство — вж. приложение 5, точка 6. |
| --- | --- |

2.6.6.

Клас F: нестандартни теглещи греди, включващи всички части и устройства между теглително-прикачните устройства, такива като сферични накрайници и теглително-прикачни устройства тип „вилка“, и рамата (напр. задния напречник), носещите части от каросерията или шасито на теглещото превозно средство — вж. приложение 5, точка 6.

| 2.6.7. | Клас G: опорно-прикачни устройства са теглително-прикачни устройства с опорна плоча и автоматичен блокиращ механизъм, които са монтирани на теглещото превозно средство за съединяване с централна цапфа с диаметър 50 mm, монтирана на полуремаркето — вж. приложение 5, точка 7.






  2.6.7.1. | Клас G50: стандартно опорно-прикачно устройство за централна цапфа с диаметър 50 mm. |
| --- | --- | --- |

2.6.7.

Клас G: опорно-прикачни устройства са теглително-прикачни устройства с опорна плоча и автоматичен блокиращ механизъм, които са монтирани на теглещото превозно средство за съединяване с централна цапфа с диаметър 50 mm, монтирана на полуремаркето — вж. приложение 5, точка 7.

2.6.7.1.

Клас G50: стандартно опорно-прикачно устройство за централна цапфа с диаметър 50 mm.

| 2.6.7.2. | Клас G50-X: нестандартно опорно-прикачно устройство за централна цапфа с диаметър 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.7.2.

Клас G50-X: нестандартно опорно-прикачно устройство за централна цапфа с диаметър 50 mm.

| 2.6.8. | Клас Н: централни цапфи за опорни-прикачни устройства, с диаметър 50 mm са устройства, монтирани на полуремаркето за присъединяване към опорно-прикачното устройство на теглещото превозно средство — вж. приложение 5, точка 8.






  2.6.8.1. | Клас H50-X: нестандартна централна цапфа с диаметър 50 mm за опорно-прикачно устройство. |
| --- | --- | --- |

2.6.8.

Клас Н: централни цапфи за опорни-прикачни устройства, с диаметър 50 mm са устройства, монтирани на полуремаркето за присъединяване към опорно-прикачното устройство на теглещото превозно средство — вж. приложение 5, точка 8.

2.6.8.1.

Клас H50-X: нестандартна централна цапфа с диаметър 50 mm за опорно-прикачно устройство.

| 2.6.9. | Клас J: нестандартни монтажни плочи, включващи всички елементи и устройства за монтиране на опорно-прикачно устройство към рамата или шасито на теглещото превозно средство. Монтажните плочи могат да имат възможност за хоризонтално преместване, като по този начин образуват плъзгащо се опорно-прикачно устройство — вж. приложение 5, точка 9. |
| --- | --- |

2.6.9.

Клас J: нестандартни монтажни плочи, включващи всички елементи и устройства за монтиране на опорно-прикачно устройство към рамата или шасито на теглещото превозно средство. Монтажните плочи могат да имат възможност за хоризонтално преместване, като по този начин образуват плъзгащо се опорно-прикачно устройство — вж. приложение 5, точка 9.

| 2.6.10. | Клас К: стандартни теглително-прикачни устройства тип „кука“, предназначени за използване със съответните тороидални уши на теглича от клас L, вж. приложение 5, точка 10. |
| --- | --- |

2.6.10.

Клас К: стандартни теглително-прикачни устройства тип „кука“, предназначени за използване със съответните тороидални уши на теглича от клас L, вж. приложение 5, точка 10.

| 2.6.11. | Клас L: стандартни тороидални уши на теглича за използване със съответните теглително-прикачни устройства тип „кука“ от клас K — вж. приложение 5, точка 4. |
| --- | --- |

2.6.11.

Клас L: стандартни тороидални уши на теглича за използване със съответните теглително-прикачни устройства тип „кука“ от клас K — вж. приложение 5, точка 4.

| 2.6.12. | Клас S: устройства и части, които не съответстват на нито един от класовете от А до L или T по-горе и които се използват, например, за специални превозни средства с голяма товароносимост или специфични за дадена страна устройства, в съответствие с действащите национални стандарти. |
| --- | --- |

2.6.12.

Клас S: устройства и части, които не съответстват на нито един от класовете от А до L или T по-горе и които се използват, например, за специални превозни средства с голяма товароносимост или специфични за дадена страна устройства, в съответствие с действащите национални стандарти.

| 2.6.13. | Клас Т: нестандартни, неавтоматични специални теглително-прикачни устройства от типа с теглич, които могат да се демонтират само с помощта на съответните инструменти и които обикновено се използват на ремаркетата за превоз на автомобили. Те се одобряват като напасната двойка. |
| --- | --- |

2.6.13.

Клас Т: нестандартни, неавтоматични специални теглително-прикачни устройства от типа с теглич, които могат да се демонтират само с помощта на съответните инструменти и които обикновено се използват на ремаркетата за превоз на автомобили. Те се одобряват като напасната двойка.

| 2.7. | Направляващите клинове са устройства или елементи, монтирани на полуремаркетата, които управляват положението на полуремаркето спрямо опорно-прикачното устройство. |
| --- | --- |

2.7.

Направляващите клинове са устройства или елементи, монтирани на полуремаркетата, които управляват положението на полуремаркето спрямо опорно-прикачното устройство.

| 2.8. | Системите за дистанционно управление са устройства и елементи, които позволяват теглително-прикачните устройства да се управляват отстрани на превозното средство или от кабината на водача на превозното средство. |
| --- | --- |

2.8.

Системите за дистанционно управление са устройства и елементи, които позволяват теглително-прикачните устройства да се управляват отстрани на превозното средство или от кабината на водача на превозното средство.

| 2.9. | Дистанционните сигнални устройства са устройства и елементи, които подават сигнал в кабината на водача, че прикачването е извършено и заключващите устройства са включени. |
| --- | --- |

2.9.

Дистанционните сигнални устройства са устройства и елементи, които подават сигнал в кабината на водача, че прикачването е извършено и заключващите устройства са включени.

| 2.10. | „Тип теглително-прикачно устройство или негова част“ означава устройство или негова част, които не се различават съществено по отношение на:






  2.10.1. | наименованието или търговската марка на производителя или доставчика; |
| --- | --- | --- |

2.10.

„Тип теглително-прикачно устройство или негова част“ означава устройство или негова част, които не се различават съществено по отношение на:

2.10.1.

наименованието или търговската марка на производителя или доставчика;

| 2.10.2. | класа на теглително-прикачното устройство, определен в точка 2.6; |
| --- | --- |

2.10.2.

класа на теглително-прикачното устройство, определен в точка 2.6;

| 2.10.3. | външната форма, основните размери или съществена разлика в конструкцията, включително използваните материали; както и |
| --- | --- |

2.10.3.

външната форма, основните размери или съществена разлика в конструкцията, включително използваните материали; както и

| 2.10.4. | параметрите D, Dc, S, V и U, определени в точка 2.11. |
| --- | --- |

2.10.4.

параметрите D, Dc, S, V и U, определени в точка 2.11.

| 2.11. | Параметрите D, Dc, S, V и U се определят или установяват като:






  2.11.1. | стойностите на D или Dc са теоретични базови стойности на хоризонталните сили, действащи между теглещото превозно средство и ремаркето, които се използват за определяне на хоризонталното натоварване при динамични изпитвания.
  За механичните теглително-прикачни устройства и техните части, които не са предназначени да издържат на вертикални усилия, стойността е равна на:

  За механични теглително-прикачни устройства и техните части, предназначени за ремаркета със средна ос, определени в точка 2.13, стойността е равна на:

  За опорно-прикачни устройства от клас G, централни цапфи за опорно-прикачни устройства от клас H и монтажни плочи от клас J, определени в точка 2.6, стойността е равна на:

  където: | T е технически допустимата максимална маса на теглещото превозно средство в t. В съответните случаи тя включва вертикалното усилие, прилагано от ремаркето със средна ос; |
| --- | --- | --- | --- |

2.11.

Параметрите D, Dc, S, V и U се определят или установяват като:

2.11.1.

стойностите на D или Dc са теоретични базови стойности на хоризонталните сили, действащи между теглещото превозно средство и ремаркето, които се използват за определяне на хоризонталното натоварване при динамични изпитвания.

За механичните теглително-прикачни устройства и техните части, които не са предназначени да издържат на вертикални усилия, стойността е равна на:

За механични теглително-прикачни устройства и техните части, предназначени за ремаркета със средна ос, определени в точка 2.13, стойността е равна на:

За опорно-прикачни устройства от клас G, централни цапфи за опорно-прикачни устройства от клас H и монтажни плочи от клас J, определени в точка 2.6, стойността е равна на:

където:

T е технически допустимата максимална маса на теглещото превозно средство в t. В съответните случаи тя включва вертикалното усилие, прилагано от ремаркето със средна ос;

| | R е технически допустимата максимална маса в t на ремаркето с подвижен във вертикалната равнина теглич или на полуремаркето (2). |
| --- | --- |

R е технически допустимата максимална маса в t на ремаркето с подвижен във вертикалната равнина теглич или на полуремаркето (2).

| | C е масата в t, предавана на опорната повърхност от оста или осите на ремаркето със средна ос, определено в точка 2.13, когато е прикачено към теглещото превозно средство и е натоварено с технически допустимата максимална маса (2). В случай на ремаркета със средна ос от категории O1 и O2 (3) технически допустимата максимална маса се заявява от производителя на теглещото превозно. |
| --- | --- |

C е масата в t, предавана на опорната повърхност от оста или осите на ремаркето със средна ос, определено в точка 2.13, когато е прикачено към теглещото превозно средство и е натоварено с технически допустимата максимална маса (2). В случай на ремаркета със средна ос от категории O1 и O2 (3) технически допустимата максимална маса се заявява от производителя на теглещото превозно.

| | g е земното ускорение (прието за 9,81 m/s2); |
| --- | --- |

g е земното ускорение (прието за 9,81 m/s2);

| | U е определено в точка 2.11.2; |
| --- | --- |

U е определено в точка 2.11.2;

| | S е определено в точка 2.11.3; |
| --- | --- |

S е определено в точка 2.11.3;

| 2.11.2. | U е стойността на вертикалната сила, съответстваща на масата в t върху опорно-прикачното устройство от полуремарке с технически допустима максимална маса (2). |
| --- | --- |

2.11.2.

U е стойността на вертикалната сила, съответстваща на масата в t върху опорно-прикачното устройство от полуремарке с технически допустима максимална маса (2).

| 2.11.3. | S е стойността на масата в kg, прилагаща вертикална сила в статични условия върху теглително-прикачното устройство от ремаркето със средна ос, определено в точка 2.13, с технически допустима максимална маса (2). |
| --- | --- |

2.11.3.

S е стойността на масата в kg, прилагаща вертикална сила в статични условия върху теглително-прикачното устройство от ремаркето със средна ос, определено в точка 2.13, с технически допустима максимална маса (2).

| 2.11.4. | V е теоретичната базова стойност на амплитудата на вертикалната сила, приложена върху теглително-прикачното устройство от ремарке със средна ос и технически допустима максимална маса по-голяма от 3,5 t. Стойността на V се използва за определяне на вертикалните сили при динамични изпитвания.

  (вж. бележката по-долу)
  където: | a е еквивалентното вертикално ускорение на теглително-прикачното устройство в зависимост от типа на конструкцията на окачването на задната ос на теглещото превозно средство. | За пневматично окачване (или окачване с еквивалентни демпфериращи характеристики)
  a = 1,8 m/s2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.11.4.

V е теоретичната базова стойност на амплитудата на вертикалната сила, приложена върху теглително-прикачното устройство от ремарке със средна ос и технически допустима максимална маса по-голяма от 3,5 t. Стойността на V се използва за определяне на вертикалните сили при динамични изпитвания.

където:

a е еквивалентното вертикално ускорение на теглително-прикачното устройство в зависимост от типа на конструкцията на окачването на задната ос на теглещото превозно средство.

За пневматично окачване (или окачване с еквивалентни демпфериращи характеристики)

a = 1,8 m/s2

| | За други типове окачване:
  a = 2,4 m/s2 |
| --- | --- |

За други типове окачване:

a = 2,4 m/s2

| | X е дължина на товарната площ на ремаркето в m (вж. фигура 1). |
| --- | --- |

X е дължина на товарната площ на ремаркето в m (вж. фигура 1).

| | L е разстоянието от центъра на ухото на теглича до центъра на групата от оси в m (вж. фигура 1). |
| --- | --- |

L е разстоянието от центъра на ухото на теглича до центъра на групата от оси в m (вж. фигура 1).

Забележка: (ако получената стойност е по-малка от 1,0, то тя се приема за равна на 1,0)

Formula

Фигура 1

Размери на ремарке със средна ос

Image

| 2.12. | Означения и определения, използвани в приложение 6 към настоящото правило
  Av= максимално допустима маса на ос на управляема ос в t.
  C= маса на ремарке със средна ос в t (вж. точка 2.11.1 от настоящото правило).
  D= стойност на D в kN — вж. точка 2.11.1 от настоящото правило.
  Dc= стойност на Dc в kN за ремаркета със средна ос — вж. точка 2.11.1 от настоящото правило.
  R= маса на тегленото превозно средство в t — вж. точка 2.11.1 от настоящото правило.
  T= маса на теглещото превозно средство в t — вж. точка 2.11.1 от настоящото правило.
  Fa= статична подемна сила в kN.
  Fh= хоризонтална съставяща на силата за изпитване по надлъжната ос на превозното средство в kN.
  Fs= вертикална съставяща на силата за изпитване в kN.
  S= статична вертикална маса в kg.
  U= маса, прилагаща вертикална сила върху опорно-прикачно устройство, в t.
  V= стойност на V в kN — вж. точка 2.11.4 от настоящото правило.
  a= коефициент на еквивалентното вертикално ускорение в точката на прикачване на ремаркета със средна ос, в зависимост от типа на окачването на задната ос (задните оси) на теглещото превозно средство — вж. точка 2.11.4 от настоящото правило.
  e= надлъжно разстояние между точката на прикачване на прикачните сферични накрайници и вертикалната равнина на точките на закрепване (вж. фигури 20в—20е) в mm.
  f= вертикално разстояние между точката на прикачване на прикачните сферични накрайници и хоризонталната равнина на точките на закрепване (вж. фигури 20в—20е) в mm.
  g= земното ускорение, прието за 9,81 m/s2.
  L= теоретична дължина на теглича между центъра на ухото на теглича и центъра на комбинацията от оси в m.
  X= дължина на товарната площ на ремарке със средна ос в m.
  Допълнителни означения:
  O= максимална сила за изпитване,
  U= минимална сила за изпитване,
  a= статична сила,
  h= хоризонтална,
  p= пулсираща,
  res= резултантна,
  s= вертикална,
  w= знакопроменлива сила. |
| --- | --- |

2.12.

Означения и определения, използвани в приложение 6 към настоящото правило

Av= максимално допустима маса на ос на управляема ос в t.

C= маса на ремарке със средна ос в t (вж. точка 2.11.1 от настоящото правило).

D= стойност на D в kN — вж. точка 2.11.1 от настоящото правило.

Dc= стойност на Dc в kN за ремаркета със средна ос — вж. точка 2.11.1 от настоящото правило.

R= маса на тегленото превозно средство в t — вж. точка 2.11.1 от настоящото правило.

T= маса на теглещото превозно средство в t — вж. точка 2.11.1 от настоящото правило.

Fa= статична подемна сила в kN.

Fh= хоризонтална съставяща на силата за изпитване по надлъжната ос на превозното средство в kN.

Fs= вертикална съставяща на силата за изпитване в kN.

S= статична вертикална маса в kg.

U= маса, прилагаща вертикална сила върху опорно-прикачно устройство, в t.

V= стойност на V в kN — вж. точка 2.11.4 от настоящото правило.

a= коефициент на еквивалентното вертикално ускорение в точката на прикачване на ремаркета със средна ос, в зависимост от типа на окачването на задната ос (задните оси) на теглещото превозно средство — вж. точка 2.11.4 от настоящото правило.

e= надлъжно разстояние между точката на прикачване на прикачните сферични накрайници и вертикалната равнина на точките на закрепване (вж. фигури 20в—20е) в mm.

f= вертикално разстояние между точката на прикачване на прикачните сферични накрайници и хоризонталната равнина на точките на закрепване (вж. фигури 20в—20е) в mm.

g= земното ускорение, прието за 9,81 m/s2.

L= теоретична дължина на теглича между центъра на ухото на теглича и центъра на комбинацията от оси в m.

X= дължина на товарната площ на ремарке със средна ос в m.

Допълнителни означения:

O= максимална сила за изпитване,

U= минимална сила за изпитване,

a= статична сила,

h= хоризонтална,

p= пулсираща,

res= резултантна,

s= вертикална,

w= знакопроменлива сила.

| 2.13. | „Ремарке със средна ос“ означава ремарке с теглич, който не може да се премества във вертикалната равнина независимо от ремаркето, и с ос или оси, разположени близо до центъра на тежестта на ремаркето, когато е равномерно натоварено. Вертикалното усилие върху теглително-прикачното устройство на теглещото превозно средство трябва да е не по-голямо от 10 % от максималната маса на ремаркето или 1 000 килограма, в зависимост от това, коя от двете стойности е по-малка.
  Максимална маса на ремаркето със средна ос означава общата сила от масата, предавана на земната повърхност от оста или осите на ремаркето, когато е прикачено към теглещото превозно средство и когато е натоварено с технически допустимата максимална маса (4). |
| --- | --- |

2.13.

„Ремарке със средна ос“ означава ремарке с теглич, който не може да се премества във вертикалната равнина независимо от ремаркето, и с ос или оси, разположени близо до центъра на тежестта на ремаркето, когато е равномерно натоварено. Вертикалното усилие върху теглително-прикачното устройство на теглещото превозно средство трябва да е не по-голямо от 10 % от максималната маса на ремаркето или 1 000 килограма, в зависимост от това, коя от двете стойности е по-малка.

Максимална маса на ремаркето със средна ос означава общата сила от масата, предавана на земната повърхност от оста или осите на ремаркето, когато е прикачено към теглещото превозно средство и когато е натоварено с технически допустимата максимална маса (4).

| 2.14. | „Ефективно механично прикачване“ означава, че конструкцията и формата на устройство и неговите съставни части са такива, че то не се отваря или разединява под действието на каквито и да било сили или техните съставящи, на които е подложено при нормална експлоатация или изпитване. |
| --- | --- |

2.14.

„Ефективно механично прикачване“ означава, че конструкцията и формата на устройство и неговите съставни части са такива, че то не се отваря или разединява под действието на каквито и да било сили или техните съставящи, на които е подложено при нормална експлоатация или изпитване.

| 2.15. | „Тип на превозното средство“ означава превозни средства, които не се различават съществено по отношение на конструкция, размери, форма и материали в зоната на закрепване на механичното теглително-прикачно устройство или неговите части. Това се отнася както за теглещото превозно средство, така и за ремаркето. |
| --- | --- |

2.15.

„Тип на превозното средство“ означава превозни средства, които не се различават съществено по отношение на конструкция, размери, форма и материали в зоната на закрепване на механичното теглително-прикачно устройство или неговите части. Това се отнася както за теглещото превозно средство, така и за ремаркето.

3.   ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА ОДОБРЕНИЕ НА МЕХАНИЧНО ТЕГЛИТЕЛНО-ПРИКАЧНО УСТРОЙСТВО ИЛИ НЕГОВА ЧАСТ

| 3.1. | Заявлението за одобрение се подава от титуляря на търговското наименование или марка или от негов надлежно упълномощен представител. |
| --- | --- |

3.1.

Заявлението за одобрение се подава от титуляря на търговското наименование или марка или от негов надлежно упълномощен представител.

| 3.2. | За всеки тип механично теглително-прикачно устройство или негова част заявлението се придружава, например във формуляра за съобщение, даден в приложение 1, от следната информация:






  3.2.1. | подробни данни за всички търговски наименования или марки на производителя или доставчика, които се отнасят за теглително-прикачното устройство или негова част; |
| --- | --- | --- |

3.2.

За всеки тип механично теглително-прикачно устройство или негова част заявлението се придружава, например във формуляра за съобщение, даден в приложение 1, от следната информация:

3.2.1.

подробни данни за всички търговски наименования или марки на производителя или доставчика, които се отнасят за теглително-прикачното устройство или негова част;

| 3.2.2. | три комплекта чертежи, които показват достатъчно подробно устройството или неговата част и които определят начина на закрепване към превозното средство; чертежите трябва да показват положението и мястото, предвидени за номера на одобрението и другата маркировка, посочена в точка 7; |
| --- | --- |

3.2.2.

три комплекта чертежи, които показват достатъчно подробно устройството или неговата част и които определят начина на закрепване към превозното средство; чертежите трябва да показват положението и мястото, предвидени за номера на одобрението и другата маркировка, посочена в точка 7;

| 3.2.3. | указание за стойностите на D, Dc, S, V и U, както са приложими и определени в точка 2.11.
  В случай на носачи от клас А, указание за максимално допустимите маси на теглещото превозно средство и ремаркето и максимално допустимото статично вертикално усилие върху теглещия сферичен накрайник, както са обявени от производителя на теглещото превозно средство.






  3.2.3.1. | Параметрите трябва да са най-малко равни на тези, използвани при максималните допустими маси на теглещото превозно средство, ремаркето и състава от превозни средства. |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

указание за стойностите на D, Dc, S, V и U, както са приложими и определени в точка 2.11.

В случай на носачи от клас А, указание за максимално допустимите маси на теглещото превозно средство и ремаркето и максимално допустимото статично вертикално усилие върху теглещия сферичен накрайник, както са обявени от производителя на теглещото превозно средство.

3.2.3.1.

Параметрите трябва да са най-малко равни на тези, използвани при максималните допустими маси на теглещото превозно средство, ремаркето и състава от превозни средства.

| 3.2.4. | подробно техническо описание на устройството или частта, определящо по-специално типа и използваните материали; |
| --- | --- |

3.2.4.

подробно техническо описание на устройството или частта, определящо по-специално типа и използваните материали;

| 3.2.5. | ограничения за видовете превозни средства, на които теглително-прикачните устройства могат да се монтират — вж. приложение 1, точка 12 и приложение 5, точка 3.4; |
| --- | --- |

3.2.5.

ограничения за видовете превозни средства, на които теглително-прикачните устройства могат да се монтират — вж. приложение 1, точка 12 и приложение 5, точка 3.4;

| 3.2.6. | един образец и допълнителни образци по искане на органа за одобрение на типа или техническата служба. |
| --- | --- |

3.2.6.

един образец и допълнителни образци по искане на органа за одобрение на типа или техническата служба.

| 3.2.7. | всички образци трябва да бъдат предоставени напълно завършени с окончателно обработени повърхности. Ако окончателната обработка обаче е боядисване или епоксидно прахово покритие, това изискване трябва да се изключи; |
| --- | --- |

3.2.7.

всички образци трябва да бъдат предоставени напълно завършени с окончателно обработени повърхности. Ако окончателната обработка обаче е боядисване или епоксидно прахово покритие, това изискване трябва да се изключи;

| 3.2.8. | в случай на механично теглително-прикачно устройство или негова част, предназначени за конкретен тип превозно средство, производителят на устройството или частта трябва да представи също и данни за техния монтаж, определени от производителя на превозното средство. Одобряващият орган или техническата служба могат също да изискат да се предостави и превозно средство, представително за дадения тип. |
| --- | --- |

3.2.8.

в случай на механично теглително-прикачно устройство или негова част, предназначени за конкретен тип превозно средство, производителят на устройството или частта трябва да представи също и данни за техния монтаж, определени от производителя на превозното средство. Одобряващият орган или техническата служба могат също да изискат да се предостави и превозно средство, представително за дадения тип.

4.   ОБЩИ ИЗИСКВАНИЯ КЪМ МЕХАНИЧНИТЕ ТЕГЛИТЕЛНО-ПРИКАЧНИ УСТРОЙСТВА ИЛИ ТЕХНИТЕ ЧАСТИ

| 4.1. | Всеки образец трябва да съответства на техническите изисквания за размери и якост, определени в приложения 5 и 6. След провеждане на изпитванията, определени в приложение 6, не трябва да има пукнатини, счупвания или недопустими остатъчни деформации, които биха повлияли отрицателно върху нормалната работата на устройството или частта. |
| --- | --- |

4.1.

Всеки образец трябва да съответства на техническите изисквания за размери и якост, определени в приложения 5 и 6. След провеждане на изпитванията, определени в приложение 6, не трябва да има пукнатини, счупвания или недопустими остатъчни деформации, които биха повлияли отрицателно върху нормалната работата на устройството или частта.

| 4.2. | Всички детайли на механичните теглително-прикачни устройства или техните части, чиято неизправност може да предизвика разкачване между превозното средство и ремаркето, се изработват от стомана. Могат да бъдат използвани и други материали, при условие че производителят докаже по съответния начин тяхната еквивалентност пред органа за одобрение на типа или техническата служба на страната по договора, прилагаща настоящото правило. |
| --- | --- |

4.2.

Всички детайли на механичните теглително-прикачни устройства или техните части, чиято неизправност може да предизвика разкачване между превозното средство и ремаркето, се изработват от стомана. Могат да бъдат използвани и други материали, при условие че производителят докаже по съответния начин тяхната еквивалентност пред органа за одобрение на типа или техническата служба на страната по договора, прилагаща настоящото правило.

| 4.3. | Механичните теглително-прикачни устройства или техните части трябва да бъдат безопасни при експлоатация, а прикачването и откачването трябва да може да се извършва от един човек без използване на инструменти. С изключение на прикачните устройства от клас Т, за ремаркета с максимална технически допустима маса по-голяма от 3,5 t се допускат само автоматични прикачни устройства. |
| --- | --- |

4.3.

Механичните теглително-прикачни устройства или техните части трябва да бъдат безопасни при експлоатация, а прикачването и откачването трябва да може да се извършва от един човек без използване на инструменти. С изключение на прикачните устройства от клас Т, за ремаркета с максимална технически допустима маса по-голяма от 3,5 t се допускат само автоматични прикачни устройства.

| 4.4. | Механичните теглително-прикачни устройства или техните части се проектират и изработват така, че при нормална експлоатация, правилно обслужване и замяна на износените детайли, да продължават да работят задоволително и да запазват характеристиките, предписани в настоящото правило. |
| --- | --- |

4.4.

Механичните теглително-прикачни устройства или техните части се проектират и изработват така, че при нормална експлоатация, правилно обслужване и замяна на износените детайли, да продължават да работят задоволително и да запазват характеристиките, предписани в настоящото правило.

| 4.5. | Всички механични теглително-прикачни устройства или техните части се проектират така, че да осигуряват ефективно механично прикачване и при затворено положение да се блокират най-малко от един допълнителен механизъм, освен ако не са предвидени допълнителни изисквания в приложение 5. Като алтернатива, може да има два или повече отделни допълнителни механизми, осигуряващи затвореното положение на устройството, като всеки от тях трябва да е проектиран така, че да осигурява ефективно механично прикачване и да бъде изпитван самостоятелно за всяко от изискванията, дадени в приложение 6. Ефективното механично прикачване трябва да отговаря на определението от точка 2.14.
  Пружинните сили могат да се използват само за затваряне на устройството и за предпазване от действието на вибрациите, предизвикващи преместване на съставните части на устройството в положение, при което то може да се отвори или да предизвика откачване.
  Неизправността или липсата на всяка една от пружините не трябва да води до отваряне на цялото устройство или откачване. |
| --- | --- |

4.5.

Всички механични теглително-прикачни устройства или техните части се проектират така, че да осигуряват ефективно механично прикачване и при затворено положение да се блокират най-малко от един допълнителен механизъм, освен ако не са предвидени допълнителни изисквания в приложение 5. Като алтернатива, може да има два или повече отделни допълнителни механизми, осигуряващи затвореното положение на устройството, като всеки от тях трябва да е проектиран така, че да осигурява ефективно механично прикачване и да бъде изпитван самостоятелно за всяко от изискванията, дадени в приложение 6. Ефективното механично прикачване трябва да отговаря на определението от точка 2.14.

Пружинните сили могат да се използват само за затваряне на устройството и за предпазване от действието на вибрациите, предизвикващи преместване на съставните части на устройството в положение, при което то може да се отвори или да предизвика откачване.

Неизправността или липсата на всяка една от пружините не трябва да води до отваряне на цялото устройство или откачване.

| 4.6. | Всяко устройство или част трябва да се придружава от инструкция за монтаж и експлоатация, която дава достатъчна информация на всяко компетентно лице за правилен монтаж на превозното средство и експлоатация — вж. също и приложение 7. Инструкцията трябва да бъде поне на езика на страната, в която ще бъде предложено за продажба. В случай на устройства или части, доставяни за първоначален монтаж на производителя на превозното средство или каросерията, те може да не са придружени с инструкции за монтаж, но производителят на превозното средство или каросерията е отговорен за осигуряване на потребителя с необходимите инструкции за правилна експлоатация на теглително-прикачните устройства или техните части. |
| --- | --- |

4.6.

Всяко устройство или част трябва да се придружава от инструкция за монтаж и експлоатация, която дава достатъчна информация на всяко компетентно лице за правилен монтаж на превозното средство и експлоатация — вж. също и приложение 7. Инструкцията трябва да бъде поне на езика на страната, в която ще бъде предложено за продажба. В случай на устройства или части, доставяни за първоначален монтаж на производителя на превозното средство или каросерията, те може да не са придружени с инструкции за монтаж, но производителят на превозното средство или каросерията е отговорен за осигуряване на потребителя с необходимите инструкции за правилна експлоатация на теглително-прикачните устройства или техните части.

| 4.7. | За устройства или части от клас А или клас S, когато е приложимо, използвани за ремаркета с максимално допустима маса не по-голяма от 3,5 t, и произвеждани от производители, които нямат никаква връзка с производителя на превозното средство, и когато устройствата и частите са предназначени за монтаж като резервни части, височината и другите монтажни характеристики на теглително-прикачното устройство при всички случаи се проверяват от органа за одобрение на типа или техническата служба, в съответствие от приложение 7, точка 1. |
| --- | --- |

4.7.

За устройства или части от клас А или клас S, когато е приложимо, използвани за ремаркета с максимално допустима маса не по-голяма от 3,5 t, и произвеждани от производители, които нямат никаква връзка с производителя на превозното средство, и когато устройствата и частите са предназначени за монтаж като резервни части, височината и другите монтажни характеристики на теглително-прикачното устройство при всички случаи се проверяват от органа за одобрение на типа или техническата служба, в съответствие от приложение 7, точка 1.

| 4.8. | За теглително-прикачни устройства за тежък режим на работа и други разнородни нестандартни теглително-прикачни устройства или части от клас S и клас T се използват съответните изисквания от приложения 5, 6 и 7 за най-близкото стандартно или нестандартно устройство или негова част. |
| --- | --- |

4.8.

За теглително-прикачни устройства за тежък режим на работа и други разнородни нестандартни теглително-прикачни устройства или части от клас S и клас T се използват съответните изисквания от приложения 5, 6 и 7 за най-близкото стандартно или нестандартно устройство или негова част.

5.   ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА ОДОБРЕНИЕ НА ПРЕВОЗНО СРЕДСТВО, ОБОРУДВАНО С МЕХАНИЧНО ТЕГЛИТЕЛНО-ПРИКАЧНО УСТРОЙСТВО ИЛИ НЕГОВА ЧАСТ

| 5.1. | Когато производителят на превозното средство подава заявление за одобрение на превозно средство, оборудвано с механично теглително-прикачно устройство или негова част, или разрешава експлоатацията на превозното средство за теглене на ремарке от какъвто и да било вид, тогава, по искане на добросъвестен подател на заявление за възможно одобрение на тип механично теглително-прикачно устройство или негова част, или по искане на органа за одобрение на типа или техническата служба на страна по договора, производителят на превозното средство предоставя незабавно на заинтересования или на органа, или на техническата служба информацията, изисквана в точка 5.3 по-долу, която да позволи на производителя на теглително-прикачното устройство или негова част правилно да проектира и произведе механично теглително-прикачно устройство или негова част за това превозно средство. По искане на добросъвестен подател на заявление за възможно одобрение на тип механично теглително-прикачно устройство или негова част, всяка информация по точка 5.3 по-долу, която е на разположение на органа за одобрение на типа, трябва да бъде предоставена на подателя на заявлението. |
| --- | --- |

5.1.

Когато производителят на превозното средство подава заявление за одобрение на превозно средство, оборудвано с механично теглително-прикачно устройство или негова част, или разрешава експлоатацията на превозното средство за теглене на ремарке от какъвто и да било вид, тогава, по искане на добросъвестен подател на заявление за възможно одобрение на тип механично теглително-прикачно устройство или негова част, или по искане на органа за одобрение на типа или техническата служба на страна по договора, производителят на превозното средство предоставя незабавно на заинтересования или на органа, или на техническата служба информацията, изисквана в точка 5.3 по-долу, която да позволи на производителя на теглително-прикачното устройство или негова част правилно да проектира и произведе механично теглително-прикачно устройство или негова част за това превозно средство. По искане на добросъвестен подател на заявление за възможно одобрение на тип механично теглително-прикачно устройство или негова част, всяка информация по точка 5.3 по-долу, която е на разположение на органа за одобрение на типа, трябва да бъде предоставена на подателя на заявлението.

| 5.2. | Заявлението за одобрение на тип превозно средство по отношение на закрепването на механично теглително-прикачно устройство или негова част се подава от производителя на превозното средство или негов надлежно упълномощен представител. |
| --- | --- |

5.2.

Заявлението за одобрение на тип превозно средство по отношение на закрепването на механично теглително-прикачно устройство или негова част се подава от производителя на превозното средство или негов надлежно упълномощен представител.

| 5.3. | То трябва да бъде придружено със следната информация, която да позволи на органа за одобрение на типа да попълни формуляра за съобщение, даден в приложение 2:






  5.3.1. | подробно описание на типа на превозното средство и механичното теглително-прикачно устройство или негова част и, по искане на органа за одобрение на типа или техническата служба, копие от формуляра за одобрение на устройството или частта; |
| --- | --- | --- |

5.3.

То трябва да бъде придружено със следната информация, която да позволи на органа за одобрение на типа да попълни формуляра за съобщение, даден в приложение 2:

5.3.1.

подробно описание на типа на превозното средство и механичното теглително-прикачно устройство или негова част и, по искане на органа за одобрение на типа или техническата служба, копие от формуляра за одобрение на устройството или частта;

| 5.3.2. | Информацията трябва също да включва максимално допустимите маси на теглещото и тегленото превозно средство, разпределението на максимално допустимата маса на теглещото превозно средство между осите му, максимално допустимите маси на ос, максимално допустимото вертикално усилие върху задната част на теглещото превозно средство и подробни сведения и/или чертежи за монтажа и точките на закрепване на устройството или частта и всички допълнителни усилващи планки, носещи профили и др., необходими за надеждно закрепване на механичното теглително-прикачно устройство или негова част към теглещото превозно средство;






  5.3.2.1. | състоянието на натоварване, при което трябва да бъде измерена височината на теглещия сферичен накрайник за превозните средства от категория М1 - вж. точка 2 от приложение 7, допълнение 1. |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

Информацията трябва също да включва максимално допустимите маси на теглещото и тегленото превозно средство, разпределението на максимално допустимата маса на теглещото превозно средство между осите му, максимално допустимите маси на ос, максимално допустимото вертикално усилие върху задната част на теглещото превозно средство и подробни сведения и/или чертежи за монтажа и точките на закрепване на устройството или частта и всички допълнителни усилващи планки, носещи профили и др., необходими за надеждно закрепване на механичното теглително-прикачно устройство или негова част към теглещото превозно средство;

5.3.2.1.

състоянието на натоварване, при което трябва да бъде измерена височината на теглещия сферичен накрайник за превозните средства от категория М1 - вж. точка 2 от приложение 7, допълнение 1.

| 5.3.3. | три комплекта чертежи, които са достатъчно подробни за идентифициране на устройството или неговата част и които показват начина на закрепване към превозното средство; чертежите трябва да показват положението и мястото, предвидени за номера на одобрението и другата маркировка, дадена в точка 7; |
| --- | --- |

5.3.3.

три комплекта чертежи, които са достатъчно подробни за идентифициране на устройството или неговата част и които показват начина на закрепване към превозното средство; чертежите трябва да показват положението и мястото, предвидени за номера на одобрението и другата маркировка, дадена в точка 7;

| 5.3.4. | подробно техническо описание на устройството или частта, определящо по-специално типа на устройството и използваните материали; |
| --- | --- |

5.3.4.

подробно техническо описание на устройството или частта, определящо по-специално типа на устройството и използваните материали;

| 5.3.5. | указание за стойностите на D, Dc, S, V и U, както са приложими и определени в точка 2.11;






  5.3.5.1. | Параметрите трябва да са най-малко равни на тези, използвани при максималните допустими маси на теглещото превозно средство, ремаркето и състава от превозни средства. |
| --- | --- | --- |

5.3.5.

указание за стойностите на D, Dc, S, V и U, както са приложими и определени в точка 2.11;

5.3.5.1.

Параметрите трябва да са най-малко равни на тези, използвани при максималните допустими маси на теглещото превозно средство, ремаркето и състава от превозни средства.

| 5.3.6. | превозно средство, представително за подлежащия на одобрение тип и оборудвано с механично теглително-прикачно устройство, се предоставя на органа за одобрение на типа или техническата служба, които могат да поискат също и допълнителни образци от устройството или частта. |
| --- | --- |

5.3.6.

превозно средство, представително за подлежащия на одобрение тип и оборудвано с механично теглително-прикачно устройство, се предоставя на органа за одобрение на типа или техническата служба, които могат да поискат също и допълнителни образци от устройството или частта.

| 5.3.7. | превозно средство, което няма всички елементи, предвидени за дадения тип, може да бъде прието, при условие че заявителят докаже пред органа за одобрение на типа или техническата служба, че липсващите елементи нямат никакво влияние върху резултатите от проверката по отношение на изискванията от настоящото правило. |
| --- | --- |

5.3.7.

превозно средство, което няма всички елементи, предвидени за дадения тип, може да бъде прието, при условие че заявителят докаже пред органа за одобрение на типа или техническата служба, че липсващите елементи нямат никакво влияние върху резултатите от проверката по отношение на изискванията от настоящото правило.

6.   ОБЩИ ИЗИСКВАНИЯ КЪМ ПРЕВОЗНИТЕ СРЕДСТВА, ОБОРУДВАНИ С МЕХАНИЧНО ТЕГЛИТЕЛНО-ПРИКАЧНО УСТРОЙСТВО ИЛИ НЕГОВА ЧАСТ

| 6.1. | Механичните теглително-прикачни устройства или техни части, монтирани на превозното средство, се одобряват в съответствие с изискванията от точки 3 и 4 и приложения 5 и 6 към настоящото правило. |
| --- | --- |

6.1.

Механичните теглително-прикачни устройства или техни части, монтирани на превозното средство, се одобряват в съответствие с изискванията от точки 3 и 4 и приложения 5 и 6 към настоящото правило.

| 6.2. | Монтирането на механично теглително-прикачно устройство или негова част на превозното средство трябва да отговаря на изискванията от приложение 7 към настоящото правило. |
| --- | --- |

6.2.

Монтирането на механично теглително-прикачно устройство или негова част на превозното средство трябва да отговаря на изискванията от приложение 7 към настоящото правило.

| 6.3. | Теглително-прикачното устройство или част трябва да имат инструкция за експлоатация, съдържаща всички специални инструкции за експлоатация, различни от общоприетите за дадения тип теглително-прикачно устройство или част, и инструкции за прикачване и откачване при различни условия, например при различни ъгли между теглещото и тегленото превозно средство едно спрямо друго. Всяко превозно средство се придружава от тази инструкция за експлоатация, която трябва да бъде поне на езика на страната, в която ще бъде предложено за продажба. |
| --- | --- |

6.3.

Теглително-прикачното устройство или част трябва да имат инструкция за експлоатация, съдържаща всички специални инструкции за експлоатация, различни от общоприетите за дадения тип теглително-прикачно устройство или част, и инструкции за прикачване и откачване при различни условия, например при различни ъгли между теглещото и тегленото превозно средство едно спрямо друго. Всяко превозно средство се придружава от тази инструкция за експлоатация, която трябва да бъде поне на езика на страната, в която ще бъде предложено за продажба.

7.   МАРКИРОВКИ

| 7.1. | Типовете механични теглително-прикачни устройства и техните части, предоставени за одобрение, трябва да носят търговското наименование или марка на производителя, доставчика или подателя на заявлението. |
| --- | --- |

7.1.

Типовете механични теглително-прикачни устройства и техните части, предоставени за одобрение, трябва да носят търговското наименование или марка на производителя, доставчика или подателя на заявлението.

| 7.2. | Трябва да бъде предвидено достатъчно място за нанасяне на маркировката за одобрение, посочена в точка 8.5 и показана в приложение 3. Това място се отбелязва на чертежите, посочени в точка 3.2.2. |
| --- | --- |

7.2.

Трябва да бъде предвидено достатъчно място за нанасяне на маркировката за одобрение, посочена в точка 8.5 и показана в приложение 3. Това място се отбелязва на чертежите, посочени в точка 3.2.2.

| 7.3. | До маркировката за одобрение, посочена в точки 7.2 и 8.5, на механичното теглително-прикачно устройство се маркират класът на теглително-прикачното устройство, определен в точка 2.6, и съответните параметри, определени в точка 2.11 и показани в приложение 4. Положението на тези маркировки се показва на чертежите, посочени в точка 3.2.2.
  Параметрите може да не се маркират, когато те са определени в класификацията, дадена в настоящото правило, например класове А50-1—А50-5. |
| --- | --- |

7.3.

До маркировката за одобрение, посочена в точки 7.2 и 8.5, на механичното теглително-прикачно устройство се маркират класът на теглително-прикачното устройство, определен в точка 2.6, и съответните параметри, определени в точка 2.11 и показани в приложение 4. Положението на тези маркировки се показва на чертежите, посочени в точка 3.2.2.

Параметрите може да не се маркират, когато те са определени в класификацията, дадена в настоящото правило, например класове А50-1—А50-5.

| 7.4. | Когато механично теглително-прикачно устройство или негова част са одобрени с алтернативни параметри в рамките на един и същи клас, на устройството или частта се маркират максимум две алтернативни стойности. |
| --- | --- |

7.4.

Когато механично теглително-прикачно устройство или негова част са одобрени с алтернативни параметри в рамките на един и същи клас, на устройството или частта се маркират максимум две алтернативни стойности.

| 7.5. | Ако използването на механичното теглително-прикачно устройство или негова част е ограничено по някакъв начин, например ако то не е предназначено за експлоатация с направляващи клинове, тогава ограничението се маркира на устройството или частта. |
| --- | --- |

7.5.

Ако използването на механичното теглително-прикачно устройство или негова част е ограничено по някакъв начин, например ако то не е предназначено за експлоатация с направляващи клинове, тогава ограничението се маркира на устройството или частта.

| 7.6. | Всички маркировки трябва да бъдат трайни и четливи, след като устройството или частта са монтирани на превозното средство. |
| --- | --- |

7.6.

Всички маркировки трябва да бъдат трайни и четливи, след като устройството или частта са монтирани на превозното средство.

8.   ОДОБРЕНИЕ

| 8.1. | Ако образецът (образците) на типа механично теглително-прикачно устройство или негова част отговаря (отговарят) на изискванията от настоящото правило, се издава одобрение, при условие че са изпълнени изискванията от точка 10. |
| --- | --- |

8.1.

Ако образецът (образците) на типа механично теглително-прикачно устройство или негова част отговаря (отговарят) на изискванията от настоящото правило, се издава одобрение, при условие че са изпълнени изискванията от точка 10.

| 8.2. | На всеки одобрен тип се присвоява номер на одобрението. Първите му две цифри указват серията от изменения, включваща най-новите основни технически изменения, направени по правилото към момента на издаване на одобрението. Една и съща страна по договора не може да присвоява същия номер на друг тип устройство или негова част, посочени в настоящото правило. |
| --- | --- |

8.2.

На всеки одобрен тип се присвоява номер на одобрението. Първите му две цифри указват серията от изменения, включваща най-новите основни технически изменения, направени по правилото към момента на издаване на одобрението. Една и съща страна по договора не може да присвоява същия номер на друг тип устройство или негова част, посочени в настоящото правило.

| 8.3. | Страните по Спогодбата от 1958 г., прилагащи настоящото правило, биват уведомявани за всяко одобрение, разширение, отказ или отмяна на одобрение или за окончателно прекратяване на производството на механично теглително-прикачно устройство или негова част, одобрени съгласно настоящото правило, посредством формуляр за съобщение, който съответства на образеца от приложение 1 или приложение 2 към настоящото правило. |
| --- | --- |

8.3.

Страните по Спогодбата от 1958 г., прилагащи настоящото правило, биват уведомявани за всяко одобрение, разширение, отказ или отмяна на одобрение или за окончателно прекратяване на производството на механично теглително-прикачно устройство или негова част, одобрени съгласно настоящото правило, посредством формуляр за съобщение, който съответства на образеца от приложение 1 или приложение 2 към настоящото правило.

| 8.4. | На всяко механично теглително-прикачно устройство или негова част, одобрени съгласно настоящото правило, на мястото, посочено в точка 7.2, и в допълнение на маркировката, предписана в точка 7.1, се поставя маркировка за одобрение, описана в точка 8.5. |
| --- | --- |

8.4.

На всяко механично теглително-прикачно устройство или негова част, одобрени съгласно настоящото правило, на мястото, посочено в точка 7.2, и в допълнение на маркировката, предписана в точка 7.1, се поставя маркировка за одобрение, описана в точка 8.5.

| 8.5. | Маркировката за одобрение е международна маркировка, която се състои от:






  8.5.1. | оградена с окръжност буква „E“, следвана от отличителния номер на държавата, която е издала одобрението (5); |
| --- | --- | --- |

8.5.

Маркировката за одобрение е международна маркировка, която се състои от:

8.5.1.

оградена с окръжност буква „E“, следвана от отличителния номер на държавата, която е издала одобрението (5);

| 8.5.2. | номер на одобрението, предписан в точка 8.2; |
| --- | --- |

8.5.2.

номер на одобрението, предписан в точка 8.2;

| 8.5.3. | маркировката и номерът на одобрението се оформят, както е показано на примера от приложение 3. |
| --- | --- |

8.5.3.

маркировката и номерът на одобрението се оформят, както е показано на примера от приложение 3.

9.   ПРОМЯНА НА МЕХАНИЧНО ТЕГЛИТЕЛНО-ПРИКАЧНО УСТРОЙСТВО ИЛИ НЕГОВА ЧАСТ, ИЛИ НА ПРЕВОЗНОТО СРЕДСТВО И РАЗШИРЕНИЕ НА ОДОБРЕНИЕТО

| 9.1. | Органът за одобрение на типа или техническата служба, издала одобрението, се уведомява за всяка промяна на типа механично теглително-прикачно устройство или негова част или на превозното средство, определени в точка 2.10. Тогава органът за одобрение на типа или техническата служба може:






  9.1.1. | да прецени, че е малко вероятно направените промени да оказват съществено неблагоприятно въздействие и че при всички положения устройството, елементът или превозното средство продължава да съответства на изискванията; или |
| --- | --- | --- |

9.1.

Органът за одобрение на типа или техническата служба, издала одобрението, се уведомява за всяка промяна на типа механично теглително-прикачно устройство или негова част или на превозното средство, определени в точка 2.10. Тогава органът за одобрение на типа или техническата служба може:

9.1.1.

да прецени, че е малко вероятно направените промени да оказват съществено неблагоприятно въздействие и че при всички положения устройството, елементът или превозното средство продължава да съответства на изискванията; или

| 9.1.2. | да изиска допълнителен протокол от изпитване. |
| --- | --- |

9.1.2.

да изиска допълнителен протокол от изпитване.

| 9.2. | Страните по договора, прилагащи настоящото правило, биват уведомявани за всяко потвърждение или отказ на одобрение, в което се посочва промяната, съгласно процедурата, предписана в точка 8.3. |
| --- | --- |

9.2.

Страните по договора, прилагащи настоящото правило, биват уведомявани за всяко потвърждение или отказ на одобрение, в което се посочва промяната, съгласно процедурата, предписана в точка 8.3.

| 9.3. | Органът за одобрение на типа или техническата служба, която издава разширение на одобрението, присвоява сериен номер на това разширение и информира другите страни по договора, прилагащи настоящото правило, съгласно процедурата, предписана в точка 8.3. |
| --- | --- |

9.3.

Органът за одобрение на типа или техническата служба, която издава разширение на одобрението, присвоява сериен номер на това разширение и информира другите страни по договора, прилагащи настоящото правило, съгласно процедурата, предписана в точка 8.3.

10.   ПРОЦЕДУРИ ЗА СЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

Процедурите за съответствие на производството трябва да съответстват на определените в Спогодбата, допълнение 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), като се спазват следните изисквания:

| 10.1. | Титулярят на одобрението трябва да осигури регистриране на резултатите от изпитванията за проверка на съответствието на производството и достъп до приложените документи в продължение на определен период, съгласуван с одобряващия орган или техническата служба. Този период не трябва да бъде по-дълъг от 10 години от момента на окончателното прекратяване на производството. |
| --- | --- |

10.1.

Титулярят на одобрението трябва да осигури регистриране на резултатите от изпитванията за проверка на съответствието на производството и достъп до приложените документи в продължение на определен период, съгласуван с одобряващия орган или техническата служба. Този период не трябва да бъде по-дълъг от 10 години от момента на окончателното прекратяване на производството.

| 10.2. | Органът за одобрение на типа или техническата служба, която е издала типовото одобрение, може по всяко време да провери методите за контрол на съответствието, прилагани във всяко производствено съоръжение. Нормалната честота на тези проверки е веднъж на две години. |
| --- | --- |

10.2.

Органът за одобрение на типа или техническата служба, която е издала типовото одобрение, може по всяко време да провери методите за контрол на съответствието, прилагани във всяко производствено съоръжение. Нормалната честота на тези проверки е веднъж на две години.

11.   САНКЦИИ ПРИ НЕСЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

| 11.1. | Одобрението, издадено по отношение на тип механично теглително-прикачно устройство или негова част съгласно настоящото правило, може да бъде отменено, ако не са спазени изискванията или ако механично теглително-прикачно устройство или негова част с нанесена маркировка за одобрение не съответства на одобрения тип. |
| --- | --- |

11.1.

Одобрението, издадено по отношение на тип механично теглително-прикачно устройство или негова част съгласно настоящото правило, може да бъде отменено, ако не са спазени изискванията или ако механично теглително-прикачно устройство или негова част с нанесена маркировка за одобрение не съответства на одобрения тип.

| 11.2. | Ако страна по Спогодбата, прилагаща настоящото правило, отмени дадено от нея одобрение, тя уведомява незабавно останалите страни по договора, прилагащи настоящото правило, посредством формуляр за съобщение, съответстващ на образеца от приложение 1 или приложение 2 към настоящото правило. |
| --- | --- |

11.2.

Ако страна по Спогодбата, прилагаща настоящото правило, отмени дадено от нея одобрение, тя уведомява незабавно останалите страни по договора, прилагащи настоящото правило, посредством формуляр за съобщение, съответстващ на образеца от приложение 1 или приложение 2 към настоящото правило.

12.   ОКОНЧАТЕЛНО ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

Ако титулярят на одобрението прекрати напълно производството на тип механично теглително-прикачно устройство или негова част, одобрен в съответствие с настоящото правило, той уведомява за това органа за одобрение на типа или техническата служба, издала одобрението, които при получаването на съответното съобщение на свой ред уведомяват за това останалите страни по Спогодбата от 1958 г., прилагащи настоящото правило, посредством формуляр за съобщение, съответстващ на образеца от приложение 1 или приложение 2 към настоящото правило.

13.   ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ

Докато генералният секретар на ООН не бъде уведомен за друго, страните по договора, прилагащи настоящото правило, които са държави-членки на Европейската общност (към момента на приемане на серията от изменения 01, Италия, Нидерландия, Белгия, Обединеното кралство, Люксембург, Финландия и Гърция) декларират, че във връзка с механичните теглително-прикачни устройства и техните части те са обвързани със задълженията по Спогодбата, приложение към която е настоящото правило, само за тези устройства и части, които са предназначени за превозни средства от категории, различни от M1.

14.   НАИМЕНОВАНИЯ И АДРЕСИ НА ТЕХНИЧЕСКИТЕ СЛУЖБИ ЗА ОДОБРЕНИЕ, КАКТО И НА АДМИНИСТРАТИВНИТЕ ОТДЕЛИ

| 14.1. | Страните по Спогодбата от 1958 г., прилагащи настоящото правило, съобщават на Секретариата на ООН наименованията и адресите на техническите служби, отговарящи за провеждането на изпитвания за одобрение, както и на административните отдели, издаващи одобрение и на които се изпращат формулярите, удостоверяващи одобрение, разширение, отказ или отмяна на одобрение, или окончателно прекратяване на производството, издадени в други държави. |
| --- | --- |

14.1.

Страните по Спогодбата от 1958 г., прилагащи настоящото правило, съобщават на Секретариата на ООН наименованията и адресите на техническите служби, отговарящи за провеждането на изпитвания за одобрение, както и на административните отдели, издаващи одобрение и на които се изпращат формулярите, удостоверяващи одобрение, разширение, отказ или отмяна на одобрение, или окончателно прекратяване на производството, издадени в други държави.

---

(1)  По смисъла на Конвенцията за движение по пътищата (Виена, 1968 г.) член 1, букви у) и ф).

(2)  Масите T и R, както и технически допустимата максимална маса могат да бъдат по-големи от допустимата максимална маса, предписана от националното законодателство.

(3)  Вж. определенията в Правило No 13, приложено към Спогодбата от 1958 г. за приемане на единни технически предписания, прилагани спрямо колесните превозни средства, оборудването и частите, които могат да бъдат монтирани и/или използвани на колесни превозни средства, и на условията за взаимно признаване на одобрения, издавани на основата на тези предписания. Определението се съдържа също в приложение 7 към Консолидираната резолюция за конструкцията на превозните средства (R.E.3) (документ TRANS/WP.29/ 78/ Rev. 1/ Amend. 2).

(4)  Технически допустимата максимална маса може да бъде по-голяма от допустимата максимална маса, предписана от националното законодателство.

(5)  1 — Германия, 2 — Франция, 3 — Италия, 4 — Нидерландия, 5 — Швеция, 6 — Белгия, 7 — Унгария, 8 — Чешка република, 9 — Испания, 10 — Сърбия, 11 — Обединено кралство, 12 — Австрия, 13 — Люксембург, 14 — Швейцария, 15 (не е присвоен), 16 — Норвегия, 17 — Финландия, 18 — Дания, 19 — Румъния, 20 — Полша, 21 — Португалия, 22 — Русия, 23 — Гърция, 24 — Ирландия, 25 — Хърватска, 26 — Словения, 27 — Словакия, 28 — Беларус, 29 — Естония, 30 (не е присвоен), 31 — Босна и Херцеговина, 32 — Латвия, 33 (не е присвоен), 34 — България, 35-36 (не са присвоени), 37 — Турция, 38-39 (не е са присвоени), 40 — бившата югославска република Македония, 41 (не е присвоен), 42 — Европейска общност (одобренията се предоставят от държавите-членки, които използват техния съответен ИКЕ символ), 43 — Япония, 44 (не е присвоен), 45 — Австралия и 46 — Украйна. Следващи номера ще бъдат присвоявани на други държави в хронологичния ред, по който те ратифицират или се присъединяват към Спогодбата за приемане на единни технически предписания, прилагани спрямо колесните превозни средства, оборудването и частите, които могат да бъдат монтирани и/или използвани на колесни превозни средства, и на условията за взаимно признаване на одобрения, издавани на основата на тези предписания, като така присвоените номера се съобщават от генералния секретар на Организацията на обединените нации на договарящите се страни по Спогодбата.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 1

СЪОБЩЕНИЕ

(Максимален формат: А4 (210 × 297 mm)

Image

Image

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 2

СЪОБЩЕНИЕ

(Максимален формат: А4 (210 × 297 mm)

Image

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 3

ПРИМЕР ЗА ОФОРМЛЕНИЕТО НА МАРКИРОВКАТА ЗА ОДОБРЕНИЕ

Image

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 4

Примери за оформлението на маркировката на параметрите

| 1. | Всички механични теглително-прикачни устройства или техните части се маркират с класа на устройството или частта. Допълнително трябва да бъде нанесена маркировка, указваща възможностите им по отношение на параметрите, определени в точка 2.11 от настоящото правило. |
| --- | --- |

1.

Всички механични теглително-прикачни устройства или техните части се маркират с класа на устройството или частта. Допълнително трябва да бъде нанесена маркировка, указваща възможностите им по отношение на параметрите, определени в точка 2.11 от настоящото правило.

| 1.1. | Височината на всички букви и цифри не трябва да бъде по-малка от тези на номера на одобрението, т. е a/3, където a = 8 mm. |
| --- | --- |

1.1.

Височината на всички букви и цифри не трябва да бъде по-малка от тези на номера на одобрението, т. е a/3, където a = 8 mm.

| 1.2. | Параметрите, приложими за всяко устройство или част, които трябва да бъдат маркирани, са показани в таблицата по-долу — вж. също и точка 7.3 от настоящото правило:

  Таблица 1


  Параметри, които трябва да бъдат маркирани върху съответните устройства или части












  Описание на механичното теглително-прикачно устройство или негова част | Съответни параметри, които трябва да бъдат маркирани |
| --- | --- | --- |
| Клас | D | Dc | S | U | V |
| Сферични накрайници и носачи — вж. точка 1 от приложение 5 към настоящото правило | * | * | | * | | |
| Прикачни глави | * | * | | * | | |
| Теглително-прикачни устройства тип „вилка“ | * | * | * | * | | * |
| Уши на теглича | * | * | * | * | | * |
| Тегличи | * | * | * | * | | * |
| Теглещи греди | * | * | * | * | | * |
| Опорно-прикачни устройства | * | * | | | * | |
| Централни цапфи | * | * | | | | |
| Монтажни плочи на опорно-прикачни устройства | * | * | | | * | |
| Теглително-прикачни устройства тип „кука“ | * | * | * | * | | * |

1.2.

Параметрите, приложими за всяко устройство или част, които трябва да бъдат маркирани, са показани в таблицата по-долу — вж. също и точка 7.3 от настоящото правило:

Таблица 1

Параметри, които трябва да бъдат маркирани върху съответните устройства или части

Описание на механичното теглително-прикачно устройство или негова част

Съответни параметри, които трябва да бъдат маркирани

Клас

D

Dc

S

U

V

Сферични накрайници и носачи — вж. точка 1 от приложение 5 към настоящото правило

*

*

*

Прикачни глави

*

*

*

Теглително-прикачни устройства тип „вилка“

*

*

*

*

*

Уши на теглича

*

*

*

*

*

Тегличи

*

*

*

*

*

Теглещи греди

*

*

*

*

*

Опорно-прикачни устройства

*

*

*

Централни цапфи

*

*

Монтажни плочи на опорно-прикачни устройства

*

*

*

Теглително-прикачни устройства тип „кука“

*

*

*

*

*

Примери: С маркировката C50-X D130 Dc90 S1000 V35 се идентифицира нестандартно теглително-прикачно устройство тип „вилка“ от клас C50-X с максимална стойност на D, равна на 130 kN, максимално допустима стойност за Dc, равна на 90 kN, максимално допустимо статично вертикално усилие, съответстващо на 1 000 kg, и максимално допустима стойност за V, равна на 35 kN.

С маркировката A50-X D20 S120 се идентифицира стандартен сферичен накрайник и носач от клас A50-X с максимална стойност за D, равна на 20 kN, и максимално допустимо статично вертикално усилие, съответстващо на 120 kg.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 5

Изисквания към механичните теглително-прикачни устройства или техните части

1.   СФЕРИЧНИ НАКРАЙНИЦИ И НОСАЧИ

За всички сферични накрайници и носачи от клас А се прилагат изискванията, предвидени в точки 1.1—1.5 от настоящото приложение. Точка 1.6 уточнява допълнителните изисквания, на които трябва да отговарят стандартните сферични накрайници с диаметър 50 mm с фланцов тип болтовo закрепване.

| 1.1. | Външната форма и външните размери на сферичните накрайници от клас А съответстват на тези от фигура 2.

  Фигура 2


  Сферичен накрайник от клас А |
| --- | --- |

1.1.

Външната форма и външните размери на сферичните накрайници от клас А съответстват на тези от фигура 2.

Фигура 2

Сферичен накрайник от клас А

Image

| 1.2. | Формата и размерите на носачите трябва да съответстват на изискванията на производителя на превозното средство относно точките на закрепване, и ако е необходимо, по отношение на допълнителните монтажни устройства или елементи. |
| --- | --- |

1.2.

Формата и размерите на носачите трябва да съответстват на изискванията на производителя на превозното средство относно точките на закрепване, и ако е необходимо, по отношение на допълнителните монтажни устройства или елементи.

| 1.3. | Демонтируеми сферични накрайници:






  1.3.1. | В случай на демонтируеми накрайници или елементи, които не се закрепват с болтове, например от стомана клас А50-X, точките на закрепване и блокиращият механизъм трябва да бъдат проектирани за осигуряване на ефективно механично прикачване. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Демонтируеми сферични накрайници:

1.3.1.

В случай на демонтируеми накрайници или елементи, които не се закрепват с болтове, например от стомана клас А50-X, точките на закрепване и блокиращият механизъм трябва да бъдат проектирани за осигуряване на ефективно механично прикачване.

| 1.3.2. | В случай на демонтируем сферичен накрайник или част, които могат да бъдат одобрени отделно за използване с различни носачи за превозни средства с различно предназначение, например от клас А50-Х, свободното пространство, когато сферичният накрайник е закрепен към носача, трябва да съответства на изискванията, предписани от приложение 7, фигура 25. |
| --- | --- |

1.3.2.

В случай на демонтируем сферичен накрайник или част, които могат да бъдат одобрени отделно за използване с различни носачи за превозни средства с различно предназначение, например от клас А50-Х, свободното пространство, когато сферичният накрайник е закрепен към носача, трябва да съответства на изискванията, предписани от приложение 7, фигура 25.

| 1.4. | Сферичните накрайници и носачите трябва да могат да преминат изпитванията, предвидени в приложение 6, точка 3.1 или точка 3.10, съгласно избора на производителя. Изискванията обаче, дадени в точки 3.1.7 и 3.1.8, се прилагат неотменно. |
| --- | --- |

1.4.

Сферичните накрайници и носачите трябва да могат да преминат изпитванията, предвидени в приложение 6, точка 3.1 или точка 3.10, съгласно избора на производителя. Изискванията обаче, дадени в точки 3.1.7 и 3.1.8, се прилагат неотменно.

| 1.5. | Производителят на носачи трябва да предвиди точки на закрепване и за аварийни теглително-прикачни устройства или механизми, позволяващи автоматично спиране на ремаркето в случай на разкачване на основното теглително-прикачно устройство. Това изискване е необходимо, за да бъде осигурено съответствието на превозното средство по отношение на изискванията от точка 5.2.2.9 от Правило No 13 на ИКЕ на ООН „Единни предписания за одобрение на превозни средства от категории M, N и O по отношение на спирането“. |
| --- | --- |

1.5.

Производителят на носачи трябва да предвиди точки на закрепване и за аварийни теглително-прикачни устройства или механизми, позволяващи автоматично спиране на ремаркето в случай на разкачване на основното теглително-прикачно устройство. Това изискване е необходимо, за да бъде осигурено съответствието на превозното средство по отношение на изискванията от точка 5.2.2.9 от Правило No 13 на ИКЕ на ООН „Единни предписания за одобрение на превозни средства от категории M, N и O по отношение на спирането“.

| 1.5.1. | Точките на закрепване на аварийното теглително-прикачно устройство и/или осигурителното въже трябва да са разположени по такъв начин, че в процеса на експлоатация аварийното устройство или осигурителното въже да не ограничават нормалното лагеруване в теглително-прикачното устройство и да не пречат на работата на инерционната спирачна уредба.
  Ако е предвидена една точка на закрепване, то тя трябва да бъде разположена на разстояние до 100 mm спрямо вертикалната равнина, минаваща през центъра на шарнира на теглително-прикачното устройство. Ако това е практически невъзможно, то трябва да бъдат предвидени две точки на закрепване, по една от всяка страна спрямо вертикалната осева линия, на едно и също разстояние от нея, на максимум 250 mm. Точката (точките) на закрепване трябва да са разположени колкото може по-назад и по-високо. |
| --- | --- |

1.5.1.

Точките на закрепване на аварийното теглително-прикачно устройство и/или осигурителното въже трябва да са разположени по такъв начин, че в процеса на експлоатация аварийното устройство или осигурителното въже да не ограничават нормалното лагеруване в теглително-прикачното устройство и да не пречат на работата на инерционната спирачна уредба.

Ако е предвидена една точка на закрепване, то тя трябва да бъде разположена на разстояние до 100 mm спрямо вертикалната равнина, минаваща през центъра на шарнира на теглително-прикачното устройство. Ако това е практически невъзможно, то трябва да бъдат предвидени две точки на закрепване, по една от всяка страна спрямо вертикалната осева линия, на едно и също разстояние от нея, на максимум 250 mm. Точката (точките) на закрепване трябва да са разположени колкото може по-назад и по-високо.

| 1.6. | Специални изисквания към стандартните сферични накрайници и носачите с фланцово закрепване за класовете А50-1—А50-5, включително:






  1.6.1. | Размерите на сферичните накрайници и носачите с фланцово закрепване от клас А50-1 съответстват на тези от фигура 3 и таблица 2. |
| --- | --- | --- |

1.6.

Специални изисквания към стандартните сферични накрайници и носачите с фланцово закрепване за класовете А50-1—А50-5, включително:

1.6.1.

Размерите на сферичните накрайници и носачите с фланцово закрепване от клас А50-1 съответстват на тези от фигура 3 и таблица 2.

| 1.6.2. | Размерите на сферичните накрайници и носачите с фланцово закрепване от класовете А50-2, А50-3, А50-4 и А50-5 съответстват на тези от фигура 4 и таблица 2. |
| --- | --- |

1.6.2.

Размерите на сферичните накрайници и носачите с фланцово закрепване от класовете А50-2, А50-3, А50-4 и А50-5 съответстват на тези от фигура 4 и таблица 2.

| 1.6.3. | Сферичните накрайници и носачите с фланцово закрепване за класовете от А50-1 до А50-5, включително, съответстват и се изпитват за параметрите, дадени в таблица 3. |
| --- | --- |

1.6.3.

Сферичните накрайници и носачите с фланцово закрепване за класовете от А50-1 до А50-5, включително, съответстват и се изпитват за параметрите, дадени в таблица 3.

Фигура 3

Размери на стандартни сферични накрайници с фланцово закрепване от клас A50-1 (вж. таблица 2)

Image

Фигура 4

Размери на стандартни сферични накрайници с фланцово закрепване за класовете А50-2—А50-5 (вж. таблица 2)

Image

Таблица 2

Размери на стандартни сферични накрайници с фланцово закрепване (mm), вж. фигури 3 и 4

| Клас | A50-1 | A50-2, A50-4 | A50-3, A50-5 | Коментари |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ± 0,5 |
| e2 | — | 56 | 55 | ± 0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 15 | H13 |
| f | 130 | 110 | 155 | ± 6,0 – 0 |
| g | 50 | 85 | 90 | ± 6,0 – 0 |
| c | 15 | 15 | 15 | максимална |
| l | 55 | 110 | 120 | ± 5,0 |
| h | 70 | 80 | 80 | ± 5,0 |

Клас

A50-1

A50-2, A50-4

A50-3, A50-5

Коментари

e1

90

83

120

± 0,5

e2

—

56

55

± 0,5

d2

17

10,5

15

H13

f

130

110

155

± 6,0 – 0

g

50

85

90

± 6,0 – 0

c

15

15

15

максимална

l

55

110

120

± 5,0

h

70

80

80

± 5,0

Таблица 3

Параметри за стандартни сферични накрайници с фланцово закрепване

| Клас | A50-1 | A50-2 | A50-3 | A50-4 | A50-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Клас

A50-1

A50-2

A50-3

A50-4

A50-5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D | = | максимална стойност на D (kN) |
| --- | --- | --- |
| S | = | максимално статично вертикално натоварване (kg) |

D

=

максимална стойност на D (kN)

S

=

максимално статично вертикално натоварване (kg)

| 1.7. | Производителите на сферични накрайници и носачи, предназначени за монтаж като резервни части, които нямат никаква връзка с производителя на съответното превозно средство, трябва да са запознати с изискванията относно ъглите на отклонение в прикачното устройство, дадени в точка 2 от настоящото приложение и да изпълняват съответните изисквания от приложение 7 към настоящото правило. |
| --- | --- |

1.7.

Производителите на сферични накрайници и носачи, предназначени за монтаж като резервни части, които нямат никаква връзка с производителя на съответното превозно средство, трябва да са запознати с изискванията относно ъглите на отклонение в прикачното устройство, дадени в точка 2 от настоящото приложение и да изпълняват съответните изисквания от приложение 7 към настоящото правило.

2.   ПРИКАЧНИ ГЛАВИ

| 2.1. | Прикачните глави от клас В50 трябва да са проектирани така, че да могат да се използват безопасно заедно със сферичните накрайници, описани в точка 1 от настоящото приложение, и да запазват при това предписаните характеристики.
  Прикачните глави трябва да са проектирани по такъв начин, че да осигуряват безопасно прикачване, дори след износване на теглително-прикачните устройства. |
| --- | --- |

2.1.

Прикачните глави от клас В50 трябва да са проектирани така, че да могат да се използват безопасно заедно със сферичните накрайници, описани в точка 1 от настоящото приложение, и да запазват при това предписаните характеристики.

Прикачните глави трябва да са проектирани по такъв начин, че да осигуряват безопасно прикачване, дори след износване на теглително-прикачните устройства.

| 2.2. | Прикачните глави трябва да могат да преминат изпитванията, предвидени в приложение 6, точка 3.2. |
| --- | --- |

2.2.

Прикачните глави трябва да могат да преминат изпитванията, предвидени в приложение 6, точка 3.2.

| 2.3. | Всяко друго устройство (напр. спирачка, стабилизатор и др.) не трябва да оказва никакво неблагоприятно въздействие върху механичната връзка. |
| --- | --- |

2.3.

Всяко друго устройство (напр. спирачка, стабилизатор и др.) не трябва да оказва никакво неблагоприятно въздействие върху механичната връзка.

| 2.4. | Когато прикачната глава не е закрепена към превозното средство, тя трябва да се отклонява в хоризонталната равнина на ъгъл не по-малък от 90° в двете страни спрямо надлъжната хоризонтална осева линия през сферичния накрайник и носача, описани в точка 1 от настоящото приложение. Едновременно трябва да има свободно вертикално отклонение на ъгъл 20° над и под хоризонталата. Освен това заедно с отклонението си в хоризонталната равнина на ъгъл 90°, то трябва да има възможност за завъртане около надлъжната си ос на 25° в двете посоки. При всички ъгли на отклонение в хоризонталната равнина трябва да бъдат осигурени:






  i) | завъртане спрямо напречната ос ± 15° при завъртане около надлъжната ос ± 25°; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Когато прикачната глава не е закрепена към превозното средство, тя трябва да се отклонява в хоризонталната равнина на ъгъл не по-малък от 90° в двете страни спрямо надлъжната хоризонтална осева линия през сферичния накрайник и носача, описани в точка 1 от настоящото приложение. Едновременно трябва да има свободно вертикално отклонение на ъгъл 20° над и под хоризонталата. Освен това заедно с отклонението си в хоризонталната равнина на ъгъл 90°, то трябва да има възможност за завъртане около надлъжната си ос на 25° в двете посоки. При всички ъгли на отклонение в хоризонталната равнина трябва да бъдат осигурени:

i)

завъртане спрямо напречната ос ± 15° при завъртане около надлъжната ос ± 25°;

| ii) | завъртане около надлъжната ос ± 10° при завъртане спрямо напречната ос ± 20°. |
| --- | --- |

ii)

завъртане около надлъжната ос ± 10° при завъртане спрямо напречната ос ± 20°.

3.   ТЕГЛИТЕЛНО-ПРИКАЧНИ УСТРОЙСТВА ТИП „ВИЛКА“

За всички теглително-прикачни устройства тип „вилка“ от клас С50 се прилагат изискванията от точки 3.1—3.6 от настоящото приложение. Допълнителните изисквания, на които трябва да отговарят стандартните теглително-прикачни устройства тип „вилка“ за класовете от С50-1 до С50-6, са дадени в точка 3.7.

3.1.   Изисквания за ефективност: всички теглително-прикачни устройства тип „вилка“ трябва да могат да преминат изпитванията, предвидени в приложение 6, точка 3.3.

3.2.   Подходящи уши на теглича: теглително-прикачните устройства тип „вилка“ от клас С50 трябва да са съвместими с всички уши на теглича от клас D50 и теглително-прикачни устройства със съответните характеристики.

3.3.   Прикачна вилка

Теглително-прикачните устройства тип „вилка“ от клас С50 трябва да имат прикачна вилка, която е проектирана така, че да насочва съответното ухо на теглича при навлизането му в прикачното устройство.

Ако прикачната вилка или опората на прикачната вилка могат да се завъртат около вертикалната ос, то прикачната вилка с повдигнат (отворен) щифт трябва сама и автоматично да се насочва и ефективно да се задържа неподвижно в нормално положение за правилно направляване на ухото на теглича в процеса на прикачване.

Ако прикачната вилка или опората на прикачната вилка могат да се завъртат около хоризонталната напречна ос, то шарнирът, който осигурява това завъртане, трябва да бъде ограничен неподвижно в своето нормално положение чрез блокиращ момент. Блокиращият момент трябва да е достатъчен, за да предотврати отклонението на шарнира от нормалното му положение под действието на сила от 200 N, действаща вертикално нагоре и приложена в горната част на прикачната вилка. Блокиращият момент трябва да е по-голям от въртящия момент, създаван при завъртане на ръчката, описана в точка 3.6 от настоящото приложение. Трябва да е възможно ръчно връщане на прикачната вилка в нормално положение. Прикачна вилка, която се завърта около хоризонталната напречна ос, се одобрява само за издържане на вертикално натоварване S до 50 kg и стойност на V до 5 kN.

Ако прикачната вилка или опората на прикачната вилка се завъртат около надлъжната ос, то завъртането трябва да се ограничава чрез блокиращ момент не по-малък от 100 Nm.

Минимално необходимите габаритни размери на прикачната вилка, зависят от стойността на D за прикачното устройство:

за стойност на D ≤ 18 kN— широчина 150 mm, височина 100 mm;

за стойност на D > 18 kN ≤ 25 kN— широчина 280 mm, височина 170 mm;

за стойност на D > 25 kN— широчина 360 mm, височина 200 mm.

Външните ръбове на прикачната вилка могат да са закръглени.

За теглително-прикачни устройства тип „вилка“ от клас С50-Х се допускат по-малки по размери прикачни вилки, ако тяхното използване е ограничено за ремаркета със средна ос с максимално допустима маса до 3,5 t или ако по технически причини не е възможно използването на прикачни вилки с размерите, показани по-горе, и също така, ако има специални средства, например визуални, за осигуряване на безопасна процедура за автоматично прикачване, и ако областта на тяхното приложение е ограничена в одобрението съгласно информацията, дадена от производителя на теглително-прикачното устройство във формуляра за съобщение, показан в приложение 1.

3.4.   Минимални ъгли на отклонение на прикаченото ухо на теглича

Ъглите на отклонение на ухото на теглича, когато е прикачено към теглително-прикачно устройство тип „вилка“, но не е закрепено към превозното средство, трябва да имат дадените по-долу стойности. Ако част от отклонението се осигурява от специален шарнир (само за теглително-прикачни устройства тип „вилка“ от клас С50-Х), то областта на приложение, посочена във формуляра за съобщение, показан в приложение 1, трябва да е ограничена за случаите, предвидени в приложение 7, точка 1.3.8.

| 3.4.1. | ± 90° хоризонтално около вертикална ос спрямо надлъжната ос на превозното средство — вж. фигура 5.

  Фигура 5


  Хоризонтално завъртане на прикаченото ухо на теглича |
| --- | --- |

3.4.1.

± 90° хоризонтално около вертикална ос спрямо надлъжната ос на превозното средство — вж. фигура 5.

Фигура 5

Хоризонтално завъртане на прикаченото ухо на теглича

Image

| 3.4.2. | ± 20° вертикално около напречната ос спрямо хоризонталната равнина на превозното средство — вж. фигура 6.

  Фигура 6


  Ъглово преместване във вертикална равнина на прикаченото ухо на теглича |
| --- | --- |

3.4.2.

± 20° вертикално около напречната ос спрямо хоризонталната равнина на превозното средство — вж. фигура 6.

Фигура 6

Ъглово преместване във вертикална равнина на прикаченото ухо на теглича

Image

| 3.4.3. | ± 25° осово завъртане около надлъжната ос спрямо хоризонталната равнина на превозното средство — вж. фигура 7.

  Фигура 7


  Осово завъртане на прикаченото ухо на теглича 25° min |
| --- | --- |

3.4.3.

± 25° осово завъртане около надлъжната ос спрямо хоризонталната равнина на превозното средство — вж. фигура 7.

Фигура 7

Осово завъртане на прикаченото ухо на теглича 25° min

Image

3.5.   Заключване за предотвратяване на нежелано откачване:

В затворено положение щифтът на теглително-прикачното устройство се блокира с помощта на две заключващи устройства, осигуряващи ефективно механично прикачване, всяко от които трябва да продължи да действа при отказ на другото.

Затвореното и блокирано положение на теглително-прикачното устройство трябва да бъде ясно указано от външната страна чрез механично приспособление. Трябва да е предвидена възможност за проверка на положението на механичното приспособление чрез напипване, например в тъмнината.

Механичното приспособление трябва да указва затвореното положение на двете заключващи устройства (условие „И“).

Достатъчно е обаче да бъде указано затвореното положение само на едното заключващо устройство, ако в такъв случай едновременното затваряне на второто заключващо устройство се осигурява от самата конструкция.

3.6.   Ръчки

Ръчките трябва да бъдат проектирани за удобно използване със закръглени ръбове. Теглително-прикачното устройство не трябва за има остри ръбове или издатини в близост до ръчката, които могат да доведат до нараняване в процеса на експлоатация на теглително-прикачното устройство. Силата, необходима за отваряне на устройството, измерена без ухото на теглича, приложена перпендикулярно към ръчката по линията на действието не трябва да бъде по-голяма от 250 N.

3.7.   Специални изисквания към стандартните теглително-прикачни устройства тип „вилка“ за класовете С5-1—C50-6:

| 3.7.1. | Завъртането на ухото на теглича около напречната ос се постига чрез сферичната форма на накрайника (а не с помощта на шарнир). |
| --- | --- |

3.7.1.

Завъртането на ухото на теглича около напречната ос се постига чрез сферичната форма на накрайника (а не с помощта на шарнир).

| 3.7.2. | Ударните натоварвания на опън и натиск по надлъжната ос, предизвикани от хлабината между щифта и ухото на теглича, се поемат от пружинни и/или амортизиращи устройства (с изключение на С50-1). |
| --- | --- |

3.7.2.

Ударните натоварвания на опън и натиск по надлъжната ос, предизвикани от хлабината между щифта и ухото на теглича, се поемат от пружинни и/или амортизиращи устройства (с изключение на С50-1).

| 3.7.3. | Размерите са дадени във фигура 8 и таблица 4. |
| --- | --- |

3.7.3.

Размерите са дадени във фигура 8 и таблица 4.

| 3.7.4. | Теглително-прикачните устройства трябва да съответстват и да се изпитват за параметрите, дадени в таблица 5. |
| --- | --- |

3.7.4.

Теглително-прикачните устройства трябва да съответстват и да се изпитват за параметрите, дадени в таблица 5.

| 3.7.5. | Теглително-прикачното устройство трябва да се отваря с помощта на ръчка (без дистанционно управление). |
| --- | --- |

3.7.5.

Теглително-прикачното устройство трябва да се отваря с помощта на ръчка (без дистанционно управление).

Фигура 8

Размери на стандартни теглително-прикачни устройства тип „вилка“ (mm) (вж. таблица 4)

Image

Таблица 4

Размери на стандартни теглително-прикачни устройства тип „вилка“ (mm) (вж. фигура 8)

| Клас | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 C50-7 | Забележки |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ± 0,5 |
| d1 | — | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | Максимум |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| f | 110 | 110 | 155 | 180 | 200 | 200 | + 6,0 – 0 |
| g | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ± 3,0 |
| a | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | + 20,0 – 0 |
| b | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | + 20,0 – 0 |
| c | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | максимално |
| h | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | максимум |
| l1 | — | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | максимум |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | максимум |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ± 20,0 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | максимум |

Клас

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6 C50-7

Забележки

e1

83

83

120

140

160

160

± 0,5

e2

56

56

55

80

100

100

± 0,5

d1

—

54

74

84

94

94

Максимум

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

f

110

110

155

180

200

200

+ 6,0 – 0

g

85

85

90

120

140

140

± 3,0

a

100

170

200

200

200

200

+ 20,0 – 0

b

150

280

360

360

360

360

+ 20,0 – 0

c

20

20

24

30

30

30

максимално

h

150

190

265

265

265

265

максимум

l1

—

150

250

300

300

300

максимум

l2

150

300

330

330

330

330

максимум

l3

100

160

180

180

180

180

± 20,0

T

—

15

20

35

35

35

максимум

Таблица 5

Параметри за стандартни теглително-прикачни устройства тип „вилка“

| Клас | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 | C50-7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1 000 | 1 000 | 1 000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Клас

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1 000

1 000

1 000

V

12

10

18

25

35

50

75

D= максимална стойност на D (kN);

Dc= максимална стойност на D (kN) за използване при ремарке със средна ос;

S= максимално статично вертикално усилие върху теглително-прикачното устройство (kg);

V= максимална стойност на V (kN).

4.   УШИ НА ТЕГЛИЧА

4.1.   Общи изисквания към ушите на теглича от клас D50:

Всички уши на теглича от клас D50 трябва да могат да преминат изпитанията, предвидени в приложение 6, точка 3.4.

Ушите на теглича от клас D50 са предназначени за използване с теглително-прикачни устройства тип „вилка“ от клас С50. Ушите на теглича не трябва да могат да се въртят около оста си (защото съответните теглително-прикачни устройства имат тази възможност).

Ако ушите на теглича от клас D50 са снабдени с втулки, размерите на втулките трябва да съответстват на показаните на фигура 9 (не се допуска за клас D50-C) или на фигура 10.

Втулките не трябва да се заваряват към ушите на теглича.

Размерите на ушите на теглича от клас D50 трябва да съответстват на дадените в точка 4.2. Формата на стъблото на ушите на теглича от клас D50-X не се определя, но на разстояние 210 mm от центъра на ухото на теглича височината „h“ и широчината „b“ трябва да са в границите, дадени в таблица 6.

Фигура 9

Срязана втулка за ухо на теглич от клас D50

Image

Фигура 10

Цяла втулка за ухо на теглич от клас D50

Image

Таблица 6

Размери за уши на теглича от класове D50-A и D50-X (вж. фигура 11)

| Клас | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- |
| D50-A | 65 + 2/– 1 | 60 + 2/– 1 |
| D50-X | максимум 80 | максимум 62 |

Клас

h (mm)

b (mm)

D50-A

65 + 2/– 1

60 + 2/– 1

D50-X

максимум 80

максимум 62

Таблица 7

Параметри на стандартни уши на теглича

| Клас | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Клас

D

Dc

S

V

D50-A

130

90

1 000

30

D50-B

130

90

1 000

25

D50-C

190

120

1 000

50

D50-D

190

130

1 000

75

4.2.   Специални изисквания към ушите на теглича от клас D50

| 4.2.1. | Ушите на теглича от клас D50-A и D50-X трябва да имат размерите, показани на фигура 11.

  Фигура 11


  Размери на уши на теглича от класове D50-A и D50-X (вж. таблица 6) |
| --- | --- |

4.2.1.

Ушите на теглича от клас D50-A и D50-X трябва да имат размерите, показани на фигура 11.

Фигура 11

Размери на уши на теглича от класове D50-A и D50-X (вж. таблица 6)

Image

Image

| 4.2.2. | Ушите на теглича от клас D50-B трябва да имат размерите, показани на фигура 12.

  Фигура 12


  Размери на уши на теглича от клас D50-В, вж. останалите размери на фигура 11 |
| --- | --- |

4.2.2.

Ушите на теглича от клас D50-B трябва да имат размерите, показани на фигура 12.

Фигура 12

Размери на уши на теглича от клас D50-В, вж. останалите размери на фигура 11

Image

Image

Image

| 4.2.3. | Ушите на теглича от клас D50-C и D50-D трябва да имат размерите, показани на фигура 13.

  Фигура 13


  Размери на уши на теглича от класове D50-C и D50-D, вж. останалите размери на фигура 11 |
| --- | --- |

4.2.3.

Ушите на теглича от клас D50-C и D50-D трябва да имат размерите, показани на фигура 13.

Фигура 13

Размери на уши на теглича от класове D50-C и D50-D, вж. останалите размери на фигура 11

Image

| 4.2.4. | На ушите на теглича от класовете D50-С и D50-D трябва да се поставят цели втулки, показани на фигура 10. |
| --- | --- |

4.2.4.

На ушите на теглича от класовете D50-С и D50-D трябва да се поставят цели втулки, показани на фигура 10.

4.3.   Стойности за натоварването на стандартни уши на теглича.

Стандартните уши на теглича и средствата за тяхното закрепване трябва да съответстват и да се изпитват за стойностите на натоварване, предвидени в таблица 7.

4.4.   Общи изисквания към тороидалните уши на теглича от клас L:

| 4.4.1. | Тороидалните уши на теглича от клас L са предназначени за използване с теглително-прикачни устройства тип „кука“ от клас K. |
| --- | --- |

4.4.1.

Тороидалните уши на теглича от клас L са предназначени за използване с теглително-прикачни устройства тип „кука“ от клас K.

| 4.4.2. | Когато се използват с теглително-прикачни устройства тип „кука“ от клас K, те трябва да съответстват на изискванията относно ъглите на отклонение, дадени в точка 10.2 от настоящото приложение. |
| --- | --- |

4.4.2.

Когато се използват с теглително-прикачни устройства тип „кука“ от клас K, те трябва да съответстват на изискванията относно ъглите на отклонение, дадени в точка 10.2 от настоящото приложение.

| 4.4.3. | Размерите на тороидалните уши на теглича от клас L трябва да съответстват на тези, дадени на фигура 14 и в таблица 8.

  Фигура 14


  Размери на тороидалните уши на теглича от клас L (вж. таблица 8) |
| --- | --- |

4.4.3.

Размерите на тороидалните уши на теглича от клас L трябва да съответстват на тези, дадени на фигура 14 и в таблица 8.

Фигура 14

Размери на тороидалните уши на теглича от клас L (вж. таблица 8)

Image

| 4.4.4. | Тороидалните уши на теглича от клас L трябва да могат да преминат изпитванията, предвидени в приложение 6, точка 3.4, и да съответстват на параметрите, дадени в таблица 9. |
| --- | --- |

4.4.4.

Тороидалните уши на теглича от клас L трябва да могат да преминат изпитванията, предвидени в приложение 6, точка 3.4, и да съответстват на параметрите, дадени в таблица 9.

Таблица 8

Размери на тороидалните уши на теглича от клас L (вж. фигура 14)

| (в mm) |
| --- |
| Клас | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | Забележки |
| a | 68 + 1,6/– 0,0 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 68 + 1,6/– 0,0 | |
| b | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41 2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | |
| c | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | Мин. |

(в mm)

Клас

L1

L2

L3

L4

L5

Забележки

a

68 + 1,6/– 0,0

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

68 + 1,6/– 0,0

b

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41 2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

c

70

65

65

65

70

Мин.

Таблица 9

Параметри на тороидални уши на теглича от клас L

| Клас | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Клас

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   ТЕГЛИЧИ

5.1.   Тегличите от клас Е трябва да могат да преминат изпитванията, предписани в приложение 6, точка 3.3.

5.2.   За осигуряване на прикачването към теглещото превозно средство, тегличите могат да бъдат снабдени или с прикачни глави, като тези от точка 2, или с уши на теглича, като тези от точка 4 от настоящото приложение. Прикачните глави и ушите на теглича могат да бъдат закрепвани към теглича чрез винтове, болтове или заварка.

5.3.   Устройства за регулиране по височина на шарнирните тегличи

| 5.3.1. | Шарнирните тегличи трябва да са снабдени с устройства за регулиране на теглича спрямо височината на сферичния накрайник или прикачната вилка. Тези устройства трябва да са проектирани така, че тегличът да се регулира от един човек без използването на инструменти или каквито и да било други средства. |
| --- | --- |

5.3.1.

Шарнирните тегличи трябва да са снабдени с устройства за регулиране на теглича спрямо височината на сферичния накрайник или прикачната вилка. Тези устройства трябва да са проектирани така, че тегличът да се регулира от един човек без използването на инструменти или каквито и да било други средства.

| 5.3.2. | Устройствата за регулиране на височина трябва да могат да регулират ушите на теглича или прикачната глава спрямо хоризонталното положение над пътя нагоре и надолу най-малко на 300 mm. В този обхват тегличът трябва да бъде регулируем плавно или на степени от максимум 50 mm, измервани на ухото на теглича или на прикачната глава. |
| --- | --- |

5.3.2.

Устройствата за регулиране на височина трябва да могат да регулират ушите на теглича или прикачната глава спрямо хоризонталното положение над пътя нагоре и надолу най-малко на 300 mm. В този обхват тегличът трябва да бъде регулируем плавно или на степени от максимум 50 mm, измервани на ухото на теглича или на прикачната глава.

| 5.3.3. | Устройствата за регулиране на височина не трябва да пречат на свободното движение на теглича след прикачването. |
| --- | --- |

5.3.3.

Устройствата за регулиране на височина не трябва да пречат на свободното движение на теглича след прикачването.

| 5.3.4. | Устройствата за регулиране по височина не трябва да пречат на действието на инерционната спирачна уредба. |
| --- | --- |

5.3.4.

Устройствата за регулиране по височина не трябва да пречат на действието на инерционната спирачна уредба.

5.4.   В случай на тегличи, комбинирани със системата за инерционно спиране, разстоянието между центъра на ухото на теглича и края на свободната част на стеблото трябва да бъде не по-малко от 200 mm при задействана спирачка. При пълен ход на съкращаване на теглича това разстояние трябва да бъде не по-малко от 150 mm.

5.5.   Тегличите, предназначени за ремаркета със средна ос, трябва да имат съпротивителен момент срещу действието на странични сили най-малко равен на половината от този срещу действието на вертикалните сили.

6.   ТЕГЛЕЩИ ГРЕДИ

| 6.1. | Теглещите греди от клас F трябва да могат да преминат изпитванията, предписани в приложение 6, точка 3.3. |
| --- | --- |

6.1.

Теглещите греди от клас F трябва да могат да преминат изпитванията, предписани в приложение 6, точка 3.3.

| 6.2. | Отворите за монтаж на стандартните теглително-прикачни устройства тип „вилка“ от клас С трябва да съответстват на тези, дадени на фигура 15 и в таблица 10 по-долу. |
| --- | --- |

6.2.

Отворите за монтаж на стандартните теглително-прикачни устройства тип „вилка“ от клас С трябва да съответстват на тези, дадени на фигура 15 и в таблица 10 по-долу.

| 6.3. | Теглещите греди не трябва да бъдат заварени към шасито, каросерията или друга част от превозното средство. |
| --- | --- |

6.3.

Теглещите греди не трябва да бъдат заварени към шасито, каросерията или друга част от превозното средство.

Фигура 15

Монтажни размери на стандартните теглително-прикачни устройства тип „вилка“ (вж. таблица 10)

Image

Таблица 10

Монтажни размери на стандартните теглително-прикачни устройства тип „вилка“ (вж. фигура 15)

| (в mm) |
| --- |
| Клас | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6C50-7 | Забележки |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ± 0,5 |
| d1 | — | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | + 1,0/– 0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | максимум |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 210 | 210 | минимум |
| G | 95 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | минимум |
| L1 | — | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | минимум |

(в mm)

Клас

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6C50-7

Забележки

e1

83

83

120

140

160

160

± 0,5

e2

56

56

55

80

100

100

± 0,5

d1

—

55

75

85

95

95

+ 1,0/– 0,5

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

—

15

20

35

35

35

максимум

F

120

120

165

190

210

210

минимум

G

95

95

100

130

150

150

минимум

L1

—

200

300

400

400

400

минимум

7.   ОПОРНО-ПРИКАЧНИ УСТРОЙСТВА И НАПРАВЛЯВАЩИ КЛИНОВЕ

Изискванията от точки от 7.1—7.7 се прилагат за всички опорно-прикачни устройства от клас G50.

Допълнителните изисквания, на които трябва да съответстват стандартните опорно-прикачни устройства, са дадени в точка 7.9.

Направляващите клинове трябва да удовлетворяват изискванията, изброени в точка 7.8.

7.1.   Подходящи централни цапфи за опорно-прикачни устройства

Опорно-прикачните устройства от клас G50 трябва да се проектират така, че да могат да се използват с централните цапфи от клас Н50 и заедно да отговарят на определените изисквания.

7.2.   Водачи

Опорно-прикачните устройства трябва да имат водачи, които да осигуряват насочване на централната цапфа за нейното безопасно и правилно прикачване. Широчината на входа на водача за стандартна централна цапфа с диаметър 50 mm трябва да бъде не по-малка от 350 mm (вж. фигура 16).

За малки нестандартни опорно-прикачни устройства от клас G50-X с максимална стойност за „D“, равна на 25 kN, широчината на входа на водача трябва да бъде най-малко 250 mm.

Фигура 16

Размери на стандартни опорно-прикачни устройства (вж. таблица 11)

Image

Фигура 16а

Допустими отклонения за монтажните отвори на монтажните плочи за опорно-прикачни устройства от клас J (вж. точка 9.1 от настоящото приложение)

Image

Таблица 11

Размери на стандартни опорно-прикачни устройства (вж. фигура 16)

| (в mm) |
| --- |
| Клас | G50-1 | G50-2 | G50-3 | G50-4 | G50-5 | G50-6 |
| H | 140-159 | 160-179 | 180-199 | 200-219 | 220-239 | 240-260 |

(в mm)

Клас

G50-1

G50-2

G50-3

G50-4

G50-5

G50-6

H

140-159

160-179

180-199

200-219

220-239

240-260

7.3.   Минимални ъгли на отклонение на опорно-прикачно устройство.

В случай на прикачена централна цапфа, без опорно-прикачното устройство да е закрепено към превозното средство или монтажната плоча, но с отчитане на влиянието на болтовото закрепване, теглително-прикачното устройство трябва да позволява едновременно следните минимални стойности на ъглите за отклонение на централната цапфа:

| 7.3.1. | ± 90° около вертикалната ос (не се отнася за управляващите опорно-прикачни устройства); |
| --- | --- |

7.3.1.

± 90° около вертикалната ос (не се отнася за управляващите опорно-прикачни устройства);

| 7.3.2. | ± 12° около хоризонталната ос, перпендикулярна на посоката на движението. Този ъгъл може да не се спазва в извънпътни условия. |
| --- | --- |

7.3.2.

± 12° около хоризонталната ос, перпендикулярна на посоката на движението. Този ъгъл може да не се спазва в извънпътни условия.

| 7.3.3. | Допуска се завъртане около надлъжната ос на ъгъл до ± 3°. При пълно отклонение на опорно-прикачното устройство обаче този ъгъл може да бъде по-голям, при условие че блокиращият механизъм осигурява ограничаването на завъртането до ± 3°. |
| --- | --- |

7.3.3.

Допуска се завъртане около надлъжната ос на ъгъл до ± 3°. При пълно отклонение на опорно-прикачното устройство обаче този ъгъл може да бъде по-голям, при условие че блокиращият механизъм осигурява ограничаването на завъртането до ± 3°.

7.4.   Заключващи устройства за предотвратяване на откачването на опорно-прикачните устройства.

Опорно-прикачното устройство трябва да се блокира в затворено положение чрез две механични заключващи устройства, осигуряващи ефективно механично прикачване, всяко от които трябва да продължава да действа при отказ на другото.

Основното заключващо устройство трябва да действа автоматично, а аварийното заключващо устройство може да бъде също автоматично или да се включва ръчно. Конструкцията на аварийното заключващо устройство може да бъде такава, че да позволява неговото действие заедно с основното и да осигурява ефективно механично прикачване, независимо от основното заключващо устройство. Включването на аварийното заключващо устройство трябва да бъде възможно само след правилното включване на основното заключващо устройство.

Заключващите устройства не трябва да могат да се отварят по невнимание. Тяхното отваряне трябва да е възможно само в резултат на преднамерено действие на водача или оператора на превозното средство.

Затвореното и блокирано положение на теглително-прикачното устройство трябва да се указва визуално с помощта на механично приспособление и трябва да е предвидена възможност за проверка на положението на механичното приспособление чрез напипване, например в тъмнината. Приспособлението трябва да указва включеното положение както на основното, така и на аварийното заключващо устройство, но е достатъчно да бъде указано затвореното положение само на едното заключващо устройство, ако в такъв случай едновременното затваряне на второто заключващо устройство се осигурява от самата конструкция.

7.5.   Работни устройства или освобождаващи механизми

В затворено положение работните устройства или освобождаващите механизми трябва да са защитени срещу нежелано или случайно задействане. Заключващата система трябва да бъде такава, че разблокирането на теглително-прикачното устройство да може да се извършва само в резултат на преднамерено действие за отваряне на освобождаващите механизми.

7.6.   Окончателна обработка на повърхностите

Повърхностите на опорната плоча и блокиращите механизми трябва да бъдат удобни функционално и прецизно обработени механично, чрез изковаване, отливане или щамповане.

7.7.   Изисквания за натоварване

Всички опорно-прикачни устройства трябва да могат да преминат изпитванията, описани в приложение 6, точка 3.7.

7.8.   Направляващи клинове

| 7.8.1. | Размерите на направляващите клинове за управляване на полуремаркетата трябва да съответстват на показаните на фигура 17.

  Фигура 17


  Размери на направляващи клинове с пружинна опора |
| --- | --- |

7.8.1.

Размерите на направляващите клинове за управляване на полуремаркетата трябва да съответстват на показаните на фигура 17.

Фигура 17

Размери на направляващи клинове с пружинна опора

Image

| 7.8.2. | Направляващите клинове трябва да осигуряват безопасно и правилно прикачване и имат пружинна опора. Коравината на пружината трябва да бъде избрана така, че да позволява прикачването на ненатоварено полуремарке, а при полуремарке с пълно натоварване направляващият клин да приляга плътно към страничната входна клинообразна повърхност на опорно-прикачното устройство по време на експлоатация. Откачването на опорно-прикачното устройство трябва да бъде възможно както с натоварено, така и с ненатоварено полуремарке. |
| --- | --- |

7.8.2.

Направляващите клинове трябва да осигуряват безопасно и правилно прикачване и имат пружинна опора. Коравината на пружината трябва да бъде избрана така, че да позволява прикачването на ненатоварено полуремарке, а при полуремарке с пълно натоварване направляващият клин да приляга плътно към страничната входна клинообразна повърхност на опорно-прикачното устройство по време на експлоатация. Откачването на опорно-прикачното устройство трябва да бъде възможно както с натоварено, така и с ненатоварено полуремарке.

7.9.   Специални изисквания към стандартните опорно-прикачни устройства:

| 7.9.1. | размерите трябва да съответстват на показаните на фигура 16 и в таблица 11. |
| --- | --- |

7.9.1.

размерите трябва да съответстват на показаните на фигура 16 и в таблица 11.

| 7.9.2. | те трябва да съответстват и да бъдат изпитвани за стойност на D равна на 150 kN и стойност на U равна на 20 t. |
| --- | --- |

7.9.2.

те трябва да съответстват и да бъдат изпитвани за стойност на D равна на 150 kN и стойност на U равна на 20 t.

| 7.9.3. | освобождаването трябва да се осигурява от ръчка, монтирана непосредствено на прикачното устройство. |
| --- | --- |

7.9.3.

освобождаването трябва да се осигурява от ръчка, монтирана непосредствено на прикачното устройство.

| 7.9.4. | те трябва да се пригодени за ефективно управляване на полуремаркето с помощта на направляващи клинове — вж. точка 7.8. |
| --- | --- |

7.9.4.

те трябва да се пригодени за ефективно управляване на полуремаркето с помощта на направляващи клинове — вж. точка 7.8.

8.   ЦЕНТРАЛНИ ЦАПФИ ЗА ОПОРНО-ПРИКАЧНИ УСТРОЙСТВА

| 8.1. | Размерите на централните цапфи за опорно-прикачни устройства от клас H50 (ISO 337) трябва да съответстват на показаните на фигура 18.

  Фигура 18


  Размери на централни цапфи за опорно-прикачни устройства от клас H50 |
| --- | --- |

8.1.

Размерите на централните цапфи за опорно-прикачни устройства от клас H50 (ISO 337) трябва да съответстват на показаните на фигура 18.

Фигура 18

Размери на централни цапфи за опорно-прикачни устройства от клас H50

Image

| 8.2. | Централните цапфи трябва да могат да преминат изпитванията, описани в приложение 6, точка 3.9. |
| --- | --- |

8.2.

Централните цапфи трябва да могат да преминат изпитванията, описани в приложение 6, точка 3.9.

9.   МОНТАЖНИ ПЛОЧИ

| 9.1. | Монтажните плочи от клас J за опорно-прикачни устройства трябва да имат кръгли монтажни отвори, разположени както е показано на фигура 16а, ако са предназначени за стандартни опорно-прикачни устройства. Диаметърът на монтажните отвори обаче трябва да е 17 mm + 2,0 mm/– 0,0 mm. Тези отвори трябва да са кръгли, а не като процепи (вж. фигура 16а). |
| --- | --- |

9.1.

Монтажните плочи от клас J за опорно-прикачни устройства трябва да имат кръгли монтажни отвори, разположени както е показано на фигура 16а, ако са предназначени за стандартни опорно-прикачни устройства. Диаметърът на монтажните отвори обаче трябва да е 17 mm + 2,0 mm/– 0,0 mm. Тези отвори трябва да са кръгли, а не като процепи (вж. фигура 16а).

| 9.2. | Монтажните плочи за стандартни опорно-прикачни устройства трябва да са пригодени за ефективно управляване на полуремаркета (с направляващи клинове). Монтажните плочи за нестандартни опорно-прикачни устройства, които не са пригодени за ефективно управляване, трябва да имат съответната маркировка. |
| --- | --- |

9.2.

Монтажните плочи за стандартни опорно-прикачни устройства трябва да са пригодени за ефективно управляване на полуремаркета (с направляващи клинове). Монтажните плочи за нестандартни опорно-прикачни устройства, които не са пригодени за ефективно управляване, трябва да имат съответната маркировка.

| 9.3. | Монтажните плочи за опорно-прикачни устройства трябва да могат да преминат изпитванията, описани в приложение 6, точка 3.8. |
| --- | --- |

9.3.

Монтажните плочи за опорно-прикачни устройства трябва да могат да преминат изпитванията, описани в приложение 6, точка 3.8.

10.   ТЕГЛИТЕЛНО-ПРИКАЧНИ УСТРОЙСТВА ТИП „КУКА“

10.1.   Общи изисквания за теглително-прикачни устройства тип „кука“ от клас К:

| 10.1.1. | Всички теглително-прикачни устройства тип „кука“ от клас К трябва да могат да преминат изпитванията, предвидени в приложение 6, точка 3.5, и да съответстват на параметрите, дадени в таблица 13. |
| --- | --- |

10.1.1.

Всички теглително-прикачни устройства тип „кука“ от клас К трябва да могат да преминат изпитванията, предвидени в приложение 6, точка 3.5, и да съответстват на параметрите, дадени в таблица 13.

| 10.1.2. | Размерите на теглително-прикачните устройства тип „кука“ от клас К трябва да съответстват на дадените на фигура 19 и в таблица 12. Теглително-прикачните устройства от класовете К1 до К4 не са автоматични и са предназначени за използване само с ремаркета, чиято максимално допустима маса не е по-голяма от 3,5 t, а тези от класовете КА1 до КА3 са автоматични.

  Фигура 19


  Размери и ъгли на отклонение на теглително-прикачни устройства тип „кука“ от клас К |
| --- | --- |

10.1.2.

Размерите на теглително-прикачните устройства тип „кука“ от клас К трябва да съответстват на дадените на фигура 19 и в таблица 12. Теглително-прикачните устройства от класовете К1 до К4 не са автоматични и са предназначени за използване само с ремаркета, чиято максимално допустима маса не е по-голяма от 3,5 t, а тези от класовете КА1 до КА3 са автоматични.

Фигура 19

Размери и ъгли на отклонение на теглително-прикачни устройства тип „кука“ от клас К

Image

| 10.1.3. | Теглително-прикачните устройства тип „кука“ са предназначени за използване само с тороидални уши за тегличи и когато се използват с тороидални уши за теглич от клас L, теглително-прикачните устройства от клас К трябва да позволяват ъглите на отклонение, дадени в точка 10.2 от настоящото приложение. |
| --- | --- |

10.1.3.

Теглително-прикачните устройства тип „кука“ са предназначени за използване само с тороидални уши за тегличи и когато се използват с тороидални уши за теглич от клас L, теглително-прикачните устройства от клас К трябва да позволяват ъглите на отклонение, дадени в точка 10.2 от настоящото приложение.

| 10.1.4. | Теглително-прикачните устройства тип „кука“ от клас К трябва да се използват с тороидално ухо, осигуряващо минимална хлабина или свободно движение от 3 mm и максимална хлабина от 5 mm, когато ухото е ново. Подходящите уши за теглич трябва да бъдат заявени от производителя на теглително-прикачното устройство във формуляра за съобщение, показан в приложение 1. |
| --- | --- |

10.1.4.

Теглително-прикачните устройства тип „кука“ от клас К трябва да се използват с тороидално ухо, осигуряващо минимална хлабина или свободно движение от 3 mm и максимална хлабина от 5 mm, когато ухото е ново. Подходящите уши за теглич трябва да бъдат заявени от производителя на теглително-прикачното устройство във формуляра за съобщение, показан в приложение 1.

10.2.   Теглително-прикачните устройства от клас К с прикачено тороидално ухо от клас L, но незакрепени към превозното средство, трябва да осигуряват неедновременно следните ъгли на отклонение — вж. също фигура 19:

| 10.2.1. | ± 90° хоризонтално около вертикалната ос на теглително-прикачното устройство; |
| --- | --- |

10.2.1.

± 90° хоризонтално около вертикалната ос на теглително-прикачното устройство;

| 10.2.2. | ± 40° вертикално около хоризонталната напречна ос на теглително-прикачното устройство; |
| --- | --- |

10.2.2.

± 40° вертикално около хоризонталната напречна ос на теглително-прикачното устройство;

| 10.2.3. | ± 20° завъртане около хоризонталната надлъжна осева линия на теглително-прикачното устройство. |
| --- | --- |

10.2.3.

± 20° завъртане около хоризонталната надлъжна осева линия на теглително-прикачното устройство.

10.3.   Автоматичните теглително-прикачни устройства тип „кука“ от клас К трябва да имат прикачна вилка, която е проектирана така, че да насочва ухото на теглича при навлизането му в прикачното устройство.

10.4.   Заключване за предотвратяване на откачване по невнимание:

В затворено положение теглително-прикачното устройство трябва да се блокира с помощта на две заключващи устройства, осигуряващи ефективно механично прикачване, всяко от които трябва да продължава да действа при отказ на другото.

Затвореното и блокирано положение на теглително-прикачното устройство трябва да бъде ясно указано от външната страна чрез механично приспособление. Трябва да е предвидена възможност за проверка на положението на механичното приспособление чрез напипване, например в тъмнината.

Механичното приспособление трябва да показва затвореното положение на двете заключващи устройства (условие „И“).

Достатъчно е обаче да бъде указано затвореното положение само на едното заключващо устройство, ако в такъв случай едновременното затваряне на второто заключващо устройство се осигурява от самата конструкция.

10.5.   Ръчки

Ръчките трябва да бъдат проектирани за удобно използване със закръглени ръбове. Теглително-прикачното устройство не трябва за има остри ръбове или издатини в близост до ръчката, които могат да доведат до нараняване в процеса на експлоатация на теглително-прикачното устройство. Силата, необходима за отваряне на устройството, измерена без ухото на теглича, приложена перпендикулярно към ръчката по линията на действието не трябва да бъде по-голяма от 250 N.

Таблица 12

Размери на теглително-прикачни устройства тип „кука“ от клас К (вж. фигура 19)

| Клас | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Забележки |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | — | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | — | 56 | 56 | 55 | 55 | 80 | 100 | ± 0,5 |
| e3 | 90 | — | — | — | — | — | — | ± 0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Мин. |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | Макс. |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | Макс. |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | + 1,6/– 0,0 |
| L1 | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | Макс. |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | Макс. |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | Макс. |

Клас

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Забележки

e1

—

83

83

120

120

140

160

± 0,5

e2

—

56

56

55

55

80

100

± 0,5

e3

90

—

—

—

—

—

—

± 0,5

d2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

Мин.

f

130

175

175

180

180

200

200

Макс.

g

100

100

100

120

120

140

200

Макс.

a

45

45

45

45

45

45

45

+ 1,6/– 0,0

L1

120

120

120

120

250

300

300

Макс.

L2

74

74

63

74

90

90

90

Макс.

L3

110

130

130

150

150

200

200

Макс.

Таблица 13

Параметри за теглително-прикачни устройства тип „кука“ от клас К

| Клас | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | — | — | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1 000 |
| V kN | — | — | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Клас

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

—

—

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1 000

V kN

—

—

10

10

18

25

35

11.   СПЕЦИАЛНИ ТЕГЛИТЕЛНО-ПРИКАЧНИ УСТРОЙСТВА ОТ ТИПА С ТЕГЛИЧ — КЛАС Т

| 11.1. | Специалните теглително-прикачни устройства от типа с теглич от клас Т са предназначени за използване на специфични състави от превозни средства, например за превоз на автомобили. Тези превозни средства имат специални конструкции и може да е необходимо теглително-прикачните устройства да се монтират на специални и нетрадиционни места. |
| --- | --- |

11.1.

Специалните теглително-прикачни устройства от типа с теглич от клас Т са предназначени за използване на специфични състави от превозни средства, например за превоз на автомобили. Тези превозни средства имат специални конструкции и може да е необходимо теглително-прикачните устройства да се монтират на специални и нетрадиционни места.

| 11.2. | Прикачните устройства от клас Т трябва да са ограничени за използване на ремаркета със средна ос и това ограничение трябва да е отбелязано във формуляра за съобщение, показан в приложение 1. |
| --- | --- |

11.2.

Прикачните устройства от клас Т трябва да са ограничени за използване на ремаркета със средна ос и това ограничение трябва да е отбелязано във формуляра за съобщение, показан в приложение 1.

| 11.3. | Теглително-прикачните устройства от клас Т трябва да се одобряват като напасната двойка, при което откачването на теглително-прикачното устройство трябва да може да се извършва само в работилница при използване на инструменти, каквито обикновено няма в превозното средство. |
| --- | --- |

11.3.

Теглително-прикачните устройства от клас Т трябва да се одобряват като напасната двойка, при което откачването на теглително-прикачното устройство трябва да може да се извършва само в работилница при използване на инструменти, каквито обикновено няма в превозното средство.

| 11.4. | Теглително-прикачните устройства от клас Т не трябва да бъдат автоматични. |
| --- | --- |

11.4.

Теглително-прикачните устройства от клас Т не трябва да бъдат автоматични.

| 11.5. | Теглително-прикачните устройства от клас Т трябва да удовлетворяват съответните изисквания при изпитванията, дадени в приложение 6, точка 3.3, с изключение на тези от точка 3.3.4. |
| --- | --- |

11.5.

Теглително-прикачните устройства от клас Т трябва да удовлетворяват съответните изисквания при изпитванията, дадени в приложение 6, точка 3.3, с изключение на тези от точка 3.3.4.

| 11.6. | Когато теглително-прикачното устройство е сглобено, но не е закрепено към превозното средство, то в нормално положение, съответстващо на това, когато е закрепено към превозното средство, трябва да осигурява едновременно следните ъгли на отклонение:






  11.6.1. | ± 90° хоризонтално около вертикалната ос; |
| --- | --- | --- |

11.6.

Когато теглително-прикачното устройство е сглобено, но не е закрепено към превозното средство, то в нормално положение, съответстващо на това, когато е закрепено към превозното средство, трябва да осигурява едновременно следните ъгли на отклонение:

11.6.1.

± 90° хоризонтално около вертикалната ос;

| 11.6.2. | ± 8° вертикално около хоризонталната напречна ос; |
| --- | --- |

11.6.2.

± 8° вертикално около хоризонталната напречна ос;

| 11.6.3. | ± 3° осово завъртане около хоризонталната надлъжна ос. |
| --- | --- |

11.6.3.

± 3° осово завъртане около хоризонталната надлъжна ос.

12.   ДИСТАНЦИОННИ СИГНАЛНИ УСТРОЙСТВА И УСТРОЙСТВА ЗА ДИСТАНЦИОННО УПРАВЛЕНИЕ

12.1.   Общи изисквания

Дистанционните сигнални устройства и устройствата за дистанционно управление са разрешени само за автоматични теглително-прикачни устройства от класовете С50-Х и G50-Х.

Дистанционните сигнални устройства и устройствата за дистанционно управление не трябва да възпрепятстват минималното свободно движение на прикаченото ухо на теглича или на прикаченото полуремарке. Те трябва да са поставени трайно закрепени към превозното средство.

Всички дистанционни сигнални устройства и устройства за дистанционно управление попадат в обхвата на изискванията за изпитване и одобрение на теглително-прикачните устройства, заедно с всичките детайли на работните и предавателните устройства.

12.2.   Дистанционни сигнални устройства

| 12.2.1. | В случай на автоматично прикачване дистанционните сигнални устройства трябва да указват със светлинен сигнал прикаченото и блокирано с две заключващи устройства положение на теглително-прикачното устройство съгласно точка 12.2.2. В допълнение отворената позиция може да бъде указана, както е посочено в точка 12.2.3.
  Дистанционното сигнално устройство трябва автоматично да се включва и връща в изходно положение при всяко откачване и прикачване на прикачното устройство. |
| --- | --- |

12.2.1.

В случай на автоматично прикачване дистанционните сигнални устройства трябва да указват със светлинен сигнал прикаченото и блокирано с две заключващи устройства положение на теглително-прикачното устройство съгласно точка 12.2.2. В допълнение отворената позиция може да бъде указана, както е посочено в точка 12.2.3.

Дистанционното сигнално устройство трябва автоматично да се включва и връща в изходно положение при всяко откачване и прикачване на прикачното устройство.

| 12.2.2. | Промяната от отворено към затворено с двойно блокиране положение трябва да се указва със зелен оптичен сигнал. |
| --- | --- |

12.2.2.

Промяната от отворено към затворено с двойно блокиране положение трябва да се указва със зелен оптичен сигнал.

| 12.2.3. | Ако се указва отвореното и/или неблокираното положение, трябва да се използва червен оптичен сигнал. |
| --- | --- |

12.2.3.

Ако се указва отвореното и/или неблокираното положение, трябва да се използва червен оптичен сигнал.

| 12.2.4. | В случай че се сигнализира за осъществено автоматично прикачване, дистанционното сигнално устройство трябва да гарантира, че щифтът на теглително-прикачното устройство е достигнал крайно, двойно блокирано положение. |
| --- | --- |

12.2.4.

В случай че се сигнализира за осъществено автоматично прикачване, дистанционното сигнално устройство трябва да гарантира, че щифтът на теглително-прикачното устройство е достигнал крайно, двойно блокирано положение.

| 12.2.5. | В случай на неизправност в системата му дистанционното сигнално устройство не трябва да показва затворено и блокирано положение в процеса на прикачване, ако крайното положение не е достигнато. |
| --- | --- |

12.2.5.

В случай на неизправност в системата му дистанционното сигнално устройство не трябва да показва затворено и блокирано положение в процеса на прикачване, ако крайното положение не е достигнато.

| 12.2.6. | Разблокирането на един от двата блокиращи механизми трябва да води до изгасване на зеления оптичен сигнал и включване на червения оптичен сигнал (ако такъв е монтиран). |
| --- | --- |

12.2.6.

Разблокирането на един от двата блокиращи механизми трябва да води до изгасване на зеления оптичен сигнал и включване на червения оптичен сигнал (ако такъв е монтиран).

| 12.2.7. | Механичните индикатори, поставени непосредствено на теглително -прикачното устройство, трябва да бъдат запазени. |
| --- | --- |

12.2.7.

Механичните индикатори, поставени непосредствено на теглително -прикачното устройство, трябва да бъдат запазени.

| 12.2.8. | За да не се отвлича вниманието на водача при нормално движение, трябва да бъде предвидена възможност за изключване на дистанционното сигнално устройство, но то трябва отново да се включва автоматично при всяко следващо откачване и прикачване на теглително-прикачното устройство — вж. точка 12.2.1. |
| --- | --- |

12.2.8.

За да не се отвлича вниманието на водача при нормално движение, трябва да бъде предвидена възможност за изключване на дистанционното сигнално устройство, но то трябва отново да се включва автоматично при всяко следващо откачване и прикачване на теглително-прикачното устройство — вж. точка 12.2.1.

| 12.2.9. | Уредите за управление и сигналните устройства на дистанционните сигнални устройства трябва да са монтирани в полезрението на водача и трябва да бъдат постоянно и ясно разпознавани. |
| --- | --- |

12.2.9.

Уредите за управление и сигналните устройства на дистанционните сигнални устройства трябва да са монтирани в полезрението на водача и трябва да бъдат постоянно и ясно разпознавани.

12.3.   Дистанционно управление

| 12.3.1. | Ако се използва устройството за дистанционно управление, определено в точка 2.8 от настоящото правило, то трябва също да има и дистанционното сигнално устройство, описано в точка. 12.2, което да указва поне отвореното положение на теглително-прикачното устройство. |
| --- | --- |

12.3.1.

Ако се използва устройството за дистанционно управление, определено в точка 2.8 от настоящото правило, то трябва също да има и дистанционното сигнално устройство, описано в точка. 12.2, което да указва поне отвореното положение на теглително-прикачното устройство.

| 12.3.2. | Трябва да бъде предвиден специален за целта прекъсвач (т.е. главен прекъсвач, лост или клапан), позволяващ да се осъществяват операциите по прикачване и откачване с помощта на устройството за дистанционно управление. Ако този главен прекъсвач не е разположен в кабината на водача, то трябва да бъде изключена възможността за свободен достъп до него на странични лица или той трябва да може да се блокира. Управлението на теглително-прикачното устройство от кабината на водача трябва да изключва възможността за задействане по невнимание, например като изисква управление с две ръце.
  Трябва да бъде предвидена възможност за проверка, дали теглително-прикачното устройство е отворено, с помощта на устройството за дистанционно управление. |
| --- | --- |

12.3.2.

Трябва да бъде предвиден специален за целта прекъсвач (т.е. главен прекъсвач, лост или клапан), позволяващ да се осъществяват операциите по прикачване и откачване с помощта на устройството за дистанционно управление. Ако този главен прекъсвач не е разположен в кабината на водача, то трябва да бъде изключена възможността за свободен достъп до него на странични лица или той трябва да може да се блокира. Управлението на теглително-прикачното устройство от кабината на водача трябва да изключва възможността за задействане по невнимание, например като изисква управление с две ръце.

Трябва да бъде предвидена възможност за проверка, дали теглително-прикачното устройство е отворено, с помощта на устройството за дистанционно управление.

| 12.3.3. | Ако дистанционното управление изисква външна сила за отваряне на теглително-прикачното устройство, то положението, при което външната сила действа върху теглително-прикачното устройство, трябва да се указва по съответния начин на водача. Това не е необходимо, ако външната сила може да действа само когато функционира дистанционното управление. |
| --- | --- |

12.3.3.

Ако дистанционното управление изисква външна сила за отваряне на теглително-прикачното устройство, то положението, при което външната сила действа върху теглително-прикачното устройство, трябва да се указва по съответния начин на водача. Това не е необходимо, ако външната сила може да действа само когато функционира дистанционното управление.

| 12.3.4. | Ако задвижващото устройство за отваряне на теглително-прикачното устройство с устройство за дистанционно управление е монтирано от външната страна на превозното средство, то трябва да се осигури възможност за наблюдение на пространството между прикачените превозни средства, но самото управление да се извършва извън това пространство. |
| --- | --- |

12.3.4.

Ако задвижващото устройство за отваряне на теглително-прикачното устройство с устройство за дистанционно управление е монтирано от външната страна на превозното средство, то трябва да се осигури възможност за наблюдение на пространството между прикачените превозни средства, но самото управление да се извършва извън това пространство.

| 12.3.5. | Единична функционална грешка или единична неизправност в работата на системата не трябва да води до случайно откачване на теглително-прикачното устройство при експлоатация в нормални пътни условия. Всяка неизправност в системата трябва да се указва пряко или веднага да се проявява при следващата операция, напр. чрез незадействане на системата. |
| --- | --- |

12.3.5.

Единична функционална грешка или единична неизправност в работата на системата не трябва да води до случайно откачване на теглително-прикачното устройство при експлоатация в нормални пътни условия. Всяка неизправност в системата трябва да се указва пряко или веднага да се проявява при следващата операция, напр. чрез незадействане на системата.

| 12.3.6. | При неизправност на дистанционното управление трябва да бъде възможно аварийно отваряне на теглително-прикачното устройство поне по още един начин. Ако за това са необходими съответните инструменти, то те трябва да бъдат включени в комплекта инструменти на превозното средство. Изискванията по точка 3.6 от настоящото приложение не се прилагат за ръкохватките за управление, използвани изключително за отваряне на теглително-прикачното устройство в аварийна ситуация. |
| --- | --- |

12.3.6.

При неизправност на дистанционното управление трябва да бъде възможно аварийно отваряне на теглително-прикачното устройство поне по още един начин. Ако за това са необходими съответните инструменти, то те трябва да бъдат включени в комплекта инструменти на превозното средство. Изискванията по точка 3.6 от настоящото приложение не се прилагат за ръкохватките за управление, използвани изключително за отваряне на теглително-прикачното устройство в аварийна ситуация.

| 12.3.7. | Уредите за управление и сигналните устройства за дистанционно управление трябва постоянно и ясно да се разпознават. |
| --- | --- |

12.3.7.

Уредите за управление и сигналните устройства за дистанционно управление трябва постоянно и ясно да се разпознават.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 6

Изпитване на механичните теглително-прикачни устройства или техните части

1.   ОБЩИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА ИЗПИТВАНИЯТА

| 1.1. | Образците на теглително-прикачните устройства трябва се изпитват както на якост, така и на функционално действие. Реални изпитвания се провеждат винаги, когато е възможно, но ако не е предвидено друго, органът за одобрение на типа или техническата служба могат да се откажат от провеждане на реални изпитвания на якост, когато простотата на конструкцията на образеца позволява аналитична проверка. Аналитичните проверки могат да се извършват за определяне на най-неблагоприятните условия. Във всички случаи аналитичните проверки трябва да осигуряват същото качество на получените резултати, както при динамичните или статичните изпитвания. В случай на съмнение предимство имат резултатите от реалните изпитвания.
  Вж. също точка 4.8 от настоящото правило. |
| --- | --- |

1.1.

Образците на теглително-прикачните устройства трябва се изпитват както на якост, така и на функционално действие. Реални изпитвания се провеждат винаги, когато е възможно, но ако не е предвидено друго, органът за одобрение на типа или техническата служба могат да се откажат от провеждане на реални изпитвания на якост, когато простотата на конструкцията на образеца позволява аналитична проверка. Аналитичните проверки могат да се извършват за определяне на най-неблагоприятните условия. Във всички случаи аналитичните проверки трябва да осигуряват същото качество на получените резултати, както при динамичните или статичните изпитвания. В случай на съмнение предимство имат резултатите от реалните изпитвания.

Вж. също точка 4.8 от настоящото правило.

| 1.2. | Проверката на якост на теглително-прикачните устройства се извършва чрез динамично изпитване (изпитване на издръжливост). В определени случаи може да са необходими допълнителни статични изпитвания (вж. точка 3 от настоящото приложение). |
| --- | --- |

1.2.

Проверката на якост на теглително-прикачните устройства се извършва чрез динамично изпитване (изпитване на издръжливост). В определени случаи може да са необходими допълнителни статични изпитвания (вж. точка 3 от настоящото приложение).

| 1.3. | Динамичното изпитване се провежда с натоварване близко до синусоидалното (знакопроменливо и/или пулсиращо) чрез серия от цикли на натоварване, в зависимост от материала. Не се допускат пукнатини или разрушаване. |
| --- | --- |

1.3.

Динамичното изпитване се провежда с натоварване близко до синусоидалното (знакопроменливо и/или пулсиращо) чрез серия от цикли на натоварване, в зависимост от материала. Не се допускат пукнатини или разрушаване.

| 1.4. | След провеждане на предписаните статични изпитвания се допуска само незначителна остатъчна деформация. Ако не е предвидено друго, то остатъчната пластична деформация след прекратяване на въздействието, не трябва да е по-голяма от 10 % от максималната деформация, измерена по време на изпитването. В случай че измерването на деформацията по време на изпитването крие опасност за лицето, провеждащо това изпитване, тази част от статичното изпитване може да не се провежда, при условие че същият параметър се проверява при други изпитвания, например при динамично изпитване. |
| --- | --- |

1.4.

След провеждане на предписаните статични изпитвания се допуска само незначителна остатъчна деформация. Ако не е предвидено друго, то остатъчната пластична деформация след прекратяване на въздействието, не трябва да е по-голяма от 10 % от максималната деформация, измерена по време на изпитването. В случай че измерването на деформацията по време на изпитването крие опасност за лицето, провеждащо това изпитване, тази част от статичното изпитване може да не се провежда, при условие че същият параметър се проверява при други изпитвания, например при динамично изпитване.

| 1.5. | Определянето на допустимото натоварване при динамични изпитвания се основава на хоризонталната съставяща на силата, действаща по надлъжната ос на превозното средство, и на вертикалната съставяща на силата. Хоризонталните съставящи на силата, действащи перпендикулярно на надлъжната ос на превозното средство, и моментите не се отчитат, при условие че имат незначително влияние. Това опростяване не е валидно по отношение на процедурата на изпитване съгласно точка 3.10 от настоящото приложение.
  Ако конструкцията на теглително-прикачното устройство или неговото закрепване към превозното средство, или закрепването на допълнителни системи (като стабилизатори, тегличи за близко прикачване и др.) създават допълнителни сили или моменти, то органът за одобрение на типа или техническата служба могат да поискат провеждане на допълнителни изпитвания.
  Хоризонталната съставяща на силата, действаща по надлъжната ос на превозното средство, представлява теоретичната еталонна сила, определена чрез стойностите на D или Dc. Вертикалната съставяща на силата представлява, където е приложимо, статичното вертикално усилие S в точката на прикачване и допустимото вертикално усилие V или статичното вертикално усилие U в случай на опорно-прикачно устройство. |
| --- | --- |

1.5.

Определянето на допустимото натоварване при динамични изпитвания се основава на хоризонталната съставяща на силата, действаща по надлъжната ос на превозното средство, и на вертикалната съставяща на силата. Хоризонталните съставящи на силата, действащи перпендикулярно на надлъжната ос на превозното средство, и моментите не се отчитат, при условие че имат незначително влияние. Това опростяване не е валидно по отношение на процедурата на изпитване съгласно точка 3.10 от настоящото приложение.

Ако конструкцията на теглително-прикачното устройство или неговото закрепване към превозното средство, или закрепването на допълнителни системи (като стабилизатори, тегличи за близко прикачване и др.) създават допълнителни сили или моменти, то органът за одобрение на типа или техническата служба могат да поискат провеждане на допълнителни изпитвания.

Хоризонталната съставяща на силата, действаща по надлъжната ос на превозното средство, представлява теоретичната еталонна сила, определена чрез стойностите на D или Dc. Вертикалната съставяща на силата представлява, където е приложимо, статичното вертикално усилие S в точката на прикачване и допустимото вертикално усилие V или статичното вертикално усилие U в случай на опорно-прикачно устройство.

| 1.6. | Стойностите на параметрите D, Dc, S, V и U, на които се основават изпитванията и които са определени в точка 2.11 от настоящото правило, трябва да бъдат указани в информацията на производителя, дадена в заявлението за одобрение на типа — вж. формуляра за съобщение, показан в приложения 1 и 2. |
| --- | --- |

1.6.

Стойностите на параметрите D, Dc, S, V и U, на които се основават изпитванията и които са определени в точка 2.11 от настоящото правило, трябва да бъдат указани в информацията на производителя, дадена в заявлението за одобрение на типа — вж. формуляра за съобщение, показан в приложения 1 и 2.

| 1.7. | Всяко ефективно заключващо устройство, положението на което се поддържа от пружинна сила, трябва да остава надеждно в това положение под действието върху него на сила, приложена в най-неблагоприятна посока и еквивалентна на утроената маса на заключващия механизъм. |
| --- | --- |

1.7.

Всяко ефективно заключващо устройство, положението на което се поддържа от пружинна сила, трябва да остава надеждно в това положение под действието върху него на сила, приложена в най-неблагоприятна посока и еквивалентна на утроената маса на заключващия механизъм.

2.   ПРОЦЕДУРИ ЗА ИЗПИТВАНЕ

В случай че се използва процедурата за изпитване съгласно точка 3.10 от настоящото приложение, точки 2.1, 2.2, 2.3 и 2.5 не са приложими.

| 2.1. | За провеждане на динамичните и статичните изпитвания образецът трябва да се постави на съответния стенд по такъв начин, че върху него да не действат каквито и да било допълнителни сили или моменти, освен определената за изпитването сила. При изпитване на знакопроменливо натоварване, посоката на прилаганата сила не трябва да се отклонява от указаното с повече от ± 1°. При пулсиращи и статични изпитвания ъгълът на прилагане на усилието трябва да се определя за постигане на максималната сила на изпитване. За това обикновено е необходимо поставянето на един шарнир в мястото на прилагане на силата (т.е. в точката на прикачване) и втори шарнир, на определено разстояние от първия. |
| --- | --- |

2.1.

За провеждане на динамичните и статичните изпитвания образецът трябва да се постави на съответния стенд по такъв начин, че върху него да не действат каквито и да било допълнителни сили или моменти, освен определената за изпитването сила. При изпитване на знакопроменливо натоварване, посоката на прилаганата сила не трябва да се отклонява от указаното с повече от ± 1°. При пулсиращи и статични изпитвания ъгълът на прилагане на усилието трябва да се определя за постигане на максималната сила на изпитване. За това обикновено е необходимо поставянето на един шарнир в мястото на прилагане на силата (т.е. в точката на прикачване) и втори шарнир, на определено разстояние от първия.

| 2.2. | Честотата при изпитване не трябва да е по-голяма от 35 Hz. Избраната честота трябва да e разделена от резонансните честоти на изпитвателния стенд, заедно с монтираното за изпитване устройство. При асинхронно изпитване честотите на двете съставящи на силата трябва да се различават помежду си приблизително с 1 % или максимум до 3 %. За теглително-прикачни устройства, изработени от стомана, броят на циклите на натоварване е 2 × 106. За устройства, изработени от материали, различни от стомана, може да е необходим по-голям брой цикли. За откриване на каквито и да било пукнатини при изпитването се използва капилярен метод на дефектоскопия или друг еквивалентен метод. |
| --- | --- |

2.2.

Честотата при изпитване не трябва да е по-голяма от 35 Hz. Избраната честота трябва да e разделена от резонансните честоти на изпитвателния стенд, заедно с монтираното за изпитване устройство. При асинхронно изпитване честотите на двете съставящи на силата трябва да се различават помежду си приблизително с 1 % или максимум до 3 %. За теглително-прикачни устройства, изработени от стомана, броят на циклите на натоварване е 2 × 106. За устройства, изработени от материали, различни от стомана, може да е необходим по-голям брой цикли. За откриване на каквито и да било пукнатини при изпитването се използва капилярен метод на дефектоскопия или друг еквивалентен метод.

| 2.3. | При изпитвания с пулсиращо натоварване силата за изпитване трябва да се изменя в границите от максималната си стойност до по-малка от нея минимална стойност, която не трябва да бъде по-голяма от 5 % от максималната стойност на силата за изпитване, освен ако в процедурата за изпитване не е предвидено друго. |
| --- | --- |

2.3.

При изпитвания с пулсиращо натоварване силата за изпитване трябва да се изменя в границите от максималната си стойност до по-малка от нея минимална стойност, която не трябва да бъде по-голяма от 5 % от максималната стойност на силата за изпитване, освен ако в процедурата за изпитване не е предвидено друго.

| 2.4. | При статични изпитвания, различни от специалните изпитвания, предвидени в точка 3.2.3 от настоящото приложение, силата за изпитване трябва да се прилага плавно и бързо и да се поддържа в продължение най-малко на 60 секунди. |
| --- | --- |

2.4.

При статични изпитвания, различни от специалните изпитвания, предвидени в точка 3.2.3 от настоящото приложение, силата за изпитване трябва да се прилага плавно и бързо и да се поддържа в продължение най-малко на 60 секунди.

| 2.5. | Изпитваните теглително-прикачни устройства или техни части обикновено трябва да се монтират на стенда максимално здраво и в положение, съответстващо на това, при което ще бъдат използвани на превозното средство. Трябва да се използват закрепващите устройства, определени от производителя или заявителя, за закрепване на теглително-прикачното устройство или частта към превозното средство и/или такива със същите механични характеристики. |
| --- | --- |

2.5.

Изпитваните теглително-прикачни устройства или техни части обикновено трябва да се монтират на стенда максимално здраво и в положение, съответстващо на това, при което ще бъдат използвани на превозното средство. Трябва да се използват закрепващите устройства, определени от производителя или заявителя, за закрепване на теглително-прикачното устройство или частта към превозното средство и/или такива със същите механични характеристики.

| 2.6. | Теглително-прикачните устройства или елементи трябва да се изпитват във вида, при който се използват в пътни условия. По преценка на производителя обаче и със съгласието на техническата служба еластичните компоненти могат да бъдат изолирани, ако това се изисква от процедурата за изпитването и ако това по никакъв начин не води до нереални резултати от изпитването.
  Еластичните компоненти, които се прегряват в процеса на тези ускорени процедури на изпитване, могат да бъдат заменени с други по време на изпитването. Натоварванията при изпитването могат да бъдат прилагани с помощта на специални устройства без хлабина. |
| --- | --- |

2.6.

Теглително-прикачните устройства или елементи трябва да се изпитват във вида, при който се използват в пътни условия. По преценка на производителя обаче и със съгласието на техническата служба еластичните компоненти могат да бъдат изолирани, ако това се изисква от процедурата за изпитването и ако това по никакъв начин не води до нереални резултати от изпитването.

Еластичните компоненти, които се прегряват в процеса на тези ускорени процедури на изпитване, могат да бъдат заменени с други по време на изпитването. Натоварванията при изпитването могат да бъдат прилагани с помощта на специални устройства без хлабина.

3.   СПЕЦИФИЧНИ ИЗИСКВАНИЯ ПРИ ИЗПИТВАНЕ

В случай че се използва процедурата за изпитване съгласно точка 3.10 от настоящото приложение, точки 3.1.1—3.1.6 не са приложими.

3.1.   Сферични накрайници и носачи

3.1.1.   Механичните теглително-прикачни устройства със сферични накрайници могат да бъдат от следните типове:

| i) | сферични накрайници тип моноблок, включително устройства с демонтируеми сферични накрайници, които не са взаимозаменяеми (вж. фигури 20а и 20б); |
| --- | --- |

i)

сферични накрайници тип моноблок, включително устройства с демонтируеми сферични накрайници, които не са взаимозаменяеми (вж. фигури 20а и 20б);

| ii) | сферични накрайници, съдържащи детайли, които могат да бъдат демонтирани (вж. фигури 20в, 20г и 20д), |
| --- | --- |

ii)

сферични накрайници, съдържащи детайли, които могат да бъдат демонтирани (вж. фигури 20в, 20г и 20д),

| iii) | носачи без сферични накрайници (вж. фигура 20е). |
| --- | --- |

iii)

носачи без сферични накрайници (вж. фигура 20е).

Фигура 20

Схеми на носачи от сферичен тип

Image

3.1.2.   Основното изпитване е динамично изпитване на издръжливост. Изпитваният образец се състои от сферичен накрайник, стебло и монтажни приспособления, необходими за закрепване на сглобения образец в комплект към превозното средство. Сферичният накрайник и носачът трябва да са закрепени здраво към стенд за изпитване, позволяващ прилагането на знакопроменлива сила, в положение съответстващо на действителното при използване.

3.1.3.   Положението на точките на закрепване на сферичния накрайник и носача се определя от производителя на превозното средство (вж. точка 5.3.2 от настоящото правило).

3.1.4.   Устройствата, представени за изпитване, трябва да имат всички детайли и конструктивни особености, които могат да окажат влияние върху якостните показатели (напр. планка за щепселна кутия, маркировка и др.). Образецът за изпитване трябва да включва всички детайли заедно до точките на закрепване или монтаж на превозното средство. Геометричното положение на сферичния накрайник и точките на закрепване на теглително-прикачното устройство спрямо базова линия трябва да се определят от производителя на превозното средство и да се отбележат в протокола от изпитването. Всички възможни положения на точките на закрепване спрямо базовата линия, за които производителят на теглещото превозно средство трябва да предостави цялата необходима информация на производителя на теглещо устройство, трябва да се възпроизведат на стенда за изпитване.

3.1.5.   Образецът, монтиран на стенда за изпитване, трябва да бъде подложен на изпитване със знакопроменливо натоварване под ъгъл спрямо сферичния накрайник, показан на фигура 21 или 22.

Посоката на силата за изпитване, под съответния ъгъл, се определя на базата на относителното положение по вертикалата между хоризонтална базова линия, минаваща през центъра на сферичния накрайник, и хоризонтална линия, минаваща през най-високата и най-близката точка на закрепване на теглително-прикачното устройство по отношение на центъра на сферичния накрайник, измервана съответно спрямо хоризонталната и вертикалната напречна равнина през центъра на сферичния накрайник. Ако линията през точката на закрепване минава над хоризонталната базова линия, то изпитването се провежда под ъгъл α = + 15° ± 1°, а ако тя минава отдолу, изпитването се провежда под ъгъл α = – 15° ± 1° (вж. фигура 21). Точките на закрепване, използвани за определяне на ъгъла за изпитване, трябва да съответстват на точките, заявени от производителя на превозното средство, и трябва да предават значителни теглителни сили към конструкцията на теглещото превозно средство.

Този ъгъл е определен при отчитане на вертикалното статично и динамично усилие и се отнася само за допустимо статично вертикално усилие не по-голямо от:

S = 120 × D [N]

Когато статичното вертикално усилие е по-голямо от изчисленото горе, ъгълът и в двата случая трябва да се увеличи до 20°.

Динамичното изпитване трябва да се провежда със следната сила:

Fhs res = ± 0,6 D

3.1.6.   Процедурата за изпитване се прилага за различни типове теглително-прикачни устройства (вж. точка 3.1.1 от настоящото приложение), както следва:

| 3.1.6.1. | сферични накрайници тип моноблок, включително устройства с демонтируеми сферични накрайници, които не са взаимозаменяеми (вж. фигури 20а и 20б);






  3.1.6.1.1. | изпитването на якост за устройствата, показани на фигури 20а и 20б, трябва да се проведе съгласно изискванията от точка 3.1.5.

  Фигура 21


  Ъгли на прилагане на силата за изпитване





  Фигура 22


  Ъгли на прилагане на силата за изпитване |
| --- | --- | --- |

3.1.6.1.

сферични накрайници тип моноблок, включително устройства с демонтируеми сферични накрайници, които не са взаимозаменяеми (вж. фигури 20а и 20б);

3.1.6.1.1.

изпитването на якост за устройствата, показани на фигури 20а и 20б, трябва да се проведе съгласно изискванията от точка 3.1.5.

Фигура 21

Ъгли на прилагане на силата за изпитване

Image

Фигура 22

Ъгли на прилагане на силата за изпитване

Image

| 3.1.6.2. | сферични накрайници, детайлите на които могат да се демонтират.
  Определени са следните категории:






  а) | носач и сферичен накрайник (вж. фигура 20в), |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2.

сферични накрайници, детайлите на които могат да се демонтират.

Определени са следните категории:

а)

носач и сферичен накрайник (вж. фигура 20в),

| б) | носач и сферичен накрайник с общо закрепване (вж. фигура 20г), |
| --- | --- |

б)

носач и сферичен накрайник с общо закрепване (вж. фигура 20г),

| в) | носач с демонтируем сферичен накрайник (вж. фигура 20д), |
| --- | --- |

в)

носач с демонтируем сферичен накрайник (вж. фигура 20д),

| г) | носач без сферичен накрайник (вж. фигура 20е). |
| --- | --- |

г)

носач без сферичен накрайник (вж. фигура 20е).

| 3.1.6.2.1. | Изпитванията на якост за устройствата, показани на фигури от 20в до 20е, трябва да се провеждат съгласно изискванията от точка 3.1.5. Размерите е и f трябва да бъдат с допуск ± 5 mm и да бъдат записани в протокола от изпитването.
  Изпитването на носача (вж. фигура 20е) трябва да се провежда с монтиран сферичен накрайник (върху опора). Отчита се само резултатът от изпитването, получен на носача между точките на закрепване и монтажната повърхност на опората на сферичния накрайник.
  Размерите е и f трябва да бъдат с допуск ± 5 mm и да бъдат определени от производителя на теглително-прикачното устройство. |
| --- | --- |

3.1.6.2.1.

Изпитванията на якост за устройствата, показани на фигури от 20в до 20е, трябва да се провеждат съгласно изискванията от точка 3.1.5. Размерите е и f трябва да бъдат с допуск ± 5 mm и да бъдат записани в протокола от изпитването.

Изпитването на носача (вж. фигура 20е) трябва да се провежда с монтиран сферичен накрайник (върху опора). Отчита се само резултатът от изпитването, получен на носача между точките на закрепване и монтажната повърхност на опората на сферичния накрайник.

Размерите е и f трябва да бъдат с допуск ± 5 mm и да бъдат определени от производителя на теглително-прикачното устройство.

| 3.1.6.3. | Теглително-прикачни устройства с променливи размери е и f за демонтируеми и взаимозаменяеми сферични накрайници — вж. фигура 22.






  3.1.6.3.1. | Изпитванията на якост за такива носачи трябва да се провеждат в съответствие с изискванията на точка 3.1.5. |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.

Теглително-прикачни устройства с променливи размери е и f за демонтируеми и взаимозаменяеми сферични накрайници — вж. фигура 22.

3.1.6.3.1.

Изпитванията на якост за такива носачи трябва да се провеждат в съответствие с изискванията на точка 3.1.5.

| 3.1.6.3.2. | Ако при съгласие между производителя и органа за одобрение на типа или техническата служба бъде определена конфигурация за най-неблагоприятния случай, то е достатъчно изпитването да се проведе само с тази конфигурация.
  В противен случай трябва да бъдат изпитани няколко положения на сферичния накрайник в рамките на опростена програма за изпитване съгласно точка 3.1.6.3.3. |
| --- | --- |

3.1.6.3.2.

Ако при съгласие между производителя и органа за одобрение на типа или техническата служба бъде определена конфигурация за най-неблагоприятния случай, то е достатъчно изпитването да се проведе само с тази конфигурация.

В противен случай трябва да бъдат изпитани няколко положения на сферичния накрайник в рамките на опростена програма за изпитване съгласно точка 3.1.6.3.3.

| 3.1.6.3.3. | При опростена програма за изпитване стойностите на f трябва да са в граници между fmin и fmax, като разликата не трябва да е по-голяма от 100 mm. За отчитане на всички възможни положения на сферичния накрайник, в разстоянието по хоризонталата спрямо опорната повърхност и по вертикалата чрез f (от fmin до fmax), се изпитват две устройства:






  i) | едно устройство със сферичен накрайник в горно положение (fmax), и |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.3.

При опростена програма за изпитване стойностите на f трябва да са в граници между fmin и fmax, като разликата не трябва да е по-голяма от 100 mm. За отчитане на всички възможни положения на сферичния накрайник, в разстоянието по хоризонталата спрямо опорната повърхност и по вертикалата чрез f (от fmin до fmax), се изпитват две устройства:

i)

едно устройство със сферичен накрайник в горно положение (fmax), и

| ii) | едно устройство със сферичен накрайник в долно положение (fmin). |
| --- | --- |

ii)

едно устройство със сферичен накрайник в долно положение (fmin).

Ъгълът на прилагане на силата за изпитване, положителен или отрицателен, трябва да варира в зависимост от положението на хоризонталната базова линия, минаваща през центъра на сферичния накрайник, спрямо успоредната линия, минаваща през най-високата и най-близка точка на закрепване на теглително-прикачното устройство. Използваните ъгли са показани на фигура 22.

3.1.7.   В случай че демонтируемите сферични накрайници се закрепват чрез монтажни елементи, различни от такива с резбово съединение, като например чрез пружинни скоби, и когато в процеса на динамично изпитване не се проверява ефективното механично захващане, тогава монтажните елементи трябва да се подложат на статично изпитване, при което силата се прилага в подходящата посока към сферичния накрайник или към монтажните елементи, осигуряващи ефективно механично прикачване. Когато монтажните елементи, предназначени за ефективно механично прикачване, поддържат сферичния накрайник вертикално, то към него се прилага статична вертикална сила, насочена нагоре със стойност, равна на D. Когато монтажните елементи, предназначени за ефективно механично прикачване, поддържат сферичния накрайник чрез напречна хоризонтална конструкция, то към него се прилага статична сила в напречна посока със стойност, равна на 0,25 D. Трябва да бъде изключена възможността за неизправност или деформация на механичното теглително устройство, която може да се отрази отрицателно върху неговото функциониране.

3.1.8.   Точките на закрепване на аварийното теглително-прикачно устройство, споменато в приложение 5, точка 1.5, трябва да издържат на действието на хоризонтална статична сила, еквивалентна на 2D с максимална стойност от 15 kN. В случай, че е предвидена отделна точка на закрепване на осигурително въже, тя трябва да издържа на действието на хоризонтална статична сила, равна на D.

3.2.   Прикачни глави

3.2.1.   Основното изпитване е изпитването на издръжливост със знакопроменлива сила, следвано от статично изпитване (изпитване при повдигане) на същия образец.

3.2.2.   Динамичното изпитване трябва да се провежда със сферичен накрайник от клас А, който има достатъчна якост. Сферичният накрайник и прикачната глава се монтират на стенда съгласно инструкцията на производителя в положение, което съответства на това при нормална експлоатация. Трябва да се изключи всякаква възможност за действие на допълнителни сили върху образеца освен силата за изпитване. Силата за изпитване трябва да се прилага по направление на линията, минаваща през центъра на сферичния накрайник и наклонена назад и надолу под ъгъл 15° (вж. фигура 23). Изпитването на издръжливост трябва да се провежда чрез прилагане към образеца на следната сила на изпитване:

Fhs res w = ± 0,6 D

Когато вертикалната сила, съответстваща на максимално допустимата статична маса, S е по-голяма от 120 D, ъгълът на изпитването се увеличава на 20°.

Фигура 23

Динамично изпитване

Image

3.2.3.   Трябва също да бъде проведено и статично изпитване за разкачване. Използваният сферичен накрайник трябва да бъде с диаметър между 49,00 mm и 49,13 mm, което съответства на износен сферичен накрайник. Силата за разкачване Fa трябва да бъде приложена перпендикулярно едновременно на напречната и надлъжната ос през центъра на прикачната глава, като се увеличава плавно и бързо до стойност равна на:

Fa = g (C + S/1 000) kN

и се поддържа в продължение на 10 секунди.

Прикачната глава не трябва да се откача от сферичния накрайник и нито една от частите на прикачната глава не трябва да получава остатъчна деформация, която може да повлияе отрицателно върху нейните функционални възможности.

3.3.   Теглително-прикачни устройства тип „вилка“ и теглещи греди

3.3.1.   Изпитваният образец се подлага на изпитване на издръжливост. Теглително-прикачното устройство трябва да бъде оборудвано с всички елементи, необходими за закрепването му към превозното средство. Всички междинни устройства между теглително-прикачното устройство тип „вилка“ и рамата на превозното средство (т.е. теглещи греди) трябва да се изпитват под действието на същите сили, както и теглително-прикачното устройство. При изпитването на теглещи греди, предназначени за стандартни теглително-прикачни устройства тип „вилка“, вертикалното усилие трябва да се прилага на разстояние от вертикалната равнина на точките на закрепване, съответстващо на положението на стандартното теглително-прикачно устройство.

3.3.2.   Теглително-прикачни устройства тип „вилка“ за шарнирни тегличи (S = 0)

Динамичното изпитване трябва да се провежда чрез прилагане на хоризонтална знакопроменлива сила Fhw = ± 0,6 D, действаща по линия, успоредна на земната повърхност, в средната надлъжна равнина на теглещото превозно средство и минаваща през центъра на щифта.

3.3.3.   Теглително-прикачни устройства тип „вилка“, предназначени за използване с ремаркета със средна ос (S > 0).

| 3.3.3.1. | За ремаркета със средна ос и маса не по-голяма от 3,5 t:
  Теглително-прикачните устройства тип „вилка“, предназначени за използване с ремаркета със средна ос и маса не по-голяма от 3,5 t, трябва да се изпитват по същият начин както и сферичните накрайници и носачите, описан в точка 3.1 от настоящото приложение. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

За ремаркета със средна ос и маса не по-голяма от 3,5 t:

Теглително-прикачните устройства тип „вилка“, предназначени за използване с ремаркета със средна ос и маса не по-голяма от 3,5 t, трябва да се изпитват по същият начин както и сферичните накрайници и носачите, описан в точка 3.1 от настоящото приложение.

| 3.3.3.2. | За ремаркета със средна ос и маса по-голяма от 3,5 t:
  Силите за изпитване се прилагат към образеца както в хоризонтална, така и във вертикална посока в процеса на асинхронно изпитване на издръжливост. Линията на действие в хоризонтално направление трябва да бъде успоредна на земята и да лежи в средната надлъжна равнина на превозното средство и да минава през центъра на щифта. Линията на действие във вертикално направление трябва да е перпендикулярна на хоризонталната равнина на действие и да преминава по надлъжната осева линия на щифта.
  Положението на елементите за закрепване на теглително-прикачното устройство тип „вилка“ и ухото на теглича на стенда за изпитване трябва да съответства на това, предназначено за тяхното закрепване към превозното средство, указано в инструкцията на производителя.
  Трябва да се прилагат се следните сили за изпитване:

  Таблица 14


  Сили за изпитване








  Сила за изпитване | Средна стойност (kN) | Амплитуда (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Хоризонтална сила | 0 | ± 0,6 Dc (вж. забележката) |
| Вертикална сила | S × g/1 000 | ± 0,6 V (вж. за бележката) |

3.3.3.2.

За ремаркета със средна ос и маса по-голяма от 3,5 t:

Силите за изпитване се прилагат към образеца както в хоризонтална, така и във вертикална посока в процеса на асинхронно изпитване на издръжливост. Линията на действие в хоризонтално направление трябва да бъде успоредна на земята и да лежи в средната надлъжна равнина на превозното средство и да минава през центъра на щифта. Линията на действие във вертикално направление трябва да е перпендикулярна на хоризонталната равнина на действие и да преминава по надлъжната осева линия на щифта.

Положението на елементите за закрепване на теглително-прикачното устройство тип „вилка“ и ухото на теглича на стенда за изпитване трябва да съответства на това, предназначено за тяхното закрепване към превозното средство, указано в инструкцията на производителя.

Трябва да се прилагат се следните сили за изпитване:

Таблица 14

Сили за изпитване

Сила за изпитване

Средна стойност (kN)

Амплитуда (kN)

Хоризонтална сила

0

± 0,6 Dc (вж. забележката)

Вертикална сила

S × g/1 000

± 0,6 V (вж. за бележката)

Забележка: В случай на специални теглително-прикачни устройства тип „вилка“ от клас Т, тези стойности трябва да бъдат намалени до ± 0,5Dc и ± 0,5 V.

Вертикалните и хоризонталните съставящи трябва да имат синусоидална форма и да се прилагат асинхронно, като разликата между техните честоти на приложение трябва да бъде в граници от 1 % до 3 %.

3.3.4.   Статично изпитване на заключващото устройство на щифта на теглително-прикачното устройство.

За теглително-прикачните устройства тип „вилка“ е необходимо също да бъде проведено изпитване на ключалките на всички заключващи устройства чрез прилагане на статична сила, равна на 0,25 D, в посока на тяхното отваряне. При изпитването ключалката не трябва да се отворя и не трябва да се поврежда. За цилиндрични щифтове на теглително-прикачното устройство е достатъчно да се прилага сила, равна на 0,1 D.

3.4.   Уши на теглича

3.4.1.   Ушите на теглича трябва да бъдат подложени на същото динамично изпитване, както за теглително-прикачните устройства тип „вилка“. Ушите на теглича, използвани само за ремаркета с шарнирни тегличи, позволяващи свободно вертикално отклонение, трябва да се подлагат на въздействието на знакопроменлива сила, както е указано в точка 3.3.2. Ушите на теглича, предназначени за използване и на ремаркета със средна ос, трябва да се изпитват по същият начин, както прикачните глави за сферичен накрайник (точка 3.2), за ремарке с масата С не по-голяма от 3,5 t, и по същият начин, както теглително-прикачните устройства тип „вилка“ (точка 3.3.3.2), ако масата на ремаркетата със средна ос е по-голяма от 3,5 t.

3.4.2.   Тороидалните уши от клас L се изпитват по същият начин, както и стандартните уши на теглича.

3.4.3.   Изпитването на ушите на теглича трябва да се провежда по такъв начин, че променливата сила да действа също и на детайлите, използвани за закрепване на ушите към теглича. Всички еластични междинни елементи трябва да са свити.

3.5.   Теглително-прикачни устройства тип „кука“

3.5.1.   Теглително-прикачните устройства тип „кука“ от клас К трябва да издържат на динамичното изпитване, дадено в точка 3.5.2 от настоящото приложение.

3.5.2.   Динамично изпитване:

| 3.5.2.1. | Динамичното изпитване се провежда чрез прилагане на пулсираща сила при използване на тороидално ухо от клас L, като теглително-прикачното устройство се закрепва с всички необходими детайли, както при монтирането му на превозното средство. При съгласуване с органа за одобрение на типа или техническата служба обаче всички еластични елементи могат за бъдат блокирани. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Динамичното изпитване се провежда чрез прилагане на пулсираща сила при използване на тороидално ухо от клас L, като теглително-прикачното устройство се закрепва с всички необходими детайли, както при монтирането му на превозното средство. При съгласуване с органа за одобрение на типа или техническата служба обаче всички еластични елементи могат за бъдат блокирани.

| 3.5.2.2. | За теглително-прикачни устройства тип „кука“, предназначени за използване на ремаркета с шарнирен теглич, където вертикалното усилие върху теглително-прикачното устройство S е равно на нула, силата за изпитване трябва да се прилага в хоризонтална посока, за симулиране на силата на опън върху куката, и да се изменя в граници между 0,05 D и 1,00 D. |
| --- | --- |

3.5.2.2.

За теглително-прикачни устройства тип „кука“, предназначени за използване на ремаркета с шарнирен теглич, където вертикалното усилие върху теглително-прикачното устройство S е равно на нула, силата за изпитване трябва да се прилага в хоризонтална посока, за симулиране на силата на опън върху куката, и да се изменя в граници между 0,05 D и 1,00 D.

| 3.5.2.3. | За теглително-прикачни устройства тип „кука“, предназначени за използване на ремаркета със средна ос, силата за изпитване трябва да е резултантната на хоризонталните и вертикалните сили върху теглително-прикачното устройство и да бъде приложена под ъгъл -α, което означава надолу и назад (вж. фигура 21) и който е равен на изчисления ъгъл на резултантната на хоризонталните и вертикални сили, действащи върху теглително-прикачното устройство. Силата, Fhs res се изчислява по следната формула:

  където и |
| --- | --- |

3.5.2.3.

За теглително-прикачни устройства тип „кука“, предназначени за използване на ремаркета със средна ос, силата за изпитване трябва да е резултантната на хоризонталните и вертикалните сили върху теглително-прикачното устройство и да бъде приложена под ъгъл -α, което означава надолу и назад (вж. фигура 21) и който е равен на изчисления ъгъл на резултантната на хоризонталните и вертикални сили, действащи върху теглително-прикачното устройство. Силата, Fhs res се изчислява по следната формула:

Formula където Formula и Formula

| 3.5.2.4. | Приложената сила трябва да се изменя в граници между 0,05 Fhs res и 1,00 Fhs res. |
| --- | --- |

3.5.2.4.

Приложената сила трябва да се изменя в граници между 0,05 Fhs res и 1,00 Fhs res.

3.5.3.   Статично изпитване на заключващото устройство на теглително-прикачното устройство.

За теглително-прикачните устройства тип „вилка“ е необходимо също да бъде проведено изпитване на ключалките на всички заключващи устройства чрез прилагане на статична сила, равна на 0,25 D, в посока на тяхното отваряне. При изпитването ключалката не трябва да се отваря и не трябва да се поврежда.

3.6.   Тегличи

3.6.1.   Тегличите се изпитват по същият начин, както ушите на теглича (вж. точка 3.4). Органът за одобрение на типа или техническата служба може да се откаже от провеждане на изпитването на издръжливост, ако простотата на конструкцията позволява аналитична проверка на якостните показатели на теглича. Силите, необходими за аналитична проверка на теглич за ремаркета със средна ос и маса С, не по-голяма от 3,5 t, трябва да са по стандарта ISO 7641/1:1983. Силите, необходими за аналитична проверка на теглич за ремаркета със средна ос и маса С, по-голяма от 3,5 t, трябва да се изчисляват по следната формула:

Fsp = (g × S/1 000) + V

където амплитудата на силата V е както дадената в точка 2.11.4 от настоящото правило.

Допустимите напрежения, определени на базата на проектната маса за ремаркета с пълна маса С, по-голяма от 3,5 t, трябва да съответстват на точка 5.3 от стандарта ISO 7641/1:1983. За огънати тегличи (напр. тип лебедова шия) и за шарнирни тегличи трябва да се вземе предвид хоризонтална съставяща на силата Fhp= 1,0 × D.

3.6.2.   За шарнирни тегличи за ремаркета, позволяващи свободно отклонение във вертикалната равнина, освен изпитванията на издръжливост или аналитична проверка на якост, трябва да се провери и устойчивостта на деформации, аналитично или чрез изпитване под действието на сила, равна на 3,0 × D. Допустимите напрежения при аналитична проверка съответстват на тези по точка 5.3 от стандарта ISO 7641/1:1983.

3.6.3.   В случай на ремаркета с управляеми оси, трябва да се провери якостта на огъване на теглича в хоризонталната равнина, аналитично или чрез изпитване. Хоризонталната странична статична сила трябва да се приложи в точката на прикачване. Стойността на тази сила трябва да бъде избрана така, че спрямо центъра на предната ос да действа момент равен на 0,6 × Av × g (kNm). Допустимите напрежения трябва да са в съответствие с точка 5.3 от стандарта ISO 7641/1:1983.

Когато обаче управляемите оси са две (тандем), образуващи предна талига, моментът трябва да бъде увеличен на 0,95 × Av × g (kNm).

3.7.   Опорно-прикачни устройства

3.7.1.   Основните изпитвания на якост са динамично изпитване и статично изпитване (изпитване чрез повдигане). Опорно-прикачните устройства, предназначени за управление на полуремаркета, трябва да бъдат подложени на допълнително статично изпитване (изпитване на огъване). За целите на изпитванията опорно-прикачните устройства трябва да бъдат оборудвани с всички закрепвания, необходими за монтирането им на превозното средство. Начинът на закрепване трябва да бъде същия като този, който се използва при монтиране на самото превозно средство. Не се допуска използването на аналитичен метод като алтернативен на реалното изпитване.

3.7.2.   Статични изпитвания

| 3.7.2.1. | Стандартните опорно-прикачни устройства, проектирани за използване с направляващ клин или подобно устройство за управление на полуремаркета (вж. точка 2.7 от настоящото правило), трябва да бъдат подложени на проверка на якост чрез статично изпитване на огъване, в работния обхват на направляващото устройство с едновременно натоварване на опорното-прикачно устройство. Максимално допустимото вертикално усилие U трябва да бъде приложено върху опорно-прикачното устройство в работно положение с помощта на твърда плоча с необходимата големина, за да покрие изцяло теглително-прикачното устройство.
  Резултантната на приложеното натоварване трябва да преминава през центъра на хоризонталния шарнир на опорно-прикачното устройство.
  Едновременно към страничните работни повърхности на направляващия клин трябва да бъде приложена хоризонтална странична сила, необходима за управлението на полуремаркето. Големината на тази сила и посоката на действието ѝ трябва да бъдат избрани така, че спрямо оста на централната цапфа да действа момент, равен на 0,75 m × D, създаван от сила, действаща с рамо с дължина, равна на 0,5 m ± 0,1 m. Допуска се остатъчна пластична деформация до 0,5 % за всички номинални размери. Не се допускат никакви пукнатини. |
| --- | --- |

3.7.2.1.

Стандартните опорно-прикачни устройства, проектирани за използване с направляващ клин или подобно устройство за управление на полуремаркета (вж. точка 2.7 от настоящото правило), трябва да бъдат подложени на проверка на якост чрез статично изпитване на огъване, в работния обхват на направляващото устройство с едновременно натоварване на опорното-прикачно устройство. Максимално допустимото вертикално усилие U трябва да бъде приложено върху опорно-прикачното устройство в работно положение с помощта на твърда плоча с необходимата големина, за да покрие изцяло теглително-прикачното устройство.

Резултантната на приложеното натоварване трябва да преминава през центъра на хоризонталния шарнир на опорно-прикачното устройство.

Едновременно към страничните работни повърхности на направляващия клин трябва да бъде приложена хоризонтална странична сила, необходима за управлението на полуремаркето. Големината на тази сила и посоката на действието ѝ трябва да бъдат избрани така, че спрямо оста на централната цапфа да действа момент, равен на 0,75 m × D, създаван от сила, действаща с рамо с дължина, равна на 0,5 m ± 0,1 m. Допуска се остатъчна пластична деформация до 0,5 % за всички номинални размери. Не се допускат никакви пукнатини.

| 3.7.2.2. | Всички опорно-прикачни устройства трябва да бъдат подложени на статично изпитване чрез повдигане. След прилагането на повдигаща сила Fa = g.U опорната плоча не трябва да има никакви значителни остатъчни деформации на огъване, по-големи от 0,2 % спрямо нейната широчина.
  В случай на стандартни опорно-прикачни устройства от клас G50 и подобни теглително-прикачни устройства със същия диаметър на централната цапфа, действието на повдигаща сила Fa = g × 2,5 U не трябва да води до разкачването на централната цапфа от теглително-прикачното устройство. В случай на нестандартни теглително-прикачни устройства, при които диаметърът на централната цапфа е по-голям от 50 mm, например теглително-прикачни устройства с централна цапфа с диаметър 90 mm, големината на повдигащата сила трябва да бъде: Fa = g × 1,6 U с минимална стойност 500 kN.
  Силата трябва да се прилага с помощта на лост, единият край на който се опира върху опорната плоча, а другият е повдигнат и е на разстояние 1,0—1,5 m от центъра на централната цапфа на теглително-прикачното устройство — вж. фигура 24.
  Рамото на лоста трябва да е под ъгъл от 90o спрямо направлението на влизането на централната цапфа в теглително-прикачното устройство. Ако най-неблагоприятното положение е очевидно, то изпитването трябва да се провежда именно в това положение. Ако е трудно да се определи най-неблагоприятното положение, то органът за одобрение на типа или техническата служба трябва да вземат решение от коя страна да се проведе изпитването. Достатъчно е само едно изпитване.

  Фигура 24


  Изпитване на опорно-прикачни устройства чрез повдигане |
| --- | --- |

3.7.2.2.

Всички опорно-прикачни устройства трябва да бъдат подложени на статично изпитване чрез повдигане. След прилагането на повдигаща сила Fa = g.U опорната плоча не трябва да има никакви значителни остатъчни деформации на огъване, по-големи от 0,2 % спрямо нейната широчина.

В случай на стандартни опорно-прикачни устройства от клас G50 и подобни теглително-прикачни устройства със същия диаметър на централната цапфа, действието на повдигаща сила Fa = g × 2,5 U не трябва да води до разкачването на централната цапфа от теглително-прикачното устройство. В случай на нестандартни теглително-прикачни устройства, при които диаметърът на централната цапфа е по-голям от 50 mm, например теглително-прикачни устройства с централна цапфа с диаметър 90 mm, големината на повдигащата сила трябва да бъде: Fa = g × 1,6 U с минимална стойност 500 kN.

Силата трябва да се прилага с помощта на лост, единият край на който се опира върху опорната плоча, а другият е повдигнат и е на разстояние 1,0—1,5 m от центъра на централната цапфа на теглително-прикачното устройство — вж. фигура 24.

Рамото на лоста трябва да е под ъгъл от 90o спрямо направлението на влизането на централната цапфа в теглително-прикачното устройство. Ако най-неблагоприятното положение е очевидно, то изпитването трябва да се провежда именно в това положение. Ако е трудно да се определи най-неблагоприятното положение, то органът за одобрение на типа или техническата служба трябва да вземат решение от коя страна да се проведе изпитването. Достатъчно е само едно изпитване.

Фигура 24

Изпитване на опорно-прикачни устройства чрез повдигане

Image

3.7.3.   Динамични изпитвания

Опорно-прикачно устройство, монтирано на изпитателен стенд, трябва да бъде подложено на знакопроменливо натоварване (асинхронно динамично изпитване) с помощта на знакопроменливи хоризонтални сили и пулсиращи вертикални сили, действащи едновременно.

| 3.7.3.1. | В случай на опорно-прикачни устройства, които не са предназначени за управление на полуремаркета, трябва да бъдат използвани следните сили: | хоризонтална: Fhw = ± 0,6 × D; |
| --- | --- | --- |

3.7.3.1.

В случай на опорно-прикачни устройства, които не са предназначени за управление на полуремаркета, трябва да бъдат използвани следните сили:

хоризонтална: Fhw = ± 0,6 × D;

| | вертикална: FsO = g × 1,2 U. |
| --- | --- |

вертикална: FsO = g × 1,2 U.

| | FsO = g × 0,4 U |
| --- | --- |

FsO = g × 0,4 U

Тези две сили трябва да бъдат приложени в средната надлъжна равнина на превозното средство, като линиите на действието и на двете сили FsO и FsU трябва да преминават през центъра на централната цапфа на теглително-прикачното устройство.

Вертикалната сила се променя в граници от + g × 1,2 U до + g × 0,4 U, а хоризонталната сила — в граници между ± 0,6 D.

| 3.7.3.2. | В случай на опорно-прикачни устройства, които са предназначени за управление на полуремаркета, трябва да бъдат използвани следните сили: | хоризонтална: Fhw = ± 0,675 D; |
| --- | --- | --- |

3.7.3.2.

В случай на опорно-прикачни устройства, които са предназначени за управление на полуремаркета, трябва да бъдат използвани следните сили:

хоризонтална: Fhw = ± 0,675 D;

| | вертикална: FsO и FsU, както в точка 3.7.3.1. |
| --- | --- |

вертикална: FsO и FsU, както в точка 3.7.3.1.

Линиите на действие на силите са дадените в точка 3.7.3.1.

| 3.7.3.3. | За динамичното изпитване на опорно-прикачни устройства между седлото и опорната плоча на полуремаркето трябва да се нанесе подходяща смазка, която да осигури максимален коефициент на триене μ ≤ 0,15. |
| --- | --- |

3.7.3.3.

За динамичното изпитване на опорно-прикачни устройства между седлото и опорната плоча на полуремаркето трябва да се нанесе подходяща смазка, която да осигури максимален коефициент на триене μ ≤ 0,15.

3.8.   Монтажни плочи за опорно-прикачни устройства

Монтажните плочи трябва да бъдат подложени на същите динамични изпитвания като описаните в точка 3.7.3 и на статичните изпитвания, описани в точка 3.7.2, за опорно-прикачни устройства. За монтажните плочи е достатъчно да се проведе изпитване чрез повдигане само от едната страна. Изпитването трябва да се основава на максималната проектна монтажна височина за теглително-прикачното устройство, максималната проектна широчина и минималната проектна дължина на монтажната плоча. Не е необходимо провеждането на това изпитване, ако монтажната плоча е идентична с плоча, която вече го е преминала, с изключение на случаите, когато тя е по-тясна и/или по-дълга и общата ѝ височина е по-малка. Не се допуска използването на аналитичен метод като алтернативен на реалното изпитване.

3.9.   Централни цапфи на полуремаркета за опорно-прикачни устройства

3.9.1.   Образец, монтиран на изпитвателен стенд, трябва да бъде подложен на динамично изпитване със знакопроменливо натоварване. Изпитването на централната цапфа не се комбинира с това на опорно-прикачното устройство. Изпитването трябва да се провежда по такъв начин, че силата да бъде приложена също и към елементите, необходими за закрепването на централната цапфа към полуремаркето. Не се допуска използването на аналитичен метод като алтернативен на реалното изпитване.

3.9.2.   Динамичното изпитване със знакопроменлива хоризонтална сила Fhw = ± 0,6 D се провежда върху централна цапфа в работно положение.

Линията на действието на силата трябва да преминава през центъра на най-малкия диаметър на цилиндричната част на цапфата, който за щифт от клас Н50 е равен на 50,8 mm (вж. приложение 5, фигура 18).

3.10.   Алтернативно изпитване на издръжливост за сферични накрайници и носачи със стойност D ≤ 14 kN.

Като алтернатива на процедурата на изпитване, описана в точка 3.1, сферичните накрайници и носачите със стойност D ≤ 14 kN могат да бъдат изпитвани при следните условия.

3.10.1.   Въведение

Описаното по-долу изпитване на издръжливост се състои от изпитване на няколко оси с три посоки на натоварващото усилие при едновременно прилагани усилия, определени максимални амплитуди и съответстващи стойности за умората (стойности на големината на натоварващото усилие според определението, дадено по-долу).

3.10.2.   Изисквания при изпитванията

| 3.10.2.1. | Определение на големината на натоварването
  Големината на натоварването е скалар, който дава влиянието на зависимостта на еднократно натоварване от времето, като се отчитат аспекти на умората (еднаква с натрупването на дефекти). За натрупването на дефектите се използва основното правило на Майнер. За тяхното определяне се вземат предвид амплитудите на натоварването и броят на повторенията за всяка амплитуда (ефектът от средните натоварвания не се взема предвид).
  Кривата S-N (крива на Баскен) представя зависимостта между амплитудите на натоварването и броя на повторенията (SA,i vs. Ni). Тя има постоянен наклон k в двойнологаритмична диаграма (т.е. всяка амплитуда/приложено усилие на изпитване SA,i се прилагат за ограничен брой цикли Ni). Кривата представлява теоретичната граница на умората за анализираната структура.
  Зависимостта на характеристиките на натоварването от времето се представя под формата на двойна диаграма, показваща зависимостта между амплитудата на натоварването и броя на повторенията (SA,i vs. ni). Сумата на отношението ni/Ni за всички степени на амплитудата SA,i е равна на големината на натоварването. |
| --- | --- |

3.10.2.1.

Определение на големината на натоварването

Големината на натоварването е скалар, който дава влиянието на зависимостта на еднократно натоварване от времето, като се отчитат аспекти на умората (еднаква с натрупването на дефекти). За натрупването на дефектите се използва основното правило на Майнер. За тяхното определяне се вземат предвид амплитудите на натоварването и броят на повторенията за всяка амплитуда (ефектът от средните натоварвания не се взема предвид).

Кривата S-N (крива на Баскен) представя зависимостта между амплитудите на натоварването и броя на повторенията (SA,i vs. Ni). Тя има постоянен наклон k в двойнологаритмична диаграма (т.е. всяка амплитуда/приложено усилие на изпитване SA,i се прилагат за ограничен брой цикли Ni). Кривата представлява теоретичната граница на умората за анализираната структура.

Зависимостта на характеристиките на натоварването от времето се представя под формата на двойна диаграма, показваща зависимостта между амплитудата на натоварването и броя на повторенията (SA,i vs. ni). Сумата на отношението ni/Ni за всички степени на амплитудата SA,i е равна на големината на натоварването.

Image

| 3.10.2.2. | Необходима големина на натоварването и максимални амплитуди
  Трябва да се разгледа следната координатна система:







  посока х | : | надлъжна посока/обратна на посоката на движение; |
| --- | --- | --- | --- |
| посока у | : | надясно от посоката на движение; |
| посока z | : | вертикално нагоре. |

3.10.2.2.

Необходима големина на натоварването и максимални амплитуди

Трябва да се разгледа следната координатна система:

посока х

:

надлъжна посока/обратна на посоката на движение;

посока у

:

надясно от посоката на движение;

посока z

:

вертикално нагоре.

Зависимостта на характеристиките на натоварването от времето може да бъде изразена, като се следват междинните посоки на базата на основните посоки (x, y, z), отчитайки следните равенства (α = 45°; α’ = 35,2°):

| | Fxy(t) = Fx(t) × cos(α) + Fy(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fxy(t) = Fx(t) × cos(α) + Fy(t) × sin(α)

| | Fxz(t) = Fx(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fxz(t) = Fx(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α)

| | Fyz(t) = Fy(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fyz(t) = Fy(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α)

| | Fxyz(t) = Fxy(t) × cos(α’) + Fz(t) × sin(α’) |
| --- | --- |

Fxyz(t) = Fxy(t) × cos(α’) + Fz(t) × sin(α’)

| | Fxzy(t) = Fxz(t) × cos(α’) – Fz(t) × sin(α’) |
| --- | --- |

Fxzy(t) = Fxz(t) × cos(α’) – Fz(t) × sin(α’)

| | Fyzx(t) = Fyz(t) × cos(α’) – Fx(t) × sin(α’) |
| --- | --- |

Fyzx(t) = Fyz(t) × cos(α’) – Fx(t) × sin(α’)

Големината на натоварването във всяка посока (също и в комбинациите от посоки) се изчислява съответно като сумата на отношението ni/Ni за всички нива на амплитудата, определени в съответната посока.

За да се докаже минималната издръжливост на умора на устройството, подлежащо на одобрение на типа, изпитването на издръжливост трябва да даде поне следните стойности за големината на натоварването:

| | Големина на натоварването (1 kN ≤ D ≤ 7 kN) | Големина натоварването (7 kN < D ≤ 14 kN) |
| --- | --- | --- |
| Големина на натоварването x | 0,0212 | 0,0212 |
| Големина на натоварването y | линейна регресия между:
  D = 1 kN: 7,026 e-4; D = 7 kN: 1,4052 e-4 | 1,4052 e-4 |
| Големина на натоварването z | 1,1519 e-3 | 1,1519 e-3 |
| Големина на натоварването xy | линейна регресия между:
  D = 1 kN: 6,2617 e-3; D = 7 kN: 4,9884 e-3 | 4,9884 e-3 |
| Големина на натоварването xz | 9,1802 e-3 | 9,1802 e-3 |
| Големина на натоварването yz | линейна регресия между:
  D = 1 kN: 7,4988 e-4; D = 7 kN: 4,2919 e-4 | 4,2919 e-4 |
| Големина на натоварването xyz | линейна регресия между:
  D = 1 kN: 4,5456 e-3; D = 7 kN: 3,9478 e-3 | 3,9478 e-3 |
| Големина на натоварването xzy | линейна регресия между:
  D = 1 kN: 5,1977 e-3; D = 7 kN: 4,3325 e-3 | 4,3325 e-3 |
| Големина на натоварването yzx | линейна регресия между:
  D = 1 kN: 4,5204 e-3; D = 7 kN: 2,9687 e-3 | 2,9687 e-3 |

Големина на натоварването (1 kN ≤ D ≤ 7 kN)

Големина натоварването (7 kN < D ≤ 14 kN)

Големина на натоварването x

0,0212

0,0212

Големина на натоварването y

линейна регресия между:

D = 1 kN: 7,026 e-4; D = 7 kN: 1,4052 e-4

1,4052 e-4

Големина на натоварването z

1,1519 e-3

1,1519 e-3

Големина на натоварването xy

линейна регресия между:

D = 1 kN: 6,2617 e-3; D = 7 kN: 4,9884 e-3

4,9884 e-3

Големина на натоварването xz

9,1802 e-3

9,1802 e-3

Големина на натоварването yz

линейна регресия между:

D = 1 kN: 7,4988 e-4; D = 7 kN: 4,2919 e-4

4,2919 e-4

Големина на натоварването xyz

линейна регресия между:

D = 1 kN: 4,5456 e-3; D = 7 kN: 3,9478 e-3

3,9478 e-3

Големина на натоварването xzy

линейна регресия между:

D = 1 kN: 5,1977 e-3; D = 7 kN: 4,3325 e-3

4,3325 e-3

Големина на натоварването yzx

линейна регресия между:

D = 1 kN: 4,5204 e-3; D = 7 kN: 2,9687 e-3

2,9687 e-3

За получаването на зависимостта на натоварващото усилие от времето, базирана на гореспоменатите стойности на големината на натоварващото усилие, наклонът трябва да бъде k = 5 (вж. определението е точка 3.10.2.1). Кривата на Баскен трябва да минава през точката с амплитуда SA = 0,6 × D при брой на циклите N = 2 × 106.

Статичното вертикално натоварване S (определено в точка 2.11.3 от настоящото правило) върху теглително-прикачното устройство, заявено от производителя, трябва да бъде добавено към вертикалните натоварвания.

По време на изпитването максималните амплитуди не трябва да надвишават следните стойности:

| | надлъжно Fx [–] | странично Fy [–] | вертикално Fz [–] |
| --- | --- | --- | --- |
| Максимално | +1,3 × D | + 0,45 × D | + 0,6 × D + S |
| Минимално | – 1,75 × D | – 0,45 × D | – 0,6 × D + S |

надлъжно Fx [–]

странично Fy [–]

вертикално Fz [–]

Максимално

+1,3 × D

- 0,45 × D

- 0,6 × D + S

Минимално

– 1,75 × D

– 0,45 × D

– 0,6 × D + S

Пример за зависимост на натоварването от времето, която изпълнява тези изисквания, е даден на електронен адрес:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grrf/grrf-reg55.html

3.10.3.   Условия на изпитването

Теглително-прикачното устройство трябва да бъде закрепено на неподвижен стенд за изпитване или на превозно средство. За получаването на сигнал на зависимостта от времето в три посоки трябва три изпълнителни механизма да въвеждат и управляват едновременно съставящите усилия: Fx (в надлъжна посока), Fy (в странична посока) и Fz (във вертикална посока). В други случаи броят и местоположението на изпълнителните механизми могат да бъдат избрани от производителя и техническите служби по взаимно съгласие. Във всеки случай изпитвателното съоръжение трябва да позволява едновременното прилагане на необходимите усилия, за да се достигнат стойностите на големината на натоварването, необходими съгласно точка 3.10.2.2.

Всички болтове трябва да бъдат затегнати със затягащ момент, посочен от производителя.

3.10.3.1.   Теглително-прикачно устройство, монтирано на твърда опора:

Точките на закрепване на теглително-прикачното устройство не трябва да се намират на повече от 1,5 mm от базовите точки за „натоварване-0“ при прилагането на максималните и минималните усилия Fx, Fy, Fz, както и на всяко от тях поотделно, върху точката на прикачване.

3.10.3.2.   Теглително-прикачно устройство, монтирано на каросерията на превозното средство или на част от нея

В този случай теглително-прикачното устройство трябва да бъде монтирано на каросерията на превозното средство или на част от каросерията на типа превозно средство, за който е предназначено теглително-прикачното устройство. Превозното средство или частта от каросерията трябва да бъдат закрепени на подходящо приспособление или изпитвателен стенд по такъв начин, че въздействието на окачването на превозното средство да бъде потиснато.

Точните условия при изпитването трябва да бъдат заявени в съответния протокол от изпитването. Евентуалните резонансни явления трябва да бъдат компенсирани посредством подходяща система за управление на изпитвателното съоръжение и могат да бъдат потиснати чрез допълнително закрепване между каросерията на превозното средство и приспособлението за изпитване или чрез промяна на честотата.

3.10.4.   Критерии за неуспешно изпитване

Освен критериите, дадени в точка 4.1, прилагани чрез проверка за проникване на течност съгласно настоящото правило, трябва да се счита, че теглително-прикачното устройство не е издържало изпитването, ако:

| а) | открита е видима пластична деформация; |
| --- | --- |

а)

открита е видима пластична деформация;

| б) | засегната е функционална възможност или безопасността на теглително-прикачното устройство (напр. сигурната връзка към ремаркето или максималната хлабина); |
| --- | --- |

б)

засегната е функционална възможност или безопасността на теглително-прикачното устройство (напр. сигурната връзка към ремаркето или максималната хлабина);

| в) | затягащият момент на болтовете е с повече от 30 % по-малък от номиналния затягащ момент в посока затягане; |
| --- | --- |

в)

затягащият момент на болтовете е с повече от 30 % по-малък от номиналния затягащ момент в посока затягане;

| г) | теглително-прикачно устройство, което има демонтируема част, не може да бъде демонтирано и монтирано поне 3 пъти. При първото демонтиране е позволен един удар. |
| --- | --- |

г)

теглително-прикачно устройство, което има демонтируема част, не може да бъде демонтирано и монтирано поне 3 пъти. При първото демонтиране е позволен един удар.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 7

МОНТАЖНИ И СПЕЦИАЛНИ ИЗИСКВАНИЯ

1.   МОНТАЖНИ И СПЕЦИАЛНИ ИЗИСКВАНИЯ

1.1.   Закрепване на сферични накрайници и носачи

1.1.1.   Сферичните накрайници и носачите трябва да се закрепват към превозни средства от категории М1 и М2 (с максимално допустима маса, по-малка от 3,5 t), и N1 (1) по такъв начин, че да бъдат спазени размерите за свободното пространство и височината, показани на фигура 25. Височината трябва да се измерва при условията за натоварване на превозното средство, дадени в допълнение 1 към настоящото приложение.

Изискванията за височината не се прилагат за превозни средства с повишена проходимост от категория G, определени в приложение 7 от Консолидираната резолюция за конструкцията на превозните средства (R.E.3) (документ TRANS/WP. 29/78/Rev. 1/Amend.2).

| 1.1.1.1. | В свободното пространство, показано на фигура 25а и фигура 25б, може да бъде разположено недемонтируемо оборудване, например резервно колело, при условие че разстоянието от центъра на сферичния накрайник до вертикалната равнина през най-задната точка на оборудването е по-малко от 300 mm. Оборудването трябва да се монтира така, че да осигурява необходимия достъп за прикачване и откачване, без опасност от нараняване на ползвателя и без ограничаване на ъглите на отклонение на теглично-прикачното устройство. |
| --- | --- |

1.1.1.1.

В свободното пространство, показано на фигура 25а и фигура 25б, може да бъде разположено недемонтируемо оборудване, например резервно колело, при условие че разстоянието от центъра на сферичния накрайник до вертикалната равнина през най-задната точка на оборудването е по-малко от 300 mm. Оборудването трябва да се монтира така, че да осигурява необходимия достъп за прикачване и откачване, без опасност от нараняване на ползвателя и без ограничаване на ъглите на отклонение на теглично-прикачното устройство.

1.1.2.   Производителят на превозното средство трябва да предостави инструкция за монтаж на сферичните накрайници и носачите и да заяви дали е необходимо укрепване в областта на закрепване.

1.1.3.   Трябва да се осигури възможност за прикачване и откачване на теглително-прикачните устройства със сферичен накрайник при отклонение на надлъжната ос на прикачната глава спрямо осевата линия на сферичния накрайник и неговата опора:

| | в хоризонталната равнина на ъгъл 60° наляво или надясно (β = 60°, вж. фигура 25); |
| --- | --- |

в хоризонталната равнина на ъгъл 60° наляво или надясно (β = 60°, вж. фигура 25);

| | във вертикалната равнина на ъгъл 10° нагоре или надолу (α = 10°, вж. фигура 25); |
| --- | --- |

във вертикалната равнина на ъгъл 10° нагоре или надолу (α = 10°, вж. фигура 25);

| | при завъртане около надлъжната ос на ъгъл 10° наляво и надясно. |
| --- | --- |

при завъртане около надлъжната ос на ъгъл 10° наляво и надясно.

Фигура 25а

Свободно пространство и височина на сферичния накрайник — поглед отстрани

Image

Фигура 25б

Свободно пространство и височина на сферичния накрайник — поглед отгоре

Image

1.1.4.   Когато ремаркето не е прикачено към теглещото превозно средство, монтираните носач и сферичен накрайник не трябва да закриват мястото, предвидено за табелата за задния регистрационен номер на теглещото превозно средство, или да влошават видимостта към нея. Ако сферичният накрайник или другите части закриват табелата за задния регистрационен номер, те трябва да бъдат демонтируеми или да позволяват изменение на положението им без използване на други инструменти, освен, например, обикновен гаечен ключ (т.е. при прилагане на момент не по-голям от 20 Nm), какъвто има в превозното средство.

1.2.   Закрепване на прикачната глава

1.2.1.   Прикачните глави от клас В са разрешени за ремаркета с максимална маса не по-голяма от и включваща 3,5 t. При хоризонтално положение на ремаркето с максимално допустимо осово натоварване, прикачните глави трябва да са закрепени така, че осевата линия на сферичното пространство, в което влиза сферичният накрайник, да се намира на разстояние 430 mm ± 35 mm над хоризонталната равнина, върху която се опират колелата на ремаркето.

При караваните и товарните ремаркета за хоризонтално се приема положението, при което подът или товарната повърхност са хоризонтални. За ремаркета, които нямат такава базова повърхност (напр. ремаркета за превоз на лодки или аналогични ремаркета), производителят на ремаркето трябва да укаже подходяща базова линия за определяне на хоризонталното положение. Изискването за височина трябва да се прилага само по отношение на ремаркета, предназначени за прикачване към превозните средства, споменати в точка 1.1.1 от настоящото приложение.

Във всички случаи хоризонталното положение трябва да се определя с точност до ± 1°.

1.2.2.   Трябва да бъде осигурена възможност за безопасна работа с прикачните глави в свободното пространство около сферичния накрайник, показано на фигури 25а и 25б, за стойности на ъглите на отклонение, включително до α = 25° и β = 60°.

1.3.   Закрепване на теглително-прикачните устройства тип „вилка“ и монтажните възли

1.3.1.   Монтажни размери за стандартни теглително-прикачни устройства тип „вилка“:

За стандартните теглително-прикачни устройства тип „вилка“ трябва да бъдат осигурени монтажните размери, дадени на фигура 15 и в таблица 10.

1.3.2.   Необходимост от използване на теглително-прикачни устройства с дистанционно управление

Ако няма възможност да се изпълни едно или няколко от следващите по-долу изисквания по отношение на удобна и безопасна експлоатация (точка 1.3.3), достъпност (точка 1.3.5) или свободно пространство за ръчката (точка 1.3.6), то трябва да се използва теглително-прикачно устройство с дистанционно управление, описано в приложение 5, точка 12.3.

1.3.3.   Удобна и безопасна експлоатация на теглително-прикачното устройство

Теглително-прикачните устройства тип „вилка“ се монтират на превозното средство така, че да се осигури тяхната удобна и безопасна експлоатация.

Освен функциите за отваряне (и затваряне, ако е необходимо), това включва също и проверка (зрителна или чрез допир) на приспособлението, показващо затвореното и блокирано положение на щифта на прикачното устройство.

В зоната, в която трябва да застане операторът на теглително-прикачното устройство, не трябва да има никакви опасни места от конструкцията като остри ръбове, ъгли и др., освен ако не са защитени така, че да изключват възможността от нараняване.

Излизането от тази зона не трябва да се затруднява или прегражда от едната или другата страна от каквито и да било предмети, закрепени към теглително-прикачното устройство или превозното средство.

Всякаква защита срещу вклиняване при сблъсък не трябва да пречи на оператора да постави теглително-прикачното устройство в удобно за прикачване положение.

1.3.4.   Минимален ъгъл за прикачване и откачване

Прикачването и откачването на ухото на теглича трябва да бъде възможно, ако то се върти спрямо осевата линия на вилката едновременно на следните ъгли:

| | 5° хоризонтално наляво или надясно; |
| --- | --- |

5° хоризонтално наляво или надясно;

| | 6° вертикално нагоре или надолу. |
| --- | --- |

6° вертикално нагоре или надолу.

| | 6° осово завъртане наляво или надясно. |
| --- | --- |

6° осово завъртане наляво или надясно.

Това изискване се прилага и към теглително-прикачните устройства тип „кука“ от клас К.

1.3.5.   Достъпност

Разстоянието между оста на щифта на прикачното устройство и края на каросерията на превозното средство не трябва да е по-голямо от 550 mm. Когато разстоянието е по-голямо от 420 mm, теглително-прикачното устройство трябва да се закрепва заедно със задвижващ механизъм, който осигурява безопасна експлоатация на максимално разстояние 420 mm от външния борд на каросерията.

Разстоянието от 550 mm може да бъде увеличено както следва, при условие че бъде доказана техническа необходимост и че това няма да повлияе отрицателно върху удобството и безопасността на функционирането на теглително-прикачното устройство тип „вилка“:

| i) | до 650 mm за превозни средства със самосвална каросерия или монтирано отзад оборудване; |
| --- | --- |

i)

до 650 mm за превозни средства със самосвална каросерия или монтирано отзад оборудване;

| ii) | до 1 320 mm, ако свободната височина не е по-малка от 1 150 mm; |
| --- | --- |

ii)

до 1 320 mm, ако свободната височина не е по-малка от 1 150 mm;

| iii) | в случай на превозни средства за превоз на автомобили с най-малко две товарни нива, когато ремаркето не се отделя от теглещото превозно средство при нормална транспортна операция. |
| --- | --- |

iii)

в случай на превозни средства за превоз на автомобили с най-малко две товарни нива, когато ремаркето не се отделя от теглещото превозно средство при нормална транспортна операция.

1.3.6.   Свободно пространство около ръкохватката за управление

За осигуряване на безопасна експлоатация на теглително-прикачното устройство тип „вилка“ трябва да се предвиди необходимото свободно пространство около ръкохватката за управление.

Свободното пространство, показано на фигура 26, се счита за достатъчно. Когато на превозното средство е предвидено да се монтират стандартни теглително-прикачни устройства тип „вилка“ от различни типове, то свободното пространство трябва да бъде такова, че да са изпълнени и условията за най-големите теглително-прикачни устройства от съответния клас, дадени в приложение 5, точка 3.

Фигура 26

Свободно пространство около ръчката

Image

Размерите на свободното пространство се прилагат по подходящ начин, както за теглително-прикачни устройства тип „вилка“ с ръчки, насочени надолу, така и за ръчки с различна конструкция.

Свободното пространство трябва също да се запазва и при определените минимални ъгли за прикачване и откачване, дадени в точка 1.3.4 от настоящото приложение.

1.3.7.   Свободно пространство около теглително-прикачното устройство тип „вилка“

Теглително-прикачното устройство тип „вилка“, монтирано на превозното средство, трябва да отстои на свободно разстояние 10 mm от всяка друга част на превозното средство при всички възможни геометрични положения, дадени в приложение 5, точка 3.

Когато на превозното средство е предвидено да се монтират стандартни теглително-прикачни устройства тип „вилка“ от различни типове, то свободното пространство трябва да бъде такова, че да са изпълнени и условията за най-големите теглително-прикачни устройства от съответния клас, предвидени в приложение 5, точка 3.

1.3.8.   Допустимост на теглително-прикачни устройства тип „вилка“ със специален шарнир за ъглово преместване във вертикална равнина — вж. приложение 5, точка 3.4

Теглително-прикачни устройства тип „вилка“ с цилиндричен щифт, които осигуряват ъглово преместване във вертикална равнина на прикаченото ухо на теглича с помощта на специален шарнир, се допускат само в случай че може да се докаже тяхната техническа необходимост. Това може да бъде, например, при самосвали със задно разтоварване, когато теглително-прикачното устройство се закрепва чрез шарнир, или за теглително-прикачни устройства на превозни средства с голяма товароносимост, когато използването на цилиндричен щифт е необходимо от съображения за механична якост.

1.4.   Закрепване на ушите на теглича и тегличите към ремаркета

1.4.1.   Тегличите за ремаркета със средна ос трябва да имат опорно устройство, регулируемо по височина, когато при равномерно натоварване на ремаркето до неговата технически допустима пълна маса, вертикалното натоварване върху ухото на теглича е по-голямо от 50 kg.

1.4.2.   За закрепване на ушите на теглича и теглича към ремаркета със средна ос, с максимална маса С по-голяма от 3,5 t и повече от една ос, ремаркетата трябва да са оборудвани с устройство за преразпределяне на масата между осите.

1.4.3.   Окачените шарнирно тегличи не трябва да се допират до пътя. Те може да се наклоняват надолу на височина над пътя не по-малка от 200 mm, когато са освободени от хоризонталното си положение. Вж. също приложение 5, точки 5.3 и 5.4.

1.5.   Закрепване на опорно-прикачни устройства, монтажни плочи и централни цапфи на превозни средства

1.5.1.   Опорно-прикачните устройства от клас G50 не трябва да се монтират непосредствено към рамата на превозното средство, освен в случаите разрешени от производителя на превозното средство. Те трябва да се закрепват към рамата чрез монтажна плоча в съответствие с инструкциите на производителя на превозното средство и производителя на прикачното устройство.

1.5.2.   Полуремаркетата трябва да са оборудвани с опорен колесник или друго оборудване, което да осигурява откачването и устойчивото неподвижно положение на полуремаркето. Ако полуремаркетата са оборудвани така, че прикачването към превозното средство и свързването на електрическата и спирачната уредба може да се извършва автоматично, то трябва да има опорен колесник, който се повдига над пътя автоматично след прикачването на полуремаркето.

Тези изисквания не се прилагат към полуремаркета със специално предназначение, когато те обикновено се откачват само в работилница или когато товаро-разтоварните операции се извършват на специално определени места.

1.5.3.   Закрепването на централната цапфа към монтажната плоча на полуремаркето трябва да съответства на инструкциите на производителя на превозното средство или на производителя на централната цапфа.

1.5.4.   Ако полуремаркето е оборудвано с направляващ клин, той трябва да отговаря на изискванията, описани в приложение 5, точка 7.8.

2.   ДИСТАНЦИОННО СИГНАЛНО УСТРОЙСТВО И УСТРОЙСТВО ЗА ДИСТАНЦИОННО УПРАВЛЕНИЕ

2.1.   При монтиране на дистанционно сигнално устройство и устройство за дистанционно управление се отчитат всички съответни изисквания, дадени в приложение 5, точка 12.

---

(1)  Вж. определенията в Правило No 13, приложено към Спогодбата от 1958 г. относно приемането на единни технически предписания за колесните превозни средства, оборудването и частите, които могат да бъдат монтирани на колесни превозни средства и условията за взаимно признаване на одобрения, издадени на основата на тези предписания. Определението се съдържа също в приложение 7 от Консолидираната резолюция за конструкцията на превозните средства (R. E. 3) (документ TRANS/ WP. 29/ 78/ Rev. 1/ Amend. 2).

Допълнение 1

Условия за натоварване при измерване на височината на сферичния накрайник

| 1. | Височината трябва да е посочената в приложение 7, точка 1.1.1. |
| --- | --- |

1.

Височината трябва да е посочената в приложение 7, точка 1.1.1.

| 2. | За превозни средства от категория М1 масата на превозното средство, при която се измерва тази височина, трябва да бъде заявена от производителя на превозното средство и да бъде дадена във формуляра за съобщение (приложение 2). Тази маса трябва да е равна или на максимално допустимата маса, разпределена между осите, както е заявено от производителя на превозното средство, или на масата на натовареното превозно средство в съответствие с точка 2.1 от настоящото допълнение. |
| --- | --- |

2.

За превозни средства от категория М1 масата на превозното средство, при която се измерва тази височина, трябва да бъде заявена от производителя на превозното средство и да бъде дадена във формуляра за съобщение (приложение 2). Тази маса трябва да е равна или на максимално допустимата маса, разпределена между осите, както е заявено от производителя на превозното средство, или на масата на натовареното превозно средство в съответствие с точка 2.1 от настоящото допълнение.

| 2.1. | Максималната маса на превозното средство, готово за движение, заявена от производителя на теглещото превозно средство (вж. точка 6 от формуляра в приложение 2); плюс |
| --- | --- |

2.1.

Максималната маса на превозното средство, готово за движение, заявена от производителя на теглещото превозно средство (вж. точка 6 от формуляра в приложение 2); плюс

| 2.1.1. | две маси, всяка по 68 kg, разположени в крайните външни места на всеки ред седалки, регулирани в крайно задно положение за нормално управление и пътуване, и с маси, поставени:






  2.1.1.1. | за оригинални теглително-прикачни устройства и техните части, представени за одобрение от производителя на превозното средство — приблизително в точка, разположена на разстояние 100 mm пред точката „R“ за регулируеми седалки и на разстояние 50 mm пред точката „R“ за другите седалки, като точката „R“ се определя в съответствие с точка 5.1.1.2 от Правило No 14, или |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

две маси, всяка по 68 kg, разположени в крайните външни места на всеки ред седалки, регулирани в крайно задно положение за нормално управление и пътуване, и с маси, поставени:

2.1.1.1.

за оригинални теглително-прикачни устройства и техните части, представени за одобрение от производителя на превозното средство — приблизително в точка, разположена на разстояние 100 mm пред точката „R“ за регулируеми седалки и на разстояние 50 mm пред точката „R“ за другите седалки, като точката „R“ се определя в съответствие с точка 5.1.1.2 от Правило No 14, или

| 2.1.1.2. | за теглително-прикачни устройства и техните части, представени за одобрение от независим производител и предназначени за монтиране като резервни елементи — приблизително в положението на седящия пътник. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

за теглително-прикачни устройства и техните части, представени за одобрение от независим производител и предназначени за монтиране като резервни елементи — приблизително в положението на седящия пътник.

| 2.1.2. | Освен това за всяка маса по 68 kg трябва допълнително в багажника на превозното средство да бъде равномерно разпределена маса от 7 kg, имитираща наличие на личен багаж. |
| --- | --- |

2.1.2.

Освен това за всяка маса по 68 kg трябва допълнително в багажника на превозното средство да бъде равномерно разпределена маса от 7 kg, имитираща наличие на личен багаж.

| 3. | За превозни средства от категория N1 масата на превозното средство, при която тази височина се измерва, трябва да бъде:






  3.1. | максимално допустимата маса, разпределена между осите, както е заявено от производителя на теглещото превозно средство (вж. точка 6 от формуляра за съобщение, приложение 2). |
| --- | --- | --- |

3.

За превозни средства от категория N1 масата на превозното средство, при която тази височина се измерва, трябва да бъде:

3.1.

максимално допустимата маса, разпределена между осите, както е заявено от производителя на теглещото превозно средство (вж. точка 6 от формуляра за съобщение, приложение 2).

---

IV Актове, приети преди 1 декември 2009 г. по силата на Договора за ЕО, Договора за ЕС и Договора за Евратом

| 28.8.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 227/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 227/62

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 19 ноември 2009 година

относно държавна помощ C 38/A/04 (ex NN 58/04) и C 36/B/06 (ex NN 38/06), приведена в действие от Италия в полза на Alcoa Trasformazioni

(нотифицирано под номер C(2009) 8112)

(само текстът на италиански език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

(2010/460/ЕО)

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, алинея първа от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

като покани заинтересованите страни да представят коментарите си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид техните коментари,

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

1.1.   Дело C 38/A/04

| (1) | С писмо от 4 декември 2003 г. Комисията беше запозната, чрез различни статии от пресата, с намерението на италианското правителство да приложи преференциални тарифи за електроенергията към някои предприятия в Сардиния. |
| --- | --- |

(1)

С писмо от 4 декември 2003 г. Комисията беше запозната, чрез различни статии от пресата, с намерението на италианското правителство да приложи преференциални тарифи за електроенергията към някои предприятия в Сардиния.

| (2) | Тарифите са въведени с член 1 от указа на председателя на Съвета на министрите от 6 февруари 2004 г., който довежда до две отделни последици: a) въвеждат се преференциални тарифи за електроенергията за предприятията Portovesme Srl (2), ILA (3) и Euroallumina (4) и б) се удължава преференциалната тарифа, с която се ползва вече Alcoa Trasformazioni (производител на първичен алуминий, наричан по-долу „Alcoa“). |
| --- | --- |

(2)

Тарифите са въведени с член 1 от указа на председателя на Съвета на министрите от 6 февруари 2004 г., който довежда до две отделни последици: a) въвеждат се преференциални тарифи за електроенергията за предприятията Portovesme Srl (2), ILA (3) и Euroallumina (4) и б) се удължава преференциалната тарифа, с която се ползва вече Alcoa Trasformazioni (производител на първичен алуминий, наричан по-долу „Alcoa“).

| (3) | С писма от 22 януари и 19 март 2004 г. службите на Комисията поискаха пояснения на тези мерки. Италианските органи отговориха с писма от 6 февруари и 9 юни 2004 г. и изпратиха допълнителна информация с писмо от 20 септември 2004 г. |
| --- | --- |

(3)

С писма от 22 януари и 19 март 2004 г. службите на Комисията поискаха пояснения на тези мерки. Италианските органи отговориха с писма от 6 февруари и 9 юни 2004 г. и изпратиха допълнителна информация с писмо от 20 септември 2004 г.

| (4) | С писмо от 16 ноември 2004 г. Комисията информира Италия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, във връзка с въпросната помощ. |
| --- | --- |

(4)

С писмо от 16 ноември 2004 г. Комисията информира Италия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, във връзка с въпросната помощ.

| (5) | Решението на Комисията за откриване на процедурата е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (5). Комисията прикани заинтересованите страни да представят коментарите си по въпросните мерки. |
| --- | --- |

(5)

Решението на Комисията за откриване на процедурата е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (5). Комисията прикани заинтересованите страни да представят коментарите си по въпросните мерки.

| (6) | Италия изпрати коментарите си с писма от 4 и 11 февруари 2005 г. |
| --- | --- |

(6)

Италия изпрати коментарите си с писма от 4 и 11 февруари 2005 г.

| (7) | Комисията също така получи мнения от заинтересовани страни, които предаде с писмо от 22 март 2005 г. на Италия, като ѝ даде възможност за отговор. Забележките на последната пристигнаха с писмо от 20 септември 2005 г. |
| --- | --- |

(7)

Комисията също така получи мнения от заинтересовани страни, които предаде с писмо от 22 март 2005 г. на Италия, като ѝ даде възможност за отговор. Забележките на последната пристигнаха с писмо от 20 септември 2005 г.

| (8) | С писмо от 23 декември 2005 г. Комисията поиска допълнителна информация, представена ѝ от италианските органи с писмо от 3 март 2006 г. С писмо от 22 август 2006 г. Комисията поиска допълнителни уточнения, представени ѝ от Италия с писмо от 28 септември 2006 г. |
| --- | --- |

(8)

С писмо от 23 декември 2005 г. Комисията поиска допълнителна информация, представена ѝ от италианските органи с писмо от 3 март 2006 г. С писмо от 22 август 2006 г. Комисията поиска допълнителни уточнения, представени ѝ от Италия с писмо от 28 септември 2006 г.

| (9) | На 29 октомври 2008 г. делото беше разделено на част A, отнасяща се до мярката в полза на Alcoa, и част Б, отнасяща се до предприятията Portovesme, ILA и Euroallumina. Настоящото решение се отнася само до Alcoa (част A). |
| --- | --- |

(9)

На 29 октомври 2008 г. делото беше разделено на част A, отнасяща се до мярката в полза на Alcoa, и част Б, отнасяща се до предприятията Portovesme, ILA и Euroallumina. Настоящото решение се отнася само до Alcoa (част A).

1.2.   Дело C 36/B/06

| (10) | В рамките на свързано дело за държавна помощ (6), Комисията беше запозната с второ удължаване на преференциалната тарифа на електроенергията, предоставена на Alcoa. Удължаването е предоставено по член 11, параграф 11 от Наредба-закон No 35 от 14 март 2005 г., преобразувана в Закон No 80/2005 от 14 май 2005 г.„Неотложни мерки в рамките на плана за действие за икономическото, социалното и териториалното развитие“. Бенефициерите са Alcoa и трите предприятия, които наследяват Terni (7). |
| --- | --- |

(10)

В рамките на свързано дело за държавна помощ (6), Комисията беше запозната с второ удължаване на преференциалната тарифа на електроенергията, предоставена на Alcoa. Удължаването е предоставено по член 11, параграф 11 от Наредба-закон No 35 от 14 март 2005 г., преобразувана в Закон No 80/2005 от 14 май 2005 г.„Неотложни мерки в рамките на плана за действие за икономическото, социалното и териториалното развитие“. Бенефициерите са Alcoa и трите предприятия, които наследяват Terni (7).

| (11) | С писмо от 23 декември 2005 г. Комисията поиска допълнителна информация, представена ѝ от италианските органи с писмо от 24 февруари 2006 г. Освен това, Италия предостави допълнителна информация с писма от 2 март и 27 април 2006 г. |
| --- | --- |

(11)

С писмо от 23 декември 2005 г. Комисията поиска допълнителна информация, представена ѝ от италианските органи с писмо от 24 февруари 2006 г. Освен това, Италия предостави допълнителна информация с писма от 2 март и 27 април 2006 г.

| (12) | С писмо от 19 юли 2006 г. Комисията информира Италия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, срещу двата тарифни режима (дело C 36/06). |
| --- | --- |

(12)

С писмо от 19 юли 2006 г. Комисията информира Италия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, срещу двата тарифни режима (дело C 36/06).

| (13) | Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официалния вестник на Европейския съюз
   (8). Комисията прикани заинтересованите страни да представят коментарите си по въпросните мерки. |
| --- | --- |

(13)

Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официалния вестник на Европейския съюз
   (8). Комисията прикани заинтересованите страни да представят коментарите си по въпросните мерки.

| (14) | Италия представи коментарите си с писмо от 25 октомври 2006 г. и предостави допълнителна информация с писма от 9 ноември и 7 декември 2006 г. |
| --- | --- |

(14)

Италия представи коментарите си с писмо от 25 октомври 2006 г. и предостави допълнителна информация с писма от 9 ноември и 7 декември 2006 г.

| (15) | Комисията също така получи коментари от заинтересовани страни, които предаде на Италия, като ѝ даде възможност за отговор. Забележките на последната пристигнаха с писмо от 22 декември 2006 г. |
| --- | --- |

(15)

Комисията също така получи коментари от заинтересовани страни, които предаде на Италия, като ѝ даде възможност за отговор. Забележките на последната пристигнаха с писмо от 22 декември 2006 г.

| (16) | С писмо от 20 февруари 2007 г. Комисията поиска по-обширни уточнения относно тарифния режим, представени ѝ от италианските органи с писма съответно от 10 и 14 май 2007 г. |
| --- | --- |

(16)

С писмо от 20 февруари 2007 г. Комисията поиска по-обширни уточнения относно тарифния режим, представени ѝ от италианските органи с писма съответно от 10 и 14 май 2007 г.

| (17) | На 18 септември 2007 г. делото беше разделено на част A, отнасяща се до трите дружества, произлезли от Terni, и част Б, отнасяща се до Alcoa. На 20 ноември 2007 г. Комисията прие окончателно отрицателно решение, съгласно което помощта за дружествата Terni (9) трябва да бъде възстановена. |
| --- | --- |

(17)

На 18 септември 2007 г. делото беше разделено на част A, отнасяща се до трите дружества, произлезли от Terni, и част Б, отнасяща се до Alcoa. На 20 ноември 2007 г. Комисията прие окончателно отрицателно решение, съгласно което помощта за дружествата Terni (9) трябва да бъде възстановена.

| (18) | В промеждутъка, с писмо от 19 януари 2007 г. Комисията започна да проучва възможността да приеме по отношение на тарифния режим, прилаган към Alcoa в Сардиния, временни мерки, подчинени на въвеждането от страна на Италия на програма за прехвърляне на виртуален капацитет (Virtual Power Plant, по-долу „VPP“). Италия отговори с писма от 16 април и 5 ноември 2007 г. На 13 март 2008 г. италианските органи и службите на Комисията проведоха заседание и Италия беше приканена да вземе позиция преди 12 май 2008 г. След като поиска удължаване на срока с писмо от 29 май 2008 г., Италия предостави сведения с писма от 12 юни и 7 юли 2008 г. |
| --- | --- |

(18)

В промеждутъка, с писмо от 19 януари 2007 г. Комисията започна да проучва възможността да приеме по отношение на тарифния режим, прилаган към Alcoa в Сардиния, временни мерки, подчинени на въвеждането от страна на Италия на програма за прехвърляне на виртуален капацитет (Virtual Power Plant, по-долу „VPP“). Италия отговори с писма от 16 април и 5 ноември 2007 г. На 13 март 2008 г. италианските органи и службите на Комисията проведоха заседание и Италия беше приканена да вземе позиция преди 12 май 2008 г. След като поиска удължаване на срока с писмо от 29 май 2008 г., Италия предостави сведения с писма от 12 юни и 7 юли 2008 г.

| (19) | Италия поиска да се срещне с Комисията, за да ѝ представи евентуалните правила за VPP. Срещата се проведе на 9 декември 2008 г. и Италия предостави допълнителни уточнения с писма от 19 декември 2008 г. и 19 май 2009 г. |
| --- | --- |

(19)

Италия поиска да се срещне с Комисията, за да ѝ представи евентуалните правила за VPP. Срещата се проведе на 9 декември 2008 г. и Италия предостави допълнителни уточнения с писма от 19 декември 2008 г. и 19 май 2009 г.

| (20) | Още една среща се проведе на 26 май 2009 г. С писма от 10 юли и 18 август 2009 г. Италия предостави допълнителна информация. |
| --- | --- |

(20)

Още една среща се проведе на 26 май 2009 г. С писма от 10 юли и 18 август 2009 г. Италия предостави допълнителна информация.

2.   ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА

2.1.   Важни факти от делото

| (21) | От 1996 г. производителят на алуминий Alcoa се ползва с преференциална тарифа за електроенергията, предназначена за двете топилни пещи на първичен алуминий в Сардиния (Portovesme) и във Венето (Fusina). Първоначално тарифата е предоставена за период от десет години (изтекъл на 31 декември 2005 г.), в рамките на приватизационна сделка, и е разрешена от Комисията съгласно нормативната уредба относно държавните помощи в решение, което установява липсата на държавна помощ. През годините обаче тази тарифа променя своя характер и е удължена на два пъти от Италия, един път през 2004 г. и отново през 2005 г. |
| --- | --- |

(21)

От 1996 г. производителят на алуминий Alcoa се ползва с преференциална тарифа за електроенергията, предназначена за двете топилни пещи на първичен алуминий в Сардиния (Portovesme) и във Венето (Fusina). Първоначално тарифата е предоставена за период от десет години (изтекъл на 31 декември 2005 г.), в рамките на приватизационна сделка, и е разрешена от Комисията съгласно нормативната уредба относно държавните помощи в решение, което установява липсата на държавна помощ. През годините обаче тази тарифа променя своя характер и е удължена на два пъти от Италия, един път през 2004 г. и отново през 2005 г.

| (22) | Оспорваната тарифа се субсидира чрез парична вноска от публичен орган, а именно Изравнителната каса (10), което води до намаляване на определената по договор цена между Alcoa и ENEL, доставчика на електроенергия. Необходимите ресурси се събират чрез парафискален налог, приложен към всички потребители на електроенергия (компонент A4 от тарифата на електроенергията). |
| --- | --- |

(22)

Оспорваната тарифа се субсидира чрез парична вноска от публичен орган, а именно Изравнителната каса (10), което води до намаляване на определената по договор цена между Alcoa и ENEL, доставчика на електроенергия. Необходимите ресурси се събират чрез парафискален налог, приложен към всички потребители на електроенергия (компонент A4 от тарифата на електроенергията).

2.2.   Оспорвани законодателни разпоредби и нормативен контекст

| (23) | Преференциалният тарифен режим, от който се ползва Alcoa, е въведен с конкретни законодателни разпоредби (2.2.1) и с подробна правна уредба, въведена от AEEG, Орган за електроенергия и газ (2.2.2.1). Изравнителната каса е органът, на който е възложено изпълнението на режима (2.2.2.2). Следователно, в анализа на Комисията на тарифния режим, приложим към Alcoa, трябва да се отчетат едновременно законодателните разпоредби и подзаконовата уредба на Италия. |
| --- | --- |

(23)

Преференциалният тарифен режим, от който се ползва Alcoa, е въведен с конкретни законодателни разпоредби (2.2.1) и с подробна правна уредба, въведена от AEEG, Орган за електроенергия и газ (2.2.2.1). Изравнителната каса е органът, на който е възложено изпълнението на режима (2.2.2.2). Следователно, в анализа на Комисията на тарифния режим, приложим към Alcoa, трябва да се отчетат едновременно законодателните разпоредби и подзаконовата уредба на Италия.

2.2.1.   Законодателни разпоредби

| (24) | Въпросните законодателни разпоредби са член 1 от указа на председателя на Съвета на министрите от 6 февруари 2004 г. (11) (наричан по-долу „указ от 2004 г.“), изпълнен с предвидените за тази цел подзаконови разпоредби, и член 11, параграф 11 от Наредба-закон No 35 от 14 март 2005 г., преобразувана в Закон No 80/2005 „Неотложни мерки в рамките на плана за действие за икономическото, социалното и териториалното развитие“ (наричан по-долу „Закон No 80/2005“), изпълнен с предвидените за тази цел подзаконови разпоредби (12). |
| --- | --- |

(24)

Въпросните законодателни разпоредби са член 1 от указа на председателя на Съвета на министрите от 6 февруари 2004 г. (11) (наричан по-долу „указ от 2004 г.“), изпълнен с предвидените за тази цел подзаконови разпоредби, и член 11, параграф 11 от Наредба-закон No 35 от 14 март 2005 г., преобразувана в Закон No 80/2005 „Неотложни мерки в рамките на плана за действие за икономическото, социалното и териториалното развитие“ (наричан по-долу „Закон No 80/2005“), изпълнен с предвидените за тази цел подзаконови разпоредби (12).

2.2.2.   Подзаконовата уредба на Италия

2.2.2.1.   Органът за електроенергия и газ

| (25) | През 1995 г. Италия създава Органа за електроенергия и газ (13) (наричан по-долу „AEEG“), на който възлага най-различни регулаторни дейности, като му предоставя широки правомощия. По-специално този орган определя и актуализира тарифите на електроенергията и определя правилата за събиране на нужните ресурси за финансирането на общите разходи на електроенергийната система на Италия (14). При упражняването на своите функции, AEEG взима предвид правителствената политика по отношение на предоставянето на услуги от общ интерес за страната (15). |
| --- | --- |

(25)

През 1995 г. Италия създава Органа за електроенергия и газ (13) (наричан по-долу „AEEG“), на който възлага най-различни регулаторни дейности, като му предоставя широки правомощия. По-специално този орган определя и актуализира тарифите на електроенергията и определя правилата за събиране на нужните ресурси за финансирането на общите разходи на електроенергийната система на Италия (14). При упражняването на своите функции, AEEG взима предвид правителствената политика по отношение на предоставянето на услуги от общ интерес за страната (15).

| (26) | Съгласно предоставените му правомощия, в течение на годините AEEG приема много решения, с които се определят правилата за управление на преференциалните тарифни режими в Италия. |
| --- | --- |

(26)

Съгласно предоставените му правомощия, в течение на годините AEEG приема много решения, с които се определят правилата за управление на преференциалните тарифни режими в Италия.

2.2.2.2.   Изравнителната каса

| (27) | Управлението на ценовите надбавки и други вноски в електроенергийния сектор се възлага на Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico (по-надолу „Изравнителната каса“), публичен орган, създадена с Наредба-закон No 98 от 26 януари 1948 г. Изравнителната каса, която работи по нареждане на AEEG, управлява по-специално финансовите потоци, свързани с преференциалните тарифи на електроенергия (събиране на налози и вноски за крайните бенефициери). |
| --- | --- |

(27)

Управлението на ценовите надбавки и други вноски в електроенергийния сектор се възлага на Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico (по-надолу „Изравнителната каса“), публичен орган, създадена с Наредба-закон No 98 от 26 януари 1948 г. Изравнителната каса, която работи по нареждане на AEEG, управлява по-специално финансовите потоци, свързани с преференциалните тарифи на електроенергия (събиране на налози и вноски за крайните бенефициери).

2.3.   Контекст, в който е предоставяна преференциалната тарифа и развитието ѝ с течение на времето

| (28) | За се направи оценка на тарифата Alcoa, предмет на настоящото решение, е необходимо да се представи контекстът, в който е предоставена, както и развитието ѝ с течение на времето. |
| --- | --- |

(28)

За се направи оценка на тарифата Alcoa, предмет на настоящото решение, е необходимо да се представи контекстът, в който е предоставена, както и развитието ѝ с течение на времето.

2.3.1.   Въвеждане на тарифата: решение Alumix от 1996 г.

| (29) | В началото на 90-те години на XX в. италианският производител на алуминий Alumix е преструктуриран, приватизиран и продаден на Alcoa в рамките на ликвидирането на публичния конгломерат EFIM (16). Alumix работела с две топилни пещи за първичен алуминий, разположени съответно в Portovesme (Сардиния) и Fusina (Венето). |
| --- | --- |

(29)

В началото на 90-те години на XX в. италианският производител на алуминий Alumix е преструктуриран, приватизиран и продаден на Alcoa в рамките на ликвидирането на публичния конгломерат EFIM (16). Alumix работела с две топилни пещи за първичен алуминий, разположени съответно в Portovesme (Сардиния) и Fusina (Венето).

| (30) | За изкупуването на Alumix от Alcoa има условие за предоставяне, от страна на публичния доставчик на електроенергия (ENEL), на преференциална тарифа за доставките на електроенергия за двете топилни пещи. |
| --- | --- |

(30)

За изкупуването на Alumix от Alcoa има условие за предоставяне, от страна на публичния доставчик на електроенергия (ENEL), на преференциална тарифа за доставките на електроенергия за двете топилни пещи.

| (31) | Преференциалната тарифа, предоставена на Alcoa, е създадена на 19 декември 1995 г. с министерски указ (наричан по-долу „указа от 1995 г.“). Този указ постановява, че Alcoa ще може да се възползва от преференциалното отношение, въведено с решение CIP 13/1992, до края на 2005 г. (17) След тази дата прилаганият към Alcoa режим трябва да бъде приравнен към предвидения за всички потребители на електроенергия. |
| --- | --- |

(31)

Преференциалната тарифа, предоставена на Alcoa, е създадена на 19 декември 1995 г. с министерски указ (наричан по-долу „указа от 1995 г.“). Този указ постановява, че Alcoa ще може да се възползва от преференциалното отношение, въведено с решение CIP 13/1992, до края на 2005 г. (17) След тази дата прилаганият към Alcoa режим трябва да бъде приравнен към предвидения за всички потребители на електроенергия.

| (32) | Тази намалена тарифа е оценена спрямо подзаконовата уредба за държавните помощи в рамките на дело C 38/92. В приетото на 4 декември 1996 г. решение (18) (наричано по-долу „решението Alumix“), Комисията заключава, че поради по-долу обобщените причини, това не е държавна помощ. |
| --- | --- |

(32)

Тази намалена тарифа е оценена спрямо подзаконовата уредба за държавните помощи в рамките на дело C 38/92. В приетото на 4 декември 1996 г. решение (18) (наричано по-долу „решението Alumix“), Комисията заключава, че поради по-долу обобщените причини, това не е държавна помощ.

| (33) | В рамките на въпросния режим, държавата определя тарифата, която да се прилага към Alcoa, и ENEL, единственият доставчик по онова време на електроенергия, е доставял електроенергия на тази тарифа. Приложимите към двете топилни пещи цени са фиксирани за десет години. За Сардиния определената цена е 36,3 ITL/kWh през 1996 г., която да се увеличава постепенно, за да достигне 39,6 ITL/kWh през 2005 г. За Венето тарифата трябва да достигне 39,9 ITL/kWh през 2005 г. В евро тези цени се равняват на 18—20 EUR/MWh. |
| --- | --- |

(33)

В рамките на въпросния режим, държавата определя тарифата, която да се прилага към Alcoa, и ENEL, единственият доставчик по онова време на електроенергия, е доставял електроенергия на тази тарифа. Приложимите към двете топилни пещи цени са фиксирани за десет години. За Сардиния определената цена е 36,3 ITL/kWh през 1996 г., която да се увеличава постепенно, за да достигне 39,6 ITL/kWh през 2005 г. За Венето тарифата трябва да достигне 39,9 ITL/kWh през 2005 г. В евро тези цени се равняват на 18—20 EUR/MWh.

| (34) | По онова време ENEL е публичен монополен електроразпределителен орган (19). Ето защо Комисията се опитва да определи дали ENEL действа подобно на един рационален пазарен оператор при прилагането на определената за Alcoa тарифа. |
| --- | --- |

(34)

По онова време ENEL е публичен монополен електроразпределителен орган (19). Ето защо Комисията се опитва да определи дали ENEL действа подобно на един рационален пазарен оператор при прилагането на определената за Alcoa тарифа.

| (35) | Комисията прави оценка на положението по отношение на предлагането на електроенергия в двата въпросни региона през десетте години на прилагане на преференциалната тарифа. Тя забелязва, че в Сардиния и във Венето електроенергийният пазар се характеризира със производствен свръхкапацитет, който е малко вероятно да престане да съществува през следващите десет години. Също така, тя констатира, че производителите на електроенергия не могат да осъществяват износ от тези региони, поради недостатъчната взаимосвързаност между Сардиния и италианския полуостров, от една страна, и поради липсата на търсене от страна на граничещите с Венето региони, от друга страна (20). |
| --- | --- |

(35)

Комисията прави оценка на положението по отношение на предлагането на електроенергия в двата въпросни региона през десетте години на прилагане на преференциалната тарифа. Тя забелязва, че в Сардиния и във Венето електроенергийният пазар се характеризира със производствен свръхкапацитет, който е малко вероятно да престане да съществува през следващите десет години. Също така, тя констатира, че производителите на електроенергия не могат да осъществяват износ от тези региони, поради недостатъчната взаимосвързаност между Сардиния и италианския полуостров, от една страна, и поради липсата на търсене от страна на граничещите с Венето региони, от друга страна (20).

| (36) | В този контекст, Комисията отчита, че един голям промишлен клиент, като Alcoa, е в много изгодна позиция при преговорите с ENEL, тъй като затварянето на двете топилни пещи, които са сред най-добрите клиенти на ENEL в Италия, още повече би увеличило съществуващия свръхкапацитет, и би довело до влошаване на разходната структура на електроенергийното дружество. Следователно, дружеството ENEL има икономически интерес да снабдява топилните пещи в Portovesme и във Fusina на добре проучена тарифа. |
| --- | --- |

(36)

В този контекст, Комисията отчита, че един голям промишлен клиент, като Alcoa, е в много изгодна позиция при преговорите с ENEL, тъй като затварянето на двете топилни пещи, които са сред най-добрите клиенти на ENEL в Италия, още повече би увеличило съществуващия свръхкапацитет, и би довело до влошаване на разходната структура на електроенергийното дружество. Следователно, дружеството ENEL има икономически интерес да снабдява топилните пещи в Portovesme и във Fusina на добре проучена тарифа.

| (37) | Комисията счита, че един рационален доставчик на електроенергия би бил готов да продава на цена, покриваща средните пределни производствени разходи, изчислени спрямо видовете горива, използвани от електроцентралите във въпросните региони, увеличени с малка вноска за постоянните разходи. Оказало се е, че определената за Alcoa цена отговаря на тези критерии. По отношение на слабото годишно увеличение, предвидено за следващите десет години, Комисията го счита за оправдано, като се опира на принципа, че подобряването на видовете горива за енергопроизводство и производствените технологии биха намалили пределните производствени разходи на ENEL с течение на годините. |
| --- | --- |

(37)

Комисията счита, че един рационален доставчик на електроенергия би бил готов да продава на цена, покриваща средните пределни производствени разходи, изчислени спрямо видовете горива, използвани от електроцентралите във въпросните региони, увеличени с малка вноска за постоянните разходи. Оказало се е, че определената за Alcoa цена отговаря на тези критерии. По отношение на слабото годишно увеличение, предвидено за следващите десет години, Комисията го счита за оправдано, като се опира на принципа, че подобряването на видовете горива за енергопроизводство и производствените технологии биха намалили пределните производствени разходи на ENEL с течение на годините.

| (38) | Вследствие на това, Комисията заключава, че ENEL е определил тарифата като рационален пазарен оператор, като заявява, че мярката не съставлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. |
| --- | --- |

(38)

Вследствие на това, Комисията заключава, че ENEL е определил тарифата като рационален пазарен оператор, като заявява, че мярката не съставлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.

2.4.   Преобразуване на тарифата Alcoa в „общи разходи на системата“ и значителни изменения на финансовия механизъм

| (39) | В хода на годините след решението Alumix, електроенергийната система на Италия е преструктурирана предвид на постепенната либерализация на електроенергийния пазар на ЕС (21). |
| --- | --- |

(39)

В хода на годините след решението Alumix, електроенергийната система на Италия е преструктурирана предвид на постепенната либерализация на електроенергийния пазар на ЕС (21).

| (40) | През 1997 г. стандартната тарифа на електроенергията (22) е преструктурирана и разделена на тарифни компоненти (23). Тогава режимът Alcoa е променен за първи път. Тарифата Alumix, която преди реформата представлява обща сума, е адаптирана към новата тарифна структура и разбита на няколко елемента. Тарифните компоненти, приложими към Alcoa, са намалени, така че крайната цена да съответства точно на цената от решението Alumix. На този етап, тарифата все още се предоставя пряко от ENEL, който като единствен доставчик на електроенергия в Италия, прилага цената Alumix към Alcoa без никаква компенсация в замяна. |
| --- | --- |

(40)

През 1997 г. стандартната тарифа на електроенергията (22) е преструктурирана и разделена на тарифни компоненти (23). Тогава режимът Alcoa е променен за първи път. Тарифата Alumix, която преди реформата представлява обща сума, е адаптирана към новата тарифна структура и разбита на няколко елемента. Тарифните компоненти, приложими към Alcoa, са намалени, така че крайната цена да съответства точно на цената от решението Alumix. На този етап, тарифата все още се предоставя пряко от ENEL, който като единствен доставчик на електроенергия в Италия, прилага цената Alumix към Alcoa без никаква компенсация в замяна.

| (41) | През 1999 г., когато Италия транспонира първата директива за либерализация на пазара на електроенергия на ЕС (24), ENEL спира да бъде монополен доставчик в Италия и е разделен на няколко юридически лица. |
| --- | --- |

(41)

През 1999 г., когато Италия транспонира първата директива за либерализация на пазара на електроенергия на ЕС (24), ENEL спира да бъде монополен доставчик в Италия и е разделен на няколко юридически лица.

| (42) | През 2000 г. Италия решава да включи тарифата Alumix в „общите разходи на електроенергийната система“ (25), като този нов статут води до първото значително изменение на механизма за финансиране на тарифата Alumix. Докато дотогава ENEL пряко е прилагал преференциалната тарифа към Alcoa, новият механизъм (26) предвижда доставчикът на електроенергия да получава пълната обичайно прилагана за големи промишлени клиенти цена, докато останалите потребители на електроенергия осигуряват необходимите средства, за да може Alcoa да продължи да се възползва от цената Alumix. На практика, за Alcoa се прилага пълната цена, но с пряка отстъпка при фактурирането. ENEL финансира тази отстъпка чрез приходите от нов парафискален налог, съответстващ на компонент A4 от тарифата на електроенергията, и плащан от всички потребители (27). През 2002 г. Alcoa сключва с ENEL двустранен договор за номинална цена, приблизително съответстваща на стандартната тарифа, прилагана от доставчика на електроенергия за доставките на енергия под високо напрежение. |
| --- | --- |

(42)

През 2000 г. Италия решава да включи тарифата Alumix в „общите разходи на електроенергийната система“ (25), като този нов статут води до първото значително изменение на механизма за финансиране на тарифата Alumix. Докато дотогава ENEL пряко е прилагал преференциалната тарифа към Alcoa, новият механизъм (26) предвижда доставчикът на електроенергия да получава пълната обичайно прилагана за големи промишлени клиенти цена, докато останалите потребители на електроенергия осигуряват необходимите средства, за да може Alcoa да продължи да се възползва от цената Alumix. На практика, за Alcoa се прилага пълната цена, но с пряка отстъпка при фактурирането. ENEL финансира тази отстъпка чрез приходите от нов парафискален налог, съответстващ на компонент A4 от тарифата на електроенергията, и плащан от всички потребители (27). През 2002 г. Alcoa сключва с ENEL двустранен договор за номинална цена, приблизително съответстваща на стандартната тарифа, прилагана от доставчика на електроенергия за доставките на енергия под високо напрежение.

| (43) | Друга значителна промяна е внесена през 2004 г. с приемането от страна на AEEG на решение No 148/04, чрез което цялото административно управление на въпросната тарифа се възлага на Изравнителната каса. Съгласно тази система, ENEL престава да запазва прихода от компонент A4, като го изплаща изцяло на Изравнителната каса, която извършва изчисленията и възстановява съответните средства на Alcoa. На практика, съгласно този механизъм, Alcoa плаща договорно определената цена на ENEL и впоследствие получава от Изравнителната каса финансова компенсация, която му дава възможност в действителност да продължи да плаща тарифата Alumix. За Alcoa този нов административен механизъм влиза в сила през септември 2004 г. и продължава да бъде приложими и днес (28). |
| --- | --- |

(43)

Друга значителна промяна е внесена през 2004 г. с приемането от страна на AEEG на решение No 148/04, чрез което цялото административно управление на въпросната тарифа се възлага на Изравнителната каса. Съгласно тази система, ENEL престава да запазва прихода от компонент A4, като го изплаща изцяло на Изравнителната каса, която извършва изчисленията и възстановява съответните средства на Alcoa. На практика, съгласно този механизъм, Alcoa плаща договорно определената цена на ENEL и впоследствие получава от Изравнителната каса финансова компенсация, която му дава възможност в действителност да продължи да плаща тарифата Alumix. За Alcoa този нов административен механизъм влиза в сила през септември 2004 г. и продължава да бъде приложими и днес (28).

2.5.   Първо оспорвано удължаване на тарифата Alcoa

| (44) | Указът, приет през 2004 г. от публичните власти на Италия, удължава до 30 юни 2007 г. преференциалната тарифа за електроенергия, въведена с указа от 19 декември 1995 г. за „доставките на електроенергия, предназначени за производството на алуминий, олово, сребро и цинк в рамките на съществуващите структури към датата на влизане в сила на настоящия указ, които се намират на островните територии, характеризиращи се с липса на или недостатъчна взаимосвързаност с националните газо- и електроразпределителни мрежи“ (29). |
| --- | --- |

(44)

Указът, приет през 2004 г. от публичните власти на Италия, удължава до 30 юни 2007 г. преференциалната тарифа за електроенергия, въведена с указа от 19 декември 1995 г. за „доставките на електроенергия, предназначени за производството на алуминий, олово, сребро и цинк в рамките на съществуващите структури към датата на влизане в сила на настоящия указ, които се намират на островните територии, характеризиращи се с липса на или недостатъчна взаимосвързаност с националните газо- и електроразпределителни мрежи“ (29).

| (45) | На практика, с указа от 2004 г., се цели a) да се удължи тарифата, приложима към Alcoa, до юни 2007 г. и б) да се разшири това тарифиране и към други дружества, намиращи се в Сардиния: Portovesme, ILA и Euroallumina. |
| --- | --- |

(45)

На практика, с указа от 2004 г., се цели a) да се удължи тарифата, приложима към Alcoa, до юни 2007 г. и б) да се разшири това тарифиране и към други дружества, намиращи се в Сардиния: Portovesme, ILA и Euroallumina.

| (46) | Удължаването на срока на тарифата Alcoa, въведена с указа от 2004 г., е изпълнено на подзаконово равнище чрез решение No 148/04 от AEEG, с което се внасят описаните в съображение 43 по-горе изменения към механизма на финансиране. |
| --- | --- |

(46)

Удължаването на срока на тарифата Alcoa, въведена с указа от 2004 г., е изпълнено на подзаконово равнище чрез решение No 148/04 от AEEG, с което се внасят описаните в съображение 43 по-горе изменения към механизма на финансиране.

| (47) | Първото удължаване беше предмет на официална процедура по разследване на указа от 2004 г., открита в рамките на дело C 38/04 (30). Според Италия (31), указът от 2004 г. не се е прилага за Alcoa, като предприятието продължава да се ползва от тарифата съгласно първоначалното правно основание, а именно указа от 1995 г. |
| --- | --- |

(47)

Първото удължаване беше предмет на официална процедура по разследване на указа от 2004 г., открита в рамките на дело C 38/04 (30). Според Италия (31), указът от 2004 г. не се е прилага за Alcoa, като предприятието продължава да се ползва от тарифата съгласно първоначалното правно основание, а именно указа от 1995 г.

2.6.   Второ оспорвано удължаване на тарифата Alcoa

| (48) | С член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, италианските органи удължават до 2010 г. преференциалната тарифа, предоставена на Alcoa съгласно действащите тарифни условия към 31 декември 2004 г. (32). Съгласно този закон, удължаването на тарифата трябва да влезе в сила на 1 януари 2005 г. Въпреки това, с решение No 286/05, прието от AEEG по нареждане на националните органи, тази дата се изменя и заменя с датата 1 януари 2006 г. |
| --- | --- |

(48)

С член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, италианските органи удължават до 2010 г. преференциалната тарифа, предоставена на Alcoa съгласно действащите тарифни условия към 31 декември 2004 г. (32). Съгласно този закон, удължаването на тарифата трябва да влезе в сила на 1 януари 2005 г. Въпреки това, с решение No 286/05, прието от AEEG по нареждане на националните органи, тази дата се изменя и заменя с датата 1 януари 2006 г.

| (49) | За да се определи цената, която Alcoa трябва да плаща след 2005 г., със Закон No 80/2005 се въвежда механизъм на индексация, според който от 1 януари 2006 г. преференциалната цена (тоест определената в решение Alumix цена за 2005 година) се увеличава годишно с 4 %, или, ако е по-висока, със средния процент на нарастване на цените на едро на борсите за електроенергия в Амстердам и Франкфурт (33). |
| --- | --- |

(49)

За да се определи цената, която Alcoa трябва да плаща след 2005 г., със Закон No 80/2005 се въвежда механизъм на индексация, според който от 1 януари 2006 г. преференциалната цена (тоест определената в решение Alumix цена за 2005 година) се увеличава годишно с 4 %, или, ако е по-висока, със средния процент на нарастване на цените на едро на борсите за електроенергия в Амстердам и Франкфурт (33).

| (50) | След като обаче се консултира с ползвателите, AEEG тълкува по различен начин механизма за актуализация. С Решение No 217/2005 на AEEG реално се постановява, че годишното увеличение на тарифата ще следва промяната в средните цени на едро, без обаче да надхвърля 4 %. Този механизъм за актуализация на практика води до годишни увеличения на преференциалната тарифа, които са по-ниски от първоначално предвижданите в законодателството. |
| --- | --- |

(50)

След като обаче се консултира с ползвателите, AEEG тълкува по различен начин механизма за актуализация. С Решение No 217/2005 на AEEG реално се постановява, че годишното увеличение на тарифата ще следва промяната в средните цени на едро, без обаче да надхвърля 4 %. Този механизъм за актуализация на практика води до годишни увеличения на преференциалната тарифа, които са по-ниски от първоначално предвижданите в законодателството.

| (51) | Второто удължаване е предмет на официална процедура по разследване, открита в рамките на дело C 36/04. Когато Комисията открива официалната процедура по разследване във връзка с член 11, параграф 12 от Закон No 80/2005, с решение No 190/06 AEEG подчинява, съгласно Закон No 80/2005, плащанията на представяне от страна на Alcoa на банкова гаранция или гаранция на дружеството-майка за покриване на риска за възстановяване на помощта. |
| --- | --- |

(51)

Второто удължаване е предмет на официална процедура по разследване, открита в рамките на дело C 36/04. Когато Комисията открива официалната процедура по разследване във връзка с член 11, параграф 12 от Закон No 80/2005, с решение No 190/06 AEEG подчинява, съгласно Закон No 80/2005, плащанията на представяне от страна на Alcoa на банкова гаранция или гаранция на дружеството-майка за покриване на риска за възстановяване на помощта.

| (52) | Плащанията, направени от Изравнителната каса на Alcoa в периода между януари 2006 г. и януари 2009 г., са посочени в таблицата по-долу. Цифрите за 2009 година са непълни, тъй като отчитат само плащанията през януари, въпреки че Alcoa получава такива и през следващите месеци.









  (в EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. |
| Fusina (Венето) | 38 984 539,22 | 36 978 386,83 | 49 534 611,10 | 3 776 733,70 |
| Portovesme (Сардиния) | 133 556 933,73 | 121 087 555,95 | 160 529 510,20 | 12 365 849,45 |
| ОБЩО | 172 541 472,95 | 158 065 942,78 | 210 064 121,30 | 16 142 583,15 |

(52)

Плащанията, направени от Изравнителната каса на Alcoa в периода между януари 2006 г. и януари 2009 г., са посочени в таблицата по-долу. Цифрите за 2009 година са непълни, тъй като отчитат само плащанията през януари, въпреки че Alcoa получава такива и през следващите месеци.

(в EUR)

2006 г.

2007 г.

2008 г.

2009 г.

Fusina (Венето)

38 984 539,22

36 978 386,83

49 534 611,10

3 776 733,70

Portovesme (Сардиния)

133 556 933,73

121 087 555,95

160 529 510,20

12 365 849,45

ОБЩО

172 541 472,95

158 065 942,78

210 064 121,30

16 142 583,15

3.   РЕШЕНИЕ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА, ПРЕДВИДЕНА В ЧЛЕН 88, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО

| (53) | Комисията решава да започне официална процедура по разследване поради посочените по-долу причини. |
| --- | --- |

(53)

Комисията решава да започне официална процедура по разследване поради посочените по-долу причини.

3.1.   Дело C 38/A/04

| (54) | Комисията класира тарифите, въведени с указа от 2004 г., като оперативна помощ и се опита да определи дали е било възможно въпросната помощ да бъде разрешена въз основа на Насоките за национална регионална помощ (34), предвид на това, че през 2004 г. Сардиния е подпомаган регион по смисъла на член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО. Комисията изразява съмнения по отношение на възможността за разрешаване на помощта на това основание, като се има предвид, че тази ad hoc помощ, предоставена на ограничен брой предприятия, не изглежда да насърчава регионалното развитие. |
| --- | --- |

(54)

Комисията класира тарифите, въведени с указа от 2004 г., като оперативна помощ и се опита да определи дали е било възможно въпросната помощ да бъде разрешена въз основа на Насоките за национална регионална помощ (34), предвид на това, че през 2004 г. Сардиния е подпомаган регион по смисъла на член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО. Комисията изразява съмнения по отношение на възможността за разрешаване на помощта на това основание, като се има предвид, че тази ad hoc помощ, предоставена на ограничен брой предприятия, не изглежда да насърчава регионалното развитие.

| (55) | По отношение на случая на Alcoa, Комисията подчертава, че новата тарифа изглежда различна от тарифата Alumix в смисъл, че последната е била отпускана от ENEL, италиански доставчик на електроенергия в монополен режим, докато новият начин на тарифиране предвижда избирателна намеса на държавата за компенсиране на разликата между пазарната цена, договорена с производител на електроенергия, и преференциалната цена, определена през 1996 г. |
| --- | --- |

(55)

По отношение на случая на Alcoa, Комисията подчертава, че новата тарифа изглежда различна от тарифата Alumix в смисъл, че последната е била отпускана от ENEL, италиански доставчик на електроенергия в монополен режим, докато новият начин на тарифиране предвижда избирателна намеса на държавата за компенсиране на разликата между пазарната цена, договорена с производител на електроенергия, и преференциалната цена, определена през 1996 г.

| (56) | Освен това, Комисията се опасява, че мярката е можела да доведе до намаляване на данъчната ставка, приложима към дружествата. Това намаляване би имало за правно основание Директива 2003/96/ЕО на Съвета от 27 октомври 2003 г., с която се преструктурира правната рамка на Общността за данъчно облагане на енергийните продукти и електроенергията (35). |
| --- | --- |

(56)

Освен това, Комисията се опасява, че мярката е можела да доведе до намаляване на данъчната ставка, приложима към дружествата. Това намаляване би имало за правно основание Директива 2003/96/ЕО на Съвета от 27 октомври 2003 г., с която се преструктурира правната рамка на Общността за данъчно облагане на енергийните продукти и електроенергията (35).

3.2.   Дело C 36/B/06

| (57) | Решението за откриване на официалната процедура по разследване през 2006 г. се отнася конкретно до тарифата Alcoa (36). Комисията констатира, че подзаконовата уредба и пазарните условия много са се променили от приемането на решението Alumix до периода, обхванат от решението за откриване на процедура, именно защото пазарът на електроенергия е бил либерализиран и управлението на режима е било поверено на Изравнителната каса. Поради този факт, Комисията счита, че е необходимо тарифата Alcoa да бъде преразгледана, за да се установи дали представлява държавна помощ или не. |
| --- | --- |

(57)

Решението за откриване на официалната процедура по разследване през 2006 г. се отнася конкретно до тарифата Alcoa (36). Комисията констатира, че подзаконовата уредба и пазарните условия много са се променили от приемането на решението Alumix до периода, обхванат от решението за откриване на процедура, именно защото пазарът на електроенергия е бил либерализиран и управлението на режима е било поверено на Изравнителната каса. Поради този факт, Комисията счита, че е необходимо тарифата Alcoa да бъде преразгледана, за да се установи дали представлява държавна помощ или не.

| (58) | Комисията преценява, че тарифата съставлява държавна помощ, тъй като: a) намалението на тарифата на електроенергията предоставя икономическа изгода; б) решението за предоставяне на тарифата е взето от италианските органи и е финансирано чрез прехвърляне на публични ресурси под формата на парафискален налог; в) мярката заплашва да наруши конкуренцията; и г) оказва влияние върху търговията в Общността, тъй като алуминият се търгува на световните пазари. Тя преценява, че мярката представлява оперативна помощ. |
| --- | --- |

(58)

Комисията преценява, че тарифата съставлява държавна помощ, тъй като: a) намалението на тарифата на електроенергията предоставя икономическа изгода; б) решението за предоставяне на тарифата е взето от италианските органи и е финансирано чрез прехвърляне на публични ресурси под формата на парафискален налог; в) мярката заплашва да наруши конкуренцията; и г) оказва влияние върху търговията в Общността, тъй като алуминият се търгува на световните пазари. Тя преценява, че мярката представлява оперативна помощ.

| (59) | Комисията също така заявява, че фактът, че по-рано е заключила, че тарифата Alumix не съставлява държавна помощ, не позволява новата мярка да се счита за съществуваща помощ. Разрешаването от Комисията на тарифата Alumix, основано на икономическа оценка на положението по онова време, е ограничено във времето и не може да се приложи към удължаването на предвидената от Закон No 80/2005 тарифа. |
| --- | --- |

(59)

Комисията също така заявява, че фактът, че по-рано е заключила, че тарифата Alumix не съставлява държавна помощ, не позволява новата мярка да се счита за съществуваща помощ. Разрешаването от Комисията на тарифата Alumix, основано на икономическа оценка на положението по онова време, е ограничено във времето и не може да се приложи към удължаването на предвидената от Закон No 80/2005 тарифа.

| (60) | По отношение на съвместимостта на мярката, Комисията проверява дали преференциална тарифа е можело да бъде разрешена въз основа на Насоките за национална регионална помощ. |
| --- | --- |

(60)

По отношение на съвместимостта на мярката, Комисията проверява дали преференциална тарифа е можело да бъде разрешена въз основа на Насоките за национална регионална помощ.

| (61) | По отношение на завода във Венето, Комисията отбелязва, че той не е в регион, избираем за ползване на помощите съгласно член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО, и че следователно не е може да получи регионални помощи. |
| --- | --- |

(61)

По отношение на завода във Венето, Комисията отбелязва, че той не е в регион, избираем за ползване на помощите съгласно член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО, и че следователно не е може да получи регионални помощи.

| (62) | Сардиния е била подпомаган регион по смисъла на член 87, параграф 3, буква a), до края на 2006 година. Въпреки това, Комисията изразява съмнения по отношение на възможността мярката да бъде разрешена въз основа на Насоките за национална регионална помощ, приложими за този период (37). |
| --- | --- |

(62)

Сардиния е била подпомаган регион по смисъла на член 87, параграф 3, буква a), до края на 2006 година. Въпреки това, Комисията изразява съмнения по отношение на възможността мярката да бъде разрешена въз основа на Насоките за национална регионална помощ, приложими за този период (37).

| (63) | Въпреки настояването на италианските органи, според които високите цени на електроенергията в Сардиния пречат на развитието на острова, Комисията заключава, че Италия не е доказала, че цените в Сардиния са значително по-високи, независимо дали като средна величина, или, по-конкретно, за предприятията с голямо потребление на електроенергия (Италия не дава никакви сведения относно двустранните договори, сключени между тези предприятия и техните доставчици, като твърди, че тези данни не са обществено достояние). Освен това, Италия не е обяснила по какъв начин по-високите цени съставляват неблагоприятни регионални фактори, нито по какъв начин въпросната тарифа допринася за развитието на региона. Комисията уточнява, че по дело C 34/02 (38) е отказала да счете липсата на електроенергийни връзки в Сардиния като пречка за развитието на малките и средните предприятия в този регион (и е приела негативно решение). Ето защо тя изразява съмнения по отношение на необходимостта от помощта. |
| --- | --- |

(63)

Въпреки настояването на италианските органи, според които високите цени на електроенергията в Сардиния пречат на развитието на острова, Комисията заключава, че Италия не е доказала, че цените в Сардиния са значително по-високи, независимо дали като средна величина, или, по-конкретно, за предприятията с голямо потребление на електроенергия (Италия не дава никакви сведения относно двустранните договори, сключени между тези предприятия и техните доставчици, като твърди, че тези данни не са обществено достояние). Освен това, Италия не е обяснила по какъв начин по-високите цени съставляват неблагоприятни регионални фактори, нито по какъв начин въпросната тарифа допринася за развитието на региона. Комисията уточнява, че по дело C 34/02 (38) е отказала да счете липсата на електроенергийни връзки в Сардиния като пречка за развитието на малките и средните предприятия в този регион (и е приела негативно решение). Ето защо тя изразява съмнения по отношение на необходимостта от помощта.

| (64) | Комисията също така изразява съмнения относно това дали помощта е пропорционална на неблагоприятните регионални фактори, като има предвид именно използвания метод за изчисляване на преференциалната цена, без никаква връзка с прилаганите в останалата част на Италия цени. |
| --- | --- |

(64)

Комисията също така изразява съмнения относно това дали помощта е пропорционална на неблагоприятните регионални фактори, като има предвид именно използвания метод за изчисляване на преференциалната цена, без никаква връзка с прилаганите в останалата част на Италия цени.

| (65) | Комисията установява, че помощта реално не е постепенно намаляваща, тъй като повишаването на тарифата е ограничено до 4 %. |
| --- | --- |

(65)

Комисията установява, че помощта реално не е постепенно намаляваща, тъй като повишаването на тарифата е ограничено до 4 %.

| (66) | По отношение на периода, обхванат от Насоките за национална регионална помощ за 2007—2013 г. (39), Комисията установява, че Сардиния повече няма да може да претендира за ползването на регионални помощи съгласно член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО, и по-конкретно за оперативна помощ. Макар и тези насоки да разрешават преходен период от две години за линейното премахване на съществуващите режими за оперативна помощ, не изглежда уместно да се даде възможност да бъдат въведени нови оперативни помощи за няколко месеца и да се предвиди постепенното им премахване, най-вече предвид изразените съмнения и нарушаващия конкуренцията характер на помощта. |
| --- | --- |

(66)

По отношение на периода, обхванат от Насоките за национална регионална помощ за 2007—2013 г. (39), Комисията установява, че Сардиния повече няма да може да претендира за ползването на регионални помощи съгласно член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО, и по-конкретно за оперативна помощ. Макар и тези насоки да разрешават преходен период от две години за линейното премахване на съществуващите режими за оперативна помощ, не изглежда уместно да се даде възможност да бъдат въведени нови оперативни помощи за няколко месеца и да се предвиди постепенното им премахване, най-вече предвид изразените съмнения и нарушаващия конкуренцията характер на помощта.

| (67) | На последно място, Комисията изразява съмнения по отношение на възможността предоставената преференциална тарифа на Alcoa да бъде разрешена като регионална помощ или на друг принцип, който във всеки случай Италия не е посочила. |
| --- | --- |

(67)

На последно място, Комисията изразява съмнения по отношение на възможността предоставената преференциална тарифа на Alcoa да бъде разрешена като регионална помощ или на друг принцип, който във всеки случай Италия не е посочила.

3.3.   Иск, подаден от Alcoa срещу решението за откриване на процедура през 2006 г.

| (68) | Alcoa оспори решението за откриване на процедура от 2006 г. пред Първоинстанционния съд. На 25 март 2009 г. Първоинстанционният съд се произнесе с решение (по-долу „решението на съда“), с което потвърждава решението за откриване на процедура и отхвърля изцяло доводите на предприятието (40). |
| --- | --- |

(68)

Alcoa оспори решението за откриване на процедура от 2006 г. пред Първоинстанционния съд. На 25 март 2009 г. Първоинстанционният съд се произнесе с решение (по-долу „решението на съда“), с което потвърждава решението за откриване на процедура и отхвърля изцяло доводите на предприятието (40).

4.   МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

| (69) | Поканата на Комисията за представяне на коментари по двете решения за откриване на официална процедура по разследване предизвика реакции от страна на Alcoa и на трети заинтересовани страни. В конкретния случай са обобщени само коментарите относно тарифата Alcoa. |
| --- | --- |

(69)

Поканата на Комисията за представяне на коментари по двете решения за откриване на официална процедура по разследване предизвика реакции от страна на Alcoa и на трети заинтересовани страни. В конкретния случай са обобщени само коментарите относно тарифата Alcoa.

4.1.   Коментари на Alcoa

4.1.1.   Дело C 38/A/04

| (70) | Според Alcoa, тарифата е целяла временно да облекчи пазарната неефективност, а именно неспособността на либерализирания по-рано пазар на електроенергия да доставя електроенергия на конкурентни цени, поради силните позиции на пазара на исторически установените оператори. Тази пазарна неефективност е съвсем очевидна в Сардиния. При тези обстоятелства са необходими регулаторни инициативи, по-конкретно под формата на тарифни режими, по време на прехода между монополното положение и конкурентната среда. |
| --- | --- |

(70)

Според Alcoa, тарифата е целяла временно да облекчи пазарната неефективност, а именно неспособността на либерализирания по-рано пазар на електроенергия да доставя електроенергия на конкурентни цени, поради силните позиции на пазара на исторически установените оператори. Тази пазарна неефективност е съвсем очевидна в Сардиния. При тези обстоятелства са необходими регулаторни инициативи, по-конкретно под формата на тарифни режими, по време на прехода между монополното положение и конкурентната среда.

| (71) | Правният анализ на Alcoa набляга на факта, че тарифата не съставлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО с довода, че обстоятелствата, оправдаващи решението от 1996 г. по делото Alumix, с което се заключава, че няма държавна помощ, са все още актуални. Следователно, тарифата не предоставя никаква изгода, правилата за финансирането ѝ не предвиждат прехвърлянето на държавни ресурси и, предвид характеристиките на търговията на първичен алуминий, тя не води до последици за търговията в Общността и не нарушава конкуренцията. |
| --- | --- |

(71)

Правният анализ на Alcoa набляга на факта, че тарифата не съставлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО с довода, че обстоятелствата, оправдаващи решението от 1996 г. по делото Alumix, с което се заключава, че няма държавна помощ, са все още актуални. Следователно, тарифата не предоставя никаква изгода, правилата за финансирането ѝ не предвиждат прехвърлянето на държавни ресурси и, предвид характеристиките на търговията на първичен алуминий, тя не води до последици за търговията в Общността и не нарушава конкуренцията.

| (72) | От друга страна, Alcoa претендира, че дори и мярката да се приеме за държавна помощ, тарифата в Сардиния отговаря на правилата за държавна помощ с регионална цел. |
| --- | --- |

(72)

От друга страна, Alcoa претендира, че дори и мярката да се приеме за държавна помощ, тарифата в Сардиния отговаря на правилата за държавна помощ с регионална цел.

4.1.2.   Дело C 36/B/06

| (73) | Alcoa твърди, че тарифата компенсира пазарна неефективност, че не представлява държавна помощ, че при всички положения тя е по-скоро съществуваща помощ, отколкото нова помощ, и че принципът за оправдани правни очаквания изключва всякакво възстановяване на средствата. |
| --- | --- |

(73)

Alcoa твърди, че тарифата компенсира пазарна неефективност, че не представлява държавна помощ, че при всички положения тя е по-скоро съществуваща помощ, отколкото нова помощ, и че принципът за оправдани правни очаквания изключва всякакво възстановяване на средствата.

| (74) | Alcoa предоставя обширни сведения за производството и търговията на алуминий. Производството на първичен алуминий (топене) е най-енергоемкият от всички промишлени процеси (с потребление 15 kWh/kg получен алуминий). През 2006 г. в света са произведени около 33,7 милиона тона първичен алуминий, от които 4,5 милиона само в ЕИП. ЕС-25 и ЕИП са големи нетни вносители на първичен алуминий. През 2006 г. ЕС-25 са внесли 4,7 милиона тона алуминий, а вносът им през 2010 г. вероятно ще достигне 5,5 милиона тона. През 2006 г. в алуминиевата промишленост на ЕС-25 са били пряко заети 106 000 души (41), а косвено 300 000 души. Към момента на представянето на коментарите на Аlcoa, в ЕС-25 има 22 топилни пещи за първичен алуминий (31 в ЕИП), всички от които работят с пълен капацитет. |
| --- | --- |

(74)

Alcoa предоставя обширни сведения за производството и търговията на алуминий. Производството на първичен алуминий (топене) е най-енергоемкият от всички промишлени процеси (с потребление 15 kWh/kg получен алуминий). През 2006 г. в света са произведени около 33,7 милиона тона първичен алуминий, от които 4,5 милиона само в ЕИП. ЕС-25 и ЕИП са големи нетни вносители на първичен алуминий. През 2006 г. ЕС-25 са внесли 4,7 милиона тона алуминий, а вносът им през 2010 г. вероятно ще достигне 5,5 милиона тона. През 2006 г. в алуминиевата промишленост на ЕС-25 са били пряко заети 106 000 души (41), а косвено 300 000 души. Към момента на представянето на коментарите на Аlcoa, в ЕС-25 има 22 топилни пещи за първичен алуминий (31 в ЕИП), всички от които работят с пълен капацитет.

| (75) | Алуминият е основен продукт, референтната цена на който на световно равнище се определя на борсата за метали в Лондон. Двете италиански топилни пещи във Fusina и Portovesme произвеждат около 200 000 тона алуминий. Според Alcoa това ограничено производство не е в състояние да повлияе на цената на първичния алуминий. |
| --- | --- |

(75)

Алуминият е основен продукт, референтната цена на който на световно равнище се определя на борсата за метали в Лондон. Двете италиански топилни пещи във Fusina и Portovesme произвеждат около 200 000 тона алуминий. Според Alcoa това ограничено производство не е в състояние да повлияе на цената на първичния алуминий.

4.1.2.1.   Договорите за доставка на електроенергия са необходими

| (76) | Електроенергията е главен фактор за разходите на производството на първичен алуминий. Според Alcoa, топилните пещи могат да работят само ако са сключили дългосрочни договори с електроенергийните производители. И към днешна дата могат да се сключват дългосрочни договори, насочени към цените, с добре предразположени доставчици, както свидетелства договорът, сключен от Alcoa в Исландия (42). Пак според Alcoa, ако няма договорни отношения за цената, топилните пещи са обречени на затваряне. От 2003 г. насам три топилните пещи в ЕС-25 са прекратили дейността си поради тази причина и се съобщава за намерения за затваряне на други такива. Alcoa заключава, че без удължаване на тарифата, предприятието би било принудено да затвори незабавно двете италиански топилни пещи във Fusina (Венето) и Portovesme (Сардиния). |
| --- | --- |

(76)

Електроенергията е главен фактор за разходите на производството на първичен алуминий. Според Alcoa, топилните пещи могат да работят само ако са сключили дългосрочни договори с електроенергийните производители. И към днешна дата могат да се сключват дългосрочни договори, насочени към цените, с добре предразположени доставчици, както свидетелства договорът, сключен от Alcoa в Исландия (42). Пак според Alcoa, ако няма договорни отношения за цената, топилните пещи са обречени на затваряне. От 2003 г. насам три топилните пещи в ЕС-25 са прекратили дейността си поради тази причина и се съобщава за намерения за затваряне на други такива. Alcoa заключава, че без удължаване на тарифата, предприятието би било принудено да затвори незабавно двете италиански топилни пещи във Fusina (Венето) и Portovesme (Сардиния).

| (77) | Alcoa подчертава, че правителствата на отделните държави-членки насърчават сключването на дългосрочни договори за доставка, насочени към цената, между промишленостите с голямо потребление на електроенергия и електроенергийните производители с мотива, че пазарите на електроенергия не функционират правилно. Тези решения се считат за необходими временни мерки, за да се гарантира справедлива цена и за да се избегне затварянето на предприятия. Alcoa представя кратко описание на мерките, приети от: Финландия (консорциуми, които инвестират в нов атомен реактор и се ползват от тиражни права на цена, базирана на производствените разходи), Германия (отстъпка между 35 и 50 % от разходите за пренос, плюс намаление от разходите, свързани с възобновяеми енергийни източници, за големите промишлени потребители), Испания (регламентирани тарифи), Франция (консорциуми от големи потребители, които инвестират в нови атомни централи и се ползват „в замяна на това“ от регламентирани тарифи), Швеция (консорциуми, които инвестират в нови централи) и Белгия (консорциум за закупуване). |
| --- | --- |

(77)

Alcoa подчертава, че правителствата на отделните държави-членки насърчават сключването на дългосрочни договори за доставка, насочени към цената, между промишленостите с голямо потребление на електроенергия и електроенергийните производители с мотива, че пазарите на електроенергия не функционират правилно. Тези решения се считат за необходими временни мерки, за да се гарантира справедлива цена и за да се избегне затварянето на предприятия. Alcoa представя кратко описание на мерките, приети от: Финландия (консорциуми, които инвестират в нов атомен реактор и се ползват от тиражни права на цена, базирана на производствените разходи), Германия (отстъпка между 35 и 50 % от разходите за пренос, плюс намаление от разходите, свързани с възобновяеми енергийни източници, за големите промишлени потребители), Испания (регламентирани тарифи), Франция (консорциуми от големи потребители, които инвестират в нови атомни централи и се ползват „в замяна на това“ от регламентирани тарифи), Швеция (консорциуми, които инвестират в нови централи) и Белгия (консорциум за закупуване).

| (78) | Alcoa подчертава, че самата Комисия признава в проучването на енергийния отрасъл (43), че европейските пазари на електроенергия не функционират правилно. Производителят изброява поредица от инициативи, приети или съобщени от Комисията, в енергийния отрасъл, сред които са дейностите на Групата на високо равнище в областта на енергията, околната среда и конкурентоспособността (44). |
| --- | --- |

(78)

Alcoa подчертава, че самата Комисия признава в проучването на енергийния отрасъл (43), че европейските пазари на електроенергия не функционират правилно. Производителят изброява поредица от инициативи, приети или съобщени от Комисията, в енергийния отрасъл, сред които са дейностите на Групата на високо равнище в областта на енергията, околната среда и конкурентоспособността (44).

4.1.2.2.   Тарифата не съставлява държавна помощ

| (79) | Alcoa поддържа тезата, че тарифата не съставлява държавна помощ, тъй като: a) обстоятелствата, които са довели до това Комисията да заключи, че тарифата Alumix не предоставя изгода, не са се променили в значителна степен и следователно, цената, която плаща Alcoa, продължава да бъде съответстваща на посочените от Комисията параметри в решението Alumix; б) мярката не нарушава конкуренцията и не води до последици за вътреобщностната търговия, и в) според съдебната практика на общностните съдилища, мярката не представлява прехвърляне на държавни ресурси. |
| --- | --- |

(79)

Alcoa поддържа тезата, че тарифата не съставлява държавна помощ, тъй като: a) обстоятелствата, които са довели до това Комисията да заключи, че тарифата Alumix не предоставя изгода, не са се променили в значителна степен и следователно, цената, която плаща Alcoa, продължава да бъде съответстваща на посочените от Комисията параметри в решението Alumix; б) мярката не нарушава конкуренцията и не води до последици за вътреобщностната търговия, и в) според съдебната практика на общностните съдилища, мярката не представлява прехвърляне на държавни ресурси.

4.1.2.3.   Липса на изгода

| (80) | Alcoa твърди, че, за да се прецени дали има или няма изгода, най-важното е да се определи дали цената, която предприятието плаща, е по-ниска от нормалната пазарна цена. Последното твърди, че специалната цена е равна на цената, която би плащало при нормални пазарни условия, тоест на изцяло конкурентен пазар. В делото Alumix Комисията е стигнала до заключението, че на един изцяло конкурентен пазар частен доставчик на електроенергия би продавал енергията на най-добрите си клиенти на пределна цена, увеличена с постоянните разходи, както и че държавата би могла да определя тарифите въз основа на същите критерии. Според Alcoa, критерият, който би трябвало да се приложи в случая, се състои в определянето на това дали цените, които предприятието е плащало, са били по-високи или по-ниски от пределните разходи на доставчика му на електроенергия (увеличени с известен принос за постоянните разходи). Предприятието предостави изчисления в подкрепа на този довод.







  (в EUR/MWh) |
| --- | --- |
| | 2005 г. | 2006 г. |
| Сардиния |
| Специална тарифа, прилагана към предприятието Alcoa Portovesme | 24,94 | 25,90 |
| Средна минимална цена за региона на Сардиния (IPEX) | 20,02 | 21,0 |
| Венето |
| Специална тарифа, прилагана към предприятието Alcoa Fusina | 25,7 | 27,1 |
| Средна минимална цена за региона на Северна Италия (IPEX) | 20,02 | 21,0 |

(80)

Alcoa твърди, че, за да се прецени дали има или няма изгода, най-важното е да се определи дали цената, която предприятието плаща, е по-ниска от нормалната пазарна цена. Последното твърди, че специалната цена е равна на цената, която би плащало при нормални пазарни условия, тоест на изцяло конкурентен пазар. В делото Alumix Комисията е стигнала до заключението, че на един изцяло конкурентен пазар частен доставчик на електроенергия би продавал енергията на най-добрите си клиенти на пределна цена, увеличена с постоянните разходи, както и че държавата би могла да определя тарифите въз основа на същите критерии. Според Alcoa, критерият, който би трябвало да се приложи в случая, се състои в определянето на това дали цените, които предприятието е плащало, са били по-високи или по-ниски от пределните разходи на доставчика му на електроенергия (увеличени с известен принос за постоянните разходи). Предприятието предостави изчисления в подкрепа на този довод.

(в EUR/MWh)

2005 г.

2006 г.

Сардиния

Специална тарифа, прилагана към предприятието Alcoa Portovesme

24,94

25,90

Средна минимална цена за региона на Сардиния (IPEX)

20,02

21,0

Венето

Специална тарифа, прилагана към предприятието Alcoa Fusina

25,7

27,1

Средна минимална цена за региона на Северна Италия (IPEX)

20,02

21,0

| (81) | Както за Сардиния, така и за Венето, Alcoa използва минималните курсове на борсата IPEX (20,2 и 21,00 EUR/MWh през 2005 г. и 2006 г.) като приблизителна стойност за пределните разходи на производителите, като се има предвид, че нито един доставчик не би продавал енергия на спот пазарите на цени, по-ниски от пределните разходи, както и че поради това минималните спот цени биха били по-високи от пределните производствени разходи. Дружеството поддържа тезата, че е възможно да се получи потвърждение за надеждността на горепосочените минимални цени, като се сравнят със стандартните пределни разходи на електроцентралите, захранвани с въглища, които то оценява на 20 EUR/MWh. |
| --- | --- |

(81)

Както за Сардиния, така и за Венето, Alcoa използва минималните курсове на борсата IPEX (20,2 и 21,00 EUR/MWh през 2005 г. и 2006 г.) като приблизителна стойност за пределните разходи на производителите, като се има предвид, че нито един доставчик не би продавал енергия на спот пазарите на цени, по-ниски от пределните разходи, както и че поради това минималните спот цени биха били по-високи от пределните производствени разходи. Дружеството поддържа тезата, че е възможно да се получи потвърждение за надеждността на горепосочените минимални цени, като се сравнят със стандартните пределни разходи на електроцентралите, захранвани с въглища, които то оценява на 20 EUR/MWh.

| (82) | В обобщение, според Alcoa, във Венето и в Сардиния, посочените методи в съображения 80 и 81 потвърждават, че цените, заплащани от предприятието, отговарят на посочените в решението Alumix критерии. |
| --- | --- |

(82)

В обобщение, според Alcoa, във Венето и в Сардиния, посочените методи в съображения 80 и 81 потвърждават, че цените, заплащани от предприятието, отговарят на посочените в решението Alumix критерии.

| (83) | Alcoa оспорва предполагаемото използване от страна на Комисията на средните цени IPEX като параметър за определянето на това дали има или няма изгода. Предприятието твърди, че средната цена IPEX не е представителна за цената, плащана от голям промишлен клиент като Alcoa, чието потребление на електроенергия е 24 в денонощието, и който не закупил електроенергия на спот пазара, а би сключил дългосрочен двустранен договор. |
| --- | --- |

(83)

Alcoa оспорва предполагаемото използване от страна на Комисията на средните цени IPEX като параметър за определянето на това дали има или няма изгода. Предприятието твърди, че средната цена IPEX не е представителна за цената, плащана от голям промишлен клиент като Alcoa, чието потребление на електроенергия е 24 в денонощието, и който не закупил електроенергия на спот пазара, а би сключил дългосрочен двустранен договор.

| (84) | Освен това Alcoa твърди, че ENEL е монополист на пазара на електроенергийните доставки почти навсякъде в Италия. В Сардиния, по-специално, ENEL е защитен от конкуренцията на доставчици извън Сардиния, поради ограничените възможности за взаимосвързаност между острова и полуострова. Ето защо към днешна дата в Италия нито спот пазарът, нито пазарът на дългосрочни споразумения има реално конкурентна структура. Поради това, прилаганите от ENEL цени към Alcoa не отразяват цените, които обикновено биха преобладавали в Сардиния и във Венето на един изцяло конкурентен пазар. |
| --- | --- |

(84)

Освен това Alcoa твърди, че ENEL е монополист на пазара на електроенергийните доставки почти навсякъде в Италия. В Сардиния, по-специално, ENEL е защитен от конкуренцията на доставчици извън Сардиния, поради ограничените възможности за взаимосвързаност между острова и полуострова. Ето защо към днешна дата в Италия нито спот пазарът, нито пазарът на дългосрочни споразумения има реално конкурентна структура. Поради това, прилаганите от ENEL цени към Alcoa не отразяват цените, които обикновено биха преобладавали в Сардиния и във Венето на един изцяло конкурентен пазар.

| (85) | В заключение Alcoa твърди, че цените, които са прилагани към дружеството в Италия, продължават напълно да отговарят на определените от Комисията критерии в решението Alumix и съответстват точно на равнището на цените, което би преобладавало при правилно функциониращ пазар. Следователно Alcoa няма никаква изгода, която да не може да получи на един напълно конкурентен пазар. |
| --- | --- |

(85)

В заключение Alcoa твърди, че цените, които са прилагани към дружеството в Италия, продължават напълно да отговарят на определените от Комисията критерии в решението Alumix и съответстват точно на равнището на цените, което би преобладавало при правилно функциониращ пазар. Следователно Alcoa няма никаква изгода, която да не може да получи на един напълно конкурентен пазар.

4.1.2.4.   Липса на последици за търговията

| (86) | Alcoa поддържа тезата, че тарифата няма последици за вътреобщностната търговия и не може да наруши конкуренцията. Цената на първичния алуминий се определя на Лондонската метална борса и колебанията на местните производствени разходи не водят до ценови разлики. Според дружеството италианското производство на първичен алуминий е толкова малко като количество, че ни би могло да повлияе на световните цени. |
| --- | --- |

(86)

Alcoa поддържа тезата, че тарифата няма последици за вътреобщностната търговия и не може да наруши конкуренцията. Цената на първичния алуминий се определя на Лондонската метална борса и колебанията на местните производствени разходи не водят до ценови разлики. Според дружеството италианското производство на първичен алуминий е толкова малко като количество, че ни би могло да повлияе на световните цени.

| (87) | Търсенето на първичен алуминий в ЕС-25 постоянно се увеличава (с 42 % от 1996 г. до 2005 г.). Все пак европейското производство не отбелязва напредък със същото темпо. През 2004 г. производството е покрило едва 41 % от търсенето в ЕС-25, при 50 % през 1996 г. Следователно ЕС бележи нарастващ дефицит в производството, докато по-значителната част от търсенето се задоволява чрез износа от трети държави. |
| --- | --- |

(87)

Търсенето на първичен алуминий в ЕС-25 постоянно се увеличава (с 42 % от 1996 г. до 2005 г.). Все пак европейското производство не отбелязва напредък със същото темпо. През 2004 г. производството е покрило едва 41 % от търсенето в ЕС-25, при 50 % през 1996 г. Следователно ЕС бележи нарастващ дефицит в производството, докато по-значителната част от търсенето се задоволява чрез износа от трети държави.

| (88) | Alcoa твърди, че ако италианската промишленост на алуминий изчезне, нито един нов оператор от ЕС, Италия или другаде няма да може да замени загубения капацитет в Италия, тъй като производствените съоръжения на ЕС вече работят с пълен капацитет и нито един новодошъл или вече установил се производител не би пожелал да увеличи капацитета си, защото въобще не може да бъде сигурен, че ще може да си достави електроенергия на разумни цени в дългосрочен план. |
| --- | --- |

(88)

Alcoa твърди, че ако италианската промишленост на алуминий изчезне, нито един нов оператор от ЕС, Италия или другаде няма да може да замени загубения капацитет в Италия, тъй като производствените съоръжения на ЕС вече работят с пълен капацитет и нито един новодошъл или вече установил се производител не би пожелал да увеличи капацитета си, защото въобще не може да бъде сигурен, че ще може да си достави електроенергия на разумни цени в дългосрочен план.

| (89) | Alcoa добавя, че поддържането на италианските тарифни режими не застрашава с нищо интересите на останалите европейски производители, тъй като те гарантират цена на електроенергията, която е само малко по-ниска от средната цена, заплащана от производителите на първичен алуминий в ЕС-25. |
| --- | --- |

(89)

Alcoa добавя, че поддържането на италианските тарифни режими не застрашава с нищо интересите на останалите европейски производители, тъй като те гарантират цена на електроенергията, която е само малко по-ниска от средната цена, заплащана от производителите на първичен алуминий в ЕС-25.

| (90) | Сравнение на средните тарифи, прилагани за топилните пещи









  (в EUR/MWh) |
| --- | --- |
| | 2002 г. | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. |
| Средна тарифа, прилагана в Италия за топилните пещи | 22,0 | 23,4 | 24,2 | 25,1 |
| Средна тарифа, прилагана в ЕС-25 за топилните пещи | 24,9 | 24,0 | 25,1 | 26,4 |
| Средна тарифа, прилагана в ЕИП за топилните пещи | 21,4 | 21,2 | 22,0 | 23,3 |
| Средна тарифа, прилагана на световно равнище за топилните пещи | 21,1 | 19,3 | 19,4 | 21,2 |

(90)

Сравнение на средните тарифи, прилагани за топилните пещи

(в EUR/MWh)

2002 г.

2003 г.

2004 г.

2005 г.

Средна тарифа, прилагана в Италия за топилните пещи

22,0

23,4

24,2

25,1

Средна тарифа, прилагана в ЕС-25 за топилните пещи

24,9

24,0

25,1

26,4

Средна тарифа, прилагана в ЕИП за топилните пещи

21,4

21,2

22,0

23,3

Средна тарифа, прилагана на световно равнище за топилните пещи

21,1

19,3

19,4

21,2

4.1.2.5.   Липса на държавни средства

| (91) | Alcoa се опира на съдебната практика Preussen-Elektra
   (45) и Pearle
   (46), за да докаже тезата, според която въпросната мярка не е финансирана с държавни средства. Дружеството твърди, че необходимите средства за финансирането на тарифата са били осигурени от частни лица (потребителите на електроенергия) на частно лице (Alcoa), както и че намесата на държавата се ограничава до приемането на закон, налагащ плащането на изисквани суми, без да се предоставя дискреционна власт за разполагане със средствата, освен ако не е за прилагане на законно предвидения режим. Alcoa твърди по-конкретно, че Изравнителната каса не упражнява контрол върху средствата и служи само за счетоводен посредник. |
| --- | --- |

(91)

Alcoa се опира на съдебната практика Preussen-Elektra
   (45) и Pearle
   (46), за да докаже тезата, според която въпросната мярка не е финансирана с държавни средства. Дружеството твърди, че необходимите средства за финансирането на тарифата са били осигурени от частни лица (потребителите на електроенергия) на частно лице (Alcoa), както и че намесата на държавата се ограничава до приемането на закон, налагащ плащането на изисквани суми, без да се предоставя дискреционна власт за разполагане със средствата, освен ако не е за прилагане на законно предвидения режим. Alcoa твърди по-конкретно, че Изравнителната каса не упражнява контрол върху средствата и служи само за счетоводен посредник.

4.1.2.6.   По-скоро съществуваща помощ, отколкото нова помощ

| (92) | Alcoa твърди също така че ако тарифата трябва все пак да се счита за държавна помощ, то тя е по-скоро „съществуваща помощ“, отколкото „нова помощ“. |
| --- | --- |

(92)

Alcoa твърди също така че ако тарифата трябва все пак да се счита за държавна помощ, то тя е по-скоро „съществуваща помощ“, отколкото „нова помощ“.

| (93) | Дружеството твърди, че решението Alumix не е било ограничено във времето и че остава приложимо и след 31 декември 2005 г. Според дружеството тезата на Комисията, според която „промяна на обстоятелствата“ би прекратила приложимостта на решението Alumix, не е обоснована, тъй като нито либерализацията на пазара, нито функцията, възложена на Изравнителната каса, са довели до значителни изменения по отношение на изгодата (или по-скоро липсата на изгода), произтичаща от режима Alumix. След реформите предприятието Alcoa е продължило да плаща същата нетна цена, която не предоставя никаква изгода на потребителя на електроенергия, както се признава в решението Alumix. Следователно реформите не представляват „промяна на обстоятелствата“, която да доведе до обезсилване на решението. По отношение на функцията, възложена на Изравнителната каса, според Alcoa става въпрос за чисто административно изменение, без последици за същността на механизма. |
| --- | --- |

(93)

Дружеството твърди, че решението Alumix не е било ограничено във времето и че остава приложимо и след 31 декември 2005 г. Според дружеството тезата на Комисията, според която „промяна на обстоятелствата“ би прекратила приложимостта на решението Alumix, не е обоснована, тъй като нито либерализацията на пазара, нито функцията, възложена на Изравнителната каса, са довели до значителни изменения по отношение на изгодата (или по-скоро липсата на изгода), произтичаща от режима Alumix. След реформите предприятието Alcoa е продължило да плаща същата нетна цена, която не предоставя никаква изгода на потребителя на електроенергия, както се признава в решението Alumix. Следователно реформите не представляват „промяна на обстоятелствата“, която да доведе до обезсилване на решението. По отношение на функцията, възложена на Изравнителната каса, според Alcoa става въпрос за чисто административно изменение, без последици за същността на механизма.

| (94) | Alcoa заявява още, че дори и да се предположи, че е имало промяна на обстоятелствата, предприятието би могло все пак да претендира за разглеждане, като „съществуващи помощи“ съгласно член 1, буква б), подточка v), първо изречение от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета (47) (мерки, които са станали помощ впоследствие поради развитието на общия пазар), което би потвърдило съдебната практика, свързана с координационните центрове, установени в Белгия (48). В действителност, според Съда на ЕО, след като веднъж е установила, че даден режим за помощ не съставлява държавна помощ, Комисията може да преразгледа позицията си само като приложи предвидената процедура за съществуващите помощи и преразглеждането може да има само pro futuro ефект. |
| --- | --- |

(94)

Alcoa заявява още, че дори и да се предположи, че е имало промяна на обстоятелствата, предприятието би могло все пак да претендира за разглеждане, като „съществуващи помощи“ съгласно член 1, буква б), подточка v), първо изречение от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета (47) (мерки, които са станали помощ впоследствие поради развитието на общия пазар), което би потвърдило съдебната практика, свързана с координационните центрове, установени в Белгия (48). В действителност, според Съда на ЕО, след като веднъж е установила, че даден режим за помощ не съставлява държавна помощ, Комисията може да преразгледа позицията си само като приложи предвидената процедура за съществуващите помощи и преразглеждането може да има само pro futuro ефект.

| (95) | Според Alcoa фактът, че енергийните пазари са били либерализирани след приемането на решението Alumix от Комисията, не оказва влияние, тъй като либерализацията с нищо не е променила причината, поради която е било заключено, че няма помощ (тоест факта, че цените са покривали пределните разходи) и не би могла да промени характера на мярката. Следователно Комисията не може да се позове на член 1, буква б), подточка v), второ изречение от Регламент (ЕО) No 659/1999 (49) за определяне на мярката като „нова помощ“. Alcoa счита освен това, че дори и да се предположи, че либерализирането е изиграло роля, съдебната практика Alzetta
   (50) би попречила на Комисията да се основе на член 1, буква б), подточка v), второ изречение от Регламент (ЕО) No 659/1999. |
| --- | --- |

(95)

Според Alcoa фактът, че енергийните пазари са били либерализирани след приемането на решението Alumix от Комисията, не оказва влияние, тъй като либерализацията с нищо не е променила причината, поради която е било заключено, че няма помощ (тоест факта, че цените са покривали пределните разходи) и не би могла да промени характера на мярката. Следователно Комисията не може да се позове на член 1, буква б), подточка v), второ изречение от Регламент (ЕО) No 659/1999 (49) за определяне на мярката като „нова помощ“. Alcoa счита освен това, че дори и да се предположи, че либерализирането е изиграло роля, съдебната практика Alzetta
   (50) би попречила на Комисията да се основе на член 1, буква б), подточка v), второ изречение от Регламент (ЕО) No 659/1999.

| (96) | Още повече, че електроенергийният пазар е бил либерализиран преди приемането на Регламент (ЕО) No 659/1999. Следователно последният не може да се прилага към мерки в електроенергийния отрасъл, дори и те да са станали помощ след либерализирането. Тези мерки, в замяна на това, са уредени в член 1, буква б), подточка v), първо изречение от Регламент (ЕО) No 659/1999 (съществуваща помощ) и от съдебната практика Alzetta. |
| --- | --- |

(96)

Още повече, че електроенергийният пазар е бил либерализиран преди приемането на Регламент (ЕО) No 659/1999. Следователно последният не може да се прилага към мерки в електроенергийния отрасъл, дори и те да са станали помощ след либерализирането. Тези мерки, в замяна на това, са уредени в член 1, буква б), подточка v), първо изречение от Регламент (ЕО) No 659/1999 (съществуваща помощ) и от съдебната практика Alzetta.

4.1.2.7.   Оправдани правни очаквания

| (97) | Също така, Alcoa изтъква, че дори и сегашният режим да не бъде счетен за съществуваща помощ, дружеството би могло при всички положения да се позове на оправданите правни очаквания предвид на значителните инвестиции, които е направило в двата завода въз основа на предположението че тарифата не е съставлява помощ и съществуването на прецеденти в практиката за вземане на решения на Комисията, която свидетелства за известна възможност за преценка при прилагането на понятието „съществуваща помощ“, а именно решението на Комисията относно режима на освободени от данъчно облагане заделени провизии за предприятия в чужбина (51). |
| --- | --- |

(97)

Също така, Alcoa изтъква, че дори и сегашният режим да не бъде счетен за съществуваща помощ, дружеството би могло при всички положения да се позове на оправданите правни очаквания предвид на значителните инвестиции, които е направило в двата завода въз основа на предположението че тарифата не е съставлява помощ и съществуването на прецеденти в практиката за вземане на решения на Комисията, която свидетелства за известна възможност за преценка при прилагането на понятието „съществуваща помощ“, а именно решението на Комисията относно режима на освободени от данъчно облагане заделени провизии за предприятия в чужбина (51).

4.1.2.8.   Съвместимост на тарифата в Сардиния като регионална помощ

| (98) | Alcoa твърди, че по отношение на завода в Сардиния, оспорваната мярка отговаря при всички положения на условията за отпускане на регионални помощи. |
| --- | --- |

(98)

Alcoa твърди, че по отношение на завода в Сардиния, оспорваната мярка отговаря при всички положения на условията за отпускане на регионални помощи.

| (99) | Alcoa описва неблагоприятните регионални фактори в Сардиния и проблемите, на които се натъкват там промишлените производители с голямо потребление на електроенергия поради липсата на енергийна взаимосвързаност и наличието на монополистите ENEL/ENDESA, което нарушава обичайната конкуренция и държи цените на високо ниво, дори и за големите потребители. Тарифата имала за цел да преодолее този неблагоприятен фактор. |
| --- | --- |

(99)

Alcoa описва неблагоприятните регионални фактори в Сардиния и проблемите, на които се натъкват там промишлените производители с голямо потребление на електроенергия поради липсата на енергийна взаимосвързаност и наличието на монополистите ENEL/ENDESA, което нарушава обичайната конкуренция и държи цените на високо ниво, дори и за големите потребители. Тарифата имала за цел да преодолее този неблагоприятен фактор.

| (100) | Alcoa подчертава, че затварянето на топилните пещи би довело да загубата на 2 500 преки работни места. Това от своя страна би имало косвени последици върху хиляди други работни места, като се има предвид, че Alcoa е сред основните работодатели в региона. Едно незабавно затваряне би довело до още по-драматични последствия, отколкото постепенно прекратяване на дейността. |
| --- | --- |

(100)

Alcoa подчертава, че затварянето на топилните пещи би довело да загубата на 2 500 преки работни места. Това от своя страна би имало косвени последици върху хиляди други работни места, като се има предвид, че Alcoa е сред основните работодатели в региона. Едно незабавно затваряне би довело до още по-драматични последствия, отколкото постепенно прекратяване на дейността.

| (101) | Alcoa твърди, че тарифата отговаря на условието за пропорционалност, тъй като е ограничена до необходимото за преодоляване на пазарната неефективност (липсата на конкурентен пазар в Сардиния) и цената съответства на средната цена за електроенергията, заплащана от другите топилни пещи в ЕС-25. |
| --- | --- |

(101)

Alcoa твърди, че тарифата отговаря на условието за пропорционалност, тъй като е ограничена до необходимото за преодоляване на пазарната неефективност (липсата на конкурентен пазар в Сардиния) и цената съответства на средната цена за електроенергията, заплащана от другите топилни пещи в ЕС-25.

| (102) | От друга страна Alcoa счита, че липсата на постепенно намаляване не е доказана. Този критерий би трябвало да се оцени от гледна точка на пределните разходи на доставчиците. За да докаже, че тарифата не намалява постепенно, Комисията следва да предостави доказателство за увеличаването на тези разходи. По отношение на оспорваната от Комисията горна граница от 4 %, която не би гарантирала постепенното намаляване на тарифата, Alcoa твърди, че е нормално цената да бъде фиксирана за даден период. От друга страна, при поставянето на горна граница следва да се отчита обичайното развитие, а не такива необичайни събития като извънредното увеличаване на цените на петрола. На последно място, Alcoa отбелязва, че Комисията е приела постепенно намаляващия характер на механизъм, който е осигурявал изгода в течение на четири или пет години, преди постепенното ѝ намаляване (52). |
| --- | --- |

(102)

От друга страна Alcoa счита, че липсата на постепенно намаляване не е доказана. Този критерий би трябвало да се оцени от гледна точка на пределните разходи на доставчиците. За да докаже, че тарифата не намалява постепенно, Комисията следва да предостави доказателство за увеличаването на тези разходи. По отношение на оспорваната от Комисията горна граница от 4 %, която не би гарантирала постепенното намаляване на тарифата, Alcoa твърди, че е нормално цената да бъде фиксирана за даден период. От друга страна, при поставянето на горна граница следва да се отчита обичайното развитие, а не такива необичайни събития като извънредното увеличаване на цените на петрола. На последно място, Alcoa отбелязва, че Комисията е приела постепенно намаляващия характер на механизъм, който е осигурявал изгода в течение на четири или пет години, преди постепенното ѝ намаляване (52).

| (103) | Alcoa твърди, че тарифата е временна в смисъл, че е предвидено да продължи да съществува, докато проблемът с взаимосвързаността с полуострова бъде разрешен (вероятно през 2010 г.). Освен това, тезата на Комисията, според която мярката е действаща от повече от пет години, е неоснователна, тъй като досега тарифата не е съставлявала помощ. |
| --- | --- |

(103)

Alcoa твърди, че тарифата е временна в смисъл, че е предвидено да продължи да съществува, докато проблемът с взаимосвързаността с полуострова бъде разрешен (вероятно през 2010 г.). Освен това, тезата на Комисията, според която мярката е действаща от повече от пет години, е неоснователна, тъй като досега тарифата не е съставлявала помощ.

| (104) | Накрая, Alcoa твърди, че Насоките за 2007 г. за национална регионална помощ за периода 2007—2013 г. (53) не са приложими в конкретния случай, тъй като тарифата е била предоставена преди 2007 г. и следователно трябва да се разглежда спрямо Насоките от 1998 г. (54), както се посочва в преходните разпоредби на Насоките от 2007 г. |
| --- | --- |

(104)

Накрая, Alcoa твърди, че Насоките за 2007 г. за национална регионална помощ за периода 2007—2013 г. (53) не са приложими в конкретния случай, тъй като тарифата е била предоставена преди 2007 г. и следователно трябва да се разглежда спрямо Насоките от 1998 г. (54), както се посочва в преходните разпоредби на Насоките от 2007 г.

4.2.   Коментари на трети страни

4.2.1.   Дело C 38/A/04

| (105) | Конкурент на Portovesme Srl (55) е представил анализ на тарифата Alumix, в който се заключава, че всички преференциални тарифи, предоставени в Сардиния от публичните органи на Италия въз основа на указа от 2004 г. съставляват неправомерни държавни помощи, които не могат да бъдат разрешени като регионална оперативна помощ и следователно трябва да бъдат обявени за несъвместими. |
| --- | --- |

(105)

Конкурент на Portovesme Srl (55) е представил анализ на тарифата Alumix, в който се заключава, че всички преференциални тарифи, предоставени в Сардиния от публичните органи на Италия въз основа на указа от 2004 г. съставляват неправомерни държавни помощи, които не могат да бъдат разрешени като регионална оперативна помощ и следователно трябва да бъдат обявени за несъвместими.

4.2.2.   Дело C 36/B/06

| (106) | Две асоциации на производители на алуминий твърдят, че въпросните тарифи са необходими, за да се попречи на преместването на промишлеността извън ЕС, докато се чакат дългосрочни решения. |
| --- | --- |

(106)

Две асоциации на производители на алуминий твърдят, че въпросните тарифи са необходими, за да се попречи на преместването на промишлеността извън ЕС, докато се чакат дългосрочни решения.

| (107) | Споменатият в съображение 105 конкурент на Portovesme Srl поиска Комисията да вземе предвид приноса му в дело C 13/06 (56), за да направи оценка и на конкретния случай. Още един път, това предприятие заключава, че въпросните тарифи трябва да се обявят за несъвместими. |
| --- | --- |

(107)

Споменатият в съображение 105 конкурент на Portovesme Srl поиска Комисията да вземе предвид приноса му в дело C 13/06 (56), за да направи оценка и на конкретния случай. Още един път, това предприятие заключава, че въпросните тарифи трябва да се обявят за несъвместими.

| (108) | Италия поиска Комисията да не взима предвид това мнение, което тя счита за неуместно, тъй като дело C 13/06 не се отнася до същата тема: според нея разгледаните мерки в дело C 13/06 съставляват нова помощ, докато тарифата Alcoa съставлява удължаване на съществуваща мярка. Освен това, заинтересованата трета страна, която не е производител на алуминий, не е пряко засегната от мярката, от която се ползва Alcoa. |
| --- | --- |

(108)

Италия поиска Комисията да не взима предвид това мнение, което тя счита за неуместно, тъй като дело C 13/06 не се отнася до същата тема: според нея разгледаните мерки в дело C 13/06 съставляват нова помощ, докато тарифата Alcoa съставлява удължаване на съществуваща мярка. Освен това, заинтересованата трета страна, която не е производител на алуминий, не е пряко засегната от мярката, от която се ползва Alcoa.

| (109) | Комисията не може да уважи искането на Италия. Фактът, че тарифата Alcoa се вписва в различен исторически контекст от този на другите тарифи, не означава, че изразените мнения са неуместни, доколкото имат връзка с такива важни аспекти като характера на държавна помощ на тарифите за електроенергия, прилагани в Сардиния, техния принос към регионалното развитие и последиците им върху конкуренцията. От друга страна, по отношение на проучване по член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, не е необходимо трета страна да бъде пряко и лично засегната от мярката, по повод на която представя коментарите си. |
| --- | --- |

(109)

Комисията не може да уважи искането на Италия. Фактът, че тарифата Alcoa се вписва в различен исторически контекст от този на другите тарифи, не означава, че изразените мнения са неуместни, доколкото имат връзка с такива важни аспекти като характера на държавна помощ на тарифите за електроенергия, прилагани в Сардиния, техния принос към регионалното развитие и последиците им върху конкуренцията. От друга страна, по отношение на проучване по член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, не е необходимо трета страна да бъде пряко и лично засегната от мярката, по повод на която представя коментарите си.

5.   КОМЕНТАРИ НА ИТАЛИЯ

5.1.   Дело C 38/A/04

5.1.1.   Тарифата цели да компенсира пазарна неефективност

| (110) | Италия набляга на факта, че електроенергийният пазар на ЕС все още не е напълно конкурентен, както признава и самата Комисия. Предприятията, по-конкретно тези с голямо потребление на електроенергия, не са в състояние да купуват електроенергия при сравними условия в отделните държави-членки. |
| --- | --- |

(110)

Италия набляга на факта, че електроенергийният пазар на ЕС все още не е напълно конкурентен, както признава и самата Комисия. Предприятията, по-конкретно тези с голямо потребление на електроенергия, не са в състояние да купуват електроенергия при сравними условия в отделните държави-членки.

| (111) | В Италия, въпреки либерализирането на отрасъла, пазарът се характеризира със структурни недостатъци (например липсата на взаимосвързаност), които водят до високи цени на електроенергията и концентрирана структура на пазара, което затруднява потребителите при избора на доставчик на електроенергия. Проблемите са особено очебийни в Сардиния, тъй като в региона има само двама доставчици. Ето защо Италия твърди, че специален тарифен режим, отчитащ профила на търсенето, би следвало да се счита за обоснована регулаторна мярка, за да се симулират механизмите, които би трябвало да са налице при един напълно конкурентен пазар. Този тип намеса би възстановил равенството на условията между предприятията с голямо потребление на електроенергия, които функционират в отделните държави-членки. |
| --- | --- |

(111)

В Италия, въпреки либерализирането на отрасъла, пазарът се характеризира със структурни недостатъци (например липсата на взаимосвързаност), които водят до високи цени на електроенергията и концентрирана структура на пазара, което затруднява потребителите при избора на доставчик на електроенергия. Проблемите са особено очебийни в Сардиния, тъй като в региона има само двама доставчици. Ето защо Италия твърди, че специален тарифен режим, отчитащ профила на търсенето, би следвало да се счита за обоснована регулаторна мярка, за да се симулират механизмите, които би трябвало да са налице при един напълно конкурентен пазар. Този тип намеса би възстановил равенството на условията между предприятията с голямо потребление на електроенергия, които функционират в отделните държави-членки.

5.1.2.   Тарифата не съставлява държавна помощ

| (112) | По отношение на Alcoa, Италия твърди, че Комисията е сметнала, че първоначалната тарифа Alumix, създадена с указа от 1995 г., не е съставлявала държавна помощ, тъй като е била обективно свързана с профила на потребление на топилната пещ, и е отчитала спецификата на търсенето и предлагането във въпросните региони. |
| --- | --- |

(112)

По отношение на Alcoa, Италия твърди, че Комисията е сметнала, че първоначалната тарифа Alumix, създадена с указа от 1995 г., не е съставлявала държавна помощ, тъй като е била обективно свързана с профила на потребление на топилната пещ, и е отчитала спецификата на търсенето и предлагането във въпросните региони.

| (113) | Според Италия, указът от 2004 г. се основава на същите фактически елементи, като тези, които са довели до заключението на Комисията за липса на държавна помощ, като същевременно се взима предвид кризата, в която се намира понастоящем металургичната промишленост на Сардиния. Единствената разлика между старата и новата система се отнася до „тарифната структура“. Според Италия тези изменения са се наложили, за да се гарантира „тарифната неутралност“ след установяването на вътрешен енергиен пазар. |
| --- | --- |

(113)

Според Италия, указът от 2004 г. се основава на същите фактически елементи, като тези, които са довели до заключението на Комисията за липса на държавна помощ, като същевременно се взима предвид кризата, в която се намира понастоящем металургичната промишленост на Сардиния. Единствената разлика между старата и новата система се отнася до „тарифната структура“. Според Италия тези изменения са се наложили, за да се гарантира „тарифната неутралност“ след установяването на вътрешен енергиен пазар.

| (114) | По-конкретно Италия твърди, че тарифата Alcoa не попада под забраната на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, защото не води до прехвърлянето на държавни средства и не е в състояние да наруши конкуренцията или да повлияе на вътреобщностната търговия. Точно защото този тарифен режим не съставлява държавна помощ, тя не е сметнала за необходимо да нотифицира указа от 2004 г. Тя твърди, че, независимо от всичко, е прекратила прилагането на този указ спрямо Alcoa след започването на подробното разследване. |
| --- | --- |

(114)

По-конкретно Италия твърди, че тарифата Alcoa не попада под забраната на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, защото не води до прехвърлянето на държавни средства и не е в състояние да наруши конкуренцията или да повлияе на вътреобщностната търговия. Точно защото този тарифен режим не съставлява държавна помощ, тя не е сметнала за необходимо да нотифицира указа от 2004 г. Тя твърди, че, независимо от всичко, е прекратила прилагането на този указ спрямо Alcoa след започването на подробното разследване.

5.1.3.   Липса на държавни средства

| (115) | По отношение на използването на държавни ресурси, Италия твърди, че тарифната система е напълно сравнима с въпросната система в делото Preussen-Elektra, в което Съдът на ЕО е заявил, че не е налице използване на публични средства. В качеството си на „технически счетоводен орган“, Изравнителната каса не може да разполага свободно със средствата, които управлява. Фактът, че AEEG и Министерството на финансите могат да упражняват известен контрол върху нейните дейности не означава обаче, че държавата е в състояние да използва въпросните средства, както тя реши за уместно. |
| --- | --- |

(115)

По отношение на използването на държавни ресурси, Италия твърди, че тарифната система е напълно сравнима с въпросната система в делото Preussen-Elektra, в което Съдът на ЕО е заявил, че не е налице използване на публични средства. В качеството си на „технически счетоводен орган“, Изравнителната каса не може да разполага свободно със средствата, които управлява. Фактът, че AEEG и Министерството на финансите могат да упражняват известен контрол върху нейните дейности не означава обаче, че държавата е в състояние да използва въпросните средства, както тя реши за уместно.

5.1.4.   Липса на последици за търговията

| (116) | Що се отнася до последиците за вътреобщностната търговия, представените от Италия доводи са същите като тези на Alcoa (вж. съображения 86—90 по-горе). |
| --- | --- |

(116)

Що се отнася до последиците за вътреобщностната търговия, представените от Италия доводи са същите като тези на Alcoa (вж. съображения 86—90 по-горе).

5.1.5.   Тарифата на Сардиния е съвместима с приложимите към регионалните държавните помощи правила

| (117) | Италия счита, че приложимата в Сардиния тарифа може, при всички положения, да се счита за съвместима с общия пазар като регионална помощ въз основа на съображенията по-долу. Недостатъците на пазара в Сардиния представляват неблагоприятни регионални фактори, които тарифата цели да премахне. Тарифата оказва положително влияние върху заетостта и върху запазването на социалната и икономическата обстановка на острова. Тя е пропорционална на неблагоприятните фактори, които засягат ползвателя, и е с кратковременен и преходен характер. |
| --- | --- |

(117)

Италия счита, че приложимата в Сардиния тарифа може, при всички положения, да се счита за съвместима с общия пазар като регионална помощ въз основа на съображенията по-долу. Недостатъците на пазара в Сардиния представляват неблагоприятни регионални фактори, които тарифата цели да премахне. Тарифата оказва положително влияние върху заетостта и върху запазването на социалната и икономическата обстановка на острова. Тя е пропорционална на неблагоприятните фактори, които засягат ползвателя, и е с кратковременен и преходен характер.

5.2.   Дело C 36/B/06

5.2.1.   Липса на държавна помощ

| (118) | Италия не е счела за необходимо да нотифицира, както предвиждат правилата за държавните помощи, удължаването на тарифата, предвидено в член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, тъй като мярката продължава да не съставлява държавна помощ. В действителност Италия счита, че удължаването на мярка, която няма характера на помощ, се различава от удължаването на мярка, която съставлява помощ, в смисъл че според нея само последната може да се счита за нова помощ. |
| --- | --- |

(118)

Италия не е счела за необходимо да нотифицира, както предвиждат правилата за държавните помощи, удължаването на тарифата, предвидено в член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, тъй като мярката продължава да не съставлява държавна помощ. В действителност Италия счита, че удължаването на мярка, която няма характера на помощ, се различава от удължаването на мярка, която съставлява помощ, в смисъл че според нея само последната може да се счита за нова помощ.

| (119) | Също като Alcoa, Италия поддържа тезата, че решението Alumix не е било ограничено във времето, като това е било умишлено и показва, че самата Комисия е допуснала, че тарифата е съставлявала необходима мярка в дългосрочен план. В подкрепа на тези доводи Италия се позовава на точката от решението Alumix, в което Комисията заявява, че „преструктурирането на Alumix и възстановяването на жизнеспособността на предприятието са добра гаранция за дългосрочното развитие на тези региони“. |
| --- | --- |

(119)

Също като Alcoa, Италия поддържа тезата, че решението Alumix не е било ограничено във времето, като това е било умишлено и показва, че самата Комисия е допуснала, че тарифата е съставлявала необходима мярка в дългосрочен план. В подкрепа на тези доводи Италия се позовава на точката от решението Alumix, в което Комисията заявява, че „преструктурирането на Alumix и възстановяването на жизнеспособността на предприятието са добра гаранция за дългосрочното развитие на тези региони“.

5.2.2.   Липса на изгода, държавни средства и на последици за търговията

| (120) | Италия твърди, че тарифата не води до никаква изгода, поради вече изложените от Alcoa причини в съображения 80—85, че няма последици за търговията (вж. съображения 86—90) и не представлява прехвърляне на държавни средства (вж. съображение 115). |
| --- | --- |

(120)

Италия твърди, че тарифата не води до никаква изгода, поради вече изложените от Alcoa причини в съображения 80—85, че няма последици за търговията (вж. съображения 86—90) и не представлява прехвърляне на държавни средства (вж. съображение 115).

| (121) | Италия се позовава на производствения свръхкапацитет на електроенергия в Сардиния и подчертава, че предвид това положение, Alcoa би следвало по принцип да бъде в много изгодна позиция при преговори и да заплаща конкурентна цена, малко по-висока от пределните производствени разходи на производителя. Фактът, че това не е възможно в Сардиния се обяснява, според Италия, с поведението на доминиращия оператор, който може да определя цената на острова и няма никакъв икономически интерес да продава на по-ниска цена, като се има предвид, че Alcoa няма откъде другаде да закупи електроенергията, от която се нуждае. Освен това, в положение на дуопол (ENEL и ENDESA – днес E.ON (57), двата оператора могат да имат интерес да прилагат по-висока цена от оптималната цена от икономическа гледна точка, за да се избегне създаването на „негативен прецедент“ в останалата част на Италия. Като се има предвид значителният пазарен дял, който все още притежава ENEL, предишният монополист (58), Италия заключава, че няма чувствителна разлика между цената, предоставена на Alcoa в монополно положение (разрешено от Комисията с решението Alumix), и тарифата, приложима към сегашните не по-благоприятни пазарни условия. |
| --- | --- |

(121)

Италия се позовава на производствения свръхкапацитет на електроенергия в Сардиния и подчертава, че предвид това положение, Alcoa би следвало по принцип да бъде в много изгодна позиция при преговори и да заплаща конкурентна цена, малко по-висока от пределните производствени разходи на производителя. Фактът, че това не е възможно в Сардиния се обяснява, според Италия, с поведението на доминиращия оператор, който може да определя цената на острова и няма никакъв икономически интерес да продава на по-ниска цена, като се има предвид, че Alcoa няма откъде другаде да закупи електроенергията, от която се нуждае. Освен това, в положение на дуопол (ENEL и ENDESA – днес E.ON (57), двата оператора могат да имат интерес да прилагат по-висока цена от оптималната цена от икономическа гледна точка, за да се избегне създаването на „негативен прецедент“ в останалата част на Италия. Като се има предвид значителният пазарен дял, който все още притежава ENEL, предишният монополист (58), Италия заключава, че няма чувствителна разлика между цената, предоставена на Alcoa в монополно положение (разрешено от Комисията с решението Alumix), и тарифата, приложима към сегашните не по-благоприятни пазарни условия.

| (122) | Италия оспорва също така и позоваването на средните цени IPEX, поради вече описаните причини в съображение 83. |
| --- | --- |

(122)

Италия оспорва също така и позоваването на средните цени IPEX, поради вече описаните причини в съображение 83.

5.2.3.   Мярката не е неправомерна

| (123) | Италия твърди също така че икономическите предпоставки в основата на решението Alumix не са се променили в течение на годините, така че удължаването на тарифата не включва нов елемент и следователно не може да се счита като нова помощ. От друга страна е неправилно мярката да се счита за неправомерна помощ. |
| --- | --- |

(123)

Италия твърди също така че икономическите предпоставки в основата на решението Alumix не са се променили в течение на годините, така че удължаването на тарифата не включва нов елемент и следователно не може да се счита като нова помощ. От друга страна е неправилно мярката да се счита за неправомерна помощ.

5.2.4.   Тарифата е оправдана

| (124) | Италия твърди, че в своята оценка Комисията е трябвало да вземе предвид и заключенията, формулирани в първия доклад на Групата на високо равнище за енергетиката, околната среда и конкурентоспособността, с които се изтъкват два нови фактора, които са довели до ограничаването на производството на алуминий през последните години, тоест глобализирането на референтния пазар за този продукт и възникването на вътрешния енергиен пазар. |
| --- | --- |

(124)

Италия твърди, че в своята оценка Комисията е трябвало да вземе предвид и заключенията, формулирани в първия доклад на Групата на високо равнище за енергетиката, околната среда и конкурентоспособността, с които се изтъкват два нови фактора, които са довели до ограничаването на производството на алуминий през последните години, тоест глобализирането на референтния пазар за този продукт и възникването на вътрешния енергиен пазар.

| (125) | По-специално, проблемът с високата цена на електроенергията, необходима за производството на алуминий в Сардиния и във Венето, призната в решението Alumix, не е намерил своето разрешение от 1996 г. насам Нерешаването му оправдава удължаването на тарифата, която при всички положения е била замислена като дългосрочна мярка, целяща да благоприятства промишленото развитие. Италия подчертава, че останалите елементи, които Комисията е взела предвид в решението Alumix, а именно профилите на потребление на топилните пещи за алуминий и недостатъчната либерализация на електроенергийния пазар, също остават непроменени. |
| --- | --- |

(125)

По-специално, проблемът с високата цена на електроенергията, необходима за производството на алуминий в Сардиния и във Венето, призната в решението Alumix, не е намерил своето разрешение от 1996 г. насам Нерешаването му оправдава удължаването на тарифата, която при всички положения е била замислена като дългосрочна мярка, целяща да благоприятства промишленото развитие. Италия подчертава, че останалите елементи, които Комисията е взела предвид в решението Alumix, а именно профилите на потребление на топилните пещи за алуминий и недостатъчната либерализация на електроенергийния пазар, също остават непроменени.

| (126) | Италия твърди, че докато пазарът не бъде напълно либерализиран, е необходимо преференциалните тарифи за електроенергия да бъдат удължени, както и евентуалните подобни инструменти, въведени от други държави-членки, с цел запазването и укрепването на конкурентоспособността на европейската промишленост. |
| --- | --- |

(126)

Италия твърди, че докато пазарът не бъде напълно либерализиран, е необходимо преференциалните тарифи за електроенергия да бъдат удължени, както и евентуалните подобни инструменти, въведени от други държави-членки, с цел запазването и укрепването на конкурентоспособността на европейската промишленост.

| (127) | Според Италия единственото дългосрочно решение за намаляване на разходите за електроенергия, се състои в изграждането на подходяща инфраструктура за производство на електроенергия и взаимосвързаност, която реално да отвори пазара за нови оператори. Италия споменава газопровода GALSI, по който ще се транспортира природен газ от Алжир към Европа през Сардиния, и системата за подводни кабели SAPEI, която ще подобри взаимосвързаността с полуострова. Като има предвид, че тази инфраструктура в момента е в процес на изграждане, Италия твърди, че тарифите трябва да бъдат запазени до завършването ѝ. |
| --- | --- |

(127)

Според Италия единственото дългосрочно решение за намаляване на разходите за електроенергия, се състои в изграждането на подходяща инфраструктура за производство на електроенергия и взаимосвързаност, която реално да отвори пазара за нови оператори. Италия споменава газопровода GALSI, по който ще се транспортира природен газ от Алжир към Европа през Сардиния, и системата за подводни кабели SAPEI, която ще подобри взаимосвързаността с полуострова. Като има предвид, че тази инфраструктура в момента е в процес на изграждане, Италия твърди, че тарифите трябва да бъдат запазени до завършването ѝ.

| (128) | Освен това Италия подчертава, че настоящото дело не може да се сравнява с дело C 34/02, което Комисията цитира в решението си за откриване на процедурата от 2006 г., с което намеква, че вече е установила, че липсата на електроенергийна взаимосвързаност не съставлява неблагоприятен регионален фактор за Сардиния. Според нея това дело е засягало помощите, предназначени за малките и средните предприятия, които нямат голямо потребление на енергия и които, в резултат на това, страдат по-малко от предприятие като Alcoa от липсата на адекватна електроенергийна структура и от недостатъците на електроенергийния пазар в Сардиния. |
| --- | --- |

(128)

Освен това Италия подчертава, че настоящото дело не може да се сравнява с дело C 34/02, което Комисията цитира в решението си за откриване на процедурата от 2006 г., с което намеква, че вече е установила, че липсата на електроенергийна взаимосвързаност не съставлява неблагоприятен регионален фактор за Сардиния. Според нея това дело е засягало помощите, предназначени за малките и средните предприятия, които нямат голямо потребление на енергия и които, в резултат на това, страдат по-малко от предприятие като Alcoa от липсата на адекватна електроенергийна структура и от недостатъците на електроенергийния пазар в Сардиния.

| (129) | Италия също така изтъква, че Групата на високо равнище е наясно, че е необходимо на територията на ЕС да се запазят предприятията с голямо потребление на енергия като тези за преработка на черни и цветни метали (59), като се подобри конкурентоспособността им, и по-конкретно като се улесни достъпът за тях до електроенергия на конкурентни цени. |
| --- | --- |

(129)

Италия също така изтъква, че Групата на високо равнище е наясно, че е необходимо на територията на ЕС да се запазят предприятията с голямо потребление на енергия като тези за преработка на черни и цветни метали (59), като се подобри конкурентоспособността им, и по-конкретно като се улесни достъпът за тях до електроенергия на конкурентни цени.

| (130) | Италия предоставя подробно описание на приетите от други държави-членки мерки, по-специално от Германия, Испания, Франция, Финландия и Гърция, за намаляване на разходите за електроенергия на предприятията с голямо потребление на енергия, и за предотвратяване на преместването им извън ЕС. Италия изтъква, че макар и под различни форми, тези мерки имат същите икономически ефекти като нейната преференциална тарифа, и набляга на факта, че би било желателно ЕС да хармонизира всички тези мерки, така че условията за конкуренцията да се изравнят между европейските предприятия и конкурентите им от трети държави. Въпреки това, в краткосрочен план мерките, които тя е приела, не би следвало да се считат като помощ. По-скоро би трябвало да се оценят, като към тях се приложат същите правила като тези, които са били въведени от други държави-членки. |
| --- | --- |

(130)

Италия предоставя подробно описание на приетите от други държави-членки мерки, по-специално от Германия, Испания, Франция, Финландия и Гърция, за намаляване на разходите за електроенергия на предприятията с голямо потребление на енергия, и за предотвратяване на преместването им извън ЕС. Италия изтъква, че макар и под различни форми, тези мерки имат същите икономически ефекти като нейната преференциална тарифа, и набляга на факта, че би било желателно ЕС да хармонизира всички тези мерки, така че условията за конкуренцията да се изравнят между европейските предприятия и конкурентите им от трети държави. Въпреки това, в краткосрочен план мерките, които тя е приела, не би следвало да се считат като помощ. По-скоро би трябвало да се оценят, като към тях се приложат същите правила като тези, които са били въведени от други държави-членки.

6.   ОЦЕНКА НА МЯРКАТА

6.1.   Обхват във времето и материален обхват на разследването

| (131) | На първо време, Комисията счита за необходимо да уточни обхвата във времето и материалния обхват на разследването, определени в решенията за откриване на процедурата. |
| --- | --- |

(131)

На първо време, Комисията счита за необходимо да уточни обхвата във времето и материалния обхват на разследването, определени в решенията за откриване на процедурата.

6.1.1.   Процедура от 2004 г. (дело C 38/A/04)

| (132) | Това разяснение се налага, поради това, че към момента на влизане в сила на указа от 2004 г. през месец април на същата година, преференциалната тарифа, предоставена на Alcoa, е била разрешена съгласно правилата за държавни помощи (решение Alumix) до декември 2005 г. (60) |
| --- | --- |

(132)

Това разяснение се налага, поради това, че към момента на влизане в сила на указа от 2004 г. през месец април на същата година, преференциалната тарифа, предоставена на Alcoa, е била разрешена съгласно правилата за държавни помощи (решение Alumix) до декември 2005 г. (60)

| (133) | Тъй като режимът Alumix и оспорваните разпоредби от 2004 г. се застъпват във времето, е уместно да се определи дали с решението за откриване на процедура от 2004 г. се поставя под въпрос удължаването на тарифата извън първоначалната продължителност на режима Alumix (тоест след 1 януари 2006 г.), или се оспорва също така режимът Alumix като такъв за периода 2004—2005 г., поради измененията, внесени във финансовия му механизъм. |
| --- | --- |

(133)

Тъй като режимът Alumix и оспорваните разпоредби от 2004 г. се застъпват във времето, е уместно да се определи дали с решението за откриване на процедура от 2004 г. се поставя под въпрос удължаването на тарифата извън първоначалната продължителност на режима Alumix (тоест след 1 януари 2006 г.), или се оспорва също така режимът Alumix като такъв за периода 2004—2005 г., поради измененията, внесени във финансовия му механизъм.

| (134) | При внимателен прочит на решението се вижда, че с него като цяло се оспорва новият тарифен режим, създаден с указа от 2004 г., в полза на няколко получателя (Portovesme Srl, ILA Spa, Euroalluminia Spa и Alcoa) и не би следвало да се тълкува като преразглеждане на режима Alumix като такъв. Това заключение е потвърдено от коментарите по-долу. |
| --- | --- |

(134)

При внимателен прочит на решението се вижда, че с него като цяло се оспорва новият тарифен режим, създаден с указа от 2004 г., в полза на няколко получателя (Portovesme Srl, ILA Spa, Euroalluminia Spa и Alcoa) и не би следвало да се тълкува като преразглеждане на режима Alumix като такъв. Това заключение е потвърдено от коментарите по-долу.

| (135) | Преди всичко, въпросната мярка е предмет на общо разглеждане, при което не се прави разлика между бенефициерите. Поради това правното положение на Alcoa, ползвател на тарифата Alumix, която е била разрешена, не е нито описана, нито подробно оценена. |
| --- | --- |

(135)

Преди всичко, въпросната мярка е предмет на общо разглеждане, при което не се прави разлика между бенефициерите. Поради това правното положение на Alcoa, ползвател на тарифата Alumix, която е била разрешена, не е нито описана, нито подробно оценена.

| (136) | На второ място, коментарите на Комисията по съществената разлика, която съществува между режима Alumix и новия тарифен режим (61), целят само да докажат, че обхватът на формулираните заключения по делото Alumix не може да бъде разширен към новия режим поради механизма му на финансиране, който е различен. |
| --- | --- |

(136)

На второ място, коментарите на Комисията по съществената разлика, която съществува между режима Alumix и новия тарифен режим (61), целят само да докажат, че обхватът на формулираните заключения по делото Alumix не може да бъде разширен към новия режим поради механизма му на финансиране, който е различен.

| (137) | На трето място, ако решението за откриване на процедура от 2004 г. е целяло да оспори първоначалния режим Alumix, в него е щяло да бъде цитирано правното основание, с което е било разрешено предоставянето на режима (указа от 1995 г.) и са щели да бъдат направени някои разяснения на причините, поради които тарифният механизъм, изменен с новата правна уредба, засяга валидността на формулираните от Комисията заключения по делото Alumix преди датата на изтичане на режима. |
| --- | --- |

(137)

На трето място, ако решението за откриване на процедура от 2004 г. е целяло да оспори първоначалния режим Alumix, в него е щяло да бъде цитирано правното основание, с което е било разрешено предоставянето на режима (указа от 1995 г.) и са щели да бъдат направени някои разяснения на причините, поради които тарифният механизъм, изменен с новата правна уредба, засяга валидността на формулираните от Комисията заключения по делото Alumix преди датата на изтичане на режима.

| (138) | Поради това, Комисията счита, че по отношение на Alcoa решението за откриване на процедура от 2004 г. оспорва удължаването на режима Alumix след изтичането му на 31 декември 2005 г. Следователно обхватът във времето на разследването от 2004 г. е бил ограничен до периода, започващ на 1 януари 2006 г. |
| --- | --- |

(138)

Поради това, Комисията счита, че по отношение на Alcoa решението за откриване на процедура от 2004 г. оспорва удължаването на режима Alumix след изтичането му на 31 декември 2005 г. Следователно обхватът във времето на разследването от 2004 г. е бил ограничен до периода, започващ на 1 януари 2006 г.

| (139) | Все пак, на тази дата указът от 2004 г. е бил заменен със Закон No 80/2005, влязъл в сила на 1 януари 2006 г. (вж. съображения 48 и 142). Следователно по същество, този указ няма отношение с целите на настоящото проучване. |
| --- | --- |

(139)

Все пак, на тази дата указът от 2004 г. е бил заменен със Закон No 80/2005, влязъл в сила на 1 януари 2006 г. (вж. съображения 48 и 142). Следователно по същество, този указ няма отношение с целите на настоящото проучване.

6.1.2.   Процедура от 2006 г. (дело C 36/В/06)

| (140) | Текстът на решението за откриване на процедура от 2006 г. не се поддава на тълкуване и недвусмислено оспорва удължаването на тарифата до 2010 г., предвидено в Закон No 80/2005 (62), а не режима Alumix като такъв. |
| --- | --- |

(140)

Текстът на решението за откриване на процедура от 2006 г. не се поддава на тълкуване и недвусмислено оспорва удължаването на тарифата до 2010 г., предвидено в Закон No 80/2005 (62), а не режима Alumix като такъв.

| (141) | По отношение на обхвата във времето на разследването от 2006 г. Комисията установява, че в този случай няма застъпване между режима Alumix, който е изтекъл през декември 2005 г., и оспорваното удължаване на тарифата, влязло в сила на 1 януари 2006 г. (вж. съображение 48 по-горе), както потвърждава и точка 132 от решението на Първоинстанционния съд. |
| --- | --- |

(141)

По отношение на обхвата във времето на разследването от 2006 г. Комисията установява, че в този случай няма застъпване между режима Alumix, който е изтекъл през декември 2005 г., и оспорваното удължаване на тарифата, влязло в сила на 1 януари 2006 г. (вж. съображение 48 по-горе), както потвърждава и точка 132 от решението на Първоинстанционния съд.

6.1.3.   Заключения за обхвата на решението

| (142) | Като се има предвид, че към 1 януари 2006 г. указът от 2004 г. е бил заменен със Закон No 80/2005, това правно основание вече няма пряко отношение към разследването. Разследването засяга конкретна мярка: удължаването на тарифата Alcoa от 1 януари 2006 г. до 31 декември 2010 г., приведено в действие съгласно Закон No 80/2005, заедно с подзаконовите разпоредби, приети в тази област от AEEG. Все пак, ако Италия сметне, че въпреки приемането на Закон No 80/2005, указът от 2004 г. може да послужи за правно основание за периода между януари 2006 г. и юни 2007 г., трябва да се вземе предвид, че заключенията на настоящото решение се прилагат също и към мярката, въведена с указа от 2004 г. (63) |
| --- | --- |

(142)

Като се има предвид, че към 1 януари 2006 г. указът от 2004 г. е бил заменен със Закон No 80/2005, това правно основание вече няма пряко отношение към разследването. Разследването засяга конкретна мярка: удължаването на тарифата Alcoa от 1 януари 2006 г. до 31 декември 2010 г., приведено в действие съгласно Закон No 80/2005, заедно с подзаконовите разпоредби, приети в тази област от AEEG. Все пак, ако Италия сметне, че въпреки приемането на Закон No 80/2005, указът от 2004 г. може да послужи за правно основание за периода между януари 2006 г. и юни 2007 г., трябва да се вземе предвид, че заключенията на настоящото решение се прилагат също и към мярката, въведена с указа от 2004 г. (63)

6.2.   Съществуване на държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО

| (143) | По смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО една мярка е държавна помощ, ако отговаря едновременно на следните условия: мярката a) предоставя икономическа изгода на бенефициера; б) се предоставя от държавата чрез държавни ресурси; в) е избирателна; г) има последици върху вътреобщностната търговия и нейният характер е такъв, че може да наруши конкуренцията в ЕС. |
| --- | --- |

(143)

По смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО една мярка е държавна помощ, ако отговаря едновременно на следните условия: мярката a) предоставя икономическа изгода на бенефициера; б) се предоставя от държавата чрез държавни ресурси; в) е избирателна; г) има последици върху вътреобщностната търговия и нейният характер е такъв, че може да наруши конкуренцията в ЕС.

| (144) | И Италия, и Alcoa твърдят, че тарифата не съставлява държавна помощ. |
| --- | --- |

(144)

И Италия, и Alcoa твърдят, че тарифата не съставлява държавна помощ.

6.2.1.   Съществуване на изгода

| (145) | Комисията установява предварително, че в рамките на тарифния режим, създаден с член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, държавата се намесва, за да задържи електроенергията на категорично по-ниска цена, отколкото предприятието Alcoa би могло да получи (и е получило) при реални пазарни условия. Ако Alcoa е можело да получи тази намалена цена пряко от един от доставчиците на електроенергия от разглежданите региони, държавна намеса нямаше да е необходима. Нито Италия, нито Alcoa оспорват твърдението, според което в тези региони текущите пазарни цени са по-високи от реално заплащаната от Alcoa цена, благодарение на възстановяването на суми от Изравнителната каса. |
| --- | --- |

(145)

Комисията установява предварително, че в рамките на тарифния режим, създаден с член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, държавата се намесва, за да задържи електроенергията на категорично по-ниска цена, отколкото предприятието Alcoa би могло да получи (и е получило) при реални пазарни условия. Ако Alcoa е можело да получи тази намалена цена пряко от един от доставчиците на електроенергия от разглежданите региони, държавна намеса нямаше да е необходима. Нито Италия, нито Alcoa оспорват твърдението, според което в тези региони текущите пазарни цени са по-високи от реално заплащаната от Alcoa цена, благодарение на възстановяването на суми от Изравнителната каса.

| (146) | По отношение на метода, предложен от Alcoa за оценка на съществуването или не на изгода (с други думи, за определяне на това дали преференциалната цена е по-ниска от цената, която дружеството би получило на напълно конкурентен пазар), е уместно да се уточни преди всичко, че тази обосновка вече е била отхвърлена в решението на Първоинстанционния съд (точка 71). Нито общностните съдилища, нито Комисията някога са взимали предвид, за да определят дали съществува или не изгода, условия, които биха преобладавали на един хипотетичен по-ефективен пазар. Референтната рамка винаги е съставена от условията, преобладаващи на реалния пазар, както се вижда, например, от делото „холандски градинари“ (64), в контекста на което Комисията приложи критерия на оператора в пазарна икономика, за да оцени дали някои цени на газа биха предоставили или не изгода. |
| --- | --- |

(146)

По отношение на метода, предложен от Alcoa за оценка на съществуването или не на изгода (с други думи, за определяне на това дали преференциалната цена е по-ниска от цената, която дружеството би получило на напълно конкурентен пазар), е уместно да се уточни преди всичко, че тази обосновка вече е била отхвърлена в решението на Първоинстанционния съд (точка 71). Нито общностните съдилища, нито Комисията някога са взимали предвид, за да определят дали съществува или не изгода, условия, които биха преобладавали на един хипотетичен по-ефективен пазар. Референтната рамка винаги е съставена от условията, преобладаващи на реалния пазар, както се вижда, например, от делото „холандски градинари“ (64), в контекста на което Комисията приложи критерия на оператора в пазарна икономика, за да оцени дали някои цени на газа биха предоставили или не изгода.

| (147) | Освен това, обосновката на Alcoa предполага, че при неправилно функциониране на пазара, би било оправдано дадена държава-членка да определи цени, симулиращи условията на ефективна конкуренция. Ако приетата референтна рамка беше напълно конкурентен пазар, определените по този начин цени от държавата не биха предоставили изгода. Подобна логика противоречи на принципа, добре залегнал в съдебната практика на Общността, според който „обстоятелството, че една държава-членка се опитва да доближи чрез едностранни мерки конкурентните условия, съществуващи в даден икономически отрасъл, до условията, които преобладават в други държави-членки, не следва да отнема характера на помощи на тези мерки“ (65). Комисията счита, че изложеният по-горе принцип се прилага също така към случаи, в които държава-членка търси да доближи условията на конкуренцията до условията, които преобладават на един напълно конкурентен пазар. |
| --- | --- |

(147)

Освен това, обосновката на Alcoa предполага, че при неправилно функциониране на пазара, би било оправдано дадена държава-членка да определи цени, симулиращи условията на ефективна конкуренция. Ако приетата референтна рамка беше напълно конкурентен пазар, определените по този начин цени от държавата не биха предоставили изгода. Подобна логика противоречи на принципа, добре залегнал в съдебната практика на Общността, според който „обстоятелството, че една държава-членка се опитва да доближи чрез едностранни мерки конкурентните условия, съществуващи в даден икономически отрасъл, до условията, които преобладават в други държави-членки, не следва да отнема характера на помощи на тези мерки“ (65). Комисията счита, че изложеният по-горе принцип се прилага също така към случаи, в които държава-членка търси да доближи условията на конкуренцията до условията, които преобладават на един напълно конкурентен пазар.

| (148) | Още повече, че ако се следва предложението на Alcoa, отпуснатите от държавите-членки субсидии за запълване на разликата между дадена свободно договорена цена на пазара от два оператора и дадена теоретичната цена, върху която те биха се споразумели при условия на пълна конкуренция, не биха съставлявали държавни помощи, което би обезсмислило първоначалната цел за контрол на държавните помощи. |
| --- | --- |

(148)

Още повече, че ако се следва предложението на Alcoa, отпуснатите от държавите-членки субсидии за запълване на разликата между дадена свободно договорена цена на пазара от два оператора и дадена теоретичната цена, върху която те биха се споразумели при условия на пълна конкуренция, не биха съставлявали държавни помощи, което би обезсмислило първоначалната цел за контрол на държавните помощи.

| (149) | Все пак, Alcoa твърди, че именно този метод Комисията е приложила в делото Alumix. |
| --- | --- |

(149)

Все пак, Alcoa твърди, че именно този метод Комисията е приложила в делото Alumix.

| (150) | Комисията изтъква, че използваният метод в делото Alumix е засягал една от най-специфичните ситуации. В това дело тарифата е била предоставена от ENEL, който тогава е бил публичният доставчик на електроенергия с монополен дял на един все още нелиберализиран пазар (66). В тази ситуация, Комисията е трябвало да провери дали ENEL е упражнявал изкуствено ниска цена или е имал поведение на рационален пазарен оператор. Поради монопола, който е имал последният в производството и разпределението на електроенергия, Комисията не е разполагала с пазарна цена, с която да направи сравнение, за да прецени дали има или няма изгода. Ето защо тя е разработила метод, чрез който да може да определи най-ниската теоретична пазарна цена, на която един разумен доставчик би искал да продава на „най-добрия си клиент“ (най-големия потребител с равномерен профил на потребление) при условията, присъщи на пазарите на Сардиния и Венето. В действителност един разумен доставчик би желал да покрива поне пределните си производствени разходи, както и част от постоянните си разходи. |
| --- | --- |

(150)

Комисията изтъква, че използваният метод в делото Alumix е засягал една от най-специфичните ситуации. В това дело тарифата е била предоставена от ENEL, който тогава е бил публичният доставчик на електроенергия с монополен дял на един все още нелиберализиран пазар (66). В тази ситуация, Комисията е трябвало да провери дали ENEL е упражнявал изкуствено ниска цена или е имал поведение на рационален пазарен оператор. Поради монопола, който е имал последният в производството и разпределението на електроенергия, Комисията не е разполагала с пазарна цена, с която да направи сравнение, за да прецени дали има или няма изгода. Ето защо тя е разработила метод, чрез който да може да определи най-ниската теоретична пазарна цена, на която един разумен доставчик би искал да продава на „най-добрия си клиент“ (най-големия потребител с равномерен профил на потребление) при условията, присъщи на пазарите на Сардиния и Венето. В действителност един разумен доставчик би желал да покрива поне пределните си производствени разходи, както и част от постоянните си разходи.

| (151) | Този метод обаче не може да се прилага навсякъде и извън първоначалния си контекст, тоест в ситуация, в която цените вече не се определят от монополиста, а свободно се договарят на пазара, и където заплащаната от Alcoa цена не може да се тълкува като резултат от търговска сделка, защото очевидно съставлява субсидирана тарифа. Действително, след промените, описани по-горе в съображения 39—43, режимът вече не е „тарифа“ в тесния смисъл на думата, тъй като вече не става въпрос за цена на доставчика на Alcoa или за нетна цена, финансирана по един или друг начин от него, а по-скоро за „крайна цена“, получена от възстановяването на суми от Изравнителната каса върху платената от Alcoa цена на доставчика. В такъв случай, изложеният анализ в решението Alumix, който разглежда поведението на ENEL, е явно неуместен, което се потвърждава и в точка 132 от решението на Първоинстанционния съд. |
| --- | --- |

(151)

Този метод обаче не може да се прилага навсякъде и извън първоначалния си контекст, тоест в ситуация, в която цените вече не се определят от монополиста, а свободно се договарят на пазара, и където заплащаната от Alcoa цена не може да се тълкува като резултат от търговска сделка, защото очевидно съставлява субсидирана тарифа. Действително, след промените, описани по-горе в съображения 39—43, режимът вече не е „тарифа“ в тесния смисъл на думата, тъй като вече не става въпрос за цена на доставчика на Alcoa или за нетна цена, финансирана по един или друг начин от него, а по-скоро за „крайна цена“, получена от възстановяването на суми от Изравнителната каса върху платената от Alcoa цена на доставчика. В такъв случай, изложеният анализ в решението Alumix, който разглежда поведението на ENEL, е явно неуместен, което се потвърждава и в точка 132 от решението на Първоинстанционния съд.

| (152) | Тъй като критериите Alumix вече не са подходящи за определянето на това дали актуалният тарифен режим предоставя или не изгода на Alcoa, предоставените от Италия и от предприятието изчисления, с цел да докажат, че цената продължава да съответства на тези критерии по отношение на това, че обхваща пределните производствени разходи на ENEL, също са неуместни. |
| --- | --- |

(152)

Тъй като критериите Alumix вече не са подходящи за определянето на това дали актуалният тарифен режим предоставя или не изгода на Alcoa, предоставените от Италия и от предприятието изчисления, с цел да докажат, че цената продължава да съответства на тези критерии по отношение на това, че обхваща пределните производствени разходи на ENEL, също са неуместни.

| (153) | При всички положения, Комисията счита, че предоставените изчисления от Италия и Alcoa подценяват цената, която предприятието Alcoa би платило „при нормални условия“ на напълно конкурентен пазар, дори ако се допусне, за което не става въпрос тук, че пределните производствени разходи на производителя могат да съставляват адаптиран параметър за сравнение. |
| --- | --- |

(153)

При всички положения, Комисията счита, че предоставените изчисления от Италия и Alcoa подценяват цената, която предприятието Alcoa би платило „при нормални условия“ на напълно конкурентен пазар, дори ако се допусне, за което не става въпрос тук, че пределните производствени разходи на производителя могат да съставляват адаптиран параметър за сравнение.

| (154) | По-специално, минималните цени IPEX, които според Alcoa са представителни за цената, която предприятието би платило „нормално“ на напълно конкурентен пазар (20 EUR), съответстват на пределните производствени разходи на базовите централи (т.е. най-икономичните). Все пак, произведената от тези централи електроенергия не се продава на ниски цени, освен в слабо натоварените часове (67). През натоварените часове цялата произведена електроенергия (включително от базовите централи) се продава много по-скъпо, тъй като цената се определя от пределна централа със средно висока или висока производителност (68). Alcoa не ползва електроенергия само през ненатоварените часове, а 24 часа в денонощието. Следователно, за да бъде представителна, цената, която отразява по правдоподобен начин положението на пълна конкуренция, би трябвало да съответства на средна цена, като се имат предвид едновременно ниските и високите цени прилагани съответно през слабо натоварените часове и натоварените часове. |
| --- | --- |

(154)

По-специално, минималните цени IPEX, които според Alcoa са представителни за цената, която предприятието би платило „нормално“ на напълно конкурентен пазар (20 EUR), съответстват на пределните производствени разходи на базовите централи (т.е. най-икономичните). Все пак, произведената от тези централи електроенергия не се продава на ниски цени, освен в слабо натоварените часове (67). През натоварените часове цялата произведена електроенергия (включително от базовите централи) се продава много по-скъпо, тъй като цената се определя от пределна централа със средно висока или висока производителност (68). Alcoa не ползва електроенергия само през ненатоварените часове, а 24 часа в денонощието. Следователно, за да бъде представителна, цената, която отразява по правдоподобен начин положението на пълна конкуренция, би трябвало да съответства на средна цена, като се имат предвид едновременно ниските и високите цени прилагани съответно през слабо натоварените часове и натоварените часове.

| (155) | В Сардиния, където няма природен газ, цената се определя през 80 % от годината от въглищните централи, а през останалите 20 % — от работещите на мазут централи. Дори и да се използват доста хипотетичните изчисления на Alcoa относно пределните производствени разходи за електроенергия, получена от въглища (20 EUR/MWh) и мазут (60 EUR/MWh), средната стойност на разходите би била по-близка до 28 EUR/MWh, което е над 26 EUR/MWh, които дружеството плаща сега. Поради това Комисията счита, че поне в Сардиния, тарифата Alcoa е по-ниска от пределните производствени разходи на производителите на електроенергия и следователно тя не би отговаряла на критериите Alumix, дори и да бяха приложими в конкретния случай. |
| --- | --- |

(155)

В Сардиния, където няма природен газ, цената се определя през 80 % от годината от въглищните централи, а през останалите 20 % — от работещите на мазут централи. Дори и да се използват доста хипотетичните изчисления на Alcoa относно пределните производствени разходи за електроенергия, получена от въглища (20 EUR/MWh) и мазут (60 EUR/MWh), средната стойност на разходите би била по-близка до 28 EUR/MWh, което е над 26 EUR/MWh, които дружеството плаща сега. Поради това Комисията счита, че поне в Сардиния, тарифата Alcoa е по-ниска от пределните производствени разходи на производителите на електроенергия и следователно тя не би отговаряла на критериите Alumix, дори и да бяха приложими в конкретния случай.

| (156) | Alcoa и Италия твърдят, че Комисията греши, когато предлага да използва средните цени IPEX като показатели на пазарната цена, която големите промишлени клиенти обичайно плащат в разглежданите региони (вж. съображение 83). Това е погрешно тълкуване на логиката на решението за откриване на процедура от 2006 г. В това решение сравнението между средните цени IPEX е има за цел само да се преразгледа твърдението, според което цените на електроенергията са много по-високи в Сардиния, отколкото в другите региони на Италия. Комисията е предположила, че разликите между средните цени IPEX в различните региони биха могли да бъдат представителни за разликите между двустранно договорените цени. |
| --- | --- |

(156)

Alcoa и Италия твърдят, че Комисията греши, когато предлага да използва средните цени IPEX като показатели на пазарната цена, която големите промишлени клиенти обичайно плащат в разглежданите региони (вж. съображение 83). Това е погрешно тълкуване на логиката на решението за откриване на процедура от 2006 г. В това решение сравнението между средните цени IPEX е има за цел само да се преразгледа твърдението, според което цените на електроенергията са много по-високи в Сардиния, отколкото в другите региони на Италия. Комисията е предположила, че разликите между средните цени IPEX в различните региони биха могли да бъдат представителни за разликите между двустранно договорените цени.

| (157) | По-точно, Комисията никога не е намеквала, че средните цени IPEX биха могли да бъдат прогноза за пазарната цена, която дружеството Alcoa би могло да получи. В действителност, не е необходимо да се прибягва до приблизителни стойности в конкретния случай. Дружеството Alcoa е сключило договор с ENEL на номинална цена, която според наличната информация е съответствала приблизително на стандартната тарифа, прилагана за доставките на електроенергия под високо напрежение. Именно въз основа на този договор е уместно да се направи оценка и да се измери количествено изгодата, от която се ползва дружеството. |
| --- | --- |

(157)

По-точно, Комисията никога не е намеквала, че средните цени IPEX биха могли да бъдат прогноза за пазарната цена, която дружеството Alcoa би могло да получи. В действителност, не е необходимо да се прибягва до приблизителни стойности в конкретния случай. Дружеството Alcoa е сключило договор с ENEL на номинална цена, която според наличната информация е съответствала приблизително на стандартната тарифа, прилагана за доставките на електроенергия под високо напрежение. Именно въз основа на този договор е уместно да се направи оценка и да се измери количествено изгодата, от която се ползва дружеството.

| (158) | В заключение, тарифата облекчава разходите, произтичащи от сключения с ENEL договор, които принципно биха утежнили бюджета на дружеството и следователно, съгласно утвърдената съдебна практика, мярката предоставя икономическа изгода на Alcoa (69). Комисията счита, че тази изгода се равнява на финансовите компенсации, изплащани от Изравнителната каса, които покриват разликата между договорната цена и преференциалната цена. Това заключение важи за двете топилни пещи на Alcoa в Сардиния и във Венето. |
| --- | --- |

(158)

В заключение, тарифата облекчава разходите, произтичащи от сключения с ENEL договор, които принципно биха утежнили бюджета на дружеството и следователно, съгласно утвърдената съдебна практика, мярката предоставя икономическа изгода на Alcoa (69). Комисията счита, че тази изгода се равнява на финансовите компенсации, изплащани от Изравнителната каса, които покриват разликата между договорната цена и преференциалната цена. Това заключение важи за двете топилни пещи на Alcoa в Сардиния и във Венето.

6.2.2.   Избирателен характер

| (159) | Тъй като преференциалната тарифа е запазена за Alcoa, изгодата, която тя предоставя, е избирателна. |
| --- | --- |

(159)

Тъй като преференциалната тарифа е запазена за Alcoa, изгодата, която тя предоставя, е избирателна.

6.2.3.   Публични средства и вменяване на държавата

| (160) | Съгласно установената съдебна практика за изгода може да се определи държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО само ако е пряко или косвено предоставена чрез държавни средства (70) и се приписва на държавата (71). |
| --- | --- |

(160)

Съгласно установената съдебна практика за изгода може да се определи държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО само ако е пряко или косвено предоставена чрез държавни средства (70) и се приписва на държавата (71).

| (161) | Както е описано в съображение 43, разглежданата тарифа се финансира от парафискален налог, съответстващ на компонент A4 от тарифата за електроенергия, събирана от Изравнителната каса. Този налог е задължителен, тъй като е наложен чрез решения на AEEG в изпълнение на националното законодателство. Изравнителната каса е публичен орган, създаден по законен път, който изпълнява функциите си съгласно точните инструкции в решенията на AEEG. |
| --- | --- |

(161)

Както е описано в съображение 43, разглежданата тарифа се финансира от парафискален налог, съответстващ на компонент A4 от тарифата за електроенергия, събирана от Изравнителната каса. Този налог е задължителен, тъй като е наложен чрез решения на AEEG в изпълнение на националното законодателство. Изравнителната каса е публичен орган, създаден по законен път, който изпълнява функциите си съгласно точните инструкции в решенията на AEEG.

| (162) | Също съгласно установената съдебна практика, приходът от налога, който е задължителен по националното законодателство и се изплаща на публичен орган, създаден по законен път, съставлява държавни ресурси по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, когато е предназначен за финансирането на мярка, която отговаря на останалите критерии, посочени в същия член (72). |
| --- | --- |

(162)

Също съгласно установената съдебна практика, приходът от налога, който е задължителен по националното законодателство и се изплаща на публичен орган, създаден по законен път, съставлява държавни ресурси по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, когато е предназначен за финансирането на мярка, която отговаря на останалите критерии, посочени в същия член (72).

| (163) | Италия и Alcoa се позовават на съдебни решения Preussen-Elektra
   (73) и Pearle
   (74), в подкрепа на тезата си, според която въпросната мярка не е финансирана с държавни ресурси. И двете твърдят, че необходимите средства за финансирането на тарифата са били осигурени от частни лица (потребителите на електроенергия) за частно лице (Alcoa), както и че намесата на държавата се ограничава до приемането на закон, налагащ плащането на изисквани суми, без да се предоставя дискреционна власт за разполагане със средствата, освен ако не е за прилагане на законно предвидения режим. Италия и Alcoa твърдят по-конкретно, че Изравнителната каса не упражнява контрол върху средствата и служи само за счетоводен посредник. |
| --- | --- |

(163)

Италия и Alcoa се позовават на съдебни решения Preussen-Elektra
   (73) и Pearle
   (74), в подкрепа на тезата си, според която въпросната мярка не е финансирана с държавни ресурси. И двете твърдят, че необходимите средства за финансирането на тарифата са били осигурени от частни лица (потребителите на електроенергия) за частно лице (Alcoa), както и че намесата на държавата се ограничава до приемането на закон, налагащ плащането на изисквани суми, без да се предоставя дискреционна власт за разполагане със средствата, освен ако не е за прилагане на законно предвидения режим. Италия и Alcoa твърдят по-конкретно, че Изравнителната каса не упражнява контрол върху средствата и служи само за счетоводен посредник.

| (164) | В делото Preussen-Elektra Съдът на ЕО счита, че задължението, наложено на частните електроразпределителни дружества, да закупуват електроенергия, произведена от възобновяеми източници на енергия, на минимални цени, по-високи от реалната икономическа стойност на този вид енергия, не съставлява държавна помощ,тъй като мярката не включва пряко или косвено прехвърляне на държавни ресурси. Според Италия и Alcoa, конкретният случай е аналогичен на делото Preussen-Elektra, защото по същия начин средствата се прехвърлят от частни лица (потребителите на електроенергия) на частно лице (Alcoa), и държавата не упражнява контрол върху въпросните ресурси. |
| --- | --- |

(164)

В делото Preussen-Elektra Съдът на ЕО счита, че задължението, наложено на частните електроразпределителни дружества, да закупуват електроенергия, произведена от възобновяеми източници на енергия, на минимални цени, по-високи от реалната икономическа стойност на този вид енергия, не съставлява държавна помощ,тъй като мярката не включва пряко или косвено прехвърляне на държавни ресурси. Според Италия и Alcoa, конкретният случай е аналогичен на делото Preussen-Elektra, защото по същия начин средствата се прехвърлят от частни лица (потребителите на електроенергия) на частно лице (Alcoa), и държавата не упражнява контрол върху въпросните ресурси.

| (165) | Комисията изтъква, че в делото Preussen-Elektra необходимите ресурси за финансирането на мярката са били пряко предоставени от електроразпределителните дружества на производителите на енергия от възобновяеми източници, без да се преминава през публичен орган. Съгласно тази система, сумите, които са били прехвърлени, на практика никога не са били на разположение на органите на държавата-членка. В този случай обаче, сумите преминават през Изравнителната каса, която е публичен орган, преди да бъдат изплатени на крайния бенефициер. В резултат на това, съдебната практика Preussen-Elektra се вписва в различна фактическа рамка и не е приложима към този случай. |
| --- | --- |

(165)

Комисията изтъква, че в делото Preussen-Elektra необходимите ресурси за финансирането на мярката са били пряко предоставени от електроразпределителните дружества на производителите на енергия от възобновяеми източници, без да се преминава през публичен орган. Съгласно тази система, сумите, които са били прехвърлени, на практика никога не са били на разположение на органите на държавата-членка. В този случай обаче, сумите преминават през Изравнителната каса, която е публичен орган, преди да бъдат изплатени на крайния бенефициер. В резултат на това, съдебната практика Preussen-Elektra се вписва в различна фактическа рамка и не е приложима към този случай.

| (166) | Съдебната практика Pearle предоставя насоки, които са по-пряко свързани с настоящото дело. При все това, тълкуването на Комисията се различава от тълкуването на Италия и на Alcoa. В съдебното решение Pearle Съдът на ЕО заключава, че при определени условия приходът от налог, преминаващ през публичен орган, не съставлява държавни ресурси. В това дело мерките са били изцяло финансирани от икономически отрасъл само по негова собствена инициатива. Средствата са били събирани чрез парафискален налог, който преминава през публичен орган, като последният в нито един момент няма право да разполага с тях. Освен това, страните, които са плащали удръжката, са били тези, които са се ползвали от мярката. |
| --- | --- |

(166)

Съдебната практика Pearle предоставя насоки, които са по-пряко свързани с настоящото дело. При все това, тълкуването на Комисията се различава от тълкуването на Италия и на Alcoa. В съдебното решение Pearle Съдът на ЕО заключава, че при определени условия приходът от налог, преминаващ през публичен орган, не съставлява държавни ресурси. В това дело мерките са били изцяло финансирани от икономически отрасъл само по негова собствена инициатива. Средствата са били събирани чрез парафискален налог, който преминава през публичен орган, като последният в нито един момент няма право да разполага с тях. Освен това, страните, които са плащали удръжката, са били тези, които са се ползвали от мярката.

| (167) | Италия и Alcoa считат, че същественият критерий в делото Pearle се състои в това да се определи дали държавата има право да използва средствата за цели, различни от прилагането на предвидения от закона режим. Те твърдят, че Изравнителната каса не разполага с дискреционна власт по отношение на предназначаването на средствата, които са определени за финансирането на тарифата и в нито един момент не могат да се върнат в „периметъра на публичните финанси“. Тоест според тях, държавата не може свободно да разполага с тези средства, и следователно те не представляват държавни ресурси. |
| --- | --- |

(167)

Италия и Alcoa считат, че същественият критерий в делото Pearle се състои в това да се определи дали държавата има право да използва средствата за цели, различни от прилагането на предвидения от закона режим. Те твърдят, че Изравнителната каса не разполага с дискреционна власт по отношение на предназначаването на средствата, които са определени за финансирането на тарифата и в нито един момент не могат да се върнат в „периметъра на публичните финанси“. Тоест според тях, държавата не може свободно да разполага с тези средства, и следователно те не представляват държавни ресурси.

| (168) | Уместно е да се подчертае предварително, че макар и някои от критериите от делото Pearle да могат обективно да се считат като по-подходящи от други, нито един от тях не може да се счита за „съществен критерий“. Изброените в съдебното решение условия са кумулативни. Това е и тълкуването на Първоинстанционния съд в решението Earl Salvat
   (75), когато той разглежда парафискалния налог в това дело спрямо всеки от критериите Pearle. |
| --- | --- |

(168)

Уместно е да се подчертае предварително, че макар и някои от критериите от делото Pearle да могат обективно да се считат като по-подходящи от други, нито един от тях не може да се счита за „съществен критерий“. Изброените в съдебното решение условия са кумулативни. Това е и тълкуването на Първоинстанционния съд в решението Earl Salvat
   (75), когато той разглежда парафискалния налог в това дело спрямо всеки от критериите Pearle.

| (169) | Преди да разгледа ролята на Изравнителната каса, Комисията провери дали останалите изброени в делото Pearle критерии са изпълнени. Ясно е, че противно на установеното в делото Pearle, тарифата Alcoa е създадена по инициатива на държавата, а не от даден икономически отрасъл. Още повече, че в делото Pearle ползвателите на мярката са и единствените, които допринасят за финансирането ѝ, като намесата на публичния орган е целяла да не се създаде изгода, която да бъде допълнителна тежест за държавата. В конкретния случай, ползвателят, а именно Alcoa, не носи финансовата тежест от налога, плащането на който се поема само от потребителите на електроенергия. Следователно, позоваване на съдебната практика Pearle е недействително, независимо от евентуалната обосновка на доводите, изложени от Alcoa и Италия по отношение на функцията единствено на счетоводен посредник, която изпълнява Изравнителната каса. |
| --- | --- |

(169)

Преди да разгледа ролята на Изравнителната каса, Комисията провери дали останалите изброени в делото Pearle критерии са изпълнени. Ясно е, че противно на установеното в делото Pearle, тарифата Alcoa е създадена по инициатива на държавата, а не от даден икономически отрасъл. Още повече, че в делото Pearle ползвателите на мярката са и единствените, които допринасят за финансирането ѝ, като намесата на публичния орган е целяла да не се създаде изгода, която да бъде допълнителна тежест за държавата. В конкретния случай, ползвателят, а именно Alcoa, не носи финансовата тежест от налога, плащането на който се поема само от потребителите на електроенергия. Следователно, позоваване на съдебната практика Pearle е недействително, независимо от евентуалната обосновка на доводите, изложени от Alcoa и Италия по отношение на функцията единствено на счетоводен посредник, която изпълнява Изравнителната каса.

| (170) | По отношение на Изравнителната каса, Комисията изтъква, че съгласно установената съдебна практика, „не е уместно да се прави разграничение между случаите, в които помощта е пряко отпусната от държавата, и тези, в които тя се отпуска посредством публичен или частен орган, назначен или създаден от тази държава“ (76). Следователно публичният или частният статут на Изравнителната каса не е определящ за целите на прилагането на правилата в областта на държавните помощи. Фактът, че Изравнителната каса е публичен орган не води автоматично до прилагането на член 87 от Договора за ЕО (77). По същия начин намесата на публичен орган не изключва само по себе си прилагането на този член (78). |
| --- | --- |

(170)

По отношение на Изравнителната каса, Комисията изтъква, че съгласно установената съдебна практика, „не е уместно да се прави разграничение между случаите, в които помощта е пряко отпусната от държавата, и тези, в които тя се отпуска посредством публичен или частен орган, назначен или създаден от тази държава“ (76). Следователно публичният или частният статут на Изравнителната каса не е определящ за целите на прилагането на правилата в областта на държавните помощи. Фактът, че Изравнителната каса е публичен орган не води автоматично до прилагането на член 87 от Договора за ЕО (77). По същия начин намесата на публичен орган не изключва само по себе си прилагането на този член (78).

| (171) | Все пак, анализът не може да се ограничава до предоставените на Изравнителната каса правомощия въз основа на статута ѝ на публичен орган. Уместно е да се определи в по-общ план дали държавата, пряко или посредством друг орган, назначен от нея, може или не може да упражнява контрол върху използваните средства за финансирането на тарифата. Такава проверка би имало и ако Изравнителната каса беше частен орган. |
| --- | --- |

(171)

Все пак, анализът не може да се ограничава до предоставените на Изравнителната каса правомощия въз основа на статута ѝ на публичен орган. Уместно е да се определи в по-общ план дали държавата, пряко или посредством друг орган, назначен от нея, може или не може да упражнява контрол върху използваните средства за финансирането на тарифата. Такава проверка би имало и ако Изравнителната каса беше частен орган.

| (172) | В решението, постановено наскоро по делото Essent
   (79), Съдът на ЕО се произнесе окончателно по тази точка. В това дело Нидерландия беше въвела по законов път тарифна добавка, плащана от потребителите на електроенергия на операторите на преносната мрежа, които на свой ред изплащали съответните суми на SEP. Последната не разполага с никакви правомощия за преценка за управлението на средствата и функционира под прекия контрол на органите. Съдът на ЕО заключи, че приходът от тази добавка е съставлявал държавни ресурси, поради следните причини: добавката е била наложена чрез национален закон и следователно е представлява данъчно облагане. SEP не е имала разрешение да използва прихода от тази добавка за други цели, освен определените от закона и поради това средствата са били под публичен контрол и националните органи са можели да разполагат с тях. Съдът прецени, че тези елементи са достатъчни, за да заяви, че разглежданите средства са били публични средства. |
| --- | --- |

(172)

В решението, постановено наскоро по делото Essent
   (79), Съдът на ЕО се произнесе окончателно по тази точка. В това дело Нидерландия беше въвела по законов път тарифна добавка, плащана от потребителите на електроенергия на операторите на преносната мрежа, които на свой ред изплащали съответните суми на SEP. Последната не разполага с никакви правомощия за преценка за управлението на средствата и функционира под прекия контрол на органите. Съдът на ЕО заключи, че приходът от тази добавка е съставлявал държавни ресурси, поради следните причини: добавката е била наложена чрез национален закон и следователно е представлява данъчно облагане. SEP не е имала разрешение да използва прихода от тази добавка за други цели, освен определените от закона и поради това средствата са били под публичен контрол и националните органи са можели да разполагат с тях. Съдът прецени, че тези елементи са достатъчни, за да заяви, че разглежданите средства са били публични средства.

| (173) | Приликите с настоящия случай са очевидни. Тарифната добавка, използвана за финансирането на режима Alcoa, се налага чрез закон, какъвто е случаят и в делото Essent. Изравнителната каса изпълнява същата функция като SEP, като централизира и управлява прихода от парафискалния налог, и подлежи на същите ограничения, тъй като не може да използва събраните средства за други цели, освен за описаните в закона (финансирането на преференциални тарифни режими). Държавата е в състояние да контролира и насочва използването на средствата: Изравнителната каса изпълнява счетоводните си функции съгласно точните инструкции на AEEG, която действа в рамките на законовите си компетенции и/или в изпълнение на националното право (вж. по-горе съображения 26 и 27). Поради това, управляваните от Изравнителната каса средства постоянно са под публичен контрол. |
| --- | --- |

(173)

Приликите с настоящия случай са очевидни. Тарифната добавка, използвана за финансирането на режима Alcoa, се налага чрез закон, какъвто е случаят и в делото Essent. Изравнителната каса изпълнява същата функция като SEP, като централизира и управлява прихода от парафискалния налог, и подлежи на същите ограничения, тъй като не може да използва събраните средства за други цели, освен за описаните в закона (финансирането на преференциални тарифни режими). Държавата е в състояние да контролира и насочва използването на средствата: Изравнителната каса изпълнява счетоводните си функции съгласно точните инструкции на AEEG, която действа в рамките на законовите си компетенции и/или в изпълнение на националното право (вж. по-горе съображения 26 и 27). Поради това, управляваните от Изравнителната каса средства постоянно са под публичен контрол.

| (174) | Този анализ следва същата логика като развитата от Комисията в решението ѝ по италианското дело за „трудно възстановимите разходи в отрасъла на електроенергията“ (80), което квалифицира като публични средствата, управлявани от Изравнителната каса в сметка A6. |
| --- | --- |

(174)

Този анализ следва същата логика като развитата от Комисията в решението ѝ по италианското дело за „трудно възстановимите разходи в отрасъла на електроенергията“ (80), което квалифицира като публични средствата, управлявани от Изравнителната каса в сметка A6.

| (175) | При всички положения, фактът, че управляваните от Изравнителната каса средства съставляват публични средства, беше неопровержимо потвърден от неотдавнашната съдебна практика на Първоинстанционния съд по делото Iride
   (81). |
| --- | --- |

(175)

При всички положения, фактът, че управляваните от Изравнителната каса средства съставляват публични средства, беше неопровержимо потвърден от неотдавнашната съдебна практика на Първоинстанционния съд по делото Iride
   (81).

| (176) | В решението си No 11632/03 от 3 април 2003 г. Върховният касационен съд вече беше стигнал до заключението, че Изравнителната каса не е отделно от италианската държава юридическо лице и че последната трябва да се счита като собственик на прехвърлените средства на Изравнителната каса, дори и те да произхождат от частни лица и да са били предназначени за частни предприятия. В делото Iride ищците, а именно Iride Spa и Iride Energia Spa, са сезирали Първоинстанционния съд срещу решение на Комисията, в което тя квалифицира като публични управляваните от Изравнителната каса в сметка А6 средства. Изложените доводи от ищците са много близки до тези на Alcoa. Двете предприятия оспорват същността на решението на Върховния касационен съд, като изтъкват, че Изравнителната каса изпълнява само функцията на счетоводен посредник между частни лица с данъчно задължение и получателите на събраните суми, функция, която не ѝ е позволява да използва внесените суми, дори и за кратък период. Ищците също са искали да се приложи съдебната практика Preussen-Elektra. |
| --- | --- |

(176)

В решението си No 11632/03 от 3 април 2003 г. Върховният касационен съд вече беше стигнал до заключението, че Изравнителната каса не е отделно от италианската държава юридическо лице и че последната трябва да се счита като собственик на прехвърлените средства на Изравнителната каса, дори и те да произхождат от частни лица и да са били предназначени за частни предприятия. В делото Iride ищците, а именно Iride Spa и Iride Energia Spa, са сезирали Първоинстанционния съд срещу решение на Комисията, в което тя квалифицира като публични управляваните от Изравнителната каса в сметка А6 средства. Изложените доводи от ищците са много близки до тези на Alcoa. Двете предприятия оспорват същността на решението на Върховния касационен съд, като изтъкват, че Изравнителната каса изпълнява само функцията на счетоводен посредник между частни лица с данъчно задължение и получателите на събраните суми, функция, която не ѝ е позволява да използва внесените суми, дори и за кратък период. Ищците също са искали да се приложи съдебната практика Preussen-Elektra.

| (177) | В решението си от 11 февруари 2009 г. Първоинстанционният съд ясно се произнася по въпроса. След като подчертава, че не е компетентен да постави под въпрос тълкуването на италианското законодателство, направено от Върховния касационен съд, Първоинстанционният съд потвърждава, че внесените в сметка A 6 суми на Изравнителната каса, трябва да се квалифицират като държавни ресурси, не само защото са собственост на държавата, но също така защото са постоянно под публичен контрол (82). |
| --- | --- |

(177)

В решението си от 11 февруари 2009 г. Първоинстанционният съд ясно се произнася по въпроса. След като подчертава, че не е компетентен да постави под въпрос тълкуването на италианското законодателство, направено от Върховния касационен съд, Първоинстанционният съд потвърждава, че внесените в сметка A 6 суми на Изравнителната каса, трябва да се квалифицират като държавни ресурси, не само защото са собственост на държавата, но също така защото са постоянно под публичен контрол (82).

| (178) | Това заключение се отнася до сметка A6 на Изравнителната каса, от която се финансират трудно възстановимите разходи в електроенергийния отрасъл. Въпреки това, то може да се отнесе съвсем логично и към сметка A4, от която се финансира оспорваната тарифа. Решението на Върховния касационен съд се е опирало на анализ на юридическото лице на Изравнителната каса и поради това заключението, потвърждаващо собствеността на държавата, важи за всички внасяни в тази каса суми. Същото важи и за заключението на Първоинстанционния съд, според което държавата може да контролира средствата, управлявани от Изравнителната каса. Няма никаква разлика между сметка A6 и сметка A4, освен предназначението на средствата (плащане на трудно възстановими разходи за сметка A6 и преференциални тарифи за сметка A4). Следователно, прехвърляните суми на Alcoa от сметка A4 също трябва да се квалифицират като публични ресурси. |
| --- | --- |

(178)

Това заключение се отнася до сметка A6 на Изравнителната каса, от която се финансират трудно възстановимите разходи в електроенергийния отрасъл. Въпреки това, то може да се отнесе съвсем логично и към сметка A4, от която се финансира оспорваната тарифа. Решението на Върховния касационен съд се е опирало на анализ на юридическото лице на Изравнителната каса и поради това заключението, потвърждаващо собствеността на държавата, важи за всички внасяни в тази каса суми. Същото важи и за заключението на Първоинстанционния съд, според което държавата може да контролира средствата, управлявани от Изравнителната каса. Няма никаква разлика между сметка A6 и сметка A4, освен предназначението на средствата (плащане на трудно възстановими разходи за сметка A6 и преференциални тарифи за сметка A4). Следователно, прехвърляните суми на Alcoa от сметка A4 също трябва да се квалифицират като публични ресурси.

| (179) | Освен факта, че се финансира чрез публични средства, тарифата Alcoa се приписва на държавата (83), тъй като правното основание на мярката се състои в национални законодателни разпоредби и в решения на AEEG, която е публичен орган. |
| --- | --- |

(179)

Освен факта, че се финансира чрез публични средства, тарифата Alcoa се приписва на държавата (83), тъй като правното основание на мярката се състои в национални законодателни разпоредби и в решения на AEEG, която е публичен орган.

6.2.4.   Последици за търговията и нарушаване на конкуренцията

| (180) | По отношение на последиците от мерките за вътреобщностната търговия и нарушаването на конкуренцията като резултат от тях безспорно е, че пазарът на алуминий е напълно отворен за конкуренцията. В приетите решения за концентрация, Комисията непрекъснато твърди, че географският пазар на първичен алуминий е със световно измерение (84). |
| --- | --- |

(180)

По отношение на последиците от мерките за вътреобщностната търговия и нарушаването на конкуренцията като резултат от тях безспорно е, че пазарът на алуминий е напълно отворен за конкуренцията. В приетите решения за концентрация, Комисията непрекъснато твърди, че географският пазар на първичен алуминий е със световно измерение (84).

| (181) | Както се посочва в съображение 214, разглежданото удължаване на тарифата Alcoa не е било нотифицирано от Италия. Съгласно установената съдебна практика (85), „по отношение на помощ, която не е била нотифицирана, Комисията не е длъжна да доказва нагледно реалните последици от нея. В действителност, ако в решението си тя трябва да докаже нагледно реалните последици от вече предоставени помощи, това би довело до привилегироване на държавите-членки, които изплащат помощи в нарушение на задължението за нотифициране, което ще е в ущърб на онези, които нотифицират помощите на етап проект“. |
| --- | --- |

(181)

Както се посочва в съображение 214, разглежданото удължаване на тарифата Alcoa не е било нотифицирано от Италия. Съгласно установената съдебна практика (85), „по отношение на помощ, която не е била нотифицирана, Комисията не е длъжна да доказва нагледно реалните последици от нея. В действителност, ако в решението си тя трябва да докаже нагледно реалните последици от вече предоставени помощи, това би довело до привилегироване на държавите-членки, които изплащат помощи в нарушение на задължението за нотифициране, което ще е в ущърб на онези, които нотифицират помощите на етап проект“.

| (182) | Следователно Комисията е длъжна единствено да докаже евентуалните отрицателни последици от една мярка за вътреобщностната търговия и за конкуренцията. |
| --- | --- |

(182)

Следователно Комисията е длъжна единствено да докаже евентуалните отрицателни последици от една мярка за вътреобщностната търговия и за конкуренцията.

| (183) | Комисията взе предвид обосновката на Alcoa и на Италия, според която тарифата не води до последици за търговията и не нарушава конкуренцията, тъй като няма реални търговски потоци между държавите-членки, а разработването на такива потоци в близко бъдеще е малко вероятно (вж. съображения 86—88) и предвид характеристиките на отрасъла на алуминий, тарифата не вреди на европейските конкуренти на Alcoa (вж. съображение 89). |
| --- | --- |

(183)

Комисията взе предвид обосновката на Alcoa и на Италия, според която тарифата не води до последици за търговията и не нарушава конкуренцията, тъй като няма реални търговски потоци между държавите-членки, а разработването на такива потоци в близко бъдеще е малко вероятно (вж. съображения 86—88) и предвид характеристиките на отрасъла на алуминий, тарифата не вреди на европейските конкуренти на Alcoa (вж. съображение 89).

| (184) | Уместно е да се припомни, че съгласно практиката за вземане на решения от Комисията и съдебната практика на Съда на ЕО липсата на реални търговски потоци никога не е била приемана като доказателство за липсата на последици от дадена мярка за помощ за вътреобщностната търговия. В действителност Съдът на ЕО винаги е твърдял, че дадена помощ за дадено предприятие може да бъде такава, че да засегне търговията между държавите-членки и да наруши конкуренцията, дори и самото предприятие да не участва във вътреобщностната търговия. Де факто, когато една държава-членка предоставя помощ на дадено предприятие, вътрешната продукция може да се окаже на същото ниво или да се увеличи, а като последица от това шансовете на установените в други държави-членки предприятия да изнасят продуктите си към пазара на тази държава-членка да намалеят (86). |
| --- | --- |

(184)

Уместно е да се припомни, че съгласно практиката за вземане на решения от Комисията и съдебната практика на Съда на ЕО липсата на реални търговски потоци никога не е била приемана като доказателство за липсата на последици от дадена мярка за помощ за вътреобщностната търговия. В действителност Съдът на ЕО винаги е твърдял, че дадена помощ за дадено предприятие може да бъде такава, че да засегне търговията между държавите-членки и да наруши конкуренцията, дори и самото предприятие да не участва във вътреобщностната търговия. Де факто, когато една държава-членка предоставя помощ на дадено предприятие, вътрешната продукция може да се окаже на същото ниво или да се увеличи, а като последица от това шансовете на установените в други държави-членки предприятия да изнасят продуктите си към пазара на тази държава-членка да намалеят (86).

| (185) | Освен това обстановка, характеризираща се с намаляване на производството на равнище ЕС и с увеличаване на вноса от трети страни и в която търговските потоци между държавите-членки са ограничени или изобщо не съществуват, не е рядкост и дори е типична за отраслите, изправени пред структурни трудности и/или подложени на силен конкурентен натиск. Тези отрасли са особено чувствителни към приеманите от държавите-членки мерки за подобряване на конкурентоспособността на националните предприятия. |
| --- | --- |

(185)

Освен това обстановка, характеризираща се с намаляване на производството на равнище ЕС и с увеличаване на вноса от трети страни и в която търговските потоци между държавите-членки са ограничени или изобщо не съществуват, не е рядкост и дори е типична за отраслите, изправени пред структурни трудности и/или подложени на силен конкурентен натиск. Тези отрасли са особено чувствителни към приеманите от държавите-членки мерки за подобряване на конкурентоспособността на националните предприятия.

| (186) | Фактът, че слабото италианско производство на първичен алуминий не е в състояние да повлияе на референтната цена, не е от значение. Съществуването на референтна цена на алуминия, която не се влияе лесно от производствените условия само на една държава-членка, не изключва съществуването на конкуренция между предприятията, които са установени в ЕИП и продават продукцията си на световния пазар на алуминий. Разбираемо е, че помощта, предоставена на италианските топилни пещи на Alcoa, не позволява на дружеството да намалява световната цена на алуминия и да измества пазарните си конкуренти, и че другите европейски производители могат да продължат дейностите си, докато са в състояние да продават на световна цена като реализират печалба. При все това, печалбата, която преференциалната тарифа дава възможност на Alcoa да получи, като цяло засилва конкурентоспособността на дружеството. То може, например, да използва капиталовите резерви, които е натрупало, за да изкупи конкурентите си и да увеличи пазарния си дял. |
| --- | --- |

(186)

Фактът, че слабото италианско производство на първичен алуминий не е в състояние да повлияе на референтната цена, не е от значение. Съществуването на референтна цена на алуминия, която не се влияе лесно от производствените условия само на една държава-членка, не изключва съществуването на конкуренция между предприятията, които са установени в ЕИП и продават продукцията си на световния пазар на алуминий. Разбираемо е, че помощта, предоставена на италианските топилни пещи на Alcoa, не позволява на дружеството да намалява световната цена на алуминия и да измества пазарните си конкуренти, и че другите европейски производители могат да продължат дейностите си, докато са в състояние да продават на световна цена като реализират печалба. При все това, печалбата, която преференциалната тарифа дава възможност на Alcoa да получи, като цяло засилва конкурентоспособността на дружеството. То може, например, да използва капиталовите резерви, които е натрупало, за да изкупи конкурентите си и да увеличи пазарния си дял.

| (187) | Твърдението на Alcoa, че цената, която се прилага за него в Италия съответства на „стандартната“ цена, заплащана за електроенергия от топилните пещи на алуминий в Европа, не може да се счита за доказателство, че италианската тарифа не заплашва интересите на останалите европейски производители, противно на посоченото от Alcoa. Съдебната практика Италия/Комисията (87) ясно уточнява, че едностранните мерки, целящи да доближат условията на конкуренцията, съществуващи в една държава-членка, до преобладаващите в други държави-членки, водят до последици за търговията (и следователно не могат да убягнат на определянето им за помощи). Освен това е възможно действащи споразумения за доставка на енергия в други европейски страни да включват държавни помощи и Комисията е започнала задълбочени разследвания на различни мерки от този тип (88). Макар и този защитен довод да не е явно нито от Италия, нито от Alcoa, Комисията счита за нужно да припомни добре залегналия в съдебната практика принцип (89), според който съществуването на неправомерни помощи в някои държави-членки не оправдава приемането на аналогични мерки в друга държава-членка. |
| --- | --- |

(187)

Твърдението на Alcoa, че цената, която се прилага за него в Италия съответства на „стандартната“ цена, заплащана за електроенергия от топилните пещи на алуминий в Европа, не може да се счита за доказателство, че италианската тарифа не заплашва интересите на останалите европейски производители, противно на посоченото от Alcoa. Съдебната практика Италия/Комисията (87) ясно уточнява, че едностранните мерки, целящи да доближат условията на конкуренцията, съществуващи в една държава-членка, до преобладаващите в други държави-членки, водят до последици за търговията (и следователно не могат да убягнат на определянето им за помощи). Освен това е възможно действащи споразумения за доставка на енергия в други европейски страни да включват държавни помощи и Комисията е започнала задълбочени разследвания на различни мерки от този тип (88). Макар и този защитен довод да не е явно нито от Италия, нито от Alcoa, Комисията счита за нужно да припомни добре залегналия в съдебната практика принцип (89), според който съществуването на неправомерни помощи в някои държави-членки не оправдава приемането на аналогични мерки в друга държава-членка.

| (188) | Доводът на Alcoa, според който загубеният производствен капацитет в Италия не би могъл да се създаде на друго място в ЕС/ЕИП, е в пълно противоречие с решението, което дружеството е взело наскоро за изграждане на топилна пещ в Исландия (която е част от ЕИП). |
| --- | --- |

(188)

Доводът на Alcoa, според който загубеният производствен капацитет в Италия не би могъл да се създаде на друго място в ЕС/ЕИП, е в пълно противоречие с решението, което дружеството е взело наскоро за изграждане на топилна пещ в Исландия (която е част от ЕИП).

| (189) | Следователно трябва да се заключи, че преференциалната тарифа, предоставена на Alcoa, е такава, че подобрява конкурентоспособността на дружеството спрямо конкурентите ѝ по отношение на вътреобщностната търговия. Съгласно установената съдебна практика (90), при подобни обстоятелства, е уместно да се смята, че помощта има последици върху вътреобщностната търговия, и че конкуренцията е нарушена. |
| --- | --- |

(189)

Следователно трябва да се заключи, че преференциалната тарифа, предоставена на Alcoa, е такава, че подобрява конкурентоспособността на дружеството спрямо конкурентите ѝ по отношение на вътреобщностната търговия. Съгласно установената съдебна практика (90), при подобни обстоятелства, е уместно да се смята, че помощта има последици върху вътреобщностната търговия, и че конкуренцията е нарушена.

6.2.5.   Заключения относно съществуването на помощ

| (190) | Като има предвид горепосоченото, Комисията стигна до заключението, че преференциалната тарифа, предоставена на Alcoa съгласно член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005 и указа от 2004 г. (доколкото мярката може да бъде резултат от прилагането на този указ в периода между януари 2006 г. и юни 2007 г.), съставлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, и че може да бъде разрешена само ако попада в обхвата на една от предвидените дерогации от същия договор. |
| --- | --- |

(190)

Като има предвид горепосоченото, Комисията стигна до заключението, че преференциалната тарифа, предоставена на Alcoa съгласно член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005 и указа от 2004 г. (доколкото мярката може да бъде резултат от прилагането на този указ в периода между януари 2006 г. и юни 2007 г.), съставлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, и че може да бъде разрешена само ако попада в обхвата на една от предвидените дерогации от същия договор.

6.3.   По-скоро нова помощ, отколкото съществуваща помощ

| (191) | В точка 132 на решението на Първоинстанционния съд недвусмислено се потвърждава предварителното заключение на Комисията, според което тарифата трябва да счита за нова помощ: „уместно е да се заключи, че разглежданата мярка не следва да се счита за съществуваща помощ не само поради факта, че обхваща различен период от разглеждания в решението Alumix, но също така защото не се състои в прилагането от ENEL на предвидената от наредбата-закон от 1995 г. тарифа, съответстваща на пазарна тарифа, а в предоставянето на възстановяване на суми от Изравнителната каса чрез публични средства, с които се компенсира фактурираната разлика от ENEL и предвидената от наредбата-закон от 1995 г., удължена с наредбата-закон от 2005 г.“. |
| --- | --- |

(191)

В точка 132 на решението на Първоинстанционния съд недвусмислено се потвърждава предварителното заключение на Комисията, според което тарифата трябва да счита за нова помощ: „уместно е да се заключи, че разглежданата мярка не следва да се счита за съществуваща помощ не само поради факта, че обхваща различен период от разглеждания в решението Alumix, но също така защото не се състои в прилагането от ENEL на предвидената от наредбата-закон от 1995 г. тарифа, съответстваща на пазарна тарифа, а в предоставянето на възстановяване на суми от Изравнителната каса чрез публични средства, с които се компенсира фактурираната разлика от ENEL и предвидената от наредбата-закон от 1995 г., удължена с наредбата-закон от 2005 г.“.

| (192) | Тъй като решението на Първоинстанционния съд беше оспорено (дело C-194/09), Комисията счита все пак за полезно да представи тук пълен анализ на въпроса предвид разпоредбите на член 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 659/1999, който определя всички категории съществуващи помощи. |
| --- | --- |

(192)

Тъй като решението на Първоинстанционния съд беше оспорено (дело C-194/09), Комисията счита все пак за полезно да представи тук пълен анализ на въпроса предвид разпоредбите на член 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 659/1999, който определя всички категории съществуващи помощи.

| (193) | Безспорно е, че разглежданата мярка не е била приведена в изпълнение преди присъединяването на Италия към ЕС (подточка i) от горепосочената разпоредба), че тя не може да се счита за разрешена поради липсата на приемане на решение от Комисията в предвидените срокове от процедурата (подточка iii), и че също така тя не може да се счита за съществуваща помощ, поради изтичането на давностните срокове (точка iv) (91). |
| --- | --- |

(193)

Безспорно е, че разглежданата мярка не е била приведена в изпълнение преди присъединяването на Италия към ЕС (подточка i) от горепосочената разпоредба), че тя не може да се счита за разрешена поради липсата на приемане на решение от Комисията в предвидените срокове от процедурата (подточка iii), и че също така тя не може да се счита за съществуваща помощ, поради изтичането на давностните срокове (точка iv) (91).

| (194) | Член 1, буква б), подточка v) от Регламент (ЕО) No 659/1999 гласи, че „Когато определени мерки са станали помощ след либерализирането на дадена дейност от правото на Общността, такива мерки не се считат за съществуваща помощ след датата, определена за либерализиране“. В решенията за откриване на процедурата, Комисията не се опира на тази разпоредба, за да заключи, че тарифата Alcoa съставлява нова помощ. Въпреки това, за по-голяма изчерпателност, тъй като електроенергийният отрасъл беше либерализиран за промишлените потребители след разрешаването на първоначалната тарифа Alumix, която не е съставлявала помощ, Комисията провери дали либерализацията трябва да бъде взета предвид, за да се определи дали тарифата е съществуваща или нова помощ. Alcoa твърди, че случаят не е такъв и Комисията споделя това мнение (92). Тарифата не се е превърнала в държавна помощ след отварянето на електроенергийния отрасъл за конкуренцията, тъй като съответната референтна рамка за оценяването на предоставената на Alcoa помощ не е електроенергийният пазар (на който Alcoa не присъства), а пазарът на първичен алуминий. Освен това няма никаква причинно-следствена връзка между либерализирането на електроенергийния пазар и решението за финансиране на тарифата чрез задължителни вноски. |
| --- | --- |

(194)

Член 1, буква б), подточка v) от Регламент (ЕО) No 659/1999 гласи, че „Когато определени мерки са станали помощ след либерализирането на дадена дейност от правото на Общността, такива мерки не се считат за съществуваща помощ след датата, определена за либерализиране“. В решенията за откриване на процедурата, Комисията не се опира на тази разпоредба, за да заключи, че тарифата Alcoa съставлява нова помощ. Въпреки това, за по-голяма изчерпателност, тъй като електроенергийният отрасъл беше либерализиран за промишлените потребители след разрешаването на първоначалната тарифа Alumix, която не е съставлявала помощ, Комисията провери дали либерализацията трябва да бъде взета предвид, за да се определи дали тарифата е съществуваща или нова помощ. Alcoa твърди, че случаят не е такъв и Комисията споделя това мнение (92). Тарифата не се е превърнала в държавна помощ след отварянето на електроенергийния отрасъл за конкуренцията, тъй като съответната референтна рамка за оценяването на предоставената на Alcoa помощ не е електроенергийният пазар (на който Alcoa не присъства), а пазарът на първичен алуминий. Освен това няма никаква причинно-следствена връзка между либерализирането на електроенергийния пазар и решението за финансиране на тарифата чрез задължителни вноски.

| (195) | В своите коментари Alcoa твърди, че дори и да се предположи (съвсем хипотетично), че тарифата може да се е превърнала в помощ, тя би станала такава след промяна на пазарните условия или други външни обстоятелства, като например еволюцията на общия пазар, което би оправдало тя да се разглежда като съществуваща помощ. Ето защо Комисията провери дали член 1, буква б), подточка v), първо изречение от Регламент (ЕО) No 659/1999 би могъл да се приложи в този случай. Тази разпоредба предоставя статута на съществуваща помощ на всяка мярка, която „е станала помощ поради еволюцията на Общия пазар и без да е била изменяна от държавата-членка“. |
| --- | --- |

(195)

В своите коментари Alcoa твърди, че дори и да се предположи (съвсем хипотетично), че тарифата може да се е превърнала в помощ, тя би станала такава след промяна на пазарните условия или други външни обстоятелства, като например еволюцията на общия пазар, което би оправдало тя да се разглежда като съществуваща помощ. Ето защо Комисията провери дали член 1, буква б), подточка v), първо изречение от Регламент (ЕО) No 659/1999 би могъл да се приложи в този случай. Тази разпоредба предоставя статута на съществуваща помощ на всяка мярка, която „е станала помощ поради еволюцията на Общия пазар и без да е била изменяна от държавата-членка“.

| (196) | Комисията не установи никаква еволюция на общия пазар, съответстваща на определението, дадено от Съда на ЕО (93), а именно „промяна на икономическата и правна обстановка в засегнатия от разглежданата мярка отрасъл“, която може да е преобразувала тарифата в помощ. Самото дружество Alcoa не успя да покаже подобна еволюция и да докаже, че е съществува причинно-следствена връзка с промяната на характера на тарифата. Освен това, дори и да се допусне, макар и случаят да не е такъв, че е имало еволюция на общия пазар, това с нищо не би променило оценката на разглежданата мярка: статутът на съществуваща помощ, предоставен от хипотетичен фактор „еволюция на общия пазар“ не би могъл да продължи да съществува предвид въведеното от държава-членка съществено изменение на мярката (механизъм за финансиране чрез публични средства), дори и да се има предвид вторият критерий от член 1, буква б), подточка v), първо изречение от Регламент (ЕО) No 659/1999. Като се има предвид, че периодът, обхванат от настоящата процедура, започва да тече след това изменение, еволюцията на общия пазар не следва да оказва влияние за целите на оценката на мярката. Факторът „еволюция“ след въвеждането на новия механизъм за финансиране също така не би бил уместен с оглед на това, че мярката щеше вече да представлява държавна помощ към момента на „еволюцията“. Следователно, обосновката на Alcoa може да бъде отхвърлена. |
| --- | --- |

(196)

Комисията не установи никаква еволюция на общия пазар, съответстваща на определението, дадено от Съда на ЕО (93), а именно „промяна на икономическата и правна обстановка в засегнатия от разглежданата мярка отрасъл“, която може да е преобразувала тарифата в помощ. Самото дружество Alcoa не успя да покаже подобна еволюция и да докаже, че е съществува причинно-следствена връзка с промяната на характера на тарифата. Освен това, дори и да се допусне, макар и случаят да не е такъв, че е имало еволюция на общия пазар, това с нищо не би променило оценката на разглежданата мярка: статутът на съществуваща помощ, предоставен от хипотетичен фактор „еволюция на общия пазар“ не би могъл да продължи да съществува предвид въведеното от държава-членка съществено изменение на мярката (механизъм за финансиране чрез публични средства), дори и да се има предвид вторият критерий от член 1, буква б), подточка v), първо изречение от Регламент (ЕО) No 659/1999. Като се има предвид, че периодът, обхванат от настоящата процедура, започва да тече след това изменение, еволюцията на общия пазар не следва да оказва влияние за целите на оценката на мярката. Факторът „еволюция“ след въвеждането на новия механизъм за финансиране също така не би бил уместен с оглед на това, че мярката щеше вече да представлява държавна помощ към момента на „еволюцията“. Следователно, обосновката на Alcoa може да бъде отхвърлена.

| (197) | Накрая, Комисията провери дали тарифата Alcoa би могла да се разглежда като съществуваща помощ въз основа на член 1, буква б), подточка ii) от Регламент (ЕО) No 659/1999, отнасящ се до „разрешена помощ, т.е. схеми за помощ и индивидуална помощ, които са били разрешени от Комисията или от Съвета“. Изложените от Alcoa и от Италия доводи се основават на предполагаемата безсрочна валидност на решението за разрешение Alumix, което би превърнало тарифата Alcoa в съществуваща помощ спрямо посочената разпоредба. |
| --- | --- |

(197)

Накрая, Комисията провери дали тарифата Alcoa би могла да се разглежда като съществуваща помощ въз основа на член 1, буква б), подточка ii) от Регламент (ЕО) No 659/1999, отнасящ се до „разрешена помощ, т.е. схеми за помощ и индивидуална помощ, които са били разрешени от Комисията или от Съвета“. Изложените от Alcoa и от Италия доводи се основават на предполагаемата безсрочна валидност на решението за разрешение Alumix, което би превърнало тарифата Alcoa в съществуваща помощ спрямо посочената разпоредба.

| (198) | Alcoa и Италия твърдят, че решението Alumix не е било ограничено във времето (вж. съответно съображения 93 и 119). В решението Alumix Комисията е била заключила — без да определя времево ограничение — че тарифата не съставлява помощ. Освен това, само удължаването на съществуваща помощ, а не удължаването на мярка, която излиза от определението за помощ, би съставлявало нова помощ. Следователно, ако Комисията промени първата си оценка и заключи, че мярката съставлява държавна помощ, тарифата, от която се е ползвало дружеството Alcoa досега, би следвало при всички положения да се разглежда като „съществуваща помощ“ или да може да претендира за „разглеждане, приложимо към съществуващите помощи“, въз основа на съдебната практика, свързана с координационните центрове, установени в Белгия
   (94), и възстановяването би трябвало тогава да бъде изключено (вж. съображение 94). |
| --- | --- |

(198)

Alcoa и Италия твърдят, че решението Alumix не е било ограничено във времето (вж. съответно съображения 93 и 119). В решението Alumix Комисията е била заключила — без да определя времево ограничение — че тарифата не съставлява помощ. Освен това, само удължаването на съществуваща помощ, а не удължаването на мярка, която излиза от определението за помощ, би съставлявало нова помощ. Следователно, ако Комисията промени първата си оценка и заключи, че мярката съставлява държавна помощ, тарифата, от която се е ползвало дружеството Alcoa досега, би следвало при всички положения да се разглежда като „съществуваща помощ“ или да може да претендира за „разглеждане, приложимо към съществуващите помощи“, въз основа на съдебната практика, свързана с координационните центрове, установени в Белгия
   (94), и възстановяването би трябвало тогава да бъде изключено (вж. съображение 94).

6.3.1.   Обхват във времето на решението Alumix

| (199) | Нормално е решение, чрез което Комисията установява, че дадена мярка не съставлява държавна помощ, да има ограничение във времето, когато това установяване се опира на критерия на оператора в пазарна икономика и на перспективна оценка на пазарните условия, която може да бъде правилно извършена само в ограничен период от време (95). Ограничението във времето не означава обаче, че Комисията счита, че мярката задължително ще се превърне в помощ при изтичането на определения в решението период. |
| --- | --- |

(199)

Нормално е решение, чрез което Комисията установява, че дадена мярка не съставлява държавна помощ, да има ограничение във времето, когато това установяване се опира на критерия на оператора в пазарна икономика и на перспективна оценка на пазарните условия, която може да бъде правилно извършена само в ограничен период от време (95). Ограничението във времето не означава обаче, че Комисията счита, че мярката задължително ще се превърне в помощ при изтичането на определения в решението период.

| (200) | Решението Alumix беше основано на указа от 1995 г., който въвежда тарифата за десетгодишен период, и изрично предвижда премахването ѝ след 31 декември 2005 г. В рамките на това дело, Комисията извърши комплексна оценка на цените и тенденциите в електроенергийния отрасъл за десетгодишен период, както се вижда от таблиците, които са част от решението и които установяват цените Alcoa само до 2005 г. Тези цени и тенденции, що се отнася до характера им, подлежат на изменения и Комисията не би могла да се произнесе за безсрочен период от време по отношение на липсата на помощ в случая на разглежданата мярка, най-вече предвид постепенното либерализиране на енергийните пазари. |
| --- | --- |

(200)

Решението Alumix беше основано на указа от 1995 г., който въвежда тарифата за десетгодишен период, и изрично предвижда премахването ѝ след 31 декември 2005 г. В рамките на това дело, Комисията извърши комплексна оценка на цените и тенденциите в електроенергийния отрасъл за десетгодишен период, както се вижда от таблиците, които са част от решението и които установяват цените Alcoa само до 2005 г. Тези цени и тенденции, що се отнася до характера им, подлежат на изменения и Комисията не би могла да се произнесе за безсрочен период от време по отношение на липсата на помощ в случая на разглежданата мярка, най-вече предвид постепенното либерализиране на енергийните пазари.

| (201) | В резултат на това, заключенията от решението следва да се тълкуват само в смисъла на определеното ограничение до 2005 г., което Първоинстанционният съд ясно признава в точки 105 и 106 от съдебното решение, което потвърждава решението за откриване на процедура от 2006 г. (96). |
| --- | --- |

(201)

В резултат на това, заключенията от решението следва да се тълкуват само в смисъла на определеното ограничение до 2005 г., което Първоинстанционният съд ясно признава в точки 105 и 106 от съдебното решение, което потвърждава решението за откриване на процедура от 2006 г. (96).

| (202) | Уместно е в същия смисъл да се отхвърли твърдението на Италия, според което решението Alumix е било прието умишлено за безсрочен период от време, тъй като е било признато, че се налага дългосрочна мярка (вж. съображение 119). Параграфът на решението Alumix, на който Италия се опира („преструктурирането на Alumix и възвръщането на жизнеспособността на предприятието гарантират дългосрочното развитие на тези региони“) не се отнася до тарифата, за която се е считало, че не съставлява държавна помощ, а за други мерки за помощ за преструктурирането в полза на Alumix. Освен това въпросният параграф се ограничава до това да потвърди, че запазването на Alumix ще допринесе за дългосрочното развитие на региона и не следва да се тълкува в подсказания от Италия смисъл. |
| --- | --- |

(202)

Уместно е в същия смисъл да се отхвърли твърдението на Италия, според което решението Alumix е било прието умишлено за безсрочен период от време, тъй като е било признато, че се налага дългосрочна мярка (вж. съображение 119). Параграфът на решението Alumix, на който Италия се опира („преструктурирането на Alumix и възвръщането на жизнеспособността на предприятието гарантират дългосрочното развитие на тези региони“) не се отнася до тарифата, за която се е считало, че не съставлява държавна помощ, а за други мерки за помощ за преструктурирането в полза на Alumix. Освен това въпросният параграф се ограничава до това да потвърди, че запазването на Alumix ще допринесе за дългосрочното развитие на региона и не следва да се тълкува в подсказания от Италия смисъл.

| (203) | В заключение, като се има предвид, че валидността на решението Alumix е била ограничена до 31 декември 2005 г., тарифата от 1 януари 2006 г., съгласно член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, съставлява нова мярка, поради изменението на продължителността на мярката, в съответствие със съдебната практика Diputacion Foral de Alava (97). |
| --- | --- |

(203)

В заключение, като се има предвид, че валидността на решението Alumix е била ограничена до 31 декември 2005 г., тарифата от 1 януари 2006 г., съгласно член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, съставлява нова мярка, поради изменението на продължителността на мярката, в съответствие със съдебната практика Diputacion Foral de Alava (97).

6.3.2.   „Промяна на обстоятелствата“, която може да повлияе на валидността на решението Alumix

| (204) | Комисията разгледа обосновката на Alcoa, според която никога не е имало „промяна на обстоятелствата“, така че решението Alumix да стане недействително, тъй като нито либерализирането на пазара, нито функцията, възложена на Изравнителната каса, са имали последици за плащаната цена. Alcoa счита, че тъй като тази цена продължава да съответства на критериите Alumix, заключението на Комисията, според което мярката не е съставлявала помощ, остава напълно валидно (вж. съображение 93 по-горе). |
| --- | --- |

(204)

Комисията разгледа обосновката на Alcoa, според която никога не е имало „промяна на обстоятелствата“, така че решението Alumix да стане недействително, тъй като нито либерализирането на пазара, нито функцията, възложена на Изравнителната каса, са имали последици за плащаната цена. Alcoa счита, че тъй като тази цена продължава да съответства на критериите Alumix, заключението на Комисията, според което мярката не е съставлявала помощ, остава напълно валидно (вж. съображение 93 по-горе).

| (205) | Въпреки това, ако се разгледат фактите, се вижда, че тарифният механизъм, разрешен от Комисията в делото Alumix, е претърпял сериозна преработка, която Alcoa се опитва да омаловажи, като я представя за обикновена административна подробност, а именно преминаването от тарифа, прилагана от доставчик при пазарни условия, към тарифа, която само така е наречена и която е резултат от субсидиране на държавата. |
| --- | --- |

(205)

Въпреки това, ако се разгледат фактите, се вижда, че тарифният механизъм, разрешен от Комисията в делото Alumix, е претърпял сериозна преработка, която Alcoa се опитва да омаловажи, като я представя за обикновена административна подробност, а именно преминаването от тарифа, прилагана от доставчик при пазарни условия, към тарифа, която само така е наречена и която е резултат от субсидиране на държавата.

| (206) | Трудно е тази промяна да се разглежда като от „чисто формално естество“, и да се смята, че тя „не променя същността на разрешената тарифа“, като се има предвид, че с новия механизъм за финансиране се променят икономическите хипотези, на които се е опирало решението Alumix. |
| --- | --- |

(206)

Трудно е тази промяна да се разглежда като от „чисто формално естество“, и да се смята, че тя „не променя същността на разрешената тарифа“, като се има предвид, че с новия механизъм за финансиране се променят икономическите хипотези, на които се е опирало решението Alumix.

| (207) | Достатъчно е да се припомни, че в делото Alumix, оценката се основава на поведението на доставчика на електроенергия ENEL. Преференциалната цена не е предоставяла изгода на Alcoa, тъй като въз основа на критерия на оператора в пазарна икономика Комисията счете, че е било рационално за ENEL да продава електроенергията на тази цена. Все пак, този критерий на оператора в пазарна икономика губи всякакъв смисъл, когато тарифата вече не се предоставя на доброволно основание от ENEL (който получава нормалната цена), а е резултат от изплатената от държавата компенсация. В новия механизъм поведението на доставчика на електроенергия вече не оказва влияние. |
| --- | --- |

(207)

Достатъчно е да се припомни, че в делото Alumix, оценката се основава на поведението на доставчика на електроенергия ENEL. Преференциалната цена не е предоставяла изгода на Alcoa, тъй като въз основа на критерия на оператора в пазарна икономика Комисията счете, че е било рационално за ENEL да продава електроенергията на тази цена. Все пак, този критерий на оператора в пазарна икономика губи всякакъв смисъл, когато тарифата вече не се предоставя на доброволно основание от ENEL (който получава нормалната цена), а е резултат от изплатената от държавата компенсация. В новия механизъм поведението на доставчика на електроенергия вече не оказва влияние.

| (208) | Освен това, въвеждането от 1 януари 2006 г. на механизъм за индексиране с горна граница 4 % за годишното увеличение на цената за Alcoa (вж. съображение 49) съставлява друга съществена промяна в първоначалния тарифен режим, която трудно може да се прецени като съответстваща на пазара, тъй като от 2005 г. и до икономическата криза в края на 2008 г., цените на електроенергията постоянно се увеличават. |
| --- | --- |

(208)

Освен това, въвеждането от 1 януари 2006 г. на механизъм за индексиране с горна граница 4 % за годишното увеличение на цената за Alcoa (вж. съображение 49) съставлява друга съществена промяна в първоначалния тарифен режим, която трудно може да се прецени като съответстваща на пазара, тъй като от 2005 г. и до икономическата криза в края на 2008 г., цените на електроенергията постоянно се увеличават.

| (209) | Противно на това, което твърди Alcoa, фактът, че цената, която дружеството е плащало до края на 2005 г., е същата като цената, която не е съставлявала помощ в рамките на решението Alumix, не следва да обосновава заключението, че мярката не е претърпяла сериозна промяна, в съответствие със заключенията на генералния адвокат Fennelly в делото Република Италия и Sardegna Lines/Комисията (98). По време на оценката си на това, което се разбира под съществена промяна на мярка за помощ, генералният адвокат Fennelly е заявил, че „въвеждането на напълно нов метод за предоставяне на практика на същото равнище на помощ, очевидно е важна промяна на първоначалния режим“. Следователно, оспорваната тарифа е напълно различна мярка от разгледаната в решението Alumix. Ето защо, заключенията Alumix не са приложими към конкретния случай, и не биха били, дори и решението Alumix да не беше ограничено във времето. |
| --- | --- |

(209)

Противно на това, което твърди Alcoa, фактът, че цената, която дружеството е плащало до края на 2005 г., е същата като цената, която не е съставлявала помощ в рамките на решението Alumix, не следва да обосновава заключението, че мярката не е претърпяла сериозна промяна, в съответствие със заключенията на генералния адвокат Fennelly в делото Република Италия и Sardegna Lines/Комисията (98). По време на оценката си на това, което се разбира под съществена промяна на мярка за помощ, генералният адвокат Fennelly е заявил, че „въвеждането на напълно нов метод за предоставяне на практика на същото равнище на помощ, очевидно е важна промяна на първоначалния режим“. Следователно, оспорваната тарифа е напълно различна мярка от разгледаната в решението Alumix. Ето защо, заключенията Alumix не са приложими към конкретния случай, и не биха били, дори и решението Alumix да не беше ограничено във времето.

| (210) | По същите причини, съдебната практика, свързана с координационните центрове, установени в Белгия, на която се позовава Alcoa, не съставлява валидно основание, за да се иска прилагането на същите процедурни гаранции, като в случая със съществуващата помощ. Това решение се отнася до случаите, в които Комисията променя оценката си на режим за помощи, за който по-рано е била счела, че не съставлява помощ. В точка 77 от решението, Съдът на ЕО установява принципа, съгласно който процедурата, която Комисията трябва да приложи в този случай, е процедурата, предвидена за проверката на съществуващите помощи. Този принцип обаче може да се приложи само ако режимът не е съществено променян. В случая, тарифният режим Alcoa е бил съществено променен, както се посочва в съображения 205—208. Поради това Комисията не се разграничава от предишната си оценка на същата мярка, а оценява различна мярка. |
| --- | --- |

(210)

По същите причини, съдебната практика, свързана с координационните центрове, установени в Белгия, на която се позовава Alcoa, не съставлява валидно основание, за да се иска прилагането на същите процедурни гаранции, като в случая със съществуващата помощ. Това решение се отнася до случаите, в които Комисията променя оценката си на режим за помощи, за който по-рано е била счела, че не съставлява помощ. В точка 77 от решението, Съдът на ЕО установява принципа, съгласно който процедурата, която Комисията трябва да приложи в този случай, е процедурата, предвидена за проверката на съществуващите помощи. Този принцип обаче може да се приложи само ако режимът не е съществено променян. В случая, тарифният режим Alcoa е бил съществено променен, както се посочва в съображения 205—208. Поради това Комисията не се разграничава от предишната си оценка на същата мярка, а оценява различна мярка.

| (211) | Описаните промени не могат да се отделят от първоначалния режим, тъй като те засягат самата същност на механизма и поради това в съответствие със съдебната практика Gibraltar
   (99), оспорваната тарифа съставлява помощ в своята цялост. |
| --- | --- |

(211)

Описаните промени не могат да се отделят от първоначалния режим, тъй като те засягат самата същност на механизма и поради това в съответствие със съдебната практика Gibraltar
   (99), оспорваната тарифа съставлява помощ в своята цялост.

6.3.3.   Заключения относно определянето на тарифата като нова помощ

| (212) | Като има предвид горепосочените съображения, Комисията счита, че оспорваното удължаване на тарифата Alcoa съставлява нова помощ от 1 януари 2006 г., тоест считано от датата на влизане в сила на закона No 80/2005. |
| --- | --- |

(212)

Като има предвид горепосочените съображения, Комисията счита, че оспорваното удължаване на тарифата Alcoa съставлява нова помощ от 1 януари 2006 г., тоест считано от датата на влизане в сила на закона No 80/2005.

6.4.   Правомерност на помощта

| (213) | В съответствие с член 88, параграф 3 от Договора за ЕО държавите-членки са длъжни да нотифицират Комисията за плановете за предоставяне или изменение на помощи и не могат да започнат прилагането на тези планове преди постановяването на окончателно решение. |
| --- | --- |

(213)

В съответствие с член 88, параграф 3 от Договора за ЕО държавите-членки са длъжни да нотифицират Комисията за плановете за предоставяне или изменение на помощи и не могат да започнат прилагането на тези планове преди постановяването на окончателно решение.

| (214) | Тъй като Италия не е нотифицирала член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, помощта е неправомерна. |
| --- | --- |

(214)

Тъй като Италия не е нотифицирала член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, помощта е неправомерна.

6.5.   Съвместимост на помощта

| (215) | Чрез дерогация от общата забрана за предоставяне на държавни помощи, изложена в член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, дадена помощ може да бъде обявена за съвместима, ако може да се ползва от една от предвидените в договора дерогации. |
| --- | --- |

(215)

Чрез дерогация от общата забрана за предоставяне на държавни помощи, изложена в член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, дадена помощ може да бъде обявена за съвместима, ако може да се ползва от една от предвидените в договора дерогации.

| (216) | Държавната помощ, предоставена на Alcoa в съответствие с член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, може да се определи като оперативна помощ, която принципно е несъвместима с общия пазар. В делото Италия/Комисията (100), Съдът на ЕО твърди, че „разглежданата помощ, която се предоставя без конкретно условие и единствено според използваните количества, би следвало да се счита за оперативна помощ за въпросните предприятия, която като такава би изменя условията на търговията в степен, която противоречи на общия интерес“. |
| --- | --- |

(216)

Държавната помощ, предоставена на Alcoa в съответствие с член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, може да се определи като оперативна помощ, която принципно е несъвместима с общия пазар. В делото Италия/Комисията (100), Съдът на ЕО твърди, че „разглежданата помощ, която се предоставя без конкретно условие и единствено според използваните количества, би следвало да се счита за оперативна помощ за въпросните предприятия, която като такава би изменя условията на търговията в степен, която противоречи на общия интерес“.

| (217) | В делото Siemens/Комисията
   (101) също, Първоинстанционният съд потвърждава принципа, според който „оперативните помощи, а именно помощите, които целят да освободят едно предприятие от разходите в рамките на текущото му управление или обичайните му дейности, принципно не са обхванати от приложното поле на член 92, параграф 3, [по-късно член 87, параграф 3] [...]. Всъщност, съгласно съдебната практика, тези помощи, принципно нарушават условията на конкуренцията в отраслите, в които се отпускат, без обаче да могат, по самия си характер, да постигнат една от заложените от горепосочените дерогиращи разпоредби цели“. |
| --- | --- |

(217)

В делото Siemens/Комисията
   (101) също, Първоинстанционният съд потвърждава принципа, според който „оперативните помощи, а именно помощите, които целят да освободят едно предприятие от разходите в рамките на текущото му управление или обичайните му дейности, принципно не са обхванати от приложното поле на член 92, параграф 3, [по-късно член 87, параграф 3] [...]. Всъщност, съгласно съдебната практика, тези помощи, принципно нарушават условията на конкуренцията в отраслите, в които се отпускат, без обаче да могат, по самия си характер, да постигнат една от заложените от горепосочените дерогиращи разпоредби цели“.

| (218) | Съществуват обаче ясно определени случаи, в които е възможно да се отпусне оперативна помощ. По-специално, оперативна помощ, целта на която е свързана с околната среда, може да се предоставя в съответствие с Насоките за държавна помощ за опазването на околната среда (102). По същия начин, в подпомаганите региони, оперативна помощ може по изключение да се разреши като регионална помощ. Комисията се опита да определи дали тарифата Alcoa е можело да се класира в една от тези категории. |
| --- | --- |

(218)

Съществуват обаче ясно определени случаи, в които е възможно да се отпусне оперативна помощ. По-специално, оперативна помощ, целта на която е свързана с околната среда, може да се предоставя в съответствие с Насоките за държавна помощ за опазването на околната среда (102). По същия начин, в подпомаганите региони, оперативна помощ може по изключение да се разреши като регионална помощ. Комисията се опита да определи дали тарифата Alcoa е можело да се класира в една от тези категории.

| (219) | Комисията установява, че е изключено тарифата да се разреши като помощ, свързана с околната среда, тъй като няма никаква екологична насоченост. |
| --- | --- |

(219)

Комисията установява, че е изключено тарифата да се разреши като помощ, свързана с околната среда, тъй като няма никаква екологична насоченост.

6.5.1.   Съвместимост с Насоките за национална регионална помощ (Сардиния)

| (220) | По изключение, оперативна помощ може да се предостави в подпомаганите региони, допустими за предоставяне на помощ съгласно дерогацията, предвидена в член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО. През разглеждания период регионът Венето, където се е намира топилната пещ Fusina, не е можел да претендира за помощи съгласно член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО. Сардиния, от своя страна, е могла да се ползва от този тип помощи до края на 2006 г. Ето защо, Комисията провери дали преференциалната тарифа, предоставена на топилната пещ в Portovesme, е можело да бъде разрешена до тази дата въз основа на Насоките от 1998 г. за държавните регионални помощи (103). |
| --- | --- |

(220)

По изключение, оперативна помощ може да се предостави в подпомаганите региони, допустими за предоставяне на помощ съгласно дерогацията, предвидена в член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО. През разглеждания период регионът Венето, където се е намира топилната пещ Fusina, не е можел да претендира за помощи съгласно член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО. Сардиния, от своя страна, е могла да се ползва от този тип помощи до края на 2006 г. Ето защо, Комисията провери дали преференциалната тарифа, предоставена на топилната пещ в Portovesme, е можело да бъде разрешена до тази дата въз основа на Насоките от 1998 г. за държавните регионални помощи (103).

| (221) | В съответствие с точка 4.15 от Насоките за национална регионална помощ, оперативна помощ може да се отпуска по изключение, доколкото i) е обоснована, в зависимост от приноса ѝ за регионалното развитие и характера ѝ, и ii) равнището ѝ е пропорционално на затрудненията, които цели да компенсира. Държавата-членка е тази, която трябва да докаже съществуването на недостатъци и да измери значимостта им. Съгласно точка 4.17 от същите насоки, оперативната помощ трябва да бъде ограничена във времето и постепенно да намалява. |
| --- | --- |

(221)

В съответствие с точка 4.15 от Насоките за национална регионална помощ, оперативна помощ може да се отпуска по изключение, доколкото i) е обоснована, в зависимост от приноса ѝ за регионалното развитие и характера ѝ, и ii) равнището ѝ е пропорционално на затрудненията, които цели да компенсира. Държавата-членка е тази, която трябва да докаже съществуването на недостатъци и да измери значимостта им. Съгласно точка 4.17 от същите насоки, оперативната помощ трябва да бъде ограничена във времето и постепенно да намалява.

| (222) | Италия твърди, че (вж. съображение 125) продължаващото съществуване на проблема, който представляват високите разходи за електроенергия за производството на алуминий в Сардиния и във Венето, проблем, който е признат в решението Alumix, обосновава удължаването на тарифата. |
| --- | --- |

(222)

Италия твърди, че (вж. съображение 125) продължаващото съществуване на проблема, който представляват високите разходи за електроенергия за производството на алуминий в Сардиния и във Венето, проблем, който е признат в решението Alumix, обосновава удължаването на тарифата.

| (223) | С решението Alumix не се разрешава тарифата за периода 1996—2005 г. като регионална помощ, а се заключава, че тя не съставлява помощ. Доводът, според който Комисията би признала в решението Alumix, че отпускането на оперативна помощ е оправдано от регионални съображение, не следва да се приеме. |
| --- | --- |

(223)

С решението Alumix не се разрешава тарифата за периода 1996—2005 г. като регионална помощ, а се заключава, че тя не съставлява помощ. Доводът, според който Комисията би признала в решението Alumix, че отпускането на оперативна помощ е оправдано от регионални съображение, не следва да се приеме.

| (224) | Съгласно точка 2 от Насоките за национална регионална помощ „индивидуална ad hoc помощ, отпусната на едно единствено предприятие, или ограничени помощи за един единствен отрасъл, могат да имат значителни последици върху засегнатия пазар, като същевременно последиците от тях върху регионалното развитие рискуват да бъдат прекалено ограничени. (...) Следователно, дерогациите, за които става въпрос, принципно се предоставят само в полза на режими за помощ за няколко отрасъла, и се разкриват в даден регион за всички предприятия от засегнатите отрасли.“ Избирателно предоставена тарифа за електроенергия за индивидуални предприятия от металургичния отрасъл явно не съответства на идеята за регионални помощи, които трябва да бъдат предназначени за няколко отрасъла. Все пак, тъй като ad hoc помощите не подлежат на абсолютна забрана, Комисията провери дали извънредни обстоятелства биха могли да обосноват предоставянето на тарифата. |
| --- | --- |

(224)

Съгласно точка 2 от Насоките за национална регионална помощ „индивидуална ad hoc помощ, отпусната на едно единствено предприятие, или ограничени помощи за един единствен отрасъл, могат да имат значителни последици върху засегнатия пазар, като същевременно последиците от тях върху регионалното развитие рискуват да бъдат прекалено ограничени. (...) Следователно, дерогациите, за които става въпрос, принципно се предоставят само в полза на режими за помощ за няколко отрасъла, и се разкриват в даден регион за всички предприятия от засегнатите отрасли.“ Избирателно предоставена тарифа за електроенергия за индивидуални предприятия от металургичния отрасъл явно не съответства на идеята за регионални помощи, които трябва да бъдат предназначени за няколко отрасъла. Все пак, тъй като ad hoc помощите не подлежат на абсолютна забрана, Комисията провери дали извънредни обстоятелства биха могли да обосноват предоставянето на тарифата.

| (225) | По-специално Комисията разгледа недостатъците в електроенергийния отрасъл в Сардиния, въз основа на съобщените от Италия и Alcoa данни. |
| --- | --- |

(225)

По-специално Комисията разгледа недостатъците в електроенергийния отрасъл в Сардиния, въз основа на съобщените от Италия и Alcoa данни.

6.5.1.1.   Електроенергийният пазар на Сардиния спрямо италианския пазар

| (226) | Като цяло, италианският пазар на електроенергия е много концентриран, с малки изключения в северната част на страната. Преобладаващият оператор във всички региони на страната е ENEL, някогашен монополист, освен в Сардиния, където предприятието държи дуопола с E.ON. ENEL има значителна пазарна сила, с която италианският орган за конкуренция е установил, че е извършил злоупотреби през 2004—2005 г. Цените на електроенергията в Италия са като цяло високи, което се дължи на комбинацията от електропроизводство, базирано до голяма степен на изкопаеми горива (главно газ), липсата на ядрена енергия и задръстването на връзките към останалата част от Европа. |
| --- | --- |

(226)

Като цяло, италианският пазар на електроенергия е много концентриран, с малки изключения в северната част на страната. Преобладаващият оператор във всички региони на страната е ENEL, някогашен монополист, освен в Сардиния, където предприятието държи дуопола с E.ON. ENEL има значителна пазарна сила, с която италианският орган за конкуренция е установил, че е извършил злоупотреби през 2004—2005 г. Цените на електроенергията в Италия са като цяло високи, което се дължи на комбинацията от електропроизводство, базирано до голяма степен на изкопаеми горива (главно газ), липсата на ядрена енергия и задръстването на връзките към останалата част от Европа.

| (227) | В Сардиния, регион, който представлява 4,1 % от мощностите в Италия (104), електроенергията се произвежда главно от топлоелектрически централи, захранвани с изкопаеми горива (въглища, мазут, битум от рафинериите). Островът не разполага с инфраструктура за разпределение на природен газ. |
| --- | --- |

(227)

В Сардиния, регион, който представлява 4,1 % от мощностите в Италия (104), електроенергията се произвежда главно от топлоелектрически централи, захранвани с изкопаеми горива (въглища, мазут, битум от рафинериите). Островът не разполага с инфраструктура за разпределение на природен газ.

| (228) | Сардиния страда от производствен свръхкапацитет, най-вече в сегмента с високи разходи на пазара (работещи с мазут централи), дължащ се на неосъществените намерения на правителството да концентрира тежката промишленост на Италия на острова, които са довели до това ENEL да направи свръхинвестиции в електроцентралите. Освен че тези централи са структурно по-скъпи, те излизат също така и по-бързо от употреба. Износът на електроенергия от острова към полуострова също е ограничен, поради ниския капацитет на междусистемния електропровод (105), който се претоварва. |
| --- | --- |

(228)

Сардиния страда от производствен свръхкапацитет, най-вече в сегмента с високи разходи на пазара (работещи с мазут централи), дължащ се на неосъществените намерения на правителството да концентрира тежката промишленост на Италия на острова, които са довели до това ENEL да направи свръхинвестиции в електроцентралите. Освен че тези централи са структурно по-скъпи, те излизат също така и по-бързо от употреба. Износът на електроенергия от острова към полуострова също е ограничен, поради ниския капацитет на междусистемния електропровод (105), който се претоварва.

| (229) | Две електроенергийни предприятия, ENEL и E.ON, притежават заедно пазарен дял, равен на 95 % от електроенергийните доставки в Сардиния (около 58 % E.ON и 42 % ENEL). Според проучването на състоянието на конкуренцията в електроенергийния отрасъл (106) в Сардиния по отношение на конкуренцията е налице дуопол с колективно преобладаване. Пазарът там е много концентриран, макар и равнището на концентрация да не е най-високото в Италия (107). Като се има предвид, че те контролират на практика всички централи със средно висока или висока производителност, E.ON и ENEL определят цената на практика за всяка част от денонощието. Независимо от това, положението изглежда по-малко критично в Сардиния, отколкото в южната част на Италия (108), където ENEL определя цената за цялото денонощие. |
| --- | --- |

(229)

Две електроенергийни предприятия, ENEL и E.ON, притежават заедно пазарен дял, равен на 95 % от електроенергийните доставки в Сардиния (около 58 % E.ON и 42 % ENEL). Според проучването на състоянието на конкуренцията в електроенергийния отрасъл (106) в Сардиния по отношение на конкуренцията е налице дуопол с колективно преобладаване. Пазарът там е много концентриран, макар и равнището на концентрация да не е най-високото в Италия (107). Като се има предвид, че те контролират на практика всички централи със средно висока или висока производителност, E.ON и ENEL определят цената на практика за всяка част от денонощието. Независимо от това, положението изглежда по-малко критично в Сардиния, отколкото в южната част на Италия (108), където ENEL определя цената за цялото денонощие.

| (230) | Цените на едро на електроенергията в Италия са едни от най-високите в Европа (109), а цените в Сардиния са сред най-високите в Италия. През 2007 г. средната национална цена (PUN) е била 70,99 EUR/MWh, докато средната цена в Сардиния — 75 EUR/MWh при 80 EUR/MWh предишната година (110). Тенденцията към повишаване на средната регионална цена в Сардиния се затвърждава през 2008 г. и 2009 г. През първото полугодие на 2009 г. тарифите в Сардиния постоянно са над средната стойност в страната (средна цена 106,60 EUR/MWh при средна цена в страната 60,50 EUR/MWh). Определените от двустранни договори цени в Сардиния не са налични, тъй като тези данни не са обществено достояние и Италия не е искала да ги съобщава (вж. съображение 63 по-горе). |
| --- | --- |

(230)

Цените на едро на електроенергията в Италия са едни от най-високите в Европа (109), а цените в Сардиния са сред най-високите в Италия. През 2007 г. средната национална цена (PUN) е била 70,99 EUR/MWh, докато средната цена в Сардиния — 75 EUR/MWh при 80 EUR/MWh предишната година (110). Тенденцията към повишаване на средната регионална цена в Сардиния се затвърждава през 2008 г. и 2009 г. През първото полугодие на 2009 г. тарифите в Сардиния постоянно са над средната стойност в страната (средна цена 106,60 EUR/MWh при средна цена в страната 60,50 EUR/MWh). Определените от двустранни договори цени в Сардиния не са налични, тъй като тези данни не са обществено достояние и Италия не е искала да ги съобщава (вж. съображение 63 по-горе).

| (231) | В заключение, електроенергийният пазар в Сардиния се характеризира с поредица от проблеми (някои от които са общи за цяла Италия), които могат да се обобщят така: високи цени, силна концентрация на пазара, силни доминиращи оператори, производствен свръхкапацитет в сегмента с високи разходи на пазара, неефективност на електроцентралите, които бързо остаряват морално, липса на достъп до природен газ и липса на взаимосвързаност. |
| --- | --- |

(231)

В заключение, електроенергийният пазар в Сардиния се характеризира с поредица от проблеми (някои от които са общи за цяла Италия), които могат да се обобщят така: високи цени, силна концентрация на пазара, силни доминиращи оператори, производствен свръхкапацитет в сегмента с високи разходи на пазара, неефективност на електроцентралите, които бързо остаряват морално, липса на достъп до природен газ и липса на взаимосвързаност.

6.5.1.2.   Принос към регионалното развитие

| (232) | Уместно е, преди всичко останало, да се определи дали тези проблеми засягат тежко икономическото развитие на Сардиния. Цените на електроенергията са високи на острова и взаимосвързаността е ограничена. В дело C 34/02 (111) Комисията не признава липсата на енергийна взаимосвързаност като пречка за развитието на малките и средните предприятия. |
| --- | --- |

(232)

Уместно е, преди всичко останало, да се определи дали тези проблеми засягат тежко икономическото развитие на Сардиния. Цените на електроенергията са високи на острова и взаимосвързаността е ограничена. В дело C 34/02 (111) Комисията не признава липсата на енергийна взаимосвързаност като пречка за развитието на малките и средните предприятия.

| (233) | Макар и да е вярно, че малките и средните предприятия са по-малко засегнати в сравнение с големите предприятия с голямо потребление на електроенергия от високите цени на електроенергията, то интересите на един единствен отрасъл не се равняват на интересите на цял един регион. С други думи, оперативната помощ, предназначена за даден подпомаган регион, не може да се разреши поради трудностите, които изпитва един единствен отрасъл. Трябва да бъде доказано, че тя допринася дълготрайно за регионалното развитие. Комисията счита, че Италия не е доказала в достатъчна степен, че състоянието на електроенергийния пазар на Сардиния представлява регионален недостатък. |
| --- | --- |

(233)

Макар и да е вярно, че малките и средните предприятия са по-малко засегнати в сравнение с големите предприятия с голямо потребление на електроенергия от високите цени на електроенергията, то интересите на един единствен отрасъл не се равняват на интересите на цял един регион. С други думи, оперативната помощ, предназначена за даден подпомаган регион, не може да се разреши поради трудностите, които изпитва един единствен отрасъл. Трябва да бъде доказано, че тя допринася дълготрайно за регионалното развитие. Комисията счита, че Италия не е доказала в достатъчна степен, че състоянието на електроенергийния пазар на Сардиния представлява регионален недостатък.

| (234) | Като се има предвид това, дори и да съществува неблагоприятен регионален фактор, то изложените в Насоките за държавни регионални помощи критерии трябва да бъдат изпълнени. Помощта трябва да допринася по устойчив начин за регионалното развитие и да бъде пропорционална на недостатъците, за които е предназначена да компенсира. |
| --- | --- |

(234)

Като се има предвид това, дори и да съществува неблагоприятен регионален фактор, то изложените в Насоките за държавни регионални помощи критерии трябва да бъдат изпълнени. Помощта трябва да допринася по устойчив начин за регионалното развитие и да бъде пропорционална на недостатъците, за които е предназначена да компенсира.

| (235) | В конкретния случай, не изглежда много правдоподобно, че оперативната помощ допринася дълготрайно за регионалното развитие. Дори и да се предположи, че запазването на топилната пещ за алуминий на Alcoa (или други ползватели на преференциалните тарифи) допринася за заетостта и за запазването на промишлената база в Сардиния, този резултат не би бил дълготраен. Самото дружество Alcoa твърди, че премахването на тарифата би довело до незабавно затваряне на топилната пещ в Portovesme. Италианските органи представят тарифите като временна мярка, чието прилагане е предвидено да приключи със завършването през 2010 г. на инфраструктурните проекти, свързани с енергийното производство и взаимосвързаността (газопровода GALSI и подводния кабел SAPEI), които в момента се изпълняват. Трябва да се определи дали структурното развитие е в състояние да доведе до промяна на цените на електроенергията до съвместимо с нуждите на производителите на алуминий равнище. Комисията счита, че новата инфраструктура ще даде възможност на Сардиния да произвежда и продава електроенергия на цена, приблизително равна на цената на италианския полуостров, което ще сложи край на регионалните различия. Тя обаче не вижда как тези проекти ще могат да намалят наполовина цените на електроенергията, за да се стигне до 30 EUR/MWh, цената, която според Alcoa може да гарантира рентабилността на една топилна пещ. |
| --- | --- |

(235)

В конкретния случай, не изглежда много правдоподобно, че оперативната помощ допринася дълготрайно за регионалното развитие. Дори и да се предположи, че запазването на топилната пещ за алуминий на Alcoa (или други ползватели на преференциалните тарифи) допринася за заетостта и за запазването на промишлената база в Сардиния, този резултат не би бил дълготраен. Самото дружество Alcoa твърди, че премахването на тарифата би довело до незабавно затваряне на топилната пещ в Portovesme. Италианските органи представят тарифите като временна мярка, чието прилагане е предвидено да приключи със завършването през 2010 г. на инфраструктурните проекти, свързани с енергийното производство и взаимосвързаността (газопровода GALSI и подводния кабел SAPEI), които в момента се изпълняват. Трябва да се определи дали структурното развитие е в състояние да доведе до промяна на цените на електроенергията до съвместимо с нуждите на производителите на алуминий равнище. Комисията счита, че новата инфраструктура ще даде възможност на Сардиния да произвежда и продава електроенергия на цена, приблизително равна на цената на италианския полуостров, което ще сложи край на регионалните различия. Тя обаче не вижда как тези проекти ще могат да намалят наполовина цените на електроенергията, за да се стигне до 30 EUR/MWh, цената, която според Alcoa може да гарантира рентабилността на една топилна пещ.

| (236) | Също така Комисията изтъква, че съществуването на принос на държавата, целящ да намали разходите за електроенергия за големите потребители, не насърчава доставчиците на електроенергия да снижат цените, за да не загубят големи клиенти, и не предотвратява влошаването на разходните структури. Субсидията по-скоро засилва мотивацията на доставчиците на електроенергия да използват пазарната си сила. В резултат на това, макар и да е вярно, предвид съществуващия свръхкапацитет, че производителят Alcoa по принцип би могъл да получи конкурентна цена, ако за това не пречеше пазарната сила на доставчиците на електроенергия, (които могат да имат интерес да държат цените високи, както се посочва съответно в съображения 121 и 99), Комисията счита, че преференциалната тарифа не е подходящият инструмент за намаляване на тази пазарна сила. |
| --- | --- |

(236)

Също така Комисията изтъква, че съществуването на принос на държавата, целящ да намали разходите за електроенергия за големите потребители, не насърчава доставчиците на електроенергия да снижат цените, за да не загубят големи клиенти, и не предотвратява влошаването на разходните структури. Субсидията по-скоро засилва мотивацията на доставчиците на електроенергия да използват пазарната си сила. В резултат на това, макар и да е вярно, предвид съществуващия свръхкапацитет, че производителят Alcoa по принцип би могъл да получи конкурентна цена, ако за това не пречеше пазарната сила на доставчиците на електроенергия, (които могат да имат интерес да държат цените високи, както се посочва съответно в съображения 121 и 99), Комисията счита, че преференциалната тарифа не е подходящият инструмент за намаляване на тази пазарна сила.

| (237) | Между впрочем, отбелязва се, че решението Alumix се е основавало на обратната хипотеза, според която големите клиенти като Alcoa са разполагали с пазарна сила под формата на значителна сила за договаряне спрямо ENEL, и следователно, ако последното е било частно дружество, е щяло да трябва да продава на по-ниска цена. |
| --- | --- |

(237)

Между впрочем, отбелязва се, че решението Alumix се е основавало на обратната хипотеза, според която големите клиенти като Alcoa са разполагали с пазарна сила под формата на значителна сила за договаряне спрямо ENEL, и следователно, ако последното е било частно дружество, е щяло да трябва да продава на по-ниска цена.

6.5.1.3.   Пропорционалност

| (238) | Финансовият приносът, изплащан на Alcoa, е много по-голям от всякаква възможна разлика между цените на електроенергията на италианския полуостров и в Сардиния спрямо същата категория клиенти. Следователно, тарифата не е пропорционална на регионалните затруднения, които привидно цели да компенсира. |
| --- | --- |

(238)

Финансовият приносът, изплащан на Alcoa, е много по-голям от всякаква възможна разлика между цените на електроенергията на италианския полуостров и в Сардиния спрямо същата категория клиенти. Следователно, тарифата не е пропорционална на регионалните затруднения, които привидно цели да компенсира.

6.5.1.4.   Постепенно намаляване

| (239) | Регионалната оперативна помощ трябва постепенно да намалява (вж. точка 4.17 от Насоките за държавни регионално помощи). В съответствие с механизъма за индексация, въведен с член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, според тълкуванието на AEEG (вж. съображения 49 и 50), тарифата е увеличавана всяка година с процент, отразяващ промените в цените на електроенергията в ЕС, но това увеличение е било ограничено до 4 %. Тарифата постепенно намалява, само когато средните цени намаляват на нетна база в ЕС (тъй като тарифата Alcoa не може да намалява, а само да се увеличава). Във всички останали случаи, тарифата постепенно се увеличава и Alcoa има все по-голяма изгода (112). Всъщност в обстановка, която се характеризира със силно нарастване на цените на равнището на ЕС, помощта в полза на Alcoa не е спряла да нараства в реално отношение след въвеждането на разглежданата тарифа. |
| --- | --- |

(239)

Регионалната оперативна помощ трябва постепенно да намалява (вж. точка 4.17 от Насоките за държавни регионално помощи). В съответствие с механизъма за индексация, въведен с член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, според тълкуванието на AEEG (вж. съображения 49 и 50), тарифата е увеличавана всяка година с процент, отразяващ промените в цените на електроенергията в ЕС, но това увеличение е било ограничено до 4 %. Тарифата постепенно намалява, само когато средните цени намаляват на нетна база в ЕС (тъй като тарифата Alcoa не може да намалява, а само да се увеличава). Във всички останали случаи, тарифата постепенно се увеличава и Alcoa има все по-голяма изгода (112). Всъщност в обстановка, която се характеризира със силно нарастване на цените на равнището на ЕС, помощта в полза на Alcoa не е спряла да нараства в реално отношение след въвеждането на разглежданата тарифа.

6.5.1.5.   Заключения за съвместимостта на мярката като регионална помощ в полза на Сардиния

| (240) | Като се има предвид това, Комисията счита, че удължаването на разглежданата тарифа не може да се счита като съвместима регионална помощ по смисъла на Насоките от 1998 г. Тъй като Сардиния вече не е сред подпомаганите региони по смисъла на член 87, параграф 3, буква a) за периода 2007—2013 г., не е необходимо да се разглежда съвместимостта на помощта спрямо Насоки за национална регионална помощ за този период. |
| --- | --- |

(240)

Като се има предвид това, Комисията счита, че удължаването на разглежданата тарифа не може да се счита като съвместима регионална помощ по смисъла на Насоките от 1998 г. Тъй като Сардиния вече не е сред подпомаганите региони по смисъла на член 87, параграф 3, буква a) за периода 2007—2013 г., не е необходимо да се разглежда съвместимостта на помощта спрямо Насоки за национална регионална помощ за този период.

6.5.2.   Други съображения относно съвместимостта на помощта (Венето и Сардиния)

| (241) | Италия и Alcoa претендират, че тарифата е целяла да компенсира неефективността на електроенергийния пазар, която водят до това цените да продължават да бъдат неконкурентни. Високите цени на електроенергията, според тях, биха застрашили конкурентоспособността на предприятията с голямо потребление на електроенергия, каквато е тази на първичния алуминий. Твърди се, че помощта е възпрепятствала преместването на предприятието извън Европа. Тя е имала стимулиращ ефект в смисъл, че без нея на производителя Alcoa е щяло да му се наложи да закрие топилните пещи в Сардиния и във Венето. |
| --- | --- |

(241)

Италия и Alcoa претендират, че тарифата е целяла да компенсира неефективността на електроенергийния пазар, която водят до това цените да продължават да бъдат неконкурентни. Високите цени на електроенергията, според тях, биха застрашили конкурентоспособността на предприятията с голямо потребление на електроенергия, каквато е тази на първичния алуминий. Твърди се, че помощта е възпрепятствала преместването на предприятието извън Европа. Тя е имала стимулиращ ефект в смисъл, че без нея на производителя Alcoa е щяло да му се наложи да закрие топилните пещи в Сардиния и във Венето.

| (242) | Тези твърдения водят до изложените по-долу общи съображения. Несъвършеното функциониране на електроенергийните пазари не следва да се счита като пазарна неефективност в тесния смисъл на думата, доколкото това понятие означава неспособността на един конкурентен пазар да постигне, самостоятелно, оптимален резултат в социално отношение, докато в разглеждания случай проблемът е, че пазарите не са достатъчно конкурентни. Разрешаване на проблема не би могло да има, без да се увеличи конкуренцията – а не като се намали — и в резултат на това да се стигне до реална интеграция на електроенергийния пазар. Определянето на тарифите от държавата като цяло води до обратния ефект, тоест до създаване на пречки и възпрепятстване на достъпа на нови оператори на пазара, което пък води до възпрепятстване на интегрирането му. Следователно, Комисията счита, че финансовата помощ, предоставена под формата на изкуствено ниски тарифи за електроенергията, не е правилният инструмент за компенсиране на недостатъците на електроенергийните пазари. |
| --- | --- |

(242)

Тези твърдения водят до изложените по-долу общи съображения. Несъвършеното функциониране на електроенергийните пазари не следва да се счита като пазарна неефективност в тесния смисъл на думата, доколкото това понятие означава неспособността на един конкурентен пазар да постигне, самостоятелно, оптимален резултат в социално отношение, докато в разглеждания случай проблемът е, че пазарите не са достатъчно конкурентни. Разрешаване на проблема не би могло да има, без да се увеличи конкуренцията – а не като се намали — и в резултат на това да се стигне до реална интеграция на електроенергийния пазар. Определянето на тарифите от държавата като цяло води до обратния ефект, тоест до създаване на пречки и възпрепятстване на достъпа на нови оператори на пазара, което пък води до възпрепятстване на интегрирането му. Следователно, Комисията счита, че финансовата помощ, предоставена под формата на изкуствено ниски тарифи за електроенергията, не е правилният инструмент за компенсиране на недостатъците на електроенергийните пазари.

| (243) | Също така следва да се отбележи, че често цитираните заключения на специализирани инстанции, като Групата на високо равнище за конкурентоспособността, електроенергията и околната среда (вж. съображения 78 и 124), не предлагат да бъдат предоставяни конкретни държавни помощи за преодоляване на проблемите с конкурентоспособността, дължащи се на високите цени на електроенергията, а защитават необходимостта за пълно спазване на правилата в областта на държавните помощи (113). |
| --- | --- |

(243)

Също така следва да се отбележи, че често цитираните заключения на специализирани инстанции, като Групата на високо равнище за конкурентоспособността, електроенергията и околната среда (вж. съображения 78 и 124), не предлагат да бъдат предоставяни конкретни държавни помощи за преодоляване на проблемите с конкурентоспособността, дължащи се на високите цени на електроенергията, а защитават необходимостта за пълно спазване на правилата в областта на държавните помощи (113).

| (244) | Комисията изразява съмнения по отношение на подобни доводи, целящи да свържат мерките за помощ с целта да се възпрепятства преместването на предприятия извън ЕС в решението си по делото Terni (114), и, по аналогични причини, не е необходимо да се задълбочава анализа при разглеждания случай. |
| --- | --- |

(244)

Комисията изразява съмнения по отношение на подобни доводи, целящи да свържат мерките за помощ с целта да се възпрепятства преместването на предприятия извън ЕС в решението си по делото Terni (114), и, по аналогични причини, не е необходимо да се задълбочава анализа при разглеждания случай.

| (245) | В настоящия контекст, характеризиращ се със слабо равнище на цените на алуминий на световните пазари (поради спада на търсенето в резултат на икономическата криза), е възможно италианските топилни пещи на Alcoa да не бъдат рентабилни, или да работят на загуба, поне за известно време, при липсата на преференциална тарифа. Затварянето им не може да се изключи, дори и други фактори да повлияят на решение в този смисъл, а именно социалните и екологични разходи за едно затваряне, или пък разходите и времето за въвеждане в експлоатация на евентуален нов капацитет, с цел да не загубят пазарните си дялове. |
| --- | --- |

(245)

В настоящия контекст, характеризиращ се със слабо равнище на цените на алуминий на световните пазари (поради спада на търсенето в резултат на икономическата криза), е възможно италианските топилни пещи на Alcoa да не бъдат рентабилни, или да работят на загуба, поне за известно време, при липсата на преференциална тарифа. Затварянето им не може да се изключи, дори и други фактори да повлияят на решение в този смисъл, а именно социалните и екологични разходи за едно затваряне, или пък разходите и времето за въвеждане в експлоатация на евентуален нов капацитет, с цел да не загубят пазарните си дялове.

6.5.3.   Предложение за създаване на виртуална електроцентрала (Сардиния)

| (246) | В писмо от 19 януари 2007 г. (по-долу „писмото от 2007 г.“) службите на Генерална дирекция „Конкуренция“ на Комисията разгледаха възможността за приемане на временна мярка, чрез която постепенно да се премахне предоставената на Сардиния тарифа, тъй като състоянието на пазара на Сардиния, дължащо се, inter alia, на изолираността на острова, на ограничените възможности за взаимосвързаност с полуострова и на неблагоприятните условия на конкуренцията, изглежда оправдава, по изключение, оперативна помощ под формата на преференциална тарифа за преходен период (т.нар. постепенно премахване) от около две години (115), в замяна на което да бъдат приети мерки, целящи увеличаването на конкуренцията на пазара на Сардиния чрез създаване на виртуална електроцентрала (VPP) (116). В писмото изрично се изключва топилната пещ във Венето (117). |
| --- | --- |

(246)

В писмо от 19 януари 2007 г. (по-долу „писмото от 2007 г.“) службите на Генерална дирекция „Конкуренция“ на Комисията разгледаха възможността за приемане на временна мярка, чрез която постепенно да се премахне предоставената на Сардиния тарифа, тъй като състоянието на пазара на Сардиния, дължащо се, inter alia, на изолираността на острова, на ограничените възможности за взаимосвързаност с полуострова и на неблагоприятните условия на конкуренцията, изглежда оправдава, по изключение, оперативна помощ под формата на преференциална тарифа за преходен период (т.нар. постепенно премахване) от около две години (115), в замяна на което да бъдат приети мерки, целящи увеличаването на конкуренцията на пазара на Сардиния чрез създаване на виртуална електроцентрала (VPP) (116). В писмото изрично се изключва топилната пещ във Венето (117).

| (247) | Писмото от 2007 г. гласи, че за преодоляване на положението, VPP трябва да предвиди прехвърлянето на виртуален производствен капацитет на трети доставчици на електроенергия, да покрие приблизително 25 % от търсенето на електроенергия в Сардиния и програмата да бъде въведена поне за пет години. Освен това в писмото се предлага службите на Генерална дирекция „Конкуренция“ и италианските органи бързо да се споразумеят, за да установят правилата на програмата VPP. |
| --- | --- |

(247)

Писмото от 2007 г. гласи, че за преодоляване на положението, VPP трябва да предвиди прехвърлянето на виртуален производствен капацитет на трети доставчици на електроенергия, да покрие приблизително 25 % от търсенето на електроенергия в Сардиния и програмата да бъде въведена поне за пет години. Освен това в писмото се предлага службите на Генерална дирекция „Конкуренция“ и италианските органи бързо да се споразумеят, за да установят правилата на програмата VPP.

| (248) | На 9 юли 2009 г. Италия прие, със значително закъснение, законодателните разпоредби, предоставящи правомощия на AEEG да създаде този вид механизъм. На 17 август 2009 г. AEEG прие решението ARG/elt 115/09, с което програмата VPP се привежда в изпълнение. Правилата ѝ съответстват на критериите, изложени в писмото от 2007 г. Тарифата за Сардиния ще бъде отменена три месеца след привеждане в изпълнение на VPP и най-късно на 31 декември 2009 г. |
| --- | --- |

(248)

На 9 юли 2009 г. Италия прие, със значително закъснение, законодателните разпоредби, предоставящи правомощия на AEEG да създаде този вид механизъм. На 17 август 2009 г. AEEG прие решението ARG/elt 115/09, с което програмата VPP се привежда в изпълнение. Правилата ѝ съответстват на критериите, изложени в писмото от 2007 г. Тарифата за Сардиния ще бъде отменена три месеца след привеждане в изпълнение на VPP и най-късно на 31 декември 2009 г.

6.5.3.1.   Описание на италианската VPP

| (249) | В съответствие с подробно описаните от AEEG правила както ENEL, така и E.ON, ще трябва да прехвърлят виртуалния си производствен капацитет на оператори, които не са свързани с нито едно от двете дружества. Капацитетът, който трябва да бъде прехвърлен (225 MW за ENEL и 150 MW за E.ON) е определен, в зависимост от пазарната сила на всеки от двата доминиращи оператора. VPP ще обхване поне 25 % от търсенето на електроенергия в Сардиния и ще работи в продължение на пет години до завършването на текущите инфраструктурни проекти, предназначени да подобрят електроенергийната взаимосвързаност между Сардиния и полуострова. |
| --- | --- |

(249)

В съответствие с подробно описаните от AEEG правила както ENEL, така и E.ON, ще трябва да прехвърлят виртуалния си производствен капацитет на оператори, които не са свързани с нито едно от двете дружества. Капацитетът, който трябва да бъде прехвърлен (225 MW за ENEL и 150 MW за E.ON) е определен, в зависимост от пазарната сила на всеки от двата доминиращи оператора. VPP ще обхване поне 25 % от търсенето на електроенергия в Сардиния и ще работи в продължение на пет години до завършването на текущите инфраструктурни проекти, предназначени да подобрят електроенергийната взаимосвързаност между Сардиния и полуострова.

| (250) | В тръжните процедури ще могат да участват пазарни оператори, които продават на крайните потребители. За предложените продукти ще има годишен и/или петгодишен срок. Тръжните процедури ще обхванат периода след 1 януари 2010 г. |
| --- | --- |

(250)

В тръжните процедури ще могат да участват пазарни оператори, които продават на крайните потребители. За предложените продукти ще има годишен и/или петгодишен срок. Тръжните процедури ще обхванат периода след 1 януари 2010 г.

| (251) | Поради физически ограничения на електроенергийната мрежа на Сардиния, италианската VPP е замислена като финансов инструмент (118). С този вид VPP, купувачите не трябва физически да продават електроенергията, предмет на тръжната процедура, на крайните потребители. Те се ползват от автоматично финансово уреждане всеки път, когато платената на пазара цена „предния ден“ превиши определен праг. За един съществуващ оператор или за един нов оператор, който желае да набере своя клиентела, предимството за притежава капацитет VPP е в това, че VPP може да се използва като инструмент за покриване за (останалите) осъществени физически сделки. |
| --- | --- |

(251)

Поради физически ограничения на електроенергийната мрежа на Сардиния, италианската VPP е замислена като финансов инструмент (118). С този вид VPP, купувачите не трябва физически да продават електроенергията, предмет на тръжната процедура, на крайните потребители. Те се ползват от автоматично финансово уреждане всеки път, когато платената на пазара цена „предния ден“ превиши определен праг. За един съществуващ оператор или за един нов оператор, който желае да набере своя клиентела, предимството за притежава капацитет VPP е в това, че VPP може да се използва като инструмент за покриване за (останалите) осъществени физически сделки.

| (252) | Проконкурентният ефект на този вид VPP се дължи на факта, че доминиращите оператори не изпитват нужда да използват пазарната си сила, за да поддържат високи цени на пазара от „предния ден“, тъй като ползата, която биха имали от тази стратегия, ще бъде прехвърлена на купувачите на VPP. |
| --- | --- |

(252)

Проконкурентният ефект на този вид VPP се дължи на факта, че доминиращите оператори не изпитват нужда да използват пазарната си сила, за да поддържат високи цени на пазара от „предния ден“, тъй като ползата, която биха имали от тази стратегия, ще бъде прехвърлена на купувачите на VPP.

6.5.3.2.   Съвместимост на тарифата въз основа на VPP

| (253) | Макар и да се предполага, че VPP ще има проконкурентен ефект на електроенергийния пазар на Сардиния, и въпреки предложението, формулирано през януари 2007 г., Комисията стига до заключението, че в настоящия случай VPP не предлага достатъчна база за съвместимост на помощта нито за преходен период след привеждането ѝ в изпълнение, нито а fortiori за периода преди привеждането в изпълнение, поради описаните по-долу причини. |
| --- | --- |

(253)

Макар и да се предполага, че VPP ще има проконкурентен ефект на електроенергийния пазар на Сардиния, и въпреки предложението, формулирано през януари 2007 г., Комисията стига до заключението, че в настоящия случай VPP не предлага достатъчна база за съвместимост на помощта нито за преходен период след привеждането ѝ в изпълнение, нито а fortiori за периода преди привеждането в изпълнение, поради описаните по-долу причини.

| (254) | Комисията не изключва, че при дадени извънредни обстоятелства, корективна мярка, целяща да „либерализира пазара“ (или по-скоро, в настоящия случай, структурна мярка, предназначена да подобри конкуренцията на един законово отворен за конкуренцията, но все още много концентриран пазар), може да представлява основата за съвместимостта на държавната помощ. В случая, Комисията разглежда естеството на проблема с конкуренцията, характеризиращ електроенергийния пазар на Сардиния (119), съществуването на причинно-следствена връзка между този проблем и помощта, както и ефективността на VPP като корективна мярка. |
| --- | --- |

(254)

Комисията не изключва, че при дадени извънредни обстоятелства, корективна мярка, целяща да „либерализира пазара“ (или по-скоро, в настоящия случай, структурна мярка, предназначена да подобри конкуренцията на един законово отворен за конкуренцията, но все още много концентриран пазар), може да представлява основата за съвместимостта на държавната помощ. В случая, Комисията разглежда естеството на проблема с конкуренцията, характеризиращ електроенергийния пазар на Сардиния (119), съществуването на причинно-следствена връзка между този проблем и помощта, както и ефективността на VPP като корективна мярка.

| (255) | На първо място, по отношение на естеството на проблема с конкуренцията в Сардиния е уместно да се отбележи, че установените на острова високи цени произтичат от съчетанието на различни фактори: липсата на взаимосвързаност, разходната структура на производствения портфейл и пазарната сила на двамата главни производители. Фактът, че един остров е изправен пред липсата на електроенергийна взаимосвързаност няма нищо общо с либерализирането, а е по-скоро естествено следствие от географското му положение. Много страни в ЕС са островни и почти всички държави-членки имат острови, където електроенергийната взаимосвързаност е недостатъчна или дори несъщестуваваща. Разходната структура на производствения портфейл не е пряко свързана с функционирането на електроенергийния пазар, нито с упражняването на пазарната сила от страна на доминиращите оператори. Тя зависи по-скоро от наличните енергийни суровини и от други физически и географски ограничения, които обуславят инвестиционните решения на производителите на електроенергия. На последно място, силно концентрираната пазарна структура на един остров е по-скоро правило, отколкото изключение. Следователно единственият фактор за конкуренция, който може да бъде изтъкнат, е дуополът, който вероятно насърчава доминиращите оператори да определят високи цени. Това обаче е само един от многото фактори, които допринасят за високите цени в Сардиния. |
| --- | --- |

(255)

На първо място, по отношение на естеството на проблема с конкуренцията в Сардиния е уместно да се отбележи, че установените на острова високи цени произтичат от съчетанието на различни фактори: липсата на взаимосвързаност, разходната структура на производствения портфейл и пазарната сила на двамата главни производители. Фактът, че един остров е изправен пред липсата на електроенергийна взаимосвързаност няма нищо общо с либерализирането, а е по-скоро естествено следствие от географското му положение. Много страни в ЕС са островни и почти всички държави-членки имат острови, където електроенергийната взаимосвързаност е недостатъчна или дори несъщестуваваща. Разходната структура на производствения портфейл не е пряко свързана с функционирането на електроенергийния пазар, нито с упражняването на пазарната сила от страна на доминиращите оператори. Тя зависи по-скоро от наличните енергийни суровини и от други физически и географски ограничения, които обуславят инвестиционните решения на производителите на електроенергия. На последно място, силно концентрираната пазарна структура на един остров е по-скоро правило, отколкото изключение. Следователно единственият фактор за конкуренция, който може да бъде изтъкнат, е дуополът, който вероятно насърчава доминиращите оператори да определят високи цени. Това обаче е само един от многото фактори, които допринасят за високите цени в Сардиния.

| (256) | На второ място, Комисията провери дали има причинно-следствена връзка между преференциалните тарифи и положението на пазара в Сардиния. Тези тарифи никога не са имали за цел да компенсират конкурентното положение на Сардиния, предвид на това, че тарифите там, нотифицирани от Италия, са предлагали решение само за ограничен кръг от потребители, сред които са онези, които имат най-голямо предимство при договаряне. Самата Италия допуска, че тарифата Alcoa е имала за цел да приравни плащаната от предприятието в Сардиния цена с цените, прилагани в други страни спрямо производителите на алуминий. |
| --- | --- |

(256)

На второ място, Комисията провери дали има причинно-следствена връзка между преференциалните тарифи и положението на пазара в Сардиния. Тези тарифи никога не са имали за цел да компенсират конкурентното положение на Сардиния, предвид на това, че тарифите там, нотифицирани от Италия, са предлагали решение само за ограничен кръг от потребители, сред които са онези, които имат най-голямо предимство при договаряне. Самата Италия допуска, че тарифата Alcoa е имала за цел да приравни плащаната от предприятието в Сардиния цена с цените, прилагани в други страни спрямо производителите на алуминий.

| (257) | Въпросната помощ може най-много да е влошила положението, произтичащо от съществуващия производствен дуопол. Системата за финансови компенсации, която представлява разглежданата мярка, въобще не е насърчавала Alcoa да използва покупателната си сила, за да намали разходите си за електроенергия, тъй като интересът на предприятието да получи най-ниската цена е бил удовлетворен чрез финансовите компенсации, които са му били изплащани, а не чрез упражняването на пазара на дребно на силата си за договаряне, която му дава статута му на голям потребител на електроенергия в Сардиния. С ограничаването на интереса на Alcoa да търси условия за доставка, различни от тези, които предлага историческият оператор, е възможно финансовите компенсации да са засегнали в известна степен конкуренцията на пазара на дребно, в ущърб на всички потребители на електроенергия, поради засилването на финансовата позиция на доминиращия оператор. |
| --- | --- |

(257)

Въпросната помощ може най-много да е влошила положението, произтичащо от съществуващия производствен дуопол. Системата за финансови компенсации, която представлява разглежданата мярка, въобще не е насърчавала Alcoa да използва покупателната си сила, за да намали разходите си за електроенергия, тъй като интересът на предприятието да получи най-ниската цена е бил удовлетворен чрез финансовите компенсации, които са му били изплащани, а не чрез упражняването на пазара на дребно на силата си за договаряне, която му дава статута му на голям потребител на електроенергия в Сардиния. С ограничаването на интереса на Alcoa да търси условия за доставка, различни от тези, които предлага историческият оператор, е възможно финансовите компенсации да са засегнали в известна степен конкуренцията на пазара на дребно, в ущърб на всички потребители на електроенергия, поради засилването на финансовата позиция на доминиращия оператор.

| (258) | На трето място, подобряването на условията на ефективната конкуренция, което се очаква от VPP, не изглежда пропорционално на интензивността на предоставената помощ. Корективната мярка изглежда би имала по-скоро ограничен ефект на пазара на Сардиния. Тя би повлияла само на поведението на доминиращите оператори, тъй като замислената като финансов инструмент VPP, като тази, която Италия е въвела, не оказва никакво влияние върху взаимосвързаността, или върху производствените разходи и противно на един „твърд договор за покупка“, няма за цел да промени структурата на пазара на производството. |
| --- | --- |

(258)

На трето място, подобряването на условията на ефективната конкуренция, което се очаква от VPP, не изглежда пропорционално на интензивността на предоставената помощ. Корективната мярка изглежда би имала по-скоро ограничен ефект на пазара на Сардиния. Тя би повлияла само на поведението на доминиращите оператори, тъй като замислената като финансов инструмент VPP, като тази, която Италия е въвела, не оказва никакво влияние върху взаимосвързаността, или върху производствените разходи и противно на един „твърд договор за покупка“, няма за цел да промени структурата на пазара на производството.

| (259) | На четвърто място, помощта нарушава конкуренцията на пазара на първичен алуминий, докато VPP ще подобри малко конкуренцията на един друг пазар, този на електроенергията. По своето естество VPP не може да има преки ефекти върху пазара на алуминий. |
| --- | --- |

(259)

На четвърто място, помощта нарушава конкуренцията на пазара на първичен алуминий, докато VPP ще подобри малко конкуренцията на един друг пазар, този на електроенергията. По своето естество VPP не може да има преки ефекти върху пазара на алуминий.

6.5.4.   Заключения относно съвместимостта на помощта (Венето и Сардиния)

| (260) | Като се има предвид гореизложеното, Комисията счита, че прилаганата към топилните пещи на Alcoa във Венето и Сардиния тарифа не може да се ползва от дерогация по смисъла на член 87 от Договора за ЕО. Дерогациите, предвидени в член 87, параграф 2, не са приложими, тъй като помощта не е помощ със социален характер, не е предназначена да компенсира вреди, причинени от природни бедствия или други форсмажорни обстоятелства, и тя не е била предоставена, за да компенсира икономическите недостатъци, причинени от разделянето на Германия. Дерогациите, посочени в член 87, параграф 3, буква б) и г), също са неприложими, тъй като мярката не е предназначена да насърчава провеждането на важен проект от европейски интерес, да компенсира сериозни затруднения в икономиката на държава-членка, или да насърчава културата и съхранението на културното наследство. По отношение на дерогацията, предвидена в член 87, параграф 3, буква а), изложеният по-горе анализ в съображения 220—240 показва, че помощта на може да бъде разрешена като помощ, предназначена за насърчаване на икономическото развитие на един регион, в който жизненото равнище е изключително ниско, или където има сериозни проблеми с равнищата на заетост. На последно място, анализът доказва, че тарифата, дори и свързана с VPP, не следва да се счита за съвместима, въз основа на дерогацията, предвидена в член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО (вж. по-специално съображения 216, 217, 241—245 и 253—259). |
| --- | --- |

(260)

Като се има предвид гореизложеното, Комисията счита, че прилаганата към топилните пещи на Alcoa във Венето и Сардиния тарифа не може да се ползва от дерогация по смисъла на член 87 от Договора за ЕО. Дерогациите, предвидени в член 87, параграф 2, не са приложими, тъй като помощта не е помощ със социален характер, не е предназначена да компенсира вреди, причинени от природни бедствия или други форсмажорни обстоятелства, и тя не е била предоставена, за да компенсира икономическите недостатъци, причинени от разделянето на Германия. Дерогациите, посочени в член 87, параграф 3, буква б) и г), също са неприложими, тъй като мярката не е предназначена да насърчава провеждането на важен проект от европейски интерес, да компенсира сериозни затруднения в икономиката на държава-членка, или да насърчава културата и съхранението на културното наследство. По отношение на дерогацията, предвидена в член 87, параграф 3, буква а), изложеният по-горе анализ в съображения 220—240 показва, че помощта на може да бъде разрешена като помощ, предназначена за насърчаване на икономическото развитие на един регион, в който жизненото равнище е изключително ниско, или където има сериозни проблеми с равнищата на заетост. На последно място, анализът доказва, че тарифата, дори и свързана с VPP, не следва да се счита за съвместима, въз основа на дерогацията, предвидена в член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО (вж. по-специално съображения 216, 217, 241—245 и 253—259).

| (261) | В резултат на това, удължаването на преференциалната тарифа, предоставена на Alcoa, съгласно член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005 и указа от 2004 г. (доколкото тарифата може да бъде резултат от прилагането на този указ между януари 2006 г. и юни 2007 г.) трябва да се обяви за несъвместима с общия пазар. |
| --- | --- |

(261)

В резултат на това, удължаването на преференциалната тарифа, предоставена на Alcoa, съгласно член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005 и указа от 2004 г. (доколкото тарифата може да бъде резултат от прилагането на този указ между януари 2006 г. и юни 2007 г.) трябва да се обяви за несъвместима с общия пазар.

6.6.   Възстановяване

| (262) | В съответствие с член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999, при отрицателно решение относно неправомерна помощ, несъвместима с общия пазар, е уместно да се възвърне ефективната конкуренция и помощта да се възстанови (с лихвите) в най-кратки срокове, освен ако възстановяването противоречи на общ принцип от правото на Общността. |
| --- | --- |

(262)

В съответствие с член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999, при отрицателно решение относно неправомерна помощ, несъвместима с общия пазар, е уместно да се възвърне ефективната конкуренция и помощта да се възстанови (с лихвите) в най-кратки срокове, освен ако възстановяването противоречи на общ принцип от правото на Общността.

6.6.1.   Оправдани правни очаквания и други общи принципи на правото на Общността, които могат да попречат на възстановяването

6.6.1.1.   Оправдани правни очаквания

| (263) | Съгласно установената съдебна практика, когато дадена помощ е приведена в изпълнение, без да е била предварително нотифицирана на Комисията, по член 88, параграф 3 от Договора за ЕО, получателят на помощта не може да има оправдани правни очаквания в редовността на предоставянето ѝ (120). Като цяло едно съвестно предприятие е в състояние да определи дали процедурата за нотифициране е била спазена и дали помощта е законна. |
| --- | --- |

(263)

Съгласно установената съдебна практика, когато дадена помощ е приведена в изпълнение, без да е била предварително нотифицирана на Комисията, по член 88, параграф 3 от Договора за ЕО, получателят на помощта не може да има оправдани правни очаквания в редовността на предоставянето ѝ (120). Като цяло едно съвестно предприятие е в състояние да определи дали процедурата за нотифициране е била спазена и дали помощта е законна.

| (264) | При все това, не следва да се изключи възможността получателят на неправомерна помощ да се позове на извънредни обстоятелства, които законово са могли да оправдаят неговите очаквания за редовността на тази помощ, и да се противопостави вследствие на възстановяването (121). От друга страна, „когато предпазлив и съобразителен стопански субект е в състояние да предвиди приемането на общностна мярка, която може да засегне интересите му, не следва да се позовава на този принцип, когато мярката е приета“ (122). |
| --- | --- |

(264)

При все това, не следва да се изключи възможността получателят на неправомерна помощ да се позове на извънредни обстоятелства, които законово са могли да оправдаят неговите очаквания за редовността на тази помощ, и да се противопостави вследствие на възстановяването (121). От друга страна, „когато предпазлив и съобразителен стопански субект е в състояние да предвиди приемането на общностна мярка, която може да засегне интересите му, не следва да се позовава на този принцип, когато мярката е приета“ (122).

| (265) | Комисията провери дали извънредните обстоятелства, свързани със съществуването на решението Alumix, на които дружеството Alcoa се позовало, са могли да бъдат достатъчно основание за оправданите му правни очаквания. |
| --- | --- |

(265)

Комисията провери дали извънредните обстоятелства, свързани със съществуването на решението Alumix, на които дружеството Alcoa се позовало, са могли да бъдат достатъчно основание за оправданите му правни очаквания.

| (266) | Съгласно установената съдебна практика на Съда на ЕО, оправданите правни очаквания могат да се породят само от конкретни, безусловни и съгласувани уверения, получени от институциите на Общността, така че да предизвикат основано очакване, че мярката не съставлява помощ или е правомерна (123). |
| --- | --- |

(266)

Съгласно установената съдебна практика на Съда на ЕО, оправданите правни очаквания могат да се породят само от конкретни, безусловни и съгласувани уверения, получени от институциите на Общността, така че да предизвикат основано очакване, че мярката не съставлява помощ или е правомерна (123).

| (267) | Alcoa твърди, че дори и сегашният режим да не трябва да се счита като „съществуваща помощ“, производителят може все пак да се позове на оправданите правни очаквания, тъй като, когато е приел Alumix и е решил да инвестира в двете топилни пещи, той се е опирал на заключението за липсата на помощ по случая Alumix. Също така, Alcoa цитира като прецедент решението на Комисията за освободен от данъци режим за металургичните предприятия, които се установяват в чужбина (124) (вж. съображение 97). |
| --- | --- |

(267)

Alcoa твърди, че дори и сегашният режим да не трябва да се счита като „съществуваща помощ“, производителят може все пак да се позове на оправданите правни очаквания, тъй като, когато е приел Alumix и е решил да инвестира в двете топилни пещи, той се е опирал на заключението за липсата на помощ по случая Alumix. Също така, Alcoa цитира като прецедент решението на Комисията за освободен от данъци режим за металургичните предприятия, които се установяват в чужбина (124) (вж. съображение 97).

| (268) | В посоченото решение на Комисията относно режима на освободени от данъчно облагане провизии, предоставен от Франция на металургичните предприятия, разпоредбите относно съществуващите помощи не можеха да се прилагат пряко, тъй като ставаше въпрос за помощ за металургичния отрасъл, който се урежда от Договора за ЕОВС, който не признава принципа за съществуваща помощ. Комисията призна оправданите правни очаквания на бенефициерите, прилагайки по аналогия разпоредбите в областта на Договора за ЕО, и следователно не нареди помощта да бъде възстановена. Въпреки това делото много прилича на делото Координационни центрове, установени в Белгия, при което Комисията промени оценката си на мярка, за която по-рано беше сметнала, че не съставлява помощ, без тази мярка да е изменяна от държавата-членка. Основанията, посочени в съображение 210, дават възможност на Комисията да отхвърли твърдението, според което цитираното решение би могло да се приведе като основание за признаването на оправданите правни очаквания на Alcoa. |
| --- | --- |

(268)

В посоченото решение на Комисията относно режима на освободени от данъчно облагане провизии, предоставен от Франция на металургичните предприятия, разпоредбите относно съществуващите помощи не можеха да се прилагат пряко, тъй като ставаше въпрос за помощ за металургичния отрасъл, който се урежда от Договора за ЕОВС, който не признава принципа за съществуваща помощ. Комисията призна оправданите правни очаквания на бенефициерите, прилагайки по аналогия разпоредбите в областта на Договора за ЕО, и следователно не нареди помощта да бъде възстановена. Въпреки това делото много прилича на делото Координационни центрове, установени в Белгия, при което Комисията промени оценката си на мярка, за която по-рано беше сметнала, че не съставлява помощ, без тази мярка да е изменяна от държавата-членка. Основанията, посочени в съображение 210, дават възможност на Комисията да отхвърли твърдението, според което цитираното решение би могло да се приведе като основание за признаването на оправданите правни очаквания на Alcoa.

| (269) | По отношение на значението, което Alcoa придава на решението Alumix, трябва да се отбележи, че това решение е можело да предизвика у бенефициера оправдани правни очаквания, че тарифният механизъм, който е бил оценен в него, не е съставлявал помощ само до 31 декември 2005 г. |
| --- | --- |

(269)

По отношение на значението, което Alcoa придава на решението Alumix, трябва да се отбележи, че това решение е можело да предизвика у бенефициера оправдани правни очаквания, че тарифният механизъм, който е бил оценен в него, не е съставлявал помощ само до 31 декември 2005 г.

| (270) | Решението Alumix обаче не е можело да породи оправдани правни очаквания по отношение на удължаването на тарифата, предвидена в член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005. Дружеството Alcoa не може да е имало оправдани правни очаквания за това, че мярката от 2005 г., която удължава тарифата до 2010 г., ще получи автоматично статут за липса на помощ. При наличие на мярка, която е била a) съществено променена б) удължена, един съобразителен получател е трябвало да се увери в правомерността на помощта. |
| --- | --- |

(270)

Решението Alumix обаче не е можело да породи оправдани правни очаквания по отношение на удължаването на тарифата, предвидена в член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005. Дружеството Alcoa не може да е имало оправдани правни очаквания за това, че мярката от 2005 г., която удължава тарифата до 2010 г., ще получи автоматично статут за липса на помощ. При наличие на мярка, която е била a) съществено променена б) удължена, един съобразителен получател е трябвало да се увери в правомерността на помощта.

| (271) | Липсата на оправдани правни очаквания, породени от решението Alumix, изрично се потвърждава в точка 109 в решението на Първоинстанционния съд. |
| --- | --- |

(271)

Липсата на оправдани правни очаквания, породени от решението Alumix, изрично се потвърждава в точка 109 в решението на Първоинстанционния съд.

| (272) | Фактът, че дружеството Alcoa е инвестирало в италианските си съоръжения, не може да доведе до оправдани правни очаквания за правомерността на промененото и удължено тарифно споразумение, защото е било ясно, че в момента на предоставянето му първоначалната тарифа Alumix е била предвидена само за срок от десет години, и че Alcoa е планирал инвестициите си въз основа на това, а не въз основа на неограничена във времето тарифа. |
| --- | --- |

(272)

Фактът, че дружеството Alcoa е инвестирало в италианските си съоръжения, не може да доведе до оправдани правни очаквания за правомерността на промененото и удължено тарифно споразумение, защото е било ясно, че в момента на предоставянето му първоначалната тарифа Alumix е била предвидена само за срок от десет години, и че Alcoa е планирал инвестициите си въз основа на това, а не въз основа на неограничена във времето тарифа.

| (273) | Като се имат предвид изложените по-горе съображения, Комисията заключи, че съществуването на разрешената тарифа Alumix не може да породи оправдани правни очаквания от страна на Alcoa по отношение на правомерността на разглежданата мярка. |
| --- | --- |

(273)

Като се имат предвид изложените по-горе съображения, Комисията заключи, че съществуването на разрешената тарифа Alumix не може да породи оправдани правни очаквания от страна на Alcoa по отношение на правомерността на разглежданата мярка.

| (274) | По отношение на предприятието в Сардиния Комисията провери и дали писмото от 2007 г. и събитията след него са можели да бъдат източник на оправдани правни очаквания от страна на Alcoa. |
| --- | --- |

(274)

По отношение на предприятието в Сардиния Комисията провери и дали писмото от 2007 г. и събитията след него са можели да бъдат източник на оправдани правни очаквания от страна на Alcoa.

| (275) | Уместно е да се отбележи по този повод, че в писмото от 2007 г. Комисията не дава никакви точни и безусловни уверения по отношение на факта, че VPP позволява помощта да се смята за съвместима. Писмото на службите на Комисията се ограничава до това да посочи, че „членът на Европейската комисия, който отговаря за конкуренцията, ще бъде готов да предложи на членовете на Комисията разрешаването на краткосрочен период с постепенно премахване на електроенергийните тарифи в Сардиния“. Тази формулировка означава, че положителният изход от делото е трябвало, при всички положения, да се подчини на разрешаването на проекторешението от членовете на Комисията. В резултат на това, като се има предвид статута му (писмо на службите) и съдържанието му (условни уверения), писмото от 2007 г. не може да породи оправдани правни очаквания, както признава Съдът на ЕО. |
| --- | --- |

(275)

Уместно е да се отбележи по този повод, че в писмото от 2007 г. Комисията не дава никакви точни и безусловни уверения по отношение на факта, че VPP позволява помощта да се смята за съвместима. Писмото на службите на Комисията се ограничава до това да посочи, че „членът на Европейската комисия, който отговаря за конкуренцията, ще бъде готов да предложи на членовете на Комисията разрешаването на краткосрочен период с постепенно премахване на електроенергийните тарифи в Сардиния“. Тази формулировка означава, че положителният изход от делото е трябвало, при всички положения, да се подчини на разрешаването на проекторешението от членовете на Комисията. В резултат на това, като се има предвид статута му (писмо на службите) и съдържанието му (условни уверения), писмото от 2007 г. не може да породи оправдани правни очаквания, както признава Съдът на ЕО.

6.6.1.2.   Други общи принципи на правото на Общността

| (276) | Нито Италия, нито Alcoa са се позовали на съображения по този въпрос. Независимо от това Комисията провери дали други общи принципи на правото на Общността възпрепятстват, изцяло или частично, възстановяването на помощта. |
| --- | --- |

(276)

Нито Италия, нито Alcoa са се позовали на съображения по този въпрос. Независимо от това Комисията провери дали други общи принципи на правото на Общността възпрепятстват, изцяло или частично, възстановяването на помощта.

| (277) | Що се отнася до топилната пещ във Венето, счита се, че възстановяването на помощта не нарушава общ принцип на правото на Общността. В решението за откриване на процедура Комисията изрази сериозни съмнения по отношение на съвместимостта на помощта в полза на предприятието във Венето, а последвалата процедура не изведе на преден план информация, която да разсее това впечатление. |
| --- | --- |

(277)

Що се отнася до топилната пещ във Венето, счита се, че възстановяването на помощта не нарушава общ принцип на правото на Общността. В решението за откриване на процедура Комисията изрази сериозни съмнения по отношение на съвместимостта на помощта в полза на предприятието във Венето, а последвалата процедура не изведе на преден план информация, която да разсее това впечатление.

| (278) | По отношение на предприятието в Сардиния Комисията разгледа положението след писмото от 2007 г. и последвалите събития. Както се вижда от съображение 275, в писмото на службите на Комисията не се дават никакви точни и безусловни уверения по отношение на факта, че VPP би довела до заключението, че помощта е съвместима, като се ограничава да това да посочи, че ако Италия беше реагирала навреме по формулираното там предположение, комисарят по конкуренцията щеше да предложи да се разреши постепенно премахване тарифата в краткосрочен план. Въпреки това, идеята за VPP е продължила да стои на дневен ред по време на процедурата, докато Италия се реши да я конкретизира. |
| --- | --- |

(278)

По отношение на предприятието в Сардиния Комисията разгледа положението след писмото от 2007 г. и последвалите събития. Както се вижда от съображение 275, в писмото на службите на Комисията не се дават никакви точни и безусловни уверения по отношение на факта, че VPP би довела до заключението, че помощта е съвместима, като се ограничава да това да посочи, че ако Италия беше реагирала навреме по формулираното там предположение, комисарят по конкуренцията щеше да предложи да се разреши постепенно премахване тарифата в краткосрочен план. Въпреки това, идеята за VPP е продължила да стои на дневен ред по време на процедурата, докато Италия се реши да я конкретизира.

| (279) | Въпреки това предложение, както се обяснява в съображения 253—259, Комисията стигна до заключението, че VPP не следва да е основание за решение за съвместимост на помощта, поради причини, свързани с обстоятелствата на мярката и на общия характер на VPP, а не на резултата от проведените с Италия дискусии. Уместно е обаче да се зададе въпросът дали продължените дискусии за VPP могат да доведат до опровергаване на презумпцията, според която констатацията за несъвместимост на неправомерна помощ задължително трябва да доведе до възстановяването на целия ѝ размер. |
| --- | --- |

(279)

Въпреки това предложение, както се обяснява в съображения 253—259, Комисията стигна до заключението, че VPP не следва да е основание за решение за съвместимост на помощта, поради причини, свързани с обстоятелствата на мярката и на общия характер на VPP, а не на резултата от проведените с Италия дискусии. Уместно е обаче да се зададе въпросът дали продължените дискусии за VPP могат да доведат до опровергаване на презумпцията, според която констатацията за несъвместимост на неправомерна помощ задължително трябва да доведе до възстановяването на целия ѝ размер.

| (280) | Макар че само по себе си разследването не е продължило изключително дълго (три години), Комисията допуска, че в конкретния случай то е било удължено от обсъжданията за въвеждането на VPP. |
| --- | --- |

(280)

Макар че само по себе си разследването не е продължило изключително дълго (три години), Комисията допуска, че в конкретния случай то е било удължено от обсъжданията за въвеждането на VPP.

| (281) | Макар и проточването на обсъжданията да се обяснява до голяма степен със закъснялата реакция на Италия по отношение на предложението, Комисията признава, че продължителността на тези дискусии противоречи на принципа на добрата администрация и е повлияла на поведението на бенефициера по време на проучването. В действителност надеждата VPP да даде възможност да се стигне до благоприятен изход за предприятието в Сардиния, която Комисията е породила и не е разсеяла достатъчно бързо, може да е изкривила схващането на Alcoa за риска от възстановяване на предоставената помощ в Сардиния след откриването на процедурата, което може да е повлияло на стратегията му по отношение на инвестициите и локализирането на дейностите. Без писмото от 2007 г. Alcoa можеше да реши да прекрати дейността си в Сардиния, което щеше да ограничи размера на сумата за възстановяване. |
| --- | --- |

(281)

Макар и проточването на обсъжданията да се обяснява до голяма степен със закъснялата реакция на Италия по отношение на предложението, Комисията признава, че продължителността на тези дискусии противоречи на принципа на добрата администрация и е повлияла на поведението на бенефициера по време на проучването. В действителност надеждата VPP да даде възможност да се стигне до благоприятен изход за предприятието в Сардиния, която Комисията е породила и не е разсеяла достатъчно бързо, може да е изкривила схващането на Alcoa за риска от възстановяване на предоставената помощ в Сардиния след откриването на процедурата, което може да е повлияло на стратегията му по отношение на инвестициите и локализирането на дейностите. Без писмото от 2007 г. Alcoa можеше да реши да прекрати дейността си в Сардиния, което щеше да ограничи размера на сумата за възстановяване.

| (282) | При тези обстоятелства Комисията счита за уместно да не налага възстановяване на предоставената помощ на топилната пещ в Сардиния за периода между датата на писмото, от 19 януари 2007 г., и датата на настоящото решение. |
| --- | --- |

(282)

При тези обстоятелства Комисията счита за уместно да не налага възстановяване на предоставената помощ на топилната пещ в Сардиния за периода между датата на писмото, от 19 януари 2007 г., и датата на настоящото решение.

6.6.2.   Количествено определяне на сумите, които трябва да бъдат възстановени

| (283) | В заключение, всички суми от несъвместимата помощ, получени от Alcoa съгласно член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, считано от 1 януари 2006 г., трябва да бъдат възстановени с лихвите в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. относно прилагането на Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (125). |
| --- | --- |

(283)

В заключение, всички суми от несъвместимата помощ, получени от Alcoa съгласно член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, считано от 1 януари 2006 г., трябва да бъдат възстановени с лихвите в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. относно прилагането на Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (125).

| (284) | Възстановяването на сумите има за цел да възстанови конкурентното положение, което е заемал бенефициерът преди отпускането на несъвместимата помощ. За да се определят количествено сумите, които трябва да бъдат върнати, е необходимо да се определи цената, която Alcoa е щяла да заплати на енергийния пазар, ако тарифата не беше удължена. |
| --- | --- |

(284)

Възстановяването на сумите има за цел да възстанови конкурентното положение, което е заемал бенефициерът преди отпускането на несъвместимата помощ. За да се определят количествено сумите, които трябва да бъдат върнати, е необходимо да се определи цената, която Alcoa е щяла да заплати на енергийния пазар, ако тарифата не беше удължена.

| (285) | Както се посочва в съображение 157, Alcoa сключва с ENEL двустранен договор за номинална цена, близка до стандартната тарифа, прилагана от електроенергийното дружество за доставки на електроенергия под високо напрежение. Според Комисията става въпрос за цената, която Alcoa щеше да плати при липсата на тарифата. Следователно Комисията счита, че сумата, която трябва да бъде възстановена, е равна на разликата между договорната цена и преференциалната цена. Тази сума съответства на финансовата компенсация, което предприятието е получило за въпросния период (126). Същият този изчислителен метод е бил приет от Комисията в делото Terni
   (127), който е пряко сравним с конкретния случай. |
| --- | --- |

(285)

Както се посочва в съображение 157, Alcoa сключва с ENEL двустранен договор за номинална цена, близка до стандартната тарифа, прилагана от електроенергийното дружество за доставки на електроенергия под високо напрежение. Според Комисията става въпрос за цената, която Alcoa щеше да плати при липсата на тарифата. Следователно Комисията счита, че сумата, която трябва да бъде възстановена, е равна на разликата между договорната цена и преференциалната цена. Тази сума съответства на финансовата компенсация, което предприятието е получило за въпросния период (126). Същият този изчислителен метод е бил приет от Комисията в делото Terni
   (127), който е пряко сравним с конкретния случай.

| (286) | За по-голяма изчерпателност, Комисията разгледа – и отхвърли – обосновката, според която при липсата на публична субсидия, дружеството Alcoa би договорило по-изгодна цена със своя доставчик и че поради това възстановяването следва да се основе на друг параметър, за който се твърди, че е по-реалистичен. |
| --- | --- |

(286)

За по-голяма изчерпателност, Комисията разгледа – и отхвърли – обосновката, според която при липсата на публична субсидия, дружеството Alcoa би договорило по-изгодна цена със своя доставчик и че поради това възстановяването следва да се основе на друг параметър, за който се твърди, че е по-реалистичен.

| (287) | Преди всичко друго и по принцип Комисията почти никога не одобрява идеята за установяване на теоретичен параметър, когато разполага с конкретен и адекватен параметър. В делото Unicredito
   (128) Съдът на ЕО отхвърля хипотетичен подход от този вид, като твърди, че „възстановяването на предходното положение [...] не означава различно от миналото възстановяване, според хипотетични елементи, като възможностите, често многобройни, които заинтересованите оператори са можели да изберат“. |
| --- | --- |

(287)

Преди всичко друго и по принцип Комисията почти никога не одобрява идеята за установяване на теоретичен параметър, когато разполага с конкретен и адекватен параметър. В делото Unicredito
   (128) Съдът на ЕО отхвърля хипотетичен подход от този вид, като твърди, че „възстановяването на предходното положение [...] не означава различно от миналото възстановяване, според хипотетични елементи, като възможностите, често многобройни, които заинтересованите оператори са можели да изберат“.

| (288) | От друга страна, след като Комисията е открила официална процедура по разследване относно тарифата през 2004 г. и 2006 г. и дружеството Alcoa е приканено да предостави гаранция от дружество-майка за покриване на риска от възстановяване, дружеството е имало ясен интерес да преговаря с ENEL за възможно най-добрите условия за енергийните си доставки. Ето защо, не съществува елемент, който да доказва, че свободно договорената цена между Alcoa и ENEL не отразява пазарната цена, която Alcoa би платил при липсата на помощ. |
| --- | --- |

(288)

От друга страна, след като Комисията е открила официална процедура по разследване относно тарифата през 2004 г. и 2006 г. и дружеството Alcoa е приканено да предостави гаранция от дружество-майка за покриване на риска от възстановяване, дружеството е имало ясен интерес да преговаря с ENEL за възможно най-добрите условия за енергийните си доставки. Ето защо, не съществува елемент, който да доказва, че свободно договорената цена между Alcoa и ENEL не отразява пазарната цена, която Alcoa би платил при липсата на помощ.

7.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (289) | Комисията установява, че Италия неправомерно е привела в изпълнение, в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО, разпоредбите на член 1 от указа на председателя на Министерския съвет от 6 февруари 2004 г. и на член 11, параграф 11 от наредбата-закон No 35/05, преобразувана в Закон No 80/2005, в който се предвижда преференциалната тарифа за електроенергия, приложима към Alcoa. Комисията счита, че към тази мярка, която е само и единствено оперативна помощ, не може да се приложат дерогациите от общата забрана за предоставяне на държавни помощи, предвидени от Договора за ЕО, и следователно помощта е несъвместима с общия пазар. Следователно, всички предстоящи изплащания трябва да се отменят, а вече изплатената помощ трябва да бъде възстановена, както е посочено по-долу. Сумата, която трябва да бъде възстановена, съответства на сумата на всички финансови компенсации, изплатени на Alcoa от Изравнителната каса. За Венето възстановяването се отнася до периода между 1 януари 2006 г. и датата на приемане на настоящото решение. За Сардиния възстановяването се отнася за периода преди писмото от 2007 г., т.е. периода от 1 януари 2006 г. до 18 януари 2007 г., |
| --- | --- |

(289)

Комисията установява, че Италия неправомерно е привела в изпълнение, в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО, разпоредбите на член 1 от указа на председателя на Министерския съвет от 6 февруари 2004 г. и на член 11, параграф 11 от наредбата-закон No 35/05, преобразувана в Закон No 80/2005, в който се предвижда преференциалната тарифа за електроенергия, приложима към Alcoa. Комисията счита, че към тази мярка, която е само и единствено оперативна помощ, не може да се приложат дерогациите от общата забрана за предоставяне на държавни помощи, предвидени от Договора за ЕО, и следователно помощта е несъвместима с общия пазар. Следователно, всички предстоящи изплащания трябва да се отменят, а вече изплатената помощ трябва да бъде възстановена, както е посочено по-долу. Сумата, която трябва да бъде възстановена, съответства на сумата на всички финансови компенсации, изплатени на Alcoa от Изравнителната каса. За Венето възстановяването се отнася до периода между 1 януари 2006 г. и датата на приемане на настоящото решение. За Сардиния възстановяването се отнася за периода преди писмото от 2007 г., т.е. периода от 1 януари 2006 г. до 18 януари 2007 г.,

ПРИЕ СЛЕДНОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Държавната помощ, предоставяна неправомерно в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО от Италия на Alcoa Trasformazioni от 1 януари 2006 г. в съответствие с указа на председателя на Министерския съвет от 6 февруари 2004 г. и с член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, е несъвместима с общия пазар. Сумата на помощта се изчислява според метода, посочен в съображение 284 от настоящото решение.

Член 2

1.   Италия предприема стъпки за възстановяването на помощта, посочена в член 1, която е била изплатена на бенефициера. За Венето възстановяването се отнася за периода между 1 януари 2006 г. и датата на приемане на настоящото решение. За Сардиния възстановяването се отнася за периода между 1 януари 2006 г. и 18 януари 2007 г.

2.   Сумите, които трябва да бъдат възстановени, включват начислените лихви от датата, на която се отпуснати на бенефициера, до датата на реалното им възстановяване.

3.   Лихвите се начисляват в съответствие с метода, посочен в глава V от Регламент (ЕО) No 794/2004 и Регламент (ЕО) No 271/2008 на Комисията (129) за изменение на Регламент (ЕО) No 794/2004.

4.   Италия отменя предстоящите плащания на помощта, посочена в член 1, считано от датата на приемане на настоящото решение.

Член 3

1.   Възстановяването на посочената в член 1 помощ се извършва незабавно и ефективно.

2.   Италия прилага настоящото решение в срок от четири месеца след датата на нотифицирането му.

Член 4

1.   Два месеца след нотифицирането на настоящото решение Италия следва да съобщи на Комисията следната информация:

| а) | общия размер на сумата (главница и лихви), която трябва да бъде възстановена от бенефициера; |
| --- | --- |

а)

общия размер на сумата (главница и лихви), която трябва да бъде възстановена от бенефициера;

| б) | подробно описание на вече взетите и на предвидените мерки за привеждане в съответствие с настоящото решение; |
| --- | --- |

б)

подробно описание на вече взетите и на предвидените мерки за привеждане в съответствие с настоящото решение;

| в) | документите, които доказват, че бенефициерът е получил покана за доброволно изпълнение за възстановяване на помощта. |
| --- | --- |

в)

документите, които доказват, че бенефициерът е получил покана за доброволно изпълнение за възстановяване на помощта.

2.   Италия следва да държи в течение Комисията за развитието на националните мерки, взети в изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на посочената в член 1 помощ. Тя следва да предава веднага, по искане на Комисията, всякаква информация за вече взетите и предвидените мерки за привеждане в съответствие с настоящото решение. Тя следва да предоставя подробна информация относно вече възстановените от бенефициера суми от помощта и лихвите.

Член 5

Адресат на настоящото решение е Италианската република.

Съставено в Брюксел на 19 ноември 2009 година.

За Комисията

Neelie KROES

Член на Комисията

---

(1)  ОВ C 30, 5.2.2005 г., стр. 7 и ОВ C 214, 6.9.2006 г., стр. 5.

1

(2)  Производител на цинк.

2

(3)  Производител на алуминиеви изделия.

3

(4)  Производител на алуминиев оксид (междинен материал, получаван от преобразуването на боксит, от който се получава първичният алуминий).

4

(5)  ОВ C 30, 5.2.2005 г., стр. 7.

5

(6)  Държавна помощ N 587/05, Преференциална тарифа за електроенергия в Сардиния (по-късно C 13/06).

6

(7)  ThyssenKrupp (стомана), Cementir (цимент) и Nuova Terni Industrie Chimiche (химически продукти).

7

(8)  ОВ C 214, 6.9.2006 г., стр. 5.

8

(9)  Решение 2008/408/ЕО (ОВ L 144, 4.6.2008 г., стр. 37).

9

(10)  Вж. точка 2.2.2.2 по-долу.

10

(11)  Член 1 от този указ гласи следното: „1. В допълнение към критериите, посочени в член 1, параграф 1, буква в), от указа на председателя на Съвета на министрите от 31 октомври 2002 г., прилагането, предвидено в точка 2 от указа на Министерството на промишлеността, търговията и занаятите от 19 декември 1995 г., се разширява с решение на органа за електроенергия и газ към доставките на енергия, предназначени за производството и преработката на алуминий, олово, сребро и цинк в рамките на съществуващите структури към датата на влизане в сила на настоящия указ, които се намират на островните територии, характеризиращи се с липса на или недостатъчна взаимосвързаност с националните газо- и електроразпределителни мрежи. 2. Прилагането на тарифата съгласно посоченото в точка 1 е временно приключва при създаването или укрепването на националните газо- и електроразпределителни мрежи и при всички положения на 30 юни 2007 г.“.

11

(12)  Член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005 гласи: „С цел да се даде възможност за развитие и преструктуриране на производството на засегнатите предприятия, прилагането на благоприятни тарифни условия за електроенергийните доставки, посочени в член 1, параграф 1, буква в) от Наредба-закон No 25 от 18 февруари 2003 г., преобразувана с изменения в Закон No 83 от 17 април 2003 г., се удължава за цялата 2010 година при приложимите към 31 декември 2004 г. тарифни условия“. Цитираната разпоредба на Наредба-закон No 25/03 потвърждава, че тарифата на Alcoa се счита за разход.

12

(13)  Закон No 481/1995.

13

(14)  Член 2, параграф 12, буква д) от Закон No 481/1995.

14

(15)  Член 2, параграф 21 от Закон No 481/1995.

15

(16)  EFIM (Ente Partecipazioni e Finanziamento Industrie Manufatturiere) е бил публичен холдинг с контролно участие в дружества, активни в различни промишлени сектори. Приватизиран е между 1992 г. и 1996 г.

16

(17)  Член 2 от указа от 1995 г. гласи: „Допълненията, предвидени с решение No 13 на CIP от 24 юли 1992 г. и последващите му изменения, приложими към доставките [на електроенергия], предназначени за производството на първичен алуминий в рамките на съществуващите структури при влизането в сила на настоящия указ, са в сила до 31 декември 2005 г. След тази дата режимът ще бъде приравнен към предвидения да всички потребители.“

17

(18)  ОВ C 288, 1.10.1996 г., стр. 4.

18

(19)  Вж. решението по дело No IV.JV.2 – ENEL/FT/DT (ОВ C 178, 23.6.1999 г., стр. 15).

19

(20)  Ломбардия, Емилиа Романя и Пиемонт вече са покривали всичките си нужди от електроенергия, благодарение отчасти на собственото си производство, а за останалата част — на дългосрочни договори за внос, сключени до 2003 г.

20

(21)  Въведена с Директива 96/92/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 декември 1996 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия (ОВ L 27, 30.1.1997 г., стр. 20), която Италия транспонира чрез Наредба-закон No 79 от 16 март 1999 г.

21

(22)  Стандартната тарифа отразява начина, по който системните разходи на електроенергията са разделени и определени за различните категории потребители.

22

(23)  Стандартната тарифа е разделена на две части, A и Б, всяка от които се състои от няколко тарифни компонента. Част A обхваща постоянните разходи на системата, включително общите разходи, докато част Б съответства на отделните производствени разходи (а именно разходите за гориво). Първоначално, общите разходи на системата обхващат само следните разходи: извънредните разходи, направени през 1994 г., 1995 г. и 1996 г. (компонент A1); разходите за извеждане от експлоатация на атомните електроцентрали (компонент A2) и разходите за изграждане на производствени съоръжения за възобновяема енергия съгласно решение 6/92 на CIP (компонент A3). След това се добавят и други категории разходи: преференциалните тарифи за електроенергия (компонент A4), някои разходи за изследователска дейност (компонент A5) и трудно възстановимите разходи на производителите на електроенергия (компонент A6).

23

(24)  Вж. бележка под линия 21.

24

(25)  Член 2 от указа на Министерството на промишлеността, търговията и занаятите от 26 януари 2000 г. класира съществуващите преференциални тарифи, включително прилаганата към Alcoa тарифа, в общите разходи на системата. Тази класификация е потвърдена в по-късно приетото законодателство, и най-скоро в член 1, параграф 1, буква в, от Закон No 83 от 17 април 2003 г.

25

(26)  Въведен с решение No 204/99 на AEEG.

26

(27)  По-точно, съгласно въведената с решение No 204/99 на AEEG система, управлението на преференциалните тарифи е поверено на местните електроразпределителни дружества и на Изравнителната каса. Местните електроразпределителни дружества получават прихода от компонент A4 и го прехвърлят в ad hoc сметката на Изравнителната каса (сметката, която служи за изравняването на вноските, заменили специалните тарифни режими). Все пак, ако едно електроразпределително дружество трябвало да предостави преференциална тарифа на един от клиентите си, то можело да запази прихода от компонент A4, получен от останалите клиенти, с цел да възстанови прякото намаление от фактурата на преференциалния клиент. Ако полученият приход от електроразпределителното дружество е недостатъчен, разликата се изплащала от Изравнителната каса чрез ad hoc сметката. Вж. също решение No 228/01 на AEEG, по-специално членове 43 и 56 от приложения пълен текст (сборник с правила за уреждане на електроенергийните доставки в Италия).

27

ad hoc

ad hoc

(28)  Все пак е уместно да се отбележи, че една част от решение No 148/04 на AEEG вече не се прилага от Alcoa. С това решение се въвежда нов метод за изчисление на финансовата компенсация, изплащана на ползвателите на преференциални тарифи. За Alcoa прилагането на този метод би довело до намаляване на субсидията, тоест до чисто увеличение на преференциалната цена. Alcoa оспорва тази разпоредба пред Административния съд на Ломбардия. С решение от 10 май 2005 г. този съд частично отменя решението по отношение на Alcoa. Впоследствие, финансовата компенсация, изплащана на Alcoa, продължава да се изчислява по метода, използван преди приемането на решение No 148/04, като по този начин предприятието има сигурността, че ще заплаща цената Alumix.

28

Alumix.

(29)  Става въпрос за текста от член 1 на указа от 2004 г. Този член се отнася също така и до топилната пещ на Alcoa във Fusina, макар и тя да не се намира в островен регион, където липсват електроенергийни връзки.

29

(30)  Решение C(2004) 4329 на Комисията от 16 ноември 2004 г. (ОВ C 30, 5.2.2005 г., стр. 7).

30

(31)  Писмо от 3 март 2006 г.

31

(32)  Вж. бележка под линия 12 за пълния текст на член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005.

32

(33)  Член 11, параграф 13 от Закон No 80/2005.

33

(34)  ОВ C 74, 10.3.1998 г., стр. 9, точки 4.15—4.17.

34

(35)  ОВ L 283, 31.10.2003 г., стр. 51.

35

(36)  Решението за откриване на процедура през 2006 г. засяга също и дружествата Terni, но тарифите, предоставени на Terni и на Alcoa, са предмет на отделна оценка.

36

(37)  ОВ C 74, 10.3.1998 г., стр. 9, точка 4.

37

(38)  Решение C(2002) 3715 на Комисията от 16 октомври 2002 г., Помощ в полза на намаляването на енергийните разходи на малките и средните предприятия (ОВ L 91, 8.4.2003 г., стр. 38).

38

(39)  ОВ C 54, 4.3.2006 г., стр. 13.

39

(40)  Съдебно решение от 25 март 2009 г. по делото T-332/06, Alcoa Trasformazioni, все още непубликувано в Сборника (понастоящем обжалвано).

40

Alcoa Trasformazioni

(41)  Тези цифри, предоставени от Alcoa, не засягат само топенето на първичен алуминий, но също така и обработката му след това, за която се изисква по-голяма работна ръка.

41

(42)  Съгласно този договор исландската компания за електроенергия е поела ангажимент да построи нова водноелектрическа централа и да захранва топилната пещ на Alcoa на цена, на която ѝ гарантира годишна рентабилност от 5,5 %. Проектът е разрешен от Надзорния орган AELE на 14 март 2003 г. (решение No 40/03/COL).

42

(43)  Вж. разследването за енергийния отрасъл — Съобщение на Комисията — Разследване по силата на член 17 от Регламент (ЕО) No 1/2003 на европейските отрасли на газта и електроенергията (окончателен доклад) — SEC(2006) 1724, COM(2006) 851 окончателен.

43

(44)  Първи доклад на Групата на високо равнище, озаглавен „Contributing to an integrated approach on competitiveness, energy and environment policies“ (http://ec.europa.eu/enterprise/environment/hlg_en.htm). Групата на високо равнище е група за обсъждане, в която участват представители на Комисията и ръководители на предприятия.

44

(45)  Съдебно решение от 13 март 2001 г. по дело C-379/98, Preussen-Elektra, Сборник от 2001 г., стр. I-02099.

45

(46)  Съдебно решение от 15 юли 2004 г. по дело C-345/02, Pearle e.a, Сборник от 2004 г., стр. I-7139.

46

(47)  ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1.

47

(48)  Съдебно решение от 22 юни 2006 г. по съединени дела C-182/03 и C-217/03, Белгия/Комисията, точка 77, Сборник от 2006 г., стр. I-05479.

48

(49)  Член 1, буква б), подточка v), второ изречение от Регламент (ЕО) No 659/1999 гласи: „Когато определени мерки са станали помощ след либерализирането на дадена дейност от правото на Общността, такива мерки не се считат за съществуваща помощ след датата, определена за либерализиране“.

49

(50)  Съдебно решение от 15 юни 2000 г. по съединени дела T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97, T-1/98, T-3/98, T-6/98 и T-23/98, Alzetta и други/Комисията, Сборник от 2000 г., стр. II-2319, потвърдено със съдебно решение от 29 април 2004 г. по делото C-298/00, точки 142 и 143, Сборник от 2004 г., стр. I-04087.

50

(51)  Решение 2002/347/ЕОВС на Комисията (ОВ L 126, 13.5.2002 г., стр. 27), точка 33.

51

(52)  Дело E 24/95 — Режими за гаранции за новите германски провинции, решения на Комисията SG(96)D/D5500 от 18 юни 1996 г. и SG(98)D/54570 от 11 ноември 1998 г.

52

(53)  ОВ C 54, 4.3.2006 г., стр. 13.

53

(54)  Вж. бележка под линия 34.

54

(55)  Преди да бъде разделено, делото C 38/04 е засягало и други ползватели: Portovesme (цинк), ILA (алуминиеви продукти) и Euroallumina (алуминиев оксид).

55

(56)  Дело C 13/06 засяга разширяването на тарифата Alcoa към Portovesme, ILA и Euroallumina съгласно член 11, параграф 12 от Закон No 80/2005.

56

(57)  След концентрацията на ENEL-ENDESA, италианските активи на ENDESA са прехвърлени на E.ON (вж. решението относно концентрацията M-5171 от 13 юни 2008 г.), http://ec.europa.eu/enterprise/non_ferrous_metals/consultation.htm

57

(58)  Способността на ENEL да повлияе на цените в отделните региони на Италия е призната в разследването на либерализацията на отрасъла на електроенергията и газта (Indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell’energia elettrica e del gas), проведено през 2004 г. съвместно от AEEG и италианския орган за конкуренцията.

58

(59)  Обществена консултация за конкурентоспособността на европейската металургична промишленост, в зависимост от влиянието на доставките на суровини и енергия.

59

http://ec.europa.eu/enterprise/non_ferrous_metals/consultation.htm

(60)  В действителност, според Италия, указът от 2004 г. никога не е бил прилаган за Alcoa, тъй като дружеството е можело да продължи да се ползва от тарифата, която е била прилагана за него, до 1 декември 2005 г. съгласно указа от 1995 г. Тълкуването на италианското законодателство не е от компетентността на Комисията и тя не може да определя дали това е така или не, тъй като само италианските съдилища могат да предоставят окончателни насоки по тази точка. Все пак, Комисията отбелязва, че указът от 2004 г. никога не е бил отменян, или изменян, така че да се ограничи прилагането му до различни от Alcoa бенефициери. В действителност, тарифата Alcoa е продължила да се прилага въз основа на подзаконовата уредба, създадена от AEEG (и цитирана в решението за откриване на процедура от 2004 г.).

60

(61)  Като има предвид информацията, с която разполага, Комисията се съмнява, че разглежданата мярка е аналогична на мярката, която е била оценена и разрешена от Комисията през 1996 г. По онова време ENEL е единственият производител и разпределител на електроенергия в Италия и намалената тарифа на електроенергията, предоставена от ENEL на Alcoa в полза на Alumix SpA, е сравнявана със средните пределни разходи за производството на електроенергия за въпросния период. В конкретния случай обаче, италианските органи се намесват избирателно на един либерализиран пазар в полза на някои предприятия, за да компенсират разликата между договорена пазарна цена с даден енергиен производител, който и да е той, и преференциалната тарифа, определена през 1996 г.

61

Alumix

(62)  Въведен с решения No 148/04 и No 217/05 на AEEG.

62

(63)  Независимо от правното основание, изменението (описано по-горе, а именно съображение 42), внесено в административния механизъм, продължава да е факт, така че заключението, според което действителната тарифа е отстъпила място на оперативна помощ и на практика става въпрос за нова помощ, остава валидно.

63

(64)  Решение 85/215/ЕИО на Комисията от 13 февруари 1985 г. относно преференциалната тарифа на природния газ по отношение на холандски градинари (ОВ L 97, 4.4.1985 г., стр. 49).

64

(65)  Вж. например съдебното решение на Съда на ЕО по дело C-372/97, Италия/Комисията, точка 67, Сборник от 2004 г., стр. I-3679.

65

(66)  Първата директива за либерализацията, Директива 96/92/ЕО (вж. бележка под линия 21) е въведена от Италия чрез указ No 79/1999.

66

(67)  Натоварените часове обикновено са между 8 и 20 часа през работните дни.

67

(68)  Централите се класират по т.нар. икономическа заслуга, като се започне от централите с най-ниски пределни разходи в краткосрочен план (променливи производствени цени на електроенергията, включително тези на мазута и емисиите на CO2) до централите с най-високи разходи. Централите са в непрекъсната конкуренция въз основа на пределните си разходи и трябва да произвеждат според реда си на заслуга: първо, електроенергийните централи, след които се нареждат атомните централи, тези на газ и мазут, докато производството на всички работещи централи задоволи търсенето. Последната потърсена централа се нарича „пределна централа“ и нейните пределни разходи са тези, които определят цената на електроенергията във всеки един момент от деня (цена за компенсация на системата).

68

2

(69)  Съдебно решение от 26 септември 1996 г. по дело C-241/94, Франция/Комисията, точка 34, Сборник от 1996 г., стр. I-4551.

69

(70)  Вж., inter alia, дело Preussen-Elektra, точка 58.

70

inter alia

Preussen-Elektra

(71)  Вж., inter alia, съдебно решение от 22 май 2002 г. по дело C-482/99, Франция/Комисията (Stardust Marine), точка 24, Сборник от 2002 г., стр. I-4397.

71

inter alia

Stardust Marine

(72)  Вж. съдебни решения по дело C-78/76, Steinike & Weinlig, Сборник от 1977 г., стр. 595, и по дело C-47/69, текстилния отрасъл във Франция, Сборник от 1970 г., стр. 487.

72

Steinike & Weinlig

(73)  Вж. бележка под линия 45.

73

(74)  Вж. бележка под линия 46.

74

(75)  Съдебно решение от 20 септември 2007 г. по дело T-136/05, Earl Salvat/Комисията, точки 137—165, все още непубликувано в Сборника.

75

Earl Salvat/Комисията

(76)  Вж. съдебно решение от 7 юни 1988 г. по дело C-57/86, Гърция/Комисията, точка 12, Сборник от 1998 г., стр. I-2855; делото Preussen-Elektra, пак там и решението взето с преюдициално заключение от Съда на ЕО на 20 ноември 2003 г. по дело C-126/01, Gemo, точка 23, Сборник от 2003 г., стр. I-13769.

76

Preussen-Elektra

Gemo

(77)  Съдебни решения Stardust Marine, пак там; Pearle, пак там; и Earl Salvat, пак там.

77

Stardust Marine

Pearle

Earl Salvat

(78)  Alcoa твърди, че в рамките на тарифния режим, предхождащ въвеждането на член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, необходимите средства за финансирането на тарифата са били управлявани от частни електроразпределителни дружества и следователно не са съставлявали държавни ресурси. Макар и този тарифен режим да не се оспорва в конкретния случай, формулираните съображения по този повод дават възможност на Комисията да отхвърли обосновката на Alcoa. Частният характер на електроразпределителните дружества не е определящ сам по себе си за установяване на характера на разглежданите средства.

78

(79)  Съдебно решение от 17 юли 2008 г. по дело С-206/06, Essent Netwerk Noord/Aluminium Delfzijl, точки 69 и 70, все още непубликувано в Сборника.

79

Essent Netwerk Noord/Aluminium Delfzijl

(80)  Решение C(2004) 4333 на Комисията от 1 декември 2004 г., дело N 490/2000 — Италия „трудновъзстаноми разходи в отрасъла на електроенергията“.

80

(81)  Съдебно решение от 11 февруари 2009 г. по дело T-25/07, Iride, точка 39, все още непубликувано в Сборника.

81

Iride

(82)  Пак там, точка 28.

82

(83)  Вж. съдебни решения по дело C-303/88, Италия/Комисията, Сборник от 1988 г., стр. I-1433 и по дело C-47/69, Франция/Комисията, Сборник от 1970 г., стр. 4393. Вж. също съдебното решение по дело Т-351/02, Deutsche Bahn/Комисията, Сборник от 2006 г., стр. I-1407.

83

(84)  Вж., например, решение M.2404 Elkem/Sapa от 26 юни 2001 г. и решение M.1663 Alcan/Alusuisse от 14 март 2000 г.

84

Elkem/Sapa

Alcan/Alusuisse

(85)  Съдебно решение от 14 февруари 1990 г. по дело C-301/87, Франция/Комисията, точки 32 и 33, Сборник от 1990 г., стр. I-307, съдебно решение от 30 април 1998 г. по дело T-214/95, Vlaamse Gewest/Комисията, точка 67, Сборник от 1998 г., стр. II-717 и съдебно решение от 15 юни 2000 г. по дело Alzetta/Комисията, точка 79, пак там.

85

(86)  Вж. съдебно решение от 13 юли 1988 г. по дело C-102/87, Франция/Комисията, точка 19, Сборник от 1988 г., стр. 4067 и съдебно решение от 21 март 1991 г. по дело C-305/89, Италия/Комисията, точка 26, Сборник от 1991 г., стр. I-1603.

86

(87)  Вж. бележка под линия 65.

87

(88)  Вж., например, решенията, с които Комисията е открила процедури срещу регламентирани тарифи във Франция (дело C 17/07, решение C/2007/2392 на Комисията от 13 юни 2007 г., ОВ C 164, 18.7.2007 г., стр. 9) и в Испания (дело C 3/07, решение C/2007/123/3 на Комисията от 24 януари 2007 г., ОВ C 43, 27.2.2007 г., стр. 9).

88

(89)  Съдебно решение по съединени дела 6/69 и 11/69, Комисията/Франция, Сборник от 1969 г., стр. 523.

89

(90)  Вж., inter alia, съдебно решение по дело 730/79, Philip Morris/Комисията, точка 11, Сборник от 1980 г., стр. 2671, както и съдебно решение по съединени дела C-393/04 и С-41/05, Air Liquide Industries/Ville de Seraing et Province de Liège, Сборник от 2006 г., стр. I-5293.

90

inter alia

Air Liquide Industries/Ville de Seraing et Province de Liège

(91)  Във всеки случай това определение цели единствено да ограничи обхвата във времето на разпоредбите в областта на възстановяването на несъвместимите помощи и следователно не е от никаква полза на този етап от оценката.

91

(92)  Следователно Комисията няма нужда да разглежда правните доводи, изложени от Alcoa в подкрепа на това заключение (вж. съображения 95 и 96).

92

(93)  Съдебно решение по съединени дела C-182/03 и C-217/03, Белгия/Комисията, Сборник от 2006 г., стр. I-5479.

93

(94)  Вж. бележка под линия 48.

94

(95)  Необходимо е да се прави разлика между общите критерии за оценка, изложени в решението Alumix, и прилагането на тези критерии към конкретен случай. Въз основа на общите критерии, при липсата на други пазари и за да не се влошава положението със свръхкапацитета, един разумен доставчик на електроенергия би продавал електроенергията на „най-добрите си клиенти“ на цена, която му позволява да покрие своите пределни производствени разходи и една малка част от постоянните си разходи. Общите критерии остават валидни независимо от времевите ограничения на решението, в което те са изложени, и Комисията няма намерение да ги преразглежда в този случай.

95

Alumix

(96)  Вж. бележка под линия 40. Точка 105 гласи: „ясно се вижда както от иска, според който тарифата, от която се е ползвал ищецът, е била разрешена с наредбата-закон от 1995 г., така и от самия текст на посочената наредба-закон, че приватизацията [на Alumix] се нуждае от подкрепата на италианското правителство [...] за да определи с ENEL тарифа на електроенергията за двата завода чрез един евентуален бъдещ дългосрочен договор (десет години) за конкурентни на европейско равнище цени, и че разглеждане[то] на допълнителните такси, предвидено с решение No 13/92 на CIP [...] е премахнато, считано от 31 декември 2005 г.“

96

(97)  Съдебно решение от 6 март 2002 г. по съединени дела T-127/99, T-129/99 и T-148/99, Diputacion Foral de Alava и al./Комисията, точка 175, Сборник от 2002 г., стр. II-1275, цитирано в точка 114 решението на Първоинстанционния съд.

97

(98)  Съединени дела C-15/98 и C-105/99, Италия и Sardegna Lines/Комисията, Сборник от 2000 г., стр. I-8855, точка 74 от заключенията.

98

(99)  Съдебно решение от 30 април 2002 г. по съединени дела Т-1952/01 и Т-207/01, Government of Gibraltar/Комисията, точка 111, Сборник от 2002 г., стр. II-2309: „Само в случай че промяната засяга първоначалния режим в неговата същност, този режим се превръща в нов режим за помощи. Поради това не може да става въпрос за такава съществена промяна, когато новият елемент ясно може да се отдели от първоначалния режим“.

99

(100)  Вж. съдебно решение от 6 ноември 1990 г. по дело C-86/89, Италия/Комисията, Сборник от 1990 г., стр. I-3891 и съдебно решение от 14 февруари 1990 г. по дело C-301/87, Франция/Комисията, точка 50, Сборник от 1990 г., стр. I-307.

100

(101)  Вж. съдебно решение от 8 юни 1995 г. по дело Т-459/93, Siemens/Комисията, точка 48, Сборник от 1995 г., стр. II-1675.

101

(102)  ОВ C 37, 3.2.2001 г., стр. 3 и ОВ C 82, 1.4.2008 г., стр. 1.

102

(103)  Вж. бележка под линия 34.

103

(104)  Източник: Проучване на състоянието на либерализация на електроенергийния отрасъл и отрасъла на природния газ от май 2005 г.

104

(105)  Понастоящем Сардиния е свързана с италианския полуостров чрез междусистемен електропровод с капацитет 270 MWh (SACOI).

105

(106)  Вж. бележка под линия 43.

106

(107)  В Сардиния, индексът HHI се колебае между 3 000 и 3 500. Въпреки това, той е по-висок в южната част на страната.

107

(108)  В Сардиния E.ON и ENEL могат да определят цената съответно 67 % и 29 % от времето. Ако се вземат предвид граничните региони, ENEL определя цената 63 % от времето в макрообластта Макроюг-Сардиния. Въпреки това, в областта МакроЮг, ENEL определя цената за цялото денонощие.

108

Макроюг-Сардиния.

(109)  Например, през 2007 г. средната цена на едро в Италия (пазарна цена на базовата електроенергия „предния ден“), отбелязана на IPEX (италианската борса за електроенергия) е била 70,99 EUR/Mwh, при 37,97 EUR на EEX (германската борса) и 40,78 EUR на Powernext (френската борса).

109

(110)  Доклад от 2008 г. на AEEG по данни от оператора на електроенергийния пазар (GМЕ).

110

(111)  Вж. бележка под линия 38.

111

(112)  Дори и да се предположи, че средните цени в ЕС се увеличават с по-малко от 4 %, изгодата от тарифата, предоставена на Alcoa, при всички положения би се увеличила в абсолютно отношение. Така например, ако цената Alcoa беше 30 EUR, а средната цена на електроенергията в Европа 60 EUR (изгода: 30 EUR), нарастване от 3 % би довело до цена Alcoa от 30,9 % за средна цена на европейско равнище от 61,80 EUR (нова изгода: 30,90 EUR).

112

(113)  Например, в третия си доклад от февруари 2007 г., Групата на високо равнище твърди, че в този контекст използването на стимулиращи мерки, а именно регионални субсидии и държавни помощи, може да се обоснове като инструмент на политиката. [Тези мерки] могат да насърчат отговорното социално и екологично поведение, социалното сближаване, устойчивото развитие и културното разнообразие. Те все пак трябва да се използват само при явна пазарна неефективност, когато е доказано, че субсидиите са подходящият инструмент за постигане на ясно определена цел от общ интерес, без да нарушават конкуренцията или да вредят на околната среда [...]. Уместно е да има намеса, когато тези субсидии са заплаха за други политически цели, като борбата с климатичните промени, стратегията от Лисабон за икономически растеж и заетост, правилното функциониране на енергийните пазари, или достъпа до суровини, без обаче да се постига първоначалната им цел. http://ec.europa.eu/enterprise/environment/hlg/doc_07/third_report_27_02_2007_en.pdf

113

(114)  Решение на Комисията от 20 ноември 2007 г. относно помощ C 36/A/06, приведена в изпълнение от Италия в полза на предприятията ThyssenKrupp, Cementir и Nuova Terni Industrie Chimiche, съображения 144 и 145.

114

(115)  Формулировката на писмото е, както следва: „Настояваме постепенното премахване да бъде стриктно ограничено до необходимото време, през което VPP да доведе до резултат (около 2 години според нашите изчисления), и да подлежи на принципа за единствената помощ“.

115

(116)  VPP предвижда прехвърлянето на виртуален производствен капацитет от доминиращите оператори чрез тръжни процедури. Това е обичайно използван механизъм за насърчаване на конкуренцията на пазара на едро, тъй като с него се премахва всякакъв интерес за доминиращия оператор да упражнява пазарната си сила, за да поддържа изкуствено високи цени на спот и форуърдните пазари. Цената, заплащана от купувача на VPP, се състои в цена на упражняване, която като цяло съответства на променливите разходи на засегнатите производствени обекти, увеличени с твърда надбавка в рамките на тръжната процедура.

116

(117)  Изключването е обосновано по следния начин: „Изглежда няма други предприятия на континента, които да са изправени пред извънредните пазарни условия, пред които са изправени предприятията в Сардиния. Логиката на Генерална дирекция „Конкуренция“ е, че няма причина за прилагане на изключение от правилата в областта на държавните помощи“.

117

(118)  VPP е под формата на договор, който дава на купувача автоматично правото да получи разликата, ако тя е положителна, между платената на производителите цена в Сардиния на пазара „предния ден“ и цената на упражняване. Купувачът изплаща на продавача определената от търга цена и получава от него разликата, ако тя е положителна, между пазарната цена от „предния ден“ и цената на упражняване.

118

(119)  За тази цел Комисията се опира на анализа, извършен от AEEG в неговите доклади.

119

(120)  Съдебно решение от 20 март 1997 г. по дело C-24/95, Alcan Deutschland, точки 25, 30 и 31, Сборник от 1997 г., стр. I-1591 и съдебно решение от 11 ноември 2004 г. по съединени дела C-183/02 Р и С-187/02, Demesa и Territorio histórico de Álava/Комисията, точка 45, Сборник от 2004 г., стр. I-10609.

120

Alcan Deutschland

(121)  Съдебно решение от 20 септември 1990 г. по дело C-5/89, Комисията/Германия, точка 16, Сборник от 1990 г., стр. I-3437.

121

(122)  Вж. съдебни решения по дело С-78/77, Lührs, точка 6, Сборник от 1978 г., стр. 169; по дело С-265/85, Van de Bergh en Jurgens/Комисията, точка 44, Сборник от 1987 г., стр. 1155 и по дело T-489/93, Unifruit Hellas/Комисията, точка 51, Сборник от 1994 г., стр. II-1201.

122

Lührs

(123)  Вж. съдебни решения по дело С-265/85, Van den Bergh en Jurgens/Комисията, точка 44, пак там, дело C-152/88, Sofrimport/Комисията, точка 26, Сборник от 1990 г., стр. I-2477, по дело T-290/97, Mehibas Dordtselaan/Комисията, точка 59, Сборник от 2000 г., стр. II-15 и по дело T-223/00, Kyowa Hakko Kogyo/Комисията, точка 51, Сборник от 2003 г., стр. II-2553.

123

(124)  Вж. бележка под линия 51.

124

(125)  ОВ L 140, 30.4.2004 г., стр. 1.

125

(126)  Комисията не разполага с необходимите данни, за да изчисли с точност тази сума.

126

(127)  Вж. бележка под линия 9. В делото Terni преференциалната тарифа, също удължена съгласно член 11, параграф 11 от Закон No 80/2005, по същество е била изчислена, финансирана и платена по същия начин като тарифата Alcoa (макар и крайната цена да е различна за бенефициерите).

127

(128)  Съдебно решение от 15 декември 2005 г. по дело C-148/04, Unicredito, Сборник от 2005 г., стр. I-11137.

128

Unicredito

(129)  ОВ L 82, 25.3.2008 г., стр. 1.

129

---