# Uradni list L 208/2018

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 208 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6117. avgust 2018 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 208

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6117. avgust 2018

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1145 z dne 7. junija 2018 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/891 glede organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1146 z dne 7. junija 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/892 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s sektorjema sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave ter Uredbe (ES) št. 606/2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 glede kategorij proizvodov vinske trte, enoloških postopkov in z njimi povezanih omejitev | 9 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1147 z dne 10. avgusta 2018 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za obdelavo odpadkov v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 5070)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2018/1148 z dne 10. avgusta 2018 o primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Helenska republika, in razveljavitvi Sklepa (EU) 2016/1041 (ECB/2018/21) | 91 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Komisije (EU) 2018/1149 z dne 10. avgusta 2018 o nezavezujočih smernicah za opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ter drugih tveganj v oskrbovalni verigi v skladu z Uredbo (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta | 94 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1145 z dne 7. junija 2018 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/891 glede organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1146 z dne 7. junija 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/892 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s sektorjema sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave ter Uredbe (ES) št. 606/2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 glede kategorij proizvodov vinske trte, enoloških postopkov in z njimi povezanih omejitev

9

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1147 z dne 10. avgusta 2018 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za obdelavo odpadkov v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 5070)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 5070)

1

38

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2018/1148 z dne 10. avgusta 2018 o primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Helenska republika, in razveljavitvi Sklepa (EU) 2016/1041 (ECB/2018/21)

91

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Komisije (EU) 2018/1149 z dne 10. avgusta 2018 o nezavezujočih smernicah za opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ter drugih tveganj v oskrbovalni verigi v skladu z Uredbo (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 17.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 208/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1145

z dne 7. junija 2018

o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2017/891 glede organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 37 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/891 (2) dopolnjuje Uredbo (EU) št. 1308/2013 v zvezi s sektorjema sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave. Uredba (EU) 2017/2393 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je spremenila Uredbo (EU) št. 1308/2013, zlasti glede pomoči organizacijam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave. Delegirana uredba (EU) 2017/891 bi zato morala odražati spremembe ustreznih določb Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/891 (2) dopolnjuje Uredbo (EU) št. 1308/2013 v zvezi s sektorjema sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave. Uredba (EU) 2017/2393 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je spremenila Uredbo (EU) št. 1308/2013, zlasti glede pomoči organizacijam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave. Delegirana uredba (EU) 2017/891 bi zato morala odražati spremembe ustreznih določb Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (2) | Določbe v zvezi z nacionalno finančno pomočjo v sektorju sadja in zelenjave bi bilo treba posodobiti. |
| --- | --- |

(2)

Določbe v zvezi z nacionalno finančno pomočjo v sektorju sadja in zelenjave bi bilo treba posodobiti.

| (3) | Določbe za primere, v katerih bi moralo biti proizvajalcem, ki so člani organizacije proizvajalcev, dovoljeno, da določen delež svojih proizvodov prodajo zunaj organizacije proizvajalcev, kadar organizacija proizvajalcev to odobri v dvojem statutu in kadar je to v skladu s pogoji države članice, je treba pojasniti. Pojasniti je treba tudi prag prodaje zunaj organizacije proizvajalcev. |
| --- | --- |

(3)

Določbe za primere, v katerih bi moralo biti proizvajalcem, ki so člani organizacije proizvajalcev, dovoljeno, da določen delež svojih proizvodov prodajo zunaj organizacije proizvajalcev, kadar organizacija proizvajalcev to odobri v dvojem statutu in kadar je to v skladu s pogoji države članice, je treba pojasniti. Pojasniti je treba tudi prag prodaje zunaj organizacije proizvajalcev.

| (4) | Novi ukrepi glede mentoriranja med organizacijami proizvajalcev in dopolnitve vzajemnih skladov v okviru operativnih programov bi morali biti upravičeni do finančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(4)

Novi ukrepi glede mentoriranja med organizacijami proizvajalcev in dopolnitve vzajemnih skladov v okviru operativnih programov bi morali biti upravičeni do finančne pomoči Unije.

| (5) | Države članice lahko še naprej zagotavljajo nacionalno finančno pomoč iz nacionalnega proračuna organizacijam proizvajalcev v regijah Unije, v katerih je stopnja organiziranosti posebej nizka. Zato je treba določiti pogoje, pod katerimi se lahko nacionalna finančna pomoč odobri v sektorju sadja in zelenjave, ter metodo za izračun stopnje organiziranosti iz člena 34(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013, da bi se izognili izkrivljanju notranjega trga v Uniji. |
| --- | --- |

(5)

Države članice lahko še naprej zagotavljajo nacionalno finančno pomoč iz nacionalnega proračuna organizacijam proizvajalcev v regijah Unije, v katerih je stopnja organiziranosti posebej nizka. Zato je treba določiti pogoje, pod katerimi se lahko nacionalna finančna pomoč odobri v sektorju sadja in zelenjave, ter metodo za izračun stopnje organiziranosti iz člena 34(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013, da bi se izognili izkrivljanju notranjega trga v Uniji.

| (6) | Določbe glede upravičenosti nekaterih naložb do finančne pomoči Unije je treba pojasniti. |
| --- | --- |

(6)

Določbe glede upravičenosti nekaterih naložb do finančne pomoči Unije je treba pojasniti.

| (7) | Upravičene in neupravičene ukrepe v zvezi s promocijo in obveščanjem, vključno z ukrepi in dejavnostmi za diverzifikacijo in konsolidacijo na trgih sadja in zelenjave, zaradi preprečevanja kriz ali v kriznih obdobjih, je treba pojasniti glede upravičenosti ukrepov in dejavnosti do finančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(7)

Upravičene in neupravičene ukrepe v zvezi s promocijo in obveščanjem, vključno z ukrepi in dejavnostmi za diverzifikacijo in konsolidacijo na trgih sadja in zelenjave, zaradi preprečevanja kriz ali v kriznih obdobjih, je treba pojasniti glede upravičenosti ukrepov in dejavnosti do finančne pomoči Unije.

| (8) | Določbe v zvezi z letnimi poročili o organizacijah proizvajalcev, združenjih organizacij proizvajalcev, vključno z nadnacionalnimi združenji organizacij proizvajalcev, in skupinah proizvajalcev ter o operativnih skladih, operativnih programih in načrtih za priznanje bi bilo treba poenostaviti. Komisiji bi morale omogočiti ustrezno spremljanje sektorja. |
| --- | --- |

(8)

Določbe v zvezi z letnimi poročili o organizacijah proizvajalcev, združenjih organizacij proizvajalcev, vključno z nadnacionalnimi združenji organizacij proizvajalcev, in skupinah proizvajalcev ter o operativnih skladih, operativnih programih in načrtih za priznanje bi bilo treba poenostaviti. Komisiji bi morale omogočiti ustrezno spremljanje sektorja.

| (9) | Delegirano uredbo (EU) 2017/891 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Delegirano uredbo (EU) 2017/891 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Da se zagotovi nemoten prehod med obstoječimi zahtevami, ukrepi in dejavnostmi iz Delegirane uredbe (EU) 2017/891 ter novimi zahtevami iz te uredbe, bi bilo treba določiti prehodne določbe. |
| --- | --- |

(10)

Da se zagotovi nemoten prehod med obstoječimi zahtevami, ukrepi in dejavnostmi iz Delegirane uredbe (EU) 2017/891 ter novimi zahtevami iz te uredbe, bi bilo treba določiti prehodne določbe.

| (11) | Ta uredba bi se morala uporabljati od istega datuma kot Uredba (EU) 2017/2393. Določbe v zvezi nacionalno finančno pomočjo, kazalniki in spremljanjem pa bi se morale uporabljati od 1. januarja 2019, da bi imeli države članice in gospodarski subjekti dovolj časa za prilagoditev novim pravilom – |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba bi se morala uporabljati od istega datuma kot Uredba (EU) 2017/2393. Določbe v zvezi nacionalno finančno pomočjo, kazalniki in spremljanjem pa bi se morale uporabljati od 1. januarja 2019, da bi imeli države članice in gospodarski subjekti dovolj časa za prilagoditev novim pravilom –

| (12) | Pogoji za uporabo novih ukrepov in dejavnosti, ki so upravičeni do finančne pomoči Unije iz Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi se morali uporabljati od datuma začetka uporabe sprememb k navedeni uredbi, ki so bile uvedene z Uredbo (EU) 2017/2393, da se zagotovi stabilnost trga za organizacije proizvajalcev in njihove člane, zlasti ker se navedeni ukrepi nanašajo predvsem na obvladovanje in preprečevanje kriz, ter se jim omogoči, da v celoti izkoristijo nove ukrepe. Zaradi zavarovanja upravičenih pričakovanj se lahko organizacije proizvajalcev odločijo, da bodo tekoče operativne programe še naprej izvajale v skladu s pravili, ki so veljala ob odobritvi programov, ali da bodo svoje operativne programe spremenile ter tako izkoristile nove ukrepe in dejavnosti, ki so upravičeni do finančne pomoči Unije, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1308/2013 – |
| --- | --- |

(12)

Pogoji za uporabo novih ukrepov in dejavnosti, ki so upravičeni do finančne pomoči Unije iz Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi se morali uporabljati od datuma začetka uporabe sprememb k navedeni uredbi, ki so bile uvedene z Uredbo (EU) 2017/2393, da se zagotovi stabilnost trga za organizacije proizvajalcev in njihove člane, zlasti ker se navedeni ukrepi nanašajo predvsem na obvladovanje in preprečevanje kriz, ter se jim omogoči, da v celoti izkoristijo nove ukrepe. Zaradi zavarovanja upravičenih pričakovanj se lahko organizacije proizvajalcev odločijo, da bodo tekoče operativne programe še naprej izvajale v skladu s pravili, ki so veljala ob odobritvi programov, ali da bodo svoje operativne programe spremenile ter tako izkoristile nove ukrepe in dejavnosti, ki so upravičeni do finančne pomoči Unije, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1308/2013 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Delegirane uredbe (EU) 2017/891

Delegirana uredba (EU) 2017/891 se spremeni:

| (1) | člen 2(e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | ‚nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev‘ pomeni vsako združenje organizacij proizvajalcev, pri katerem je najmanj ena pridružena organizacija ali združenje v drugi državi članici od tiste, v kateri ima združenje svoj sedež;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 2(e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

‚nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev‘ pomeni vsako združenje organizacij proizvajalcev, pri katerem je najmanj ena pridružena organizacija ali združenje v drugi državi članici od tiste, v kateri ima združenje svoj sedež;“;

| (2) | člen 12 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 12
  Trženje proizvodnje zunaj organizacije proizvajalcev

  1.   Kadar organizacija proizvajalcev to odobri v svojem statutu in kadar je to v skladu s pogoji, ki jih določita država članica in organizacija proizvajalcev, lahko člani proizvajalci:






  (a) | prodajajo proizvode neposredno na svojih kmetijskih gospodarstvih ali zunaj njih potrošnikom za njihove osebne potrebe; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 12 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

Trženje proizvodnje zunaj organizacije proizvajalcev

1.   Kadar organizacija proizvajalcev to odobri v svojem statutu in kadar je to v skladu s pogoji, ki jih določita država članica in organizacija proizvajalcev, lahko člani proizvajalci:

(a)

prodajajo proizvode neposredno na svojih kmetijskih gospodarstvih ali zunaj njih potrošnikom za njihove osebne potrebe;

| (b) | sami ali prek druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova organizacija proizvajalcev, tržijo take količine proizvodov, ki so v smislu obsega ali vrednosti nepomembne glede na obseg ali vrednost tržne proizvodnje zadevnega proizvoda njihove organizacije; |
| --- | --- |

(b)

sami ali prek druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova organizacija proizvajalcev, tržijo take količine proizvodov, ki so v smislu obsega ali vrednosti nepomembne glede na obseg ali vrednost tržne proizvodnje zadevnega proizvoda njihove organizacije;

| (c) | sami ali prek druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova organizacija proizvajalcev, tržijo proizvode, ki jih zaradi njihovih značilnosti ali omejene proizvodnje v smislu obsega ali vrednosti za člane proizvajalce njihova organizacija proizvajalcev s svojimi trgovskimi dejavnostmi običajno ne pokriva. |
| --- | --- |

(c)

sami ali prek druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova organizacija proizvajalcev, tržijo proizvode, ki jih zaradi njihovih značilnosti ali omejene proizvodnje v smislu obsega ali vrednosti za člane proizvajalce njihova organizacija proizvajalcev s svojimi trgovskimi dejavnostmi običajno ne pokriva.

2.   Delež proizvodnje, ki ga člani proizvajalci tržijo zunaj organizacije proizvajalcev, kot je navedeno v odstavku 1, ne presega 25 % obsega ali vrednosti tržne proizvodnje vsakega člana proizvajalca.

Vendar lahko države članice določijo nižji delež proizvodnje, ki ga lahko člani proizvajalci tržijo zunaj organizacije proizvajalcev, od deleža, določenega v prvem pododstavku. Države članice lahko ta delež povečajo na 40 % za proizvode, zajete v Uredbi Sveta (ES) št. 834/2007 (*1), ali kadar člani proizvajalci svoje proizvode tržijo prek druge organizacije proizvajalcev, ki jo je določila njihova organizacija proizvajalcev.

(*1)  Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (UL L 189, 20.7.2007, str. 1).“;"

*1

| (3) | v členu 22 se odstavek 10 nadomesti z naslednjim:

  „10.   Če je zmanjšanje proizvodnje posledica naravne nesreče, podnebnih razmer ali bolezni živali ali rastlin ali napadov škodljivcev, se lahko vsaka odškodnina na podlagi zavarovanja, ki se prejme v zvezi z ukrepi zavarovanja pridelkov iz oddelka 7 poglavja III ali enakovrednimi ukrepi, ki jih izvaja organizacija proizvajalcev ali njeni člani proizvajalci, zaradi teh razlogov vključi v vrednost tržne proizvodnje.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 22 se odstavek 10 nadomesti z naslednjim:

„10.   Če je zmanjšanje proizvodnje posledica naravne nesreče, podnebnih razmer ali bolezni živali ali rastlin ali napadov škodljivcev, se lahko vsaka odškodnina na podlagi zavarovanja, ki se prejme v zvezi z ukrepi zavarovanja pridelkov iz oddelka 7 poglavja III ali enakovrednimi ukrepi, ki jih izvaja organizacija proizvajalcev ali njeni člani proizvajalci, zaradi teh razlogov vključi v vrednost tržne proizvodnje.“;

| (4) | v členu 30 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev, ki jim je bila dodeljena podpora iz člena 27 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali člena 19 Uredbe Komisije (EU) št. 702/2014 (*2), lahko v istem obdobju izvajajo operativni program, če zadevna država članica zagotovi, da upravičenci prejmejo podporo za katero koli dejavnost le iz ene sheme.


  (*2)  Uredba Komisije (EU) št. 702/2014 z dne 25. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 193, 1.7.2014, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(4)

v členu 30 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev, ki jim je bila dodeljena podpora iz člena 27 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali člena 19 Uredbe Komisije (EU) št. 702/2014 (*2), lahko v istem obdobju izvajajo operativni program, če zadevna država članica zagotovi, da upravičenci prejmejo podporo za katero koli dejavnost le iz ene sheme.

(*2)  Uredba Komisije (EU) št. 702/2014 z dne 25. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 193, 1.7.2014, str. 1).“;"

*2

| (5) | v prvem pododstavku člena 31(6) se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Naložbe, vključno s tistimi na podlagi zakupnih pogodb, se lahko financirajo iz operativnega sklada v enkratnem znesku ali obrokih, ki so bili odobreni v operativnem programu.“; |
| --- | --- |

(5)

v prvem pododstavku člena 31(6) se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„Naložbe, vključno s tistimi na podlagi zakupnih pogodb, se lahko financirajo iz operativnega sklada v enkratnem znesku ali obrokih, ki so bili odobreni v operativnem programu.“;

| (6) | v poglavju III naslova II se oddelek 3 nadomesti z naslednjim:


  „
  Oddelek 3




  Podpora z zvezi z vzajemnimi skladi




  Člen 40
  Podpora z zvezi z vzajemnimi skladi

  1.   Države članice sprejmejo podrobne določbe v zvezi s podporo za upravne stroške vzpostavitve in dopolnitve vzajemnih skladov iz točke (d) prvega pododstavka člena 33(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013.


  2.   Podpora za upravne stroške vzpostavitve vzajemnih skladov iz odstavka 1 obsega tako finančno pomoč Unije kot prispevek organizacije proizvajalcev. Skupni znesek navedene podpore ne sme preseči 5 %, 4 % oziroma 2 % prispevka organizacije proizvajalcev v vzajemni sklad v prvem, drugem oziroma tretjem letu njegovega delovanja.


  3.   Organizacija proizvajalcev lahko podporo za upravne stroške vzpostavitve vzajemnih skladov iz odstavka 1 prejme le enkrat in le v prvih treh letih delovanja vzajemnega sklada. Kadar organizacija proizvajalcev za to podporo prosi le v drugem ali tretjem letu delovanja vzajemnih skladov, znaša podpora 4 % oziroma 2 % prispevka organizacije proizvajalcev v vzajemni sklad v drugem oziroma tretjem letu njegovega delovanja.


  4.   Države članice lahko določijo zgornjo mejo zneskov, ki jih lahko prejme organizacija proizvajalcev kot podporo v zvezi z vzajemnimi skladi.“; |
| --- | --- |

(6)

v poglavju III naslova II se oddelek 3 nadomesti z naslednjim:

„
  Oddelek 3

Podpora z zvezi z vzajemnimi skladi

Člen 40

Podpora z zvezi z vzajemnimi skladi

1.   Države članice sprejmejo podrobne določbe v zvezi s podporo za upravne stroške vzpostavitve in dopolnitve vzajemnih skladov iz točke (d) prvega pododstavka člena 33(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

2.   Podpora za upravne stroške vzpostavitve vzajemnih skladov iz odstavka 1 obsega tako finančno pomoč Unije kot prispevek organizacije proizvajalcev. Skupni znesek navedene podpore ne sme preseči 5 %, 4 % oziroma 2 % prispevka organizacije proizvajalcev v vzajemni sklad v prvem, drugem oziroma tretjem letu njegovega delovanja.

3.   Organizacija proizvajalcev lahko podporo za upravne stroške vzpostavitve vzajemnih skladov iz odstavka 1 prejme le enkrat in le v prvih treh letih delovanja vzajemnega sklada. Kadar organizacija proizvajalcev za to podporo prosi le v drugem ali tretjem letu delovanja vzajemnih skladov, znaša podpora 4 % oziroma 2 % prispevka organizacije proizvajalcev v vzajemni sklad v drugem oziroma tretjem letu njegovega delovanja.

4.   Države članice lahko določijo zgornjo mejo zneskov, ki jih lahko prejme organizacija proizvajalcev kot podporo v zvezi z vzajemnimi skladi.“;

| (7) | v poglavju III naslova II se doda naslednji oddelek 8:


  „
  Oddelek 8




  Podpora v zvezi z mentoriranjem




  „Člen 51a
  Izvajanje ukrepov mentoriranja

  1.   Za namene člena 33(3)(i) Uredbe (EU) št. 1308/2013 so do podpore upravičeni naslednji ukrepi mentoriranja:






  (a) | izmenjava dobrih praks v zvezi z ukrepi za preprečevanje in obvladovanje kriz iz člena 33(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013, s čimer lahko priznane organizacije proizvajalcev, skupine proizvajalcev ali posamezni proizvajalci izkoristijo izkušnje, pridobljene z izvajanjem ukrepov za preprečevanje in obvladovanje kriz; |
| --- | --- | --- |

(7)

v poglavju III naslova II se doda naslednji oddelek 8:

„
  Oddelek 8

Podpora v zvezi z mentoriranjem

„Člen 51a

Izvajanje ukrepov mentoriranja

1.   Za namene člena 33(3)(i) Uredbe (EU) št. 1308/2013 so do podpore upravičeni naslednji ukrepi mentoriranja:

(a)

izmenjava dobrih praks v zvezi z ukrepi za preprečevanje in obvladovanje kriz iz člena 33(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013, s čimer lahko priznane organizacije proizvajalcev, skupine proizvajalcev ali posamezni proizvajalci izkoristijo izkušnje, pridobljene z izvajanjem ukrepov za preprečevanje in obvladovanje kriz;

| (b) | spodbujanje vzpostavljanja novih in združevanja obstoječih organizacij proizvajalcev ali omogočanje posameznim proizvajalcem, da se pridružijo obstoječi organizaciji proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje vzpostavljanja novih in združevanja obstoječih organizacij proizvajalcev ali omogočanje posameznim proizvajalcem, da se pridružijo obstoječi organizaciji proizvajalcev;

| (c) | ustvarjanje priložnosti za mreženje za ponudnike in prejemnike mentoriranja, da bi se okrepili zlasti tržni kanali kot sredstvo za preprečevanje in obvladovanje kriz. |
| --- | --- |

(c)

ustvarjanje priložnosti za mreženje za ponudnike in prejemnike mentoriranja, da bi se okrepili zlasti tržni kanali kot sredstvo za preprečevanje in obvladovanje kriz.

2.   Ponudnik mentoriranja je združenje organizacij proizvajalcev ali organizacija proizvajalcev. Ponudnik mentoriranja je upravičen do podpore za ukrepe mentoriranja.

3.   Prejemnik mentoriranja je priznana organizacija proizvajalcev ali skupina proizvajalcev, ki se nahaja v regiji s stopnjo organiziranosti, nižjo od 20 %, v treh zaporednih letih pred izvajanjem operativnega programa.

Posamezni proizvajalci, ki niso člani organizacije proizvajalcev ali njihovih združenj, so lahko prejemniki mentoriranja, tudi če se nahajajo v regijah s stopnjo organiziranosti, višjo od 20 %.

4.   Izdatki v zvezi z mentoriranjem so del ukrepov za preprečevanje in obvladovanje kriz v okviru operativnega programa iz člena 33(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Upravičeni stroški v zvezi z mentoriranjem so navedeni v Prilogi III k tej uredbi.

Vsi stroški, opredeljeni v Prilogi III, se plačajo ponudniku mentoriranja.

5.   Ukrepov mentoriranja ne smejo upravljati zunanji izvajalci.“;

| (8) | člen 52 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 52
  Pogoji za uporabo nacionalne finančne pomoči

  1.   Za namene člena 35(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se stopnja organiziranosti proizvajalcev v regiji države članice izračuna na podlagi vrednosti sadja in zelenjave, ki sta bila pridelana v zadevni regiji in ki ju na trg dajo:






  (a) | priznane organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev ter |
| --- | --- | --- |

(8)

člen 52 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 52

Pogoji za uporabo nacionalne finančne pomoči

1.   Za namene člena 35(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se stopnja organiziranosti proizvajalcev v regiji države članice izračuna na podlagi vrednosti sadja in zelenjave, ki sta bila pridelana v zadevni regiji in ki ju na trg dajo:

(a)

priznane organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev ter

| (b) | skupine proizvajalcev, priznane v skladu s členom 125e Uredbe (ES) št. 1234/2007 ali organizacije proizvajalcev in skupine proizvajalcev, priznane v skladu s členom 27 Uredbe (EU) št. 1305/2013. |
| --- | --- |

(b)

skupine proizvajalcev, priznane v skladu s členom 125e Uredbe (ES) št. 1234/2007 ali organizacije proizvajalcev in skupine proizvajalcev, priznane v skladu s členom 27 Uredbe (EU) št. 1305/2013.

Za namene izračuna se vrednost, določena v skladu s prvim pododstavkom, deli s skupno vrednostjo sadja in zelenjave, ki sta bila pridelana v navedeni regiji.

2.   Vrednost sadja in zelenjave, ki sta bila pridelana v zadevni regiji in ju na trg dajo organizacije, združenja ali skupine iz točk od (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 1, vključuje le tiste proizvode, za katere so priznane navedene organizacije, združenja in skupine. Člen 22 se uporablja smiselno.

Za izračun skupne vrednosti sadja in zelenjave, ki sta bila pridelana v navedeni regiji, se smiselno uporablja metodologija, določena v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (*3).

3.   Do nacionalne finančne pomoči sta upravičena le sadje in zelenjava, pridelana v regiji iz odstavka 4.

4.   Države članice opredelijo regije, za katere so na voljo podatki za izračun stopnje organiziranosti iz odstavka 1, kot posebne dele svojega ozemlja v skladu z objektivnimi in nediskriminacijskimi merili, kot so njihove agronomske in gospodarske značilnosti in njihov regionalni kmetijski potencial/potencial za proizvodnjo sadja in zelenjave ter njihova institucionalna ali upravna struktura.

Regije, ki jih država članica opredeli, se ne spremenijo vsaj pet let, razen kadar je taka sprememba objektivno upravičena, zlasti iz razlogov, ki niso povezani z izračunom stopnje organiziranosti proizvajalcev v zadevni regiji oziroma zadevnih regijah.

5.   Pred dodelitvijo nacionalne finančne pomoči države članice Komisijo obvestijo o seznamu regij, ki izpolnjujejo merila iz odstavkov 1 in 2 člena 35 Uredbe (EU) št. 1308/2013, ter o znesku nacionalne finančne pomoči, ki se dodeli organizacijam proizvajalcev v navedenih regijah.

Države članice obvestijo Komisijo o vseh spremembah glede regij, ki izpolnjujejo merila iz odstavkov 1 in 2 člena 35 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

(*3)  Uredba (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. decembra 2003 o ekonomskih računih za kmetijstvo v Skupnosti (UL L 33, 5.2.2004, str. 1).“;"

*3

| (9) | člen 56 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 56
  Kazalniki

  1.   Operativni programi in nacionalne strategije se spremljajo in vrednotijo, da se ugotovi napredek pri doseganju ciljev, določenih v operativnih programih, ter njihova uspešnost in učinkovitost v zvezi z temi cilji.


  2.   Napredek, uspešnost in učinkovitost iz odstavka 1 se vrednotijo v celotnem obdobju izvajanja operativnega programa na podlagi kazalnikov, določenih v oddelku 4 Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/892, in sicer v zvezi z dejavnostmi in ukrepi, ki jih priznane organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev, nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev in skupine proizvajalcev izvajajo v okviru operativnih programov.“; |
| --- | --- |

(9)

člen 56 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 56

Kazalniki

1.   Operativni programi in nacionalne strategije se spremljajo in vrednotijo, da se ugotovi napredek pri doseganju ciljev, določenih v operativnih programih, ter njihova uspešnost in učinkovitost v zvezi z temi cilji.

2.   Napredek, uspešnost in učinkovitost iz odstavka 1 se vrednotijo v celotnem obdobju izvajanja operativnega programa na podlagi kazalnikov, določenih v oddelku 4 Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/892, in sicer v zvezi z dejavnostmi in ukrepi, ki jih priznane organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev, nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev in skupine proizvajalcev izvajajo v okviru operativnih programov.“;

| (10) | člen 57 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | zagotovijo informacije za zahteve za poročanje.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

člen 57 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

zagotovijo informacije za zahteve za poročanje.“;

| (b) | odstavek 3 se spremeni:






  (i) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Z vrednotenjem se prouči napredek, dosežen v zvezi s splošnimi cilji programa, na podlagi kazalnikov, določenih v oddelku 4 Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/892.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 3 se spremeni:

(i)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Z vrednotenjem se prouči napredek, dosežen v zvezi s splošnimi cilji programa, na podlagi kazalnikov, določenih v oddelku 4 Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/892.“;

| (ii) | zadnji pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Poročilo o vrednotenju se priloži ustreznemu letnemu poročilu iz člena 21 Izvedbene uredbe (EU) 2017/892.“; |
| --- | --- |

(ii)

zadnji pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Poročilo o vrednotenju se priloži ustreznemu letnemu poročilu iz člena 21 Izvedbene uredbe (EU) 2017/892.“;

| (11) | priloge II, III in V se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

(11)

priloge II, III in V se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Prehodne določbe

Ne glede na člen 34 Delegirane uredbe (EU) 2017/891 se operativni program, ki je bil na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 (4) ali Delegirane uredbe (EU) 2017/891 odobren pred 20. januarjem 2018, še naprej izvaja do njegovega konca pod pogoji, ki se uporabljajo pred 1. januarjem 2018.

4

Vendar lahko države članice na zahtevo organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev odobrijo spremembe operativnega programa, ki je bil na podlagi Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ali Delegirane uredbe (EU) 2017/891 odobren pred 20. januarjem 2018. Te spremembe so skladne z zahtevami Uredbe (EU) št. 1308/2013, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2017/2393, Delegirane uredbe (EU) 2017/891, kakor je bila spremenjena s členom 1 te uredbe, in Izvedbeno uredbo (EU) 2017/892, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/1146 (5).

5

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2018.

Točke 8, 9 in 10 člena 1 ter točka 3 Priloge pa se uporabljajo od 1. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. junija 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/891 z dne 13. marca 2017 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s sektorjema sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave, dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s kaznimi, ki se uporabijo v teh sektorjih, in spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 (UL L 138, 25.5.2017, str. 4).

2

(3)  Uredba (EU) 2017/2393 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2017 o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), (EU) št. 1306/2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike, (EU) št. 1307/2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike, (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in (EU) št. 652/2014 o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom (UL L 350, 29.12.2017, str. 15).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (UL L 157, 15.6.2011, str. 1).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1146 z dne 7. junija 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/892 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s sektorjema sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave ter Uredbe (ES) št. 606/2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 glede kategorij proizvodov vinske trte, enoloških postopkov in z njimi povezanih omejitev (glej stran 9 tega Uradnega lista).

5

---

PRILOGA

Priloge k Delegirani uredbi (EU) 2017/891 se spremenijo:

| (1) | Priloga II se spremeni:






  (a) | točka 20 se nadomesti z naslednjim:






  „20. | Ukrepi, ki jih organizacije proizvajalcev ali njihova združenja dajo v izvajanje podizvajalcem zunaj Unije, razen kadar se promocija izvaja zunaj Unije v skladu s členom 14 Izvedbene uredbe (EU) 2017/892.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Priloga II se spremeni:

(a)

točka 20 se nadomesti z naslednjim:

„20.

| (b) | doda se naslednja nova točka 21:






  „21. | Izvozni krediti, povezani z ukrepi in dejavnostmi za diverzifikacijo in konsolidacijo na trgih sadja in zelenjave, zaradi preprečevanja kriz ali v kriznih obdobjih.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednja nova točka 21:

„21.

| (2) | v Prilogi III se dodajo naslednje nove točke 12, 13 in 14:






  „12. | Stroški v zvezi z mentoriranjem kot del ukrepov za preprečevanje in obvladovanje kriz v okviru operativnega programa.
  Upravičeni stroški v okviru tega ukrepa so:






  (a) | stroški organizacije in izvajanja mentoriranja ter |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

v Prilogi III se dodajo naslednje nove točke 12, 13 in 14:

„12.

Stroški v zvezi z mentoriranjem kot del ukrepov za preprečevanje in obvladovanje kriz v okviru operativnega programa.

Upravičeni stroški v okviru tega ukrepa so:

(a)

stroški organizacije in izvajanja mentoriranja ter

| (b) | potni stroški, stroški nastanitve in dnevnice ponudnikov mentoriranja. |
| --- | --- |

(b)

potni stroški, stroški nastanitve in dnevnice ponudnikov mentoriranja.

| 13. | Stroški v zvezi s pogajanji ter izvajanjem in upravljanjem fitosanitarnih protokolov tretjih držav na ozemlju Unije, če jih nosi organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev, kot del ukrepov za preprečevanje in obvladovanje kriz iz člena 33(3)(a) in (c) Uredbe (EU) št. 1308/2013, razen povračilo stroškov tretje države. |
| --- | --- |

13.

Stroški v zvezi s pogajanji ter izvajanjem in upravljanjem fitosanitarnih protokolov tretjih držav na ozemlju Unije, če jih nosi organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev, kot del ukrepov za preprečevanje in obvladovanje kriz iz člena 33(3)(a) in (c) Uredbe (EU) št. 1308/2013, razen povračilo stroškov tretje države.

| 14. | Stroški v zvezi z ukrepi za promocijo in obveščanje iz člena 14 Izvedbene uredbe (EU) 2017/892. Upravičeni stroški v okviru teh ukrepov so stroški, povezani z organizacijo in sodelovanjem na prireditvah za promocijo in obveščanje, vključno z odnosi z javnostjo ter kampanjami za promocijo in obveščanje, ter so lahko v obliki sodelovanja na prireditvah, sejmih in razstavah, ki so nacionalnega, evropskega in mednarodnega pomena. Stroški v zvezi s storitvami tehničnega svetovanja so upravičeni, če so potrebni za organizacijo ali sodelovanje na teh prireditvah ali za kampanje za promocijo in obveščanje.“; |
| --- | --- |

14.

Stroški v zvezi z ukrepi za promocijo in obveščanje iz člena 14 Izvedbene uredbe (EU) 2017/892. Upravičeni stroški v okviru teh ukrepov so stroški, povezani z organizacijo in sodelovanjem na prireditvah za promocijo in obveščanje, vključno z odnosi z javnostjo ter kampanjami za promocijo in obveščanje, ter so lahko v obliki sodelovanja na prireditvah, sejmih in razstavah, ki so nacionalnega, evropskega in mednarodnega pomena. Stroški v zvezi s storitvami tehničnega svetovanja so upravičeni, če so potrebni za organizacijo ali sodelovanje na teh prireditvah ali za kampanje za promocijo in obveščanje.“;

| (3) | Priloga V se nadomesti z naslednjim:


  „PRILOGA V

  Informacije, ki morajo biti vključene v letno poročilo držav članic, v skladu s členom 54(b)

  Vse informacije zadevajo koledarsko leto, o katerem se poroča. Zajemajo informacije o opravljenih pregledih in naloženih upravnih kaznih v zvezi s tem. Kar zadeva informacije, ki se med letom spreminjajo, bi moralo letno poročilo odražati stanje na dan 31. decembra leta, o katerem se poroča.
  DEL A – INFORMACIJE ZA UPRAVLJANJE TRGA








  1. | Upravne informacije:






  (a) | spremembe nacionalne zakonodaje, sprejete za izvajanje oddelka 3 poglavja II naslova I ter oddelkov 1, 2 in 3 poglavja III naslova II Uredbe (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Priloga V se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA V

Informacije, ki morajo biti vključene v letno poročilo držav članic, v skladu s členom 54(b)

Vse informacije zadevajo koledarsko leto, o katerem se poroča. Zajemajo informacije o opravljenih pregledih in naloženih upravnih kaznih v zvezi s tem. Kar zadeva informacije, ki se med letom spreminjajo, bi moralo letno poročilo odražati stanje na dan 31. decembra leta, o katerem se poroča.

DEL A – INFORMACIJE ZA UPRAVLJANJE TRGA

1.

(a)

spremembe nacionalne zakonodaje, sprejete za izvajanje oddelka 3 poglavja II naslova I ter oddelkov 1, 2 in 3 poglavja III naslova II Uredbe (EU) št. 1308/2013;

| (b) | spremembe v zvezi z nacionalno strategijo za trajnostne operativne programe, ki veljajo za operativne programe. |
| --- | --- |

(b)

spremembe v zvezi z nacionalno strategijo za trajnostne operativne programe, ki veljajo za operativne programe.

| 2. | Informacije o organizacijah proizvajalcev, združenjih organizacij proizvajalcev, nadnacionalnih združenjih organizacij proizvajalcev in skupinah proizvajalcev:






  (a) | skupno število priznanih/preklicanih organizacij proizvajalcev, združenj organizacij proizvajalcev, nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev in skupin proizvajalcev. Poleg tega:






  (i) | za združenja organizacij proizvajalcev: število pridruženih organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

skupno število priznanih/preklicanih organizacij proizvajalcev, združenj organizacij proizvajalcev, nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev in skupin proizvajalcev. Poleg tega:

(i)

za združenja organizacij proizvajalcev: število pridruženih organizacij proizvajalcev;

| (ii) | za nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev: število pridruženih organizacij proizvajalcev in države članice, v katerih imajo te organizacije sedež; |
| --- | --- |

(ii)

za nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev: število pridruženih organizacij proizvajalcev in države članice, v katerih imajo te organizacije sedež;

| (b) | skupno število organizacij proizvajalcev, združenj organizacij proizvajalcev, nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev in skupin proizvajalcev, za katere je bilo priznanje umaknjeno. Poleg tega za nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev: število organizacij članic in države članice, v katerih imajo te članice sedež; |
| --- | --- |

(b)

skupno število organizacij proizvajalcev, združenj organizacij proizvajalcev, nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev in skupin proizvajalcev, za katere je bilo priznanje umaknjeno. Poleg tega za nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev: število organizacij članic in države članice, v katerih imajo te članice sedež;

| (c) | skupno število združitev med organizacijami (razčlenjeno na skupno število, število novih organizacij in novih identifikacijskih številk (ID)); |
| --- | --- |

(c)

skupno število združitev med organizacijami (razčlenjeno na skupno število, število novih organizacij in novih identifikacijskih številk (ID));

| (d) | število članic (skupno število ter razčlenjeno na pravne subjekte, fizične osebe ter proizvajalce sadja in zelenjave); |
| --- | --- |

(d)

število članic (skupno število ter razčlenjeno na pravne subjekte, fizične osebe ter proizvajalce sadja in zelenjave);

| (e) | skupno število organizacij/skupin z operativnim programom / načrtom za priznanje (razčlenjeno na priznane, preklicane in tiste, ki so bile predmet združitve); |
| --- | --- |

(e)

skupno število organizacij/skupin z operativnim programom / načrtom za priznanje (razčlenjeno na priznane, preklicane in tiste, ki so bile predmet združitve);

| (f) | del proizvodnje proizvodov, namenjenih za trg svežih proizvodov (z navedbo njihove vrednosti in obsega); |
| --- | --- |

(f)

del proizvodnje proizvodov, namenjenih za trg svežih proizvodov (z navedbo njihove vrednosti in obsega);

| (g) | del proizvodnje proizvodov, namenjenih za predelavo (z navedbo njihove vrednosti in obsega); |
| --- | --- |

(g)

del proizvodnje proizvodov, namenjenih za predelavo (z navedbo njihove vrednosti in obsega);

| (h) | površina za proizvodnjo sadja in zelenjave. |
| --- | --- |

(h)

površina za proizvodnjo sadja in zelenjave.

| 3. | Informacije o izdatkih:






  (a) | izdatki, povezani z organizacijami proizvajalcev, združenji organizacij proizvajalcev in nadnacionalnimi združenji organizacij proizvajalcev (razčlenjeni na operativni sklad, končni operativni sklad in nacionalno finančno pomoč); |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

izdatki, povezani z organizacijami proizvajalcev, združenji organizacij proizvajalcev in nadnacionalnimi združenji organizacij proizvajalcev (razčlenjeni na operativni sklad, končni operativni sklad in nacionalno finančno pomoč);

| (b) | skupni dejanski izdatki v okviru operativnih programov za organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev (razčlenjeni na dejavnosti in ukrepe, povezane z njihovimi cilji); |
| --- | --- |

(b)

skupni dejanski izdatki v okviru operativnih programov za organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev (razčlenjeni na dejavnosti in ukrepe, povezane z njihovimi cilji);

| (c) | skupni dejanski izdatki za skupine proizvajalcev; |
| --- | --- |

(c)

skupni dejanski izdatki za skupine proizvajalcev;

| (d) | umiki, razčlenjeni na kategorije proizvodov (obseg, skupni izdatki, znesek finančne pomoči EU in namen (brezplačno razdeljevanje, kompostiranje, predelovalna industrija in drugo)). |
| --- | --- |

(d)

umiki, razčlenjeni na kategorije proizvodov (obseg, skupni izdatki, znesek finančne pomoči EU in namen (brezplačno razdeljevanje, kompostiranje, predelovalna industrija in drugo)).

| 4. | Informacije o spremljanju operativnih programov in načrtov za priznanje:






  (a) | kazalniki v zvezi z organizacijami proizvajalcev, združenji organizacij proizvajalcev in nadnacionalnimi združenji organizacij proizvajalcev (razčlenjeni na dejavnosti in ukrepe, povezane z njihovimi cilji); |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

kazalniki v zvezi z organizacijami proizvajalcev, združenji organizacij proizvajalcev in nadnacionalnimi združenji organizacij proizvajalcev (razčlenjeni na dejavnosti in ukrepe, povezane z njihovimi cilji);

| (b) | kazalniki v zvezi s skupinami proizvajalcev. |
| --- | --- |

(b)

kazalniki v zvezi s skupinami proizvajalcev.

DEL B – INFORMACIJE ZA POTRDITEV OBRAČUNA

Informacije o pregledih in upravnih kaznih:

| (a) | pregledi, ki jih izvaja država članica: podatki o obiskanih organih in datumi obiskov; |
| --- | --- |

(a)

pregledi, ki jih izvaja država članica: podatki o obiskanih organih in datumi obiskov;

| (b) | pogostost pregledov; |
| --- | --- |

(b)

pogostost pregledov;

| (c) | rezultati pregledov; |
| --- | --- |

(c)

rezultati pregledov;

| (d) | naložene upravne kazni. |
| --- | --- |

(d)

naložene upravne kazni.

---

| 17.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 208/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 208/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1146

z dne 7. junija 2018

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/892 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s sektorjema sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave ter Uredbe (ES) št. 606/2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 glede kategorij proizvodov vinske trte, enoloških postopkov in z njimi povezanih omejitev

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 38, člena 182(1) in (4) ter člena 223 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (2) ter zlasti člena 62(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/892 (3) določa pravila za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 v zvezi s sektorjema sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave. Uredba (EU) 2017/2393 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je spremenila Uredbo (EU) št. 1308/2013, zlasti glede pomoči v sektorju sadja in zelenjave. Izvedbena uredba (EU) 2017/892 bi zato morala odražati spremembe ustreznih določb Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/892 (3) določa pravila za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 v zvezi s sektorjema sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave. Uredba (EU) 2017/2393 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je spremenila Uredbo (EU) št. 1308/2013, zlasti glede pomoči v sektorju sadja in zelenjave. Izvedbena uredba (EU) 2017/892 bi zato morala odražati spremembe ustreznih določb Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (2) | Izvedbena pravila v zvezi z nacionalno finančno pomočjo v sektorju sadja in zelenjave bi bilo treba posodobiti. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbena pravila v zvezi z nacionalno finančno pomočjo v sektorju sadja in zelenjave bi bilo treba posodobiti.

| (3) | Določiti bi bilo treba podrobnosti v zvezi z izvajanjem zvišanja zgornje meje finančne pomoči Unije s 50 % na 60 % v državah članicah, v katerih organizacije proizvajalcev tržijo manj kot 20 % proizvodnje sadja in zelenjave, iz člena 34(3)(f) Uredbe (EU) št. 1308/2013 in zlasti podrobnosti v zvezi z izračunom stopnje organiziranosti proizvajalcev v državi članici, da bi se zagotovila skladnost pri vložitvi zahtevkov za pomoč in preverjanju pogojev za zvišanje po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Določiti bi bilo treba podrobnosti v zvezi z izvajanjem zvišanja zgornje meje finančne pomoči Unije s 50 % na 60 % v državah članicah, v katerih organizacije proizvajalcev tržijo manj kot 20 % proizvodnje sadja in zelenjave, iz člena 34(3)(f) Uredbe (EU) št. 1308/2013 in zlasti podrobnosti v zvezi z izračunom stopnje organiziranosti proizvajalcev v državi članici, da bi se zagotovila skladnost pri vložitvi zahtevkov za pomoč in preverjanju pogojev za zvišanje po vsej Uniji.

| (4) | Pojasniti bi bilo treba tudi, da promocija proizvodov kot krizni ukrep vključuje diverzifikacijo in konsolidacijo trgov sadja in zelenjave. |
| --- | --- |

(4)

Pojasniti bi bilo treba tudi, da promocija proizvodov kot krizni ukrep vključuje diverzifikacijo in konsolidacijo trgov sadja in zelenjave.

| (5) | Določbe v zvezi z letnimi poročili o organizacijah proizvajalcev, združenjih organizacij proizvajalcev, vključno z nadnacionalnimi organizacijami, in skupinah proizvajalcev ter o operativnih skladih, operativnih programih in načrtih za priznanje bi bilo treba poenostaviti. Ta poročila bi Komisiji morala omogočiti ustrezno spremljanje sektorja. |
| --- | --- |

(5)

Določbe v zvezi z letnimi poročili o organizacijah proizvajalcev, združenjih organizacij proizvajalcev, vključno z nadnacionalnimi organizacijami, in skupinah proizvajalcev ter o operativnih skladih, operativnih programih in načrtih za priznanje bi bilo treba poenostaviti. Ta poročila bi Komisiji morala omogočiti ustrezno spremljanje sektorja.

| (6) | Pogoje za uporabo uvoznih dajatev iz člena 182 Uredbe (EU) št. 1308/2013, ki se lahko uporabljajo za uvoz nekaterega sadja in zelenjave, bi bilo treba pojasniti. |
| --- | --- |

(6)

Pogoje za uporabo uvoznih dajatev iz člena 182 Uredbe (EU) št. 1308/2013, ki se lahko uporabljajo za uvoz nekaterega sadja in zelenjave, bi bilo treba pojasniti.

| (7) | Kadar združenje organizacij proizvajalcev ali nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev izvaja operativni program, bi morale države članice zagotoviti preprečevanje dvojnega financiranja in ustrezen nadzor nad ukrepi, ki se izvajajo na ravni združenja organizacij proizvajalcev ter tudi na ravni organizacij proizvajalcev, ki so članice tega združenja, v skladu z zahtevami Uredbe (EU) št. 1306/2013. |
| --- | --- |

(7)

Kadar združenje organizacij proizvajalcev ali nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev izvaja operativni program, bi morale države članice zagotoviti preprečevanje dvojnega financiranja in ustrezen nadzor nad ukrepi, ki se izvajajo na ravni združenja organizacij proizvajalcev ter tudi na ravni organizacij proizvajalcev, ki so članice tega združenja, v skladu z zahtevami Uredbe (EU) št. 1306/2013.

| (8) | Prilogi I in II k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/892 bi bilo treba posodobiti, da bi se poenostavili del A letnega poročila držav članic in skupni kazalniki uspešnosti ter črtali skupni osnovni kazalniki. |
| --- | --- |

(8)

Prilogi I in II k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/892 bi bilo treba posodobiti, da bi se poenostavili del A letnega poročila držav članic in skupni kazalniki uspešnosti ter črtali skupni osnovni kazalniki.

| (9) | Izvedbeno uredbo (EU) 2017/892 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Izvedbeno uredbo (EU) 2017/892 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Točka 3 oddelka A dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 določa obveznost držav članic, da o vsakem zvišanju mejnih vrednosti iz točke 2 navedenega oddelka uradno obvestijo Komisijo. Uredbo Komisije (ES) št. 606/2009 (5) bi bilo treba spremeniti, da bi določala podrobnosti v zvezi s predložitvijo teh informacij s strani držav članic Komisiji. |
| --- | --- |

(10)

Točka 3 oddelka A dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 določa obveznost držav članic, da o vsakem zvišanju mejnih vrednosti iz točke 2 navedenega oddelka uradno obvestijo Komisijo. Uredbo Komisije (ES) št. 606/2009 (5) bi bilo treba spremeniti, da bi določala podrobnosti v zvezi s predložitvijo teh informacij s strani držav članic Komisiji.

| (11) | Ta uredba bi se morala uporabljati od istega datuma kot Uredba (EU) 2017/2393. Določbe v zvezi s poročanjem pa bi se morale uporabljati od 1. januarja 2019, da bi imeli države članice in zadevni gospodarski subjekti na voljo dovolj časa za izvedbo sprememb iz te uredbe. Prožnost organizacij proizvajalcev, določena z novimi ukrepi in dejavnostmi v okviru prehodnih določb, se mora izvajati skupaj z retroaktivnostjo, da bi bila skladna z začetkom uporabe Uredbe (EU) 2017/2393 in bi se tako upoštevala uporaba sprememb Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba bi se morala uporabljati od istega datuma kot Uredba (EU) 2017/2393. Določbe v zvezi s poročanjem pa bi se morale uporabljati od 1. januarja 2019, da bi imeli države članice in zadevni gospodarski subjekti na voljo dovolj časa za izvedbo sprememb iz te uredbe. Prožnost organizacij proizvajalcev, določena z novimi ukrepi in dejavnostmi v okviru prehodnih določb, se mora izvajati skupaj z retroaktivnostjo, da bi bila skladna z začetkom uporabe Uredbe (EU) 2017/2393 in bi se tako upoštevala uporaba sprememb Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (12) | Pogoji za uporabo novih ukrepov in dejavnosti, ki so upravičeni do finančne pomoči Unije iz Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi se morali uporabljati od datuma začetka uporabe sprememb k navedeni uredbi, ki so bile uvedene z Uredbo (EU) 2017/2393, da se zagotovi stabilnost trga za organizacije proizvajalcev in njihove člane, zlasti ker se navedeni ukrepi nanašajo predvsem na obvladovanje in preprečevanje kriz, ter se jim omogoči, da v celoti izkoristijo nove ukrepe. Zaradi zavarovanja upravičenih pričakovanj se lahko organizacije proizvajalcev odločijo, da bodo svoje operativne programe še naprej izvajale na podlagi prejšnjega pravnega okvira ali da bodo svoje operativne programe spremenile ter tako izkoristile nove ukrepe in dejavnosti, ki so upravičeni do finančne pomoči Unije, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(12)

Pogoji za uporabo novih ukrepov in dejavnosti, ki so upravičeni do finančne pomoči Unije iz Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi se morali uporabljati od datuma začetka uporabe sprememb k navedeni uredbi, ki so bile uvedene z Uredbo (EU) 2017/2393, da se zagotovi stabilnost trga za organizacije proizvajalcev in njihove člane, zlasti ker se navedeni ukrepi nanašajo predvsem na obvladovanje in preprečevanje kriz, ter se jim omogoči, da v celoti izkoristijo nove ukrepe. Zaradi zavarovanja upravičenih pričakovanj se lahko organizacije proizvajalcev odločijo, da bodo svoje operativne programe še naprej izvajale na podlagi prejšnjega pravnega okvira ali da bodo svoje operativne programe spremenile ter tako izkoristile nove ukrepe in dejavnosti, ki so upravičeni do finančne pomoči Unije, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1308/2013.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) 2017/892

Izvedbena uredba (EU) 2017/892 se spremeni:

| (1) | vstavi se novi člen 8a:

  „Člen 8a
  Izvajanje zvišanja zgornje meje finančne pomoči Unije s 50 % na 60 %

  1.   Zvišanje zgornje meje finančne pomoči Unije s 50 % na 60 % za operativni program ali del operativnega programa priznane organizacije proizvajalcev iz člena 34(3)(f) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se odobri, če:






  (a) | so pogoji iz člena 34(3)(f) Uredbe (EU) št. 1308/2013 izpolnjeni v vsakem letu izvajanja operativnega programa in ob upoštevanju postopka iz člena 9(2)(g) te uredbe; |
| --- | --- | --- |

(1)

vstavi se novi člen 8a:

„Člen 8a

Izvajanje zvišanja zgornje meje finančne pomoči Unije s 50 % na 60 %

1.   Zvišanje zgornje meje finančne pomoči Unije s 50 % na 60 % za operativni program ali del operativnega programa priznane organizacije proizvajalcev iz člena 34(3)(f) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se odobri, če:

(a)

so pogoji iz člena 34(3)(f) Uredbe (EU) št. 1308/2013 izpolnjeni v vsakem letu izvajanja operativnega programa in ob upoštevanju postopka iz člena 9(2)(g) te uredbe;

| (b) | priznana organizacija proizvajalcev vloži zahtevek ob predložitvi operativnega programa. |
| --- | --- |

(b)

priznana organizacija proizvajalcev vloži zahtevek ob predložitvi operativnega programa.

2.   Za namene zvišanja zgornje meje finančne pomoči Unije s 50 % na 60 % za operativni program ali njegov del se stopnja trženja proizvodnje sadja in zelenjave s strani organizacij proizvajalcev iz člena 34(3)(f) Uredbe (EU) št. 1308/2013 izračuna za vsako leto trajanja operativnega programa, in sicer kot delež vrednosti proizvodnje, ki jo organizacije proizvajalcev tržijo v dani državi članici, glede na skupno vrednost proizvodnje sadja in zelenjave, ki se v dani državi članici trži v referenčnem obdobju, določenem v členu 23(1) Delegirane uredbe (EU) 2017/891.

Vendar države članice, ki uporabljajo nadomestno metodo iz člena 23(3) Delegirane uredbe (EU) 2017/891, stopnjo trženja proizvodnje sadja in zelenjave s strani organizacij proizvajalcev iz člena 34(3)(f) Uredbe (EU) št. 1308/2013 izračunajo za vsako leto trajanja operativnega programa, in sicer kot delež vrednosti proizvodnje, ki jo organizacije proizvajalcev tržijo v dani državi članici, glede na skupno vrednost proizvodnje sadja in zelenjave, ki se v dani državi članici trži v obdobju od 1. januarja do 31. decembra leta pred letom, v katerem je pomoč odobrena v skladu s členom 8 te uredbe.

3.   Države članice organizacijo proizvajalcev, ki je vložila zahtevek, obvestijo o odobrenem znesku pomoči, vključno z zneskom zvišanja, odobrenega v skladu s členom 34(3)(f) Uredbe (EU) št. 1308/2013, najpozneje do 15. decembra leta pred izvajanjem operativnega programa, kot je določeno v členu 8 te uredbe.

4.   Države članice vsako leto trajanja operativnega programa preverijo, da so izpolnjeni pogoji za zvišanje zgornje meje finančne pomoči Unije s 50 % na 60 %, kot je navedeno v členu 34(3)(f) Uredbe (EU) št. 1308/2013.“;

| (2) | v členu 4 se odstavek (1)(a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | opis začetnega stanja na podlagi kazalnikov iz razpredelnice 4.1 Priloge II, kadar je to ustrezno;“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 4 se odstavek (1)(a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

opis začetnega stanja na podlagi kazalnikov iz razpredelnice 4.1 Priloge II, kadar je to ustrezno;“;

| (3) | v členu 9 se odstavka 6 in 7 nadomestita z naslednjim:

  „6.   Organizacije proizvajalcev vložijo zahtevek za pomoč v zvezi z ukrepi, ki se izvajajo na ravni organizacij proizvajalcev, v tisti državi članici, v kateri so priznane. Če so organizacije proizvajalcev članice nadnacionalnega združenja organizacij proizvajalcev, predložijo kopijo zahtevka državi članici, v kateri ima nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev sedež.


  7.   Nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev vloži zahtevek za pomoč v zvezi z ukrepi, ki se izvajajo na ravni nadnacionalnega združenja, v državi članici, v kateri ima zadevno združenje sedež. Države članice zagotovijo, da ni tveganja za dvojno financiranje.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 9 se odstavka 6 in 7 nadomestita z naslednjim:

„6.   Organizacije proizvajalcev vložijo zahtevek za pomoč v zvezi z ukrepi, ki se izvajajo na ravni organizacij proizvajalcev, v tisti državi članici, v kateri so priznane. Če so organizacije proizvajalcev članice nadnacionalnega združenja organizacij proizvajalcev, predložijo kopijo zahtevka državi članici, v kateri ima nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev sedež.

7.   Nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev vloži zahtevek za pomoč v zvezi z ukrepi, ki se izvajajo na ravni nadnacionalnega združenja, v državi članici, v kateri ima zadevno združenje sedež. Države članice zagotovijo, da ni tveganja za dvojno financiranje.“;

| (4) | v členu 14 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice sprejmejo določbe o pogojih, ki jih morajo izpolniti ukrepi za promocijo in obveščanje, vključno z ukrepi in dejavnostmi za diverzifikacijo in konsolidacijo na trgih sadja in zelenjave, ne glede na to, ali se navedeni ukrepi nanašajo na preprečevanje ali obvladovanje kriz. Navedene določbe omogočajo hitro izvajanje ukrepov, če je to potrebno.
  Glavni cilj teh ukrepov je povečanje konkurenčnosti proizvodov, ki jih tržijo organizacije proizvajalcev in njihova združenja, v primeru resnih motenj na trgu, izgube zaupanja potrošnikov ali drugih sorodnih težav.
  Posebni cilji ukrepov za promocijo in obveščanje, ki jih izvajajo organizacije proizvajalcev in njihova združenja, so:






  (a) | povečanje ozaveščenosti glede kakovosti kmetijskih proizvodov, pridelanih v Uniji, in glede visokih standardov kakovosti, ki veljajo za njihovo pridelavo v Uniji; |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 14 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice sprejmejo določbe o pogojih, ki jih morajo izpolniti ukrepi za promocijo in obveščanje, vključno z ukrepi in dejavnostmi za diverzifikacijo in konsolidacijo na trgih sadja in zelenjave, ne glede na to, ali se navedeni ukrepi nanašajo na preprečevanje ali obvladovanje kriz. Navedene določbe omogočajo hitro izvajanje ukrepov, če je to potrebno.

Glavni cilj teh ukrepov je povečanje konkurenčnosti proizvodov, ki jih tržijo organizacije proizvajalcev in njihova združenja, v primeru resnih motenj na trgu, izgube zaupanja potrošnikov ali drugih sorodnih težav.

Posebni cilji ukrepov za promocijo in obveščanje, ki jih izvajajo organizacije proizvajalcev in njihova združenja, so:

(a)

povečanje ozaveščenosti glede kakovosti kmetijskih proizvodov, pridelanih v Uniji, in glede visokih standardov kakovosti, ki veljajo za njihovo pridelavo v Uniji;

| (b) | povečanje konkurenčnosti in potrošnje kmetijskih proizvodov in nekaterih predelanih proizvodov, proizvedenih v Uniji, ter povečanje ozaveščenosti glede njihove kakovosti tako znotraj kot tudi zunaj Unije; |
| --- | --- |

(b)

povečanje konkurenčnosti in potrošnje kmetijskih proizvodov in nekaterih predelanih proizvodov, proizvedenih v Uniji, ter povečanje ozaveščenosti glede njihove kakovosti tako znotraj kot tudi zunaj Unije;

| (c) | povečanje ozaveščenosti glede shem kakovosti Unije tako znotraj kot tudi zunaj Unije; |
| --- | --- |

(c)

povečanje ozaveščenosti glede shem kakovosti Unije tako znotraj kot tudi zunaj Unije;

| (d) | povečanje tržnega deleža kmetijskih proizvodov in nekaterih predelanih proizvodov, proizvedenih v Uniji, s poudarkom na trgih tretjih držav z največjim potencialom rasti, ter |
| --- | --- |

(d)

povečanje tržnega deleža kmetijskih proizvodov in nekaterih predelanih proizvodov, proizvedenih v Uniji, s poudarkom na trgih tretjih držav z največjim potencialom rasti, ter

| (e) | prispevanje k ponovni vzpostavitvi običajnih tržnih pogojev na trgu Unije v primeru resnih motenj na trgu, izgube zaupanja potrošnikov ali drugih sorodnih težav.“; |
| --- | --- |

(e)

prispevanje k ponovni vzpostavitvi običajnih tržnih pogojev na trgu Unije v primeru resnih motenj na trgu, izgube zaupanja potrošnikov ali drugih sorodnih težav.“;

| (5) | poglavje III se črta; |
| --- | --- |

(5)

poglavje III se črta;

| (6) | člen 21 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 21
  Informacije in letna poročila skupin proizvajalcev, organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev ter letna poročila držav članic
  Skupine proizvajalcev, oblikovane v skladu s členom 125e Uredbe (ES) št. 1234/2007, priznane organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev, nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev in skupine proizvajalcev na zahtevo pristojnega organa države članice predložijo vse ustrezne informacije, potrebne za pripravo letnega poročila iz člena 54(b) Delegirane uredbe (EU) 2017/891. Struktura letnega poročila je določena v Prilogi II k tej uredbi.
  Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zbiranje informacij o številu članov ter obsegu in vrednosti tržne proizvodnje organizacij proizvajalcev, ki niso predložile operativnih programov. Od organizacij proizvajalcev in skupin proizvajalcev iz člena 27 Uredbe (EU) št. 1305/2013 se zahteva, da predložijo podatke o številu članov ter obsegu in vrednosti tržne proizvodnje.“; |
| --- | --- |

(6)

člen 21 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 21

Informacije in letna poročila skupin proizvajalcev, organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev ter letna poročila držav članic

Skupine proizvajalcev, oblikovane v skladu s členom 125e Uredbe (ES) št. 1234/2007, priznane organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev, nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev in skupine proizvajalcev na zahtevo pristojnega organa države članice predložijo vse ustrezne informacije, potrebne za pripravo letnega poročila iz člena 54(b) Delegirane uredbe (EU) 2017/891. Struktura letnega poročila je določena v Prilogi II k tej uredbi.

Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zbiranje informacij o številu članov ter obsegu in vrednosti tržne proizvodnje organizacij proizvajalcev, ki niso predložile operativnih programov. Od organizacij proizvajalcev in skupin proizvajalcev iz člena 27 Uredbe (EU) št. 1305/2013 se zahteva, da predložijo podatke o številu članov ter obsegu in vrednosti tržne proizvodnje.“;

| (7) | v členu 33 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

  „3.   Država članica, v kateri ima nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev sedež:






  (a) | je v celoti odgovorna za organizacijo pregledov glede dejavnosti v okviru operativnega programa, ki se izvajajo na ravni nadnacionalnega združenja, in operativnega sklada nadnacionalnega združenja ter naložitev upravnih kazni, kadar se pri takih pregledih ugotovi, da obveznosti niso izpolnjene, ter |
| --- | --- | --- |

(7)

v členu 33 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

„3.   Država članica, v kateri ima nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev sedež:

(a)

je v celoti odgovorna za organizacijo pregledov glede dejavnosti v okviru operativnega programa, ki se izvajajo na ravni nadnacionalnega združenja, in operativnega sklada nadnacionalnega združenja ter naložitev upravnih kazni, kadar se pri takih pregledih ugotovi, da obveznosti niso izpolnjene, ter

| (b) | zagotovi usklajevanje pregledov in izplačil v zvezi z dejavnostmi v okviru operativnega programa nadnacionalnega združenja, ki se izvajajo zunaj ozemlja države članice, v kateri ima sedež. |
| --- | --- |

(b)

zagotovi usklajevanje pregledov in izplačil v zvezi z dejavnostmi v okviru operativnega programa nadnacionalnega združenja, ki se izvajajo zunaj ozemlja države članice, v kateri ima sedež.

4.   Dejavnosti v okviru operativnih programov so v skladu z nacionalnimi pravili in nacionalno strategijo države članice, v kateri se v skladu z odstavkoma 6 in 7 člena 9 vloži zahtevek za pomoč.

Vendar v zvezi z okoljskimi in fitosanitarnimi ukrepi ter ukrepi za preprečevanje in obvladovanje kriz veljajo pravila države članice, v kateri se ti ukrepi in dejavnosti dejansko izvajajo.“;

| (8) | v členu 39 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Dodatna uvozna dajatev iz člena 182(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se lahko uporablja za proizvode in v obdobjih iz Priloge VII k tej uredbi. Navedena dodatna uvozna dajatev se uporablja, če količina katerega koli od proizvodov, sproščenih v prosti promet za katero koli obdobje uporabe, določeno v navedeni prilogi, presega sprožitveni obseg za navedeni proizvod, razen če ni verjetno, da bi uvoz povzročil motnje na trgu Unije, ali če bi bile posledice dodatne uvozne dajatve nesorazmerne z zastavljenim ciljem.“; |
| --- | --- |

(8)

v členu 39 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Dodatna uvozna dajatev iz člena 182(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se lahko uporablja za proizvode in v obdobjih iz Priloge VII k tej uredbi. Navedena dodatna uvozna dajatev se uporablja, če količina katerega koli od proizvodov, sproščenih v prosti promet za katero koli obdobje uporabe, določeno v navedeni prilogi, presega sprožitveni obseg za navedeni proizvod, razen če ni verjetno, da bi uvoz povzročil motnje na trgu Unije, ali če bi bile posledice dodatne uvozne dajatve nesorazmerne z zastavljenim ciljem.“;

| (9) | prilogi I in II se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(9)

prilogi I in II se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Sprememba Uredbe (ES) št. 606/2009

V Uredbo (ES) št. 606/2009 se vstavi naslednji novi člen 12a:

„Člen 12a

Uradna obvestila držav članic o odločitvi glede odobritve povečanja deleža naravnega alkohola

1.   Države članice, ki se odločijo za možnost odobritve povečanja volumenskega deleža naravnega alkohola v skladu s točko 3 oddelka A dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, o tem uradno obvestijo Komisijo pred sprejetjem odločitve. V uradnem obvestilu države članice točno navedejo odstotke, za katere so se povečale mejne vrednosti iz točke 2 oddelka A dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, ter regije in sorte, ki jih odločitev zadeva, poleg tega predložijo podatke in dokaze, iz katerih je razvidno, da so bile v zadevnih regijah vremenske razmere izjemno neugodne.

2.   Uradno obvestilo se predloži v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2017/1183 (*1) in Izvedbeno uredbo (EU) 2017/1185 (*2).

3.   Komisija uradna obvestila posreduje organom drugih držav članic prek informacijskega sistema, ki ga je vzpostavila Komisija.

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2018.

Točke (5), (6) in (9) člena 1 pa se uporabljajo od 1. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. junija 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/892 z dne 13. marca 2017 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s sektorjema sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (UL L 138, 25.5.2017, str. 57).

3

(4)  Uredba (EU) 2017/2393 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2017 o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), (EU) št. 1306/2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike, (EU) št. 1307/2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike, (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in (EU) št. 652/2014 o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom (UL L 350, 29.12.2017, str. 15).

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 606/2009 z dne 10. julija 2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 glede kategorij proizvodov vinske trte, enoloških postopkov in z njimi povezanih omejitev (UL L 193 24.7.2009, str. 1).

5

---

PRILOGA

„PRILOGA I

Struktura in vsebina nacionalne strategije za trajnostne operativne programe iz člena 2

1.   Trajanje nacionalne strategije

Navede država članica.

2.   Analiza stanja glede prednosti in pomanjkljivosti ter možnosti za razvoj, izbrana strategija za izpolnitev možnosti in utemeljitev izbranih prednostnih nalog v skladu s členom 36(2)(a) in (b) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

2.1   Analiza stanja

Opis sedanjega stanja v sektorju sadja in zelenjave z uporabo kvantificiranih podatkov, s poudarkom na prednostih in pomanjkljivostih, neskladjih, potrebah, vrzelih in možnostih za razvoj na podlagi ustreznih kazalnikov iz razpredelnice 4.1 Priloge II. Opis zadeva vsaj:

| — | učinkovitost sektorja sadja in zelenjave: prednosti in pomanjkljivosti sektorja, konkurenčnost in možnosti za razvoj organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

—

učinkovitost sektorja sadja in zelenjave: prednosti in pomanjkljivosti sektorja, konkurenčnost in možnosti za razvoj organizacij proizvajalcev;

| — | okoljske vplive (učinki, pritiski in koristi) proizvodnje sadja in zelenjave, vključno s ključnimi gibanji. |
| --- | --- |

—

okoljske vplive (učinki, pritiski in koristi) proizvodnje sadja in zelenjave, vključno s ključnimi gibanji.

2.2   Izbrana strategija za spoprijemanje s prednostmi in pomanjkljivostmi

Opis ključnih področij, na katerih se pričakuje posredovanje, ki bo ustvarilo največjo dodano vrednost:

| — | pomembnost ciljev, določenih za operativne programe, pričakovanih rezultatov in koliko se lahko dejansko uresničijo; |
| --- | --- |

—

pomembnost ciljev, določenih za operativne programe, pričakovanih rezultatov in koliko se lahko dejansko uresničijo;

| — | notranja skladnost strategije, obstoj obojestransko učinkovitih interakcij in možni spori ali nasprotja med operativnimi cilji izbranih različnih ukrepov; |
| --- | --- |

—

notranja skladnost strategije, obstoj obojestransko učinkovitih interakcij in možni spori ali nasprotja med operativnimi cilji izbranih različnih ukrepov;

| — | povezljivost in doslednost izbranih ukrepov ter drugih nacionalnih ali regionalnih ukrepov in dejavnosti, ki jih podpirajo sredstva Unije, zlasti programov za razvoj podeželja in programov za promocijo; |
| --- | --- |

—

povezljivost in doslednost izbranih ukrepov ter drugih nacionalnih ali regionalnih ukrepov in dejavnosti, ki jih podpirajo sredstva Unije, zlasti programov za razvoj podeželja in programov za promocijo;

| — | pričakovani rezultati in vpliv v primerjavi s temeljnim položajem ter njihov prispevek k ciljem Unije. |
| --- | --- |

—

pričakovani rezultati in vpliv v primerjavi s temeljnim položajem ter njihov prispevek k ciljem Unije.

2.3   Vpliv iz prejšnje nacionalne strategije (kadar je primerno)

Opis rezultatov in vpliva operativnih programov, ki so bili nedavno izvedeni.

3.   Cilji operativnih programov in kazalniki uspešnosti iz člena 36(2)(c) Uredbe (EU) št. 1308/2013

Opis izbranih ukrepov, ki so upravičeni do podpore (neizčrpen seznam), zastavljenih ciljev, preverljivih ciljev in kazalnikov, ki omogočajo napredek za doseganje teh ciljev, učinkovitosti in uspešnosti, ki jih je treba ovrednotiti.

3.1   Zahteve, ki se nanašajo na vse ukrepe ali več vrst ukrepov

Države članice zagotovijo, da so vsi ukrepi, vključeni v nacionalno strategijo in nacionalni okvir, preverljivi in jih je mogoče kontrolirati. Kadar presoja med izvajanjem operativnih programov pokaže, da zahteve v zvezi s preverljivostjo in možnostjo kontrole ukrepov niso izpolnjene, se zadevni ukrepi ustrezno prilagodijo ali črtajo. Kadar se pomoč dodeli na podlagi standardnih pavšalnih zneskov ali lestvic stroškov na enoto, države članice zagotovijo, da so zadevni izračuni ustrezni in natančni ter pripravljeni vnaprej na podlagi ustreznega, pravičnega in preverljivega izračuna. Okoljski ukrepi izpolnjujejo zahteve iz člena 33(5) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Države članice sprejmejo zaščitne ukrepe, določbe in preglede za zagotavljanje, da ukrepi, ki so izbrani kot upravičeni do podpore, ne prejemajo podpore tudi od drugih ustreznih instrumentov skupne kmetijske politike, zlasti iz programov za razvoj podeželja in za promocijo ali iz drugih nacionalnih ali regionalnih programov. Učinkoviti zaščitni ukrepi, vzpostavljeni v skladu s členom 33(6) Uredbe (EU) št. 1308/2013, za zaščito okolja pred možnimi večjimi pritiski zaradi naložb, ki se podpirajo v okviru operativnih programov, ter merila za upravičenost, sprejeta v skladu s členom 36(1) navedene uredbe, za zagotavljanje, da se pri naložbah v posamezna kmetijska gospodarstva, ki se podpirajo v okviru operativnih programov, spoštujejo cilji iz člena 191 PDEU in sedmega okoljskega akcijskega programa Unije.

3.2   Posebne informacije, zahtevane za vrste ukrepov za izpolnjevanje ciljev, ki so določeni ali navedeni v členu 33(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (izpolni se le za izbrane vrste ukrepov).

3.2.1   Pridobitev osnovnih sredstev

| — | vrste naložb, upravičenih do podpore; |
| --- | --- |

—

vrste naložb, upravičenih do podpore;

| — | druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup; |
| --- | --- |

—

druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup;

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.2   Drugi ukrepi

| — | opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore; |
| --- | --- |

—

opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore;

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

4.   Imenovanje pristojnih organov in odgovornih teles

Imenovanje nacionalnega organa, odgovornega za upravljanje, spremljanje in vrednotenje nacionalne strategije, s strani države članice.

5.   Opis sistemov spremljanja in vrednotenja

Kazalniki uspešnosti, določeni v nacionalni strategiji, obsegajo kazalnike, določene v členu 4 in navedene v razpredelnici 4.1 Priloge II. Kadar je ustrezno, se v nacionalni strategiji določijo dodatni kazalniki na podlagi nacionalnih ali regionalnih potreb, pogojev in ciljev, specifičnih za nacionalne operativne programe.

5.1   Vrednotenje operativnih programov in obveznosti poročanja za organizacije proizvajalcev iz člena 36(2)(d) in (e) Uredbe (EU) št. 1308/2013

Opis zahtev glede spremljanja in vrednotenja in postopkov v zvezi z operativnimi programi, vključno z obveznostmi poročanja organizacij proizvajalcev.

5.2   Spremljanje in vrednotenje nacionalne strategije

Opis zahtev spremljanja in vrednotenja ter postopkov v zvezi z nacionalno strategijo.

„PRILOGA II

Letno poročilo – Del A

STRUKTURA LETNEGA POROČILA – DEL A

Ti obrazci sestavljajo del A letnega poročila, ki ga morajo pristojni organi držav članic predložiti Evropski komisiji do 15. novembra vsakega leta v letu, ki sledi koledarskemu letu, zajetemu v poročilu.

Ti obrazci temeljijo na zahtevah za poročanje, določenih v členu 54(b) in Prilogi V k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2017/891, ki določa podrobna pravila za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave.

1.   Upravne informacije

| Razpredelnica 1.1 | Spremembe nacionalne zakonodaje, sprejete za izvajanje oddelka 3 poglavja II naslova I ter oddelkov 1, 2 in 3 poglavja III naslova II Uredbe (EU) št. 1308/2013 (za sektor sadja in zelenjave) |
| --- | --- |
| Razpredelnica 1.2 | Spremembe v zvezi z nacionalno strategijo za trajnostne operativne programe, ki veljajo za operativne programe |

Razpredelnica 1.1

Spremembe nacionalne zakonodaje, sprejete za izvajanje oddelka 3 poglavja II naslova I ter oddelkov 1, 2 in 3 poglavja III naslova II Uredbe (EU) št. 1308/2013 (za sektor sadja in zelenjave)

Razpredelnica 1.2

Spremembe v zvezi z nacionalno strategijo za trajnostne operativne programe, ki veljajo za operativne programe

2.   Informacije o organizacijah proizvajalcev, nadnacionalnih organizacijah proizvajalcev, združenjih organizacij proizvajalcev, nadnacionalnih združenjih organizacij proizvajalcev in skupinah proizvajalcev

| Razpredelnica 2.1 | Organizacije proizvajalcev |
| --- | --- |
| Razpredelnica 2.2 | Nadnacionalne organizacije proizvajalcev |
| Razpredelnica 2.3 | Združenja organizacij proizvajalcev |
| Razpredelnica 2.4 | Nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev |
| Razpredelnica 2.5 | Skupine proizvajalcev |

Razpredelnica 2.1

Organizacije proizvajalcev

Razpredelnica 2.2

Nadnacionalne organizacije proizvajalcev

Razpredelnica 2.3

Združenja organizacij proizvajalcev

Razpredelnica 2.4

Nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev

Razpredelnica 2.5

Skupine proizvajalcev

3.   Informacije o izdatkih

| Razpredelnica 3.1 | Izdatki, povezani z organizacijami proizvajalcev, nadnacionalnimi organizacijami proizvajalcev, združenji organizacij proizvajalcev in nadnacionalnimi združenji organizacij proizvajalcev |
| --- | --- |
| Razpredelnica 3.2 | Skupni izdatki v okviru operativnih programov za organizacije proizvajalcev, nadnacionalne organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev |
| Razpredelnica 3.3 | Skupni izdatki za skupine proizvajalcev |
| Razpredelnica 3.4 | Umiki |

Razpredelnica 3.1

Izdatki, povezani z organizacijami proizvajalcev, nadnacionalnimi organizacijami proizvajalcev, združenji organizacij proizvajalcev in nadnacionalnimi združenji organizacij proizvajalcev

Razpredelnica 3.2

Skupni izdatki v okviru operativnih programov za organizacije proizvajalcev, nadnacionalne organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev

Razpredelnica 3.3

Skupni izdatki za skupine proizvajalcev

Razpredelnica 3.4

Umiki

4.   Spremljanje operativnih programov / načrtov za priznanje

| Razpredelnica 4.1 | Kazalniki v zvezi z organizacijami proizvajalcev, nadnacionalnimi organizacijami proizvajalcev, združenji organizacij proizvajalcev in nadnacionalnimi združenji organizacij proizvajalcev |
| --- | --- |
| Razpredelnica 4.2 | Kazalniki za skupine proizvajalcev |

Razpredelnica 4.1

Kazalniki v zvezi z organizacijami proizvajalcev, nadnacionalnimi organizacijami proizvajalcev, združenji organizacij proizvajalcev in nadnacionalnimi združenji organizacij proizvajalcev

Razpredelnica 4.2

Kazalniki za skupine proizvajalcev

POJASNJEVALNE OPOMBE

Kratice

| Skupna ureditev trga | SUT |
| --- | --- |
| Skupina proizvajalcev | SP |
| Organizacija proizvajalcev | OP |
| Nadnacionalna organizacija proizvajalcev | NOP |
| Združenje organizacij proizvajalcev | ZOP |
| Nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev | NZOP |
| Operativni sklad | OS |
| Operativni program | OPR |
| Vrednost tržne proizvodnje | VTP |
| Država članica | DČ |

Skupna ureditev trga

SUT

Skupina proizvajalcev

SP

Organizacija proizvajalcev

OP

Nadnacionalna organizacija proizvajalcev

NOP

Združenje organizacij proizvajalcev

ZOP

Nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev

NZOP

Operativni sklad

OS

Operativni program

OPR

Vrednost tržne proizvodnje

VTP

Država članica

DČ

Oznake držav

| Ime države (v izvornem jeziku) | Kratko ime države | Oznaka |
| --- | --- | --- |
| Belgique/België | Belgija | BE |
| България (*1) | Bolgarija | BG |
| Česká republika | Češka | CZ |
| Danmark | Danska | DK |
| Deutschland | Nemčija | DE |
| Eesti | Estonija | EE |
| Éire/Ireland | Irska | IE |
| Ελλάδα (*1) | Grčija | EL |
| España | Španija | ES |
| France | Francija | FR |
| Italia | Italija | IT |
| Κύπρος (*1) | Ciper | CY |
| Latvija | Latvija | LV |
| Lietuva | Litva | LT |
| Luxembourg | Luksemburg | LU |
| Magyarország | Madžarska | HU |
| Malta | Malta | MT |
| Nederland | Nizozemska | NL |
| Österreich | Avstrija | AT |
| Polska | Poljska | PL |
| Portugal | Portugalska | PT |
| Republika Hrvatska | Hrvaška | HR |
| România | Romunija | RO |
| Slovenija | Slovenija | SI |
| Slovensko | Slovaška | SK |
| Suomi/Finland | Finska | FI |
| Sverige | Švedska | SE |
| United Kingdom | Združeno kraljestvo | UK |

Ime države (v izvornem jeziku)

Kratko ime države

Oznaka

Belgique/België

Belgija

BE

България (*1)

Bolgarija

BG

Česká republika

Češka

CZ

Danmark

Danska

DK

Deutschland

Nemčija

DE

Eesti

Estonija

EE

Éire/Ireland

Irska

IE

Ελλάδα (*1)

Grčija

EL

España

Španija

ES

France

Francija

FR

Italia

Italija

IT

Κύπρος (*1)

Ciper

CY

Latvija

Latvija

LV

Lietuva

Litva

LT

Luxembourg

Luksemburg

LU

Magyarország

Madžarska

HU

Malta

Malta

MT

Nederland

Nizozemska

NL

Österreich

Avstrija

AT

Polska

Poljska

PL

Portugal

Portugalska

PT

Republika Hrvatska

Hrvaška

HR

România

Romunija

RO

Slovenija

Slovenija

SI

Slovensko

Slovaška

SK

Suomi/Finland

Finska

FI

Sverige

Švedska

SE

United Kingdom

Združeno kraljestvo

UK

Oznake regij

| Vlaams Gewest | BE2 |
| --- | --- |
| Région Wallonne | BE3 |

Vlaams Gewest

BE2

Région Wallonne

BE3

Država članica, ki se ji zdi primerneje predložiti regionalno razčlenitev, lahko zadevno regijo navede na naslovni strani vsakega oddelka in na začetku vsake razpredelnice.

Številčna oznaka (ID) OP, NOP, ZOP, NZOP in SP

Številčna oznaka posamezne OP, NOP, ZOP, NZOP ali SP je EDINSTVENA. Tudi če se priznanje OP, NOP, ZOP, NZOP ali SP umakne, se ista številčna oznaka ne sme nikoli več uporabiti.

Denarne vrednosti

Vse denarne vrednosti bi morale biti izražene v eurih, razen za države članice, ki uporabljajo nacionalno valuto. Polje ‚NACIONALNA VALUTA‘ se nahaja na VRHU razpredelnice.

| Valuta | |
| --- | --- |

Valuta

V polju se navede oznako uporabljene nacionalne valute.

| | OZNAKA |
| --- | --- |
| Euro | EUR |
| Britanski funt | GBP |

OZNAKA

Euro

EUR

Britanski funt

GBP

Kontaktna točka za obveščanje

| Država članica: | | Leto: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Regija: | | | |

Država članica:

Leto:

Regija:

| Organizacija | Ime | |
| --- | --- | --- |
| Poštni naslov | |
| Kontaktna oseba 1 | Priimek | |
| Ime | |
| Naziv delovnega mesta | |
| Elektronski naslov | |
| Službeni telefon | |
| Službeni telefaks | |
| Kontaktna oseba 2 | Priimek | |
| Ime | |
| Naziv delovnega mesta | |
| Elektronski naslov | |
| Službeni telefon | |
| Službeni telefaks | |

Organizacija

Ime

Poštni naslov

Kontaktna oseba 1

Priimek

Ime

Naziv delovnega mesta

Elektronski naslov

Službeni telefon

Službeni telefaks

Kontaktna oseba 2

Priimek

Ime

Naziv delovnega mesta

Elektronski naslov

Službeni telefon

Službeni telefaks

Letno poročilo – Del A

| Država članica: | | Leto: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Regija: | | | |

Država članica:

Leto:

Regija:

ODDELEK 1

UPRAVNE INFORMACIJE

Razpredelnica 1.1   Spremembe nacionalne zakonodaje, sprejete za izvajanje oddelka 3 poglavja II naslova I Uredbe (EU) št. 1308/2013 (za sektor sadja in zelenjave)

| Nacionalna zakonodaja |
| --- |
| Naslov | Objava v uradnem listu države članice | Povezava |
| | | |

Nacionalna zakonodaja

Naslov

Objava v uradnem listu države članice

Povezava

Razpredelnica 1.2   Spremembe nacionalne strategije za trajnostne operativne programe, ki veljajo za operativne programe

| Nacionalna strategija |
| --- |
| Spremembe nacionalne strategije
   (1) | Povezava |
| | |

Nacionalna strategija

Spremembe nacionalne strategije
   (1)

Povezava

Letno poročilo – Del A

| Država članica: | | Leto: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Regija: | | | |

Država članica:

Leto:

Regija:

ODDELEK 2

INFORMACIJE O OP, NOP, ZOP, NZOP IN SP

Razpredelnica 2.1   Organizacije proizvajalcev

| Skupno število priznanih OP | |
| --- | --- |
| Skupno število preklicanih OP | |
| Skupno število OP, za katere je bilo priznanje umaknjeno | |
| Skupno število OP, ki so se združile z drugo (ali več) OP/ZOP/NOP/NZOP | Skupno število zadevnih OP | |
| Skupno število novih OP/ZOP/NOP/NZOP | |
| Nova(-e) identifikacijska(-e) številka(-e) (ID) | |
| Število članov OP | Skupaj | |
| Pravne osebe | |
| Fizične osebe | |
| Število proizvajalcev sadja in/ali zelenjave | |
| Skupno število OP, ki izvajajo operativni program | — | priznane OP |

Skupno število priznanih OP

Skupno število preklicanih OP

Skupno število OP, za katere je bilo priznanje umaknjeno

Skupno število OP, ki so se združile z drugo (ali več) OP/ZOP/NOP/NZOP

Skupno število zadevnih OP

Skupno število novih OP/ZOP/NOP/NZOP

Nova(-e) identifikacijska(-e) številka(-e) (ID)

Število članov OP

Skupaj

Pravne osebe

Fizične osebe

Število proizvajalcev sadja in/ali zelenjave

Skupno število OP, ki izvajajo operativni program

—

priznane OP

| — | preklicane OP |
| --- | --- |

—

preklicane OP

| — | OP, ki so bile predmet združitve |
| --- | --- |

—

OP, ki so bile predmet združitve

Del proizvodnje, namenjene za trg svežih proizvodov

Vrednost

Obseg (v tonah)

Del proizvodnje, namenjene za predelavo

Vrednost

Obseg (v tonah)

Celotna površina za proizvodnjo sadja in zelenjave (v ha) (*2)

Razpredelnica 2.2   Nadnacionalne organizacije proizvajalcev
   (2)

| Skupno število priznanih NOP | |
| --- | --- |
| | — | Število članov OP |

Skupno število priznanih NOP

—

Število članov OP

| — | Seznam DČ, v katerih imajo sedež člani OP |
| --- | --- |

—

Seznam DČ, v katerih imajo sedež člani OP

Skupno število preklicanih NOP

| — | Število članov OP |
| --- | --- |

—

Število članov OP

| — | Seznam DČ, v katerih imajo sedež člani OP |
| --- | --- |

—

Seznam DČ, v katerih imajo sedež člani OP

Skupno število NOP, za katere je bilo priznanje umaknjeno

| — | Število članov OP |
| --- | --- |

—

Število članov OP

| — | Seznam DČ, v katerih imajo sedež člani OP |
| --- | --- |

—

Seznam DČ, v katerih imajo sedež člani OP

Skupno število NOP, ki so se združile z drugo (ali več) NOP/NZOP

Skupno število zadevnih NOP

Skupno število novih NOP/NZOP

Nova(-e) identifikacijska(-e) številka(-e) (ID)

Število članov NOP

Skupaj

Pravne osebe

Fizične osebe

Število proizvajalcev sadja in/ali zelenjave

Skupno število NOP, ki izvajajo operativni program

| — | priznane NOP |
| --- | --- |

—

priznane NOP

s celotnim OPR

z delnim OPR

| — | preklicane NOP |
| --- | --- |

—

preklicane NOP

s celotnim OPR

z delnim OPR

| — | NOP, ki so bile predmet združitve |
| --- | --- |

—

NOP, ki so bile predmet združitve

s celotnim OPR

z delnim OPR

Del proizvodnje, namenjene za trg svežih proizvodov

Vrednost

Obseg (v tonah)

Del proizvodnje, namenjene za predelavo

Vrednost

Obseg (v tonah)

Celotna površina za proizvodnjo sadja in zelenjave (v ha) (*3)

Razpredelnica 2.3   Združenja organizacij proizvajalcev
   (3)

| Skupno število priznanih ZOP | |
| --- | --- |
| | — | Število članov OP |

Skupno število priznanih ZOP

—

Število članov OP

Skupno število preklicanih ZOP

| — | Število članov OP |
| --- | --- |

—

Število članov OP

Skupno število ZOP, za katere je bilo priznanje umaknjeno

| — | Število članov OP |
| --- | --- |

—

Število članov OP

Skupno število ZOP, ki so se združila z drugim (ali več) ZOP/NZOP

Skupno število zadevnih ZOP

Skupno število novih ZOP/NZOP

Nova(-e) identifikacijska(-e) številka(-e) (ID)

Število članov ZOP

Skupaj

Pravne osebe

Fizične osebe

Število proizvajalcev sadja in/ali zelenjave

Skupno število ZOP, ki izvajajo operativni program

| — | priznana ZOP |
| --- | --- |

—

priznana ZOP

s celotnim OPR

z delnim OPR

| — | preklicana ZOP |
| --- | --- |

—

preklicana ZOP

s celotnim OPR

z delnim OPR

| — | ZOP, ki so bila predmet združitve |
| --- | --- |

—

ZOP, ki so bila predmet združitve

s celotnim OPR

z delnim OPR

Del proizvodnje, namenjene za trg svežih proizvodov

Vrednost

Obseg (v tonah)

Del proizvodnje, namenjene za predelavo

Vrednost

Obseg (v tonah)

Celotna površina za proizvodnjo sadja in zelenjave (v ha) (*4)

Razpredelnica 2.4   Nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev
   (4)

| Skupno število priznanih NZOP | |
| --- | --- |
| | — | Število članov OP/NOP/ZOP |

Skupno število priznanih NZOP

—

Število članov OP/NOP/ZOP

| — | Seznam DČ, v katerih imajo sedež člani OP/NOP/ZOP |
| --- | --- |

—

Seznam DČ, v katerih imajo sedež člani OP/NOP/ZOP

Skupno število preklicanih NZOP

| — | Število članov OP/NOP/ZOP |
| --- | --- |

—

Število članov OP/NOP/ZOP

| — | Seznam DČ, v katerih imajo sedež člani OP/NOP/ZOP |
| --- | --- |

—

Seznam DČ, v katerih imajo sedež člani OP/NOP/ZOP

Skupno število NZOP, za katere je bilo priznanje umaknjeno

| — | Število članov OP/NOP/ZOP |
| --- | --- |

—

Število članov OP/NOP/ZOP

| — | Seznam DČ, v katerih imajo sedež člani OP/NOP/ZOP |
| --- | --- |

—

Seznam DČ, v katerih imajo sedež člani OP/NOP/ZOP

Skupno število NZOP, ki so se združila z drugim (ali več) NZOP

Skupno število zadevnih NZOP

Skupno število novih NZOP

Nova(-e) identifikacijska(-e) številka(-e) (ID)

Število članov NZOP

Skupaj

Pravne osebe

Fizične osebe

Število proizvajalcev sadja in/ali zelenjave

Skupno število NZOP, ki izvajajo operativni program

| — | priznana NZOP |
| --- | --- |

—

priznana NZOP

s celotnim OPR

z delnim OPR

| — | preklicana NZOP |
| --- | --- |

—

preklicana NZOP

s celotnim OPR

z delnim OPR

| — | NZOP, ki so bila predmet združitve |
| --- | --- |

—

NZOP, ki so bila predmet združitve

s celotnim OPR

z delnim OPR

Del proizvodnje, namenjene za trg svežih proizvodov

Vrednost

Obseg (v tonah)

Del proizvodnje, namenjene za predelavo

Vrednost

Obseg (v tonah)

Celotna površina za proizvodnjo sadja in zelenjave (v ha) (*5)

Razpredelnica 2.5   Skupine proizvajalcev

| Skupno število priznanih SP | |
| --- | --- |
| Skupno število preklicanih SP | |
| Skupno število SP, za katere je bilo priznanje umaknjeno | |
| Število SP, ko so postale OP | |
| Skupno število SP, ki so se združile z drugo (ali več) SP | Skupno število zadevnih SP | |
| Skupno število novih SP | |
| Nova(-e) identifikacijska(-e) številka(-e) (ID) | |
| Število članov SP | Skupaj | |
| Pravne osebe | |
| Fizične osebe | |
| Število proizvajalcev sadja in/ali zelenjave | |
| Del proizvodnje, namenjene za trg svežih proizvodov | Vrednost | |
| Obseg (v tonah) | |
| Del proizvodnje, namenjene za predelavo | Vrednost | |
| Obseg (v tonah) | |
| Celotna površina za proizvodnjo sadja in zelenjave (v ha) (*6) | |

Skupno število priznanih SP

Skupno število preklicanih SP

Skupno število SP, za katere je bilo priznanje umaknjeno

Število SP, ko so postale OP

Skupno število SP, ki so se združile z drugo (ali več) SP

Skupno število zadevnih SP

Skupno število novih SP

Nova(-e) identifikacijska(-e) številka(-e) (ID)

Število članov SP

Skupaj

Pravne osebe

Fizične osebe

Število proizvajalcev sadja in/ali zelenjave

Del proizvodnje, namenjene za trg svežih proizvodov

Vrednost

Obseg (v tonah)

Del proizvodnje, namenjene za predelavo

Vrednost

Obseg (v tonah)

Celotna površina za proizvodnjo sadja in zelenjave (v ha) (*6)

Letno poročilo – Del A

| Država članica: | | Leto: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Regija: | | | |

Država članica:

Leto:

Regija:

ODDELEK 3

INFORMACIJE O IZDATKIH

Razpredelnica 3.1   Izdatki, povezani z OP, NOP, ZOP in NZOP

| | Vse OP | Vse NOP | Vsa ZOP | Vsa NZOP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Operativni sklad | Odobreno skupaj | | | | |
| — | Znesek finančnega prispevka organizacije in/ali članov organizacije |

Vse OP

Vse NOP

Vsa ZOP

Vsa NZOP

Operativni sklad

Odobreno skupaj

—

Znesek finančnega prispevka organizacije in/ali članov organizacije

| — | Znesek finančne pomoči Unije |
| --- | --- |

—

Znesek finančne pomoči Unije

Končni operativni sklad

Skupni izdatki

| — | Znesek finančnega prispevka članov organizacije |
| --- | --- |

—

Znesek finančnega prispevka članov organizacije

| — | Znesek finančne pomoči Unije |
| --- | --- |

—

Znesek finančne pomoči Unije

Nacionalna finančna pomoč

Znesek dejansko izplačane nacionalne finančne pomoči

Ocenjeni znesek dejansko izplačane nacionalne finančne pomoči, ki ga povrne EU

Seznam upravičenih regij v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 1308/2013

Vrednost tržne proizvodnje (izračunana v skladu s členom 22 Uredbe (EU) 2017/891)

(Podatki v eurih ali nacionalni valuti)

Razpredelnica 3.2   Skupni dejanski izdatki v okviru operativnih programov za OP, NOP, ZOP in NZOP

| Dejavnosti/ukrepi

  Člen 2(f) in (g) Uredbe (EU) 2017/891 | Cilji

  Člena 33(1) in (3) ter 152(1)(c) Uredbe (EU) št. 1308/2013 | Dejanski izdatki skupaj (v eurih ali nacionalni valuti) |
| --- | --- | --- |
| Vse OP | Vse NOP | Vsa ZOP | Vsa NZOP |
| Naložbe | Načrtovanje proizvodnje | | | | |
| Izboljšanje kakovosti proizvodov | | | | |
| Povečanje tržne vrednosti proizvodov | | | | |
| Okoljski ukrepi | | | | |
| Preprečevanje in obvladovanje kriz | | | | |
| Raziskave | | | | |
| Raziskave in poskusna proizvodnja | Načrtovanje proizvodnje | | | | |
| Izboljšanje kakovosti proizvodov | | | | |
| Povečanje tržne vrednosti proizvodov | | | | |
| Okoljski ukrepi | | | | |
| Sheme kakovosti (EU in nacionalne) in ukrepi, povezani z izboljšanjem kakovosti | Izboljšanje kakovosti proizvodov | | | | |
| Promocija in obveščanje | Povečanje tržne vrednosti proizvodov | | | | |
| Promocija proizvodov | | | | |
| Preprečevanje in obvladovanje kriz | | | | |
| Usposabljanje in izmenjava dobrih praks | Načrtovanje proizvodnje | | | | |
| Izboljšanje kakovosti proizvodov | | | | |
| Povečanje tržne vrednosti proizvodov | | | | |
| Okoljski ukrepi | | | | |
| Preprečevanje in obvladovanje kriz | | | | |
| Storitve svetovanja in tehnična pomoč | Načrtovanje proizvodnje | | | | |
| Izboljšanje kakovosti proizvodov | | | | |
| Povečanje tržne vrednosti proizvodov | | | | |
| Okoljski ukrepi | | | | |
| Ekološka pridelava | Okoljski ukrepi | | | | |
| Integrirana pridelava | | | | |
| Boljša uporaba ali upravljanje vode, vključno z varčevanjem z vodo in črpanjem vode | | | | |
| Ukrepi za ohranjanje prsti | | | | |
| Ukrepi za oblikovanje ali vzdrževanje habitata, ki spodbuja biotsko raznovrstnost, ali vzdrževanje pokrajine, vključno z ohranjanjem zgodovinskih značilnosti | | | | |
| Ukrepi za varčevanje z energijo (razen prometa) | | | | |
| Ukrepi za zmanjševanje nastajanja odpadkov in izboljšanje ravnanja z njimi | | | | |
| Promet | | | | |
| Trženje | | | | |
| Vzpostavitev vzajemnih skladov | Preprečevanje in obvladovanje kriz | | | | |
| Dopolnitev vzajemnih skladov | | | | |
| Ponovna zasaditev sadovnjakov | | | | |
| Umik s trga | | | | |
| — | Brezplačna razdelitev |

Dejavnosti/ukrepi

Člen 2(f) in (g) Uredbe (EU) 2017/891

Cilji

Člena 33(1) in (3) ter 152(1)(c) Uredbe (EU) št. 1308/2013

Dejanski izdatki skupaj (v eurih ali nacionalni valuti)

Vse OP

Vse NOP

Vsa ZOP

Vsa NZOP

Naložbe

Načrtovanje proizvodnje

Izboljšanje kakovosti proizvodov

Povečanje tržne vrednosti proizvodov

Okoljski ukrepi

Preprečevanje in obvladovanje kriz

Raziskave

Raziskave in poskusna proizvodnja

Načrtovanje proizvodnje

Izboljšanje kakovosti proizvodov

Povečanje tržne vrednosti proizvodov

Okoljski ukrepi

Sheme kakovosti (EU in nacionalne) in ukrepi, povezani z izboljšanjem kakovosti

Izboljšanje kakovosti proizvodov

Promocija in obveščanje

Povečanje tržne vrednosti proizvodov

Promocija proizvodov

Preprečevanje in obvladovanje kriz

Usposabljanje in izmenjava dobrih praks

Načrtovanje proizvodnje

Izboljšanje kakovosti proizvodov

Povečanje tržne vrednosti proizvodov

Okoljski ukrepi

Preprečevanje in obvladovanje kriz

Storitve svetovanja in tehnična pomoč

Načrtovanje proizvodnje

Izboljšanje kakovosti proizvodov

Povečanje tržne vrednosti proizvodov

Okoljski ukrepi

Ekološka pridelava

Okoljski ukrepi

Integrirana pridelava

Boljša uporaba ali upravljanje vode, vključno z varčevanjem z vodo in črpanjem vode

Ukrepi za ohranjanje prsti

Ukrepi za oblikovanje ali vzdrževanje habitata, ki spodbuja biotsko raznovrstnost, ali vzdrževanje pokrajine, vključno z ohranjanjem zgodovinskih značilnosti

Ukrepi za varčevanje z energijo (razen prometa)

Ukrepi za zmanjševanje nastajanja odpadkov in izboljšanje ravnanja z njimi

Promet

Trženje

Vzpostavitev vzajemnih skladov

Preprečevanje in obvladovanje kriz

Dopolnitev vzajemnih skladov

Ponovna zasaditev sadovnjakov

Umik s trga

—

Brezplačna razdelitev

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Zgodnje obiranje

Opustitev spravila

Zavarovanje pridelka

Mentoriranje

Upravni stroški

Načrtovanje proizvodnje

Izboljšanje kakovosti proizvodov

Povečanje tržne vrednosti proizvodov

Okoljski ukrepi

Preprečevanje in obvladovanje kriz

Raziskave

Drugo

Načrtovanje proizvodnje

Izboljšanje kakovosti proizvodov

Povečanje tržne vrednosti proizvodov

Okoljski ukrepi

| Opomba: | Uredba (EU) št. 1308/2013 določa naslednje cilje:

  —
  Načrtovanje proizvodnje
     
  Člen 33(1)(a) ter člen 152(1)(c)(i), (ii) in (xi)


  —
  Izboljšanje kakovosti proizvodov
     
  Člen 33(1)(b) ter člen 152(1)(c)(i), (iv) in (vi)


  —
  Povečanje tržne vrednosti proizvodov
     
  Člen 33(1)(c) ter člen 152(1)(c)(i), (ii), (iii), (iv), (ix) in (xi)


  —
  Promocija proizvodov
     
  Člen 33(1)(d) ter člen 152(1)(c)(vi) in (ix)


  —
  Okoljski ukrepi
     
  Člen 33(1)(e) ter člen 152(1)(c)(iii), (iv), (v), (vii) in (viii)


  —
  Preprečevanje in obvladovanje kriz
     
  Člen 33(1)(f), člen 33(3)(a) ter člen 152(1)(c)(iv) in (xi)


  —
  Raziskave
     
  Člen 152(1)(c)(iv) |
| --- | --- |

Opomba:

Uredba (EU) št. 1308/2013 določa naslednje cilje:

—
  Načrtovanje proizvodnje
     
  Člen 33(1)(a) ter člen 152(1)(c)(i), (ii) in (xi)

—
  Izboljšanje kakovosti proizvodov
     
  Člen 33(1)(b) ter člen 152(1)(c)(i), (iv) in (vi)

—
  Povečanje tržne vrednosti proizvodov
     
  Člen 33(1)(c) ter člen 152(1)(c)(i), (ii), (iii), (iv), (ix) in (xi)

—
  Promocija proizvodov
     
  Člen 33(1)(d) ter člen 152(1)(c)(vi) in (ix)

—
  Okoljski ukrepi
     
  Člen 33(1)(e) ter člen 152(1)(c)(iii), (iv), (v), (vii) in (viii)

—
  Preprečevanje in obvladovanje kriz
     
  Člen 33(1)(f), člen 33(3)(a) ter člen 152(1)(c)(iv) in (xi)

—
  Raziskave
     
  Člen 152(1)(c)(iv)

Razpredelnica 3.3   Skupni dejanski izdatki za skupine proizvajalcev

| | Skupni dejanski izdatki za vse SP

  (v eurih ali nacionalni valuti) |
| --- | --- |
| Naložbe SP | Naložbe, potrebne za pridobitev priznanja za SP | |
| — | znesek finančne pomoči Unije |

Skupni dejanski izdatki za vse SP

(v eurih ali nacionalni valuti)

Naložbe SP

Naložbe, potrebne za pridobitev priznanja za SP

—

znesek finančne pomoči Unije

| — | znesek finančne pomoči DČ |
| --- | --- |

—

znesek finančne pomoči DČ

| — | znesek prispevka SP/člana SP |
| --- | --- |

—

znesek prispevka SP/člana SP

Razpredelnica 3.4   Umiki

| | Skupni letni obseg

  (v tonah) | Izdatki skupaj

  (v eurih ali nacionalni valuti) | Znesek finančne pomoči EU | Brezplačna razdelitev

  (v tonah) | Kompostiranje

  (v tonah) | Predelovalna industrija

  (v tonah) | Drugi nameni

  (v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodi v Prilogi IV k Uredbi (EU) 2017/891 | Cvetača | | | | | | | |
| Paradižnik | | | | | | | |
| Jabolka | | | | | | | |
| Grozdje | | | | | | | |
| Marelice | | | | | | | |
| Nektarine | | | | | | | |
| Breskve | | | | | | | |
| Hruške | | | | | | | |
| Jajčevci | | | | | | | |
| Melone | | | | | | | |
| Lubenice | | | | | | | |
| Pomaranče | | | | | | | |
| Mandarine | | | | | | | |
| Klementine | | | | | | | |
| Satsume | | | | | | | |
| Limone | | | | | | | |
| Drugi proizvodi | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |

Skupni letni obseg

(v tonah)

Izdatki skupaj

(v eurih ali nacionalni valuti)

Znesek finančne pomoči EU

Brezplačna razdelitev

(v tonah)

Kompostiranje

(v tonah)

Predelovalna industrija

(v tonah)

Drugi nameni

(v tonah)

Proizvodi v Prilogi IV k Uredbi (EU) 2017/891

Cvetača

Paradižnik

Jabolka

Grozdje

Marelice

Nektarine

Breskve

Hruške

Jajčevci

Melone

Lubenice

Pomaranče

Mandarine

Klementine

Satsume

Limone

Drugi proizvodi

Skupaj

Letno poročilo – Del A

| Država članica: | | Leto: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Regija: | | | |

Država članica:

Leto:

Regija:

ODDELEK 4

SPREMLJANJE OPERATIVNIH PROGRAMOV

Kazalniki v zvezi z ukrepi, ki so jih sprejeli priznane organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev, nadnacionalne organizacije in skupine proizvajalcev v okviru operativnega programa / načrta za priznanje, ne zajemajo nujno vseh dejavnikov, ki lahko vplivajo na dosežke, rezultate in vpliv operativnega programa / načrta za priznanje. V tem okviru je treba podatke, ki jih zagotavljajo kazalniki, razlagati v smislu kvantitativnih in kvalitativnih podatkov, povezanih z drugimi ključnimi dejavniki, ki prispevajo k uspehu ali neuspehu izvajanja programa/načrta.

Kadar države članice za izračun kazalnikov uporabijo vzorce, se službam Komisije skupaj z letnim poročilom sporočijo tudi podatki o velikosti vzorca, njegovi reprezentativnosti in drugih sestavnih elementih.

Razpredelnica 4.1   Kazalniki v zvezi z OP, NOP, ZOP in NZOP

| Dejavnosti/ukrepi

  Člen 2(f) in (g) Uredbe (EU) 2017/891 | Cilji

  Člena 33(1) in (3) ter 152(1)(c) Uredbe (EU) št. 1308/2013 | Kazalniki | Vse OP | Vse NOP | Vsa ZOP | Vsa NZOP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (5) | Načrtovanje proizvodnje | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Skupna vrednost | | | | |
| Izboljšanje kakovosti proizvodov | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Skupna vrednost | | | | |
| Povečanje tržne vrednosti proizvodov | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Skupna vrednost | | | | |
| Skupna vrednost tržne proizvodnje / skupni obseg tržne proizvodnje (v eurih ali nacionalni valuti/kg) | | | | |
| Okoljski ukrepi | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Skupna vrednost | | | | |
| Preprečevanje in obvladovanje kriz | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Skupna vrednost | | | | |
| Raziskave | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Skupna vrednost | | | | |
| Raziskave in poskusna proizvodnja | Načrtovanje proizvodnje | Skupna vrednost | | | | |
| Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Izboljšanje kakovosti proizvodov | Skupna vrednost | | | | |
| Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Povečanje tržne vrednosti proizvodov | Skupna vrednost | | | | |
| Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Okoljski ukrepi | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Skupna vrednost | | | | |
| Sheme kakovosti (EU in nacionalne) (6) in ukrepi, povezani z izboljšanjem kakovosti | Izboljšanje kakovosti proizvodov | Območja ZOP/ZGO/ZTP (7)
  (v ha) | | | | |
| Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Obseg (v tonah) | | | | |
| Promocija in obveščanje (8) | Povečanje tržne vrednosti proizvodov | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Število promocijskih kampanj | | | | |
| Promocija proizvodov | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Število promocijskih kampanj | | | | |
| Preprečevanje in obvladovanje kriz | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Število promocijskih kampanj | | | | |
| Usposabljanje in izmenjava dobrih praks | Načrtovanje proizvodnje | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Število ukrepov | | | | |
| Izboljšanje kakovosti proizvodov | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Število ukrepov | | | | |
| Povečanje tržne vrednosti proizvodov | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Število ukrepov | | | | |
| Okoljski ukrepi | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Število ukrepov | | | | |
| Preprečevanje in obvladovanje kriz | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Število ukrepov | | | | |
| Storitve svetovanja in tehnična pomoč | Načrtovanje proizvodnje | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Število ukrepov | | | | |
| Izboljšanje kakovosti proizvodov | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Število ukrepov | | | | |
| Povečanje tržne vrednosti proizvodov | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Število ukrepov | | | | |
| Okoljski ukrepi | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Število ukrepov | | | | |
| Ekološka pridelava | Okoljski ukrepi | Površina za ekološko pridelavo sadja in/ali zelenjave (v ha) | | | | |
| Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Integrirana pridelava | Površina za integrirano pridelavo sadja in/ali zelenjave (v ha) | | | | |
| Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Boljša uporaba ali upravljanje vode, vključno z varčevanjem z vodo in črpanjem vode | Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri se izvaja zmanjšana uporaba vode (v ha) | | | | |
| Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Razlika v obsegu (v m3)

  (n – 1 / n) | | | | |
| Ukrepi za ohranjanje prsti | Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri obstaja nevarnost erozije tal in na kateri se izvajajo protierozijski ukrepi (v ha)
   (9) | | | | |
| Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Razlika v rabi gnojil na ha (v tonah/ha)


  (n – 1 / n) | | | | |
| Ukrepi za oblikovanje ali vzdrževanje habitata, ki spodbuja biotsko raznovrstnost, ali vzdrževanje pokrajine, vključno z ohranjanjem zgodovinskih značilnosti | Površina, na kateri se izvajajo ukrepi, ki prispevajo k varstvu habitatov in biotske raznovrstnosti (v ha) | | | | |
| Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Ukrepi za varčevanje z energijo (razen prometa) | Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri se izvaja zmanjšana uporaba energije (v ha) | | | | |
| Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Razlika v porabi energije

  (n – 1 / n): | |
| Trdna goriva | (v tonah / obseg tržne proizvodnje) | | | | |
| Tekoča goriva | (v litrih / obseg tržne proizvodnje) | | | | |
| Plin | (v m3 / obseg tržne proizvodnje) | | | | |
| Električna energija | (v kwh / obseg tržne proizvodnje) | | | | |
| Ukrepi za zmanjševanje nastajanja odpadkov in izboljšanje ravnanja z njimi | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Razlika v količini odpadkov (v m3 / obseg tržne proizvodnje)

  (n – 1 / n) | | | | |
| Razlika v obsegu embalaže (v m3 / obseg tržne proizvodnje)

  (n – 1 / n) | | | | |
| Promet | Razlika v porabi energije

  (n – 1 / n): | | | | |
| Tekoča goriva | (v litrih / obseg tržne proizvodnje) | | | | |
| Plin | (v m3 / obseg tržne proizvodnje) | | | | |
| Električna energija | (v kwh / obseg tržne proizvodnje) | | | | |
| Trženje | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Število ukrepov | | | | |
| Vzpostavitev vzajemnih skladov (10) | Preprečevanje in obvladovanje kriz | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Dopolnitev vzajemnih skladov (11) | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Ponovna zasaditev sadovnjakov | Zadevne površine (v ha) | | | | |
| Umik s trga (11) | Število sprejetih ukrepov | | | | |
| Zgodnje obiranje (12) | Število sprejetih ukrepov | | | | |
| Zadevna površina (v ha) | | | | |
| Opustitev spravila (12) | Število sprejetih ukrepov | | | | |
| Zadevna površina (v ha) | | | | |
| Zavarovanje pridelka | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Mentoriranje | Število sprejetih ukrepov | | | | |
| Drugo | Načrtovanje proizvodnje | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Izboljšanje kakovosti proizvodov | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Povečanje tržne vrednosti proizvodov | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |
| Okoljski ukrepi | Število kmetijskih gospodarstev | | | | |

Dejavnosti/ukrepi

Člen 2(f) in (g) Uredbe (EU) 2017/891

Cilji

Člena 33(1) in (3) ter 152(1)(c) Uredbe (EU) št. 1308/2013

Kazalniki

Vse OP

Vse NOP

Vsa ZOP

Vsa NZOP

Naložbe (5)

Načrtovanje proizvodnje

Število kmetijskih gospodarstev

Skupna vrednost

Izboljšanje kakovosti proizvodov

Število kmetijskih gospodarstev

Skupna vrednost

Povečanje tržne vrednosti proizvodov

Število kmetijskih gospodarstev

Skupna vrednost

Skupna vrednost tržne proizvodnje / skupni obseg tržne proizvodnje (v eurih ali nacionalni valuti/kg)

Okoljski ukrepi

Število kmetijskih gospodarstev

Skupna vrednost

Preprečevanje in obvladovanje kriz

Število kmetijskih gospodarstev

Skupna vrednost

Raziskave

Število kmetijskih gospodarstev

Skupna vrednost

Raziskave in poskusna proizvodnja

Načrtovanje proizvodnje

Skupna vrednost

Število kmetijskih gospodarstev

Izboljšanje kakovosti proizvodov

Skupna vrednost

Število kmetijskih gospodarstev

Povečanje tržne vrednosti proizvodov

Skupna vrednost

Število kmetijskih gospodarstev

Okoljski ukrepi

Število kmetijskih gospodarstev

Skupna vrednost

Sheme kakovosti (EU in nacionalne) (6) in ukrepi, povezani z izboljšanjem kakovosti

Izboljšanje kakovosti proizvodov

Območja ZOP/ZGO/ZTP (7)
  (v ha)

Število kmetijskih gospodarstev

Obseg (v tonah)

Promocija in obveščanje (8)

Povečanje tržne vrednosti proizvodov

Število kmetijskih gospodarstev

Število promocijskih kampanj

Promocija proizvodov

Število kmetijskih gospodarstev

Število promocijskih kampanj

Preprečevanje in obvladovanje kriz

Število kmetijskih gospodarstev

Število promocijskih kampanj

Usposabljanje in izmenjava dobrih praks

Načrtovanje proizvodnje

Število kmetijskih gospodarstev

Število ukrepov

Izboljšanje kakovosti proizvodov

Število kmetijskih gospodarstev

Število ukrepov

Povečanje tržne vrednosti proizvodov

Število kmetijskih gospodarstev

Število ukrepov

Okoljski ukrepi

Število kmetijskih gospodarstev

Število ukrepov

Preprečevanje in obvladovanje kriz

Število kmetijskih gospodarstev

Število ukrepov

Storitve svetovanja in tehnična pomoč

Načrtovanje proizvodnje

Število kmetijskih gospodarstev

Število ukrepov

Izboljšanje kakovosti proizvodov

Število kmetijskih gospodarstev

Število ukrepov

Povečanje tržne vrednosti proizvodov

Število kmetijskih gospodarstev

Število ukrepov

Okoljski ukrepi

Število kmetijskih gospodarstev

Število ukrepov

Ekološka pridelava

Okoljski ukrepi

Površina za ekološko pridelavo sadja in/ali zelenjave (v ha)

Število kmetijskih gospodarstev

Integrirana pridelava

Površina za integrirano pridelavo sadja in/ali zelenjave (v ha)

Število kmetijskih gospodarstev

Boljša uporaba ali upravljanje vode, vključno z varčevanjem z vodo in črpanjem vode

Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri se izvaja zmanjšana uporaba vode (v ha)

Število kmetijskih gospodarstev

Razlika v obsegu (v m3)

(n – 1 / n)

Ukrepi za ohranjanje prsti

Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri obstaja nevarnost erozije tal in na kateri se izvajajo protierozijski ukrepi (v ha)
   (9)

Število kmetijskih gospodarstev

Razlika v rabi gnojil na ha (v tonah/ha)

(n – 1 / n)

Ukrepi za oblikovanje ali vzdrževanje habitata, ki spodbuja biotsko raznovrstnost, ali vzdrževanje pokrajine, vključno z ohranjanjem zgodovinskih značilnosti

Površina, na kateri se izvajajo ukrepi, ki prispevajo k varstvu habitatov in biotske raznovrstnosti (v ha)

Število kmetijskih gospodarstev

Ukrepi za varčevanje z energijo (razen prometa)

Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri se izvaja zmanjšana uporaba energije (v ha)

Število kmetijskih gospodarstev

Razlika v porabi energije

(n – 1 / n):

Trdna goriva

(v tonah / obseg tržne proizvodnje)

Tekoča goriva

(v litrih / obseg tržne proizvodnje)

Plin

(v m3 / obseg tržne proizvodnje)

Električna energija

(v kwh / obseg tržne proizvodnje)

Ukrepi za zmanjševanje nastajanja odpadkov in izboljšanje ravnanja z njimi

Število kmetijskih gospodarstev

Razlika v količini odpadkov (v m3 / obseg tržne proizvodnje)

(n – 1 / n)

Razlika v obsegu embalaže (v m3 / obseg tržne proizvodnje)

(n – 1 / n)

Promet

Razlika v porabi energije

(n – 1 / n):

Tekoča goriva

(v litrih / obseg tržne proizvodnje)

Plin

(v m3 / obseg tržne proizvodnje)

Električna energija

(v kwh / obseg tržne proizvodnje)

Trženje

Število kmetijskih gospodarstev

Število ukrepov

Vzpostavitev vzajemnih skladov (10)

Preprečevanje in obvladovanje kriz

Število kmetijskih gospodarstev

Dopolnitev vzajemnih skladov (11)

Število kmetijskih gospodarstev

Ponovna zasaditev sadovnjakov

Zadevne površine (v ha)

Umik s trga (11)

Število sprejetih ukrepov

Zgodnje obiranje (12)

Število sprejetih ukrepov

Zadevna površina (v ha)

Opustitev spravila (12)

Število sprejetih ukrepov

Zadevna površina (v ha)

Zavarovanje pridelka

Število kmetijskih gospodarstev

Mentoriranje

Število sprejetih ukrepov

Drugo

Načrtovanje proizvodnje

Število kmetijskih gospodarstev

Izboljšanje kakovosti proizvodov

Število kmetijskih gospodarstev

Povečanje tržne vrednosti proizvodov

Število kmetijskih gospodarstev

Okoljski ukrepi

Število kmetijskih gospodarstev

Razpredelnica 4.2   Kazalniki v zvezi s skupinami proizvajalcev

| | Kazalnik | Številka |
| --- | --- | --- |
| Naložbe SP | Naložbe, potrebne za pridobitev priznanja za SP | Število članov SP | |
| Število SP, ki so bile priznane kot OP | |

Kazalnik

Številka

Naložbe SP

Naložbe, potrebne za pridobitev priznanja za SP

Število članov SP

Število SP, ki so bile priznane kot OP

---

(*1)  Prečrkovanje v latinico: България = Bulgaria; Ελλάδα = Elláda; Κύπρος = Kýpros.

*1

(1)  Povzetek sprememb nacionalne strategije v letu, o katerem se poroča.

1

(*2)  
  Razen gob.

*2

Razen gob.

(2)  Ta razpredelnica se nanaša na države članice, v katerih imajo sedež NOP.

2

Celotna površina se nanaša na površine, ki jih izkoriščajo člani NOP, in sicer OP, pridelovalci, ki pripadajo OP, ki so članice NOP, in pridelovalci, ki so člani NOP.

(*3)  
  Razen gob.

*3

Razen gob.

(3)  Ta razpredelnica se nanaša na države članice, v katerih imajo sedež ZOP.

3

Celotna površina se nanaša na površine, ki jih izkoriščajo člani ZOP, in sicer OP ter pridelovalci, ki pripadajo OP, ki so članice ZOP.

(*4)  
  Razen gob.

*4

Razen gob.

(4)  Ta razpredelnica se nanaša na države članice, v katerih imajo sedež NZOP.

4

Celotna površina se nanaša na površine, ki jih izkoriščajo člani NZOP, in sicer OP ter pridelovalci, ki pripadajo OP, ki so članice NZOP.

(*5)  
  Razen gob.

*5

Razen gob.

(*6)  
  Razen gob.

*6

Razen gob.

(5)  Vključno z neproduktivnimi naložbami, povezanimi z uresničevanjem obveznosti, sprejetih v okviru operativnih programov.

5

(6)  To se nanaša na veliko podrobnih obveznosti v zvezi z metodami pridobivanja: (a) upoštevanje teh obveznosti preveri neodvisen inšpekcijski organ in (b) te obveznosti ustvarijo končni proizvod, katerega kakovost (i) močno presega običajne tržne standarde v zvezi z javnim zdravjem in varstvom rastlin ali okoljske standarde ter (ii) se odziva na sedanje in prihodnje tržne priložnosti. Predlaga se, da glavne vrste ‚shem kakovosti‘ zajemajo: (a) potrjeno ekološko pridelavo; (b) zaščitene geografske označbe in označbe porekla; (c) potrjeno integrirano pridelavo in (d) potrjene zasebne sheme kakovosti proizvodov.

6

(7)  Zaščitena označba porekla / zaščitena geografska označba / zajamčena tradicionalna posebnost.

7

(8)  Vsak dan promocijske kampanje/kampanje obveščanja se šteje kot en ukrep.

8

(9)  
  ‚Nevarnost erozije tal‘ pomeni kakršno koli strmo površino z več kot 10-odstotnim nagibom ne glede na to, ali se na njej izvajajo protierozijski ukrepi ali ne (npr. talna odeja, kolobarjenje itd.). Kadar so na voljo ustrezne informacije, lahko države članice namesto tega uporabljajo naslednjo opredelitev: ‚nevarnost erozije tal‘ pomeni vsako površino s predvideno izgubo prsti, ki presega stopnjo naravnega nastajanja prsti, ne glede na to, ali se izvajajo protierozijski ukrepi ali ne (npr. talna odeja ali kolobarjenje).

9

(10)  Ukrepi v zvezi z vzpostavitvijo/dopolnitvijo raznih vzajemnih skladov se štejejo kot različni ukrepi.

10

(11)  Umik istega proizvoda s trga v različnih obdobjih leta in umiki različnih proizvodov s trga se štejejo kot različni ukrepi. Vsak umik posameznega proizvoda s trga se šteje kot en ukrep.

11

(12)  Zgodnje obiranje in opustitev spravila različnih pridelkov se štejeta kot različna ukrepa. Zgodnje obiranje in opustitev spravila istega proizvoda se štejeta kot en ukrep, ne glede na število dni, ko ukrep traja, število sodelujočih kmetijskih gospodarstev in število zadevnih površin ali hektarjev.

12

---

SKLEPI

| 17.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 208/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 208/38

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/1147

z dne 10. avgusta 2018

o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za obdelavo odpadkov v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 5070)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (1), zlasti člena 13(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) so referenca za določanje pogojev v dovoljenju za obrate iz poglavja II Direktive 2010/75/EU, pristojni organi pa bi morali določiti mejne vrednosti emisij, ki zagotavljajo, da emisije pri običajnih pogojih obratovanja ne presegajo ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, kot so določene v zaključkih o BAT. |
| --- | --- |

(1)

Zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) so referenca za določanje pogojev v dovoljenju za obrate iz poglavja II Direktive 2010/75/EU, pristojni organi pa bi morali določiti mejne vrednosti emisij, ki zagotavljajo, da emisije pri običajnih pogojih obratovanja ne presegajo ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, kot so določene v zaključkih o BAT.

| (2) | Forum, v katerega so vključeni predstavniki držav članic, zadevnih industrijskih panog in nevladnih organizacij, ki spodbujajo varstvo okolja, vzpostavljen s sklepom Komisije z dne 16. maja 2011 (2), je 19. decembra 2017 Komisiji predložil mnenje o predlagani vsebini referenčnega dokumenta BAT za obdelavo odpadkov. Navedeno mnenje je javno dostopno. |
| --- | --- |

(2)

Forum, v katerega so vključeni predstavniki držav članic, zadevnih industrijskih panog in nevladnih organizacij, ki spodbujajo varstvo okolja, vzpostavljen s sklepom Komisije z dne 16. maja 2011 (2), je 19. decembra 2017 Komisiji predložil mnenje o predlagani vsebini referenčnega dokumenta BAT za obdelavo odpadkov. Navedeno mnenje je javno dostopno.

| (3) | Zaključki o BAT, predstavljeni v Prilogi k temu sklepu, so ključni element navedenega referenčnega dokumenta BAT. |
| --- | --- |

(3)

Zaključki o BAT, predstavljeni v Prilogi k temu sklepu, so ključni element navedenega referenčnega dokumenta BAT.

| (4) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 75(1) Direktive 2010/75/EU – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 75(1) Direktive 2010/75/EU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprejmejo se zaključki o BAT za obdelavo odpadkov, kot so navedeni v Prilogi.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 10. avgusta 2018

Za Komisijo

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 334, 17.12.2010, str. 17.

1

(2)  Sklep Komisije z dne 16. maja 2011 o vzpostavitvi foruma za izmenjavo informacij v skladu s členom 13 Direktive 2010/75/EU o industrijskih emisijah (UL C 146, 17.5.2011, str. 3).

2

---

PRILOGA

ZAKLJUČKI O NAJBOLJŠIH RAZPOLOŽLJIVIH TEHNIKAH (BAT) ZA OBDELAVO ODPADKOV

PODROČJE UPORABE

Ti zaključki o BAT se nanašajo na naslednje dejavnosti, navedene v Prilogi I k Direktivi 2010/75/EU:

| — | 5.1 | Odstranjevanje ali predelava nevarnih odpadkov, z zmogljivostjo nad 10 ton na dan, ki obsega eno ali več naslednjih dejavnosti:






  (a) | biološko obdelavo; |
| --- | --- | --- | --- |

—

5.1

Odstranjevanje ali predelava nevarnih odpadkov, z zmogljivostjo nad 10 ton na dan, ki obsega eno ali več naslednjih dejavnosti:

(a)

biološko obdelavo;

| (b) | fizikalno-kemijsko obdelavo; |
| --- | --- |

(b)

fizikalno-kemijsko obdelavo;

| (c) | mešanje pred izvedbo katerekoli druge dejavnosti iz točk 5.1 in 5.2 Priloge I k Direktivi 2010/75/EU; |
| --- | --- |

(c)

mešanje pred izvedbo katerekoli druge dejavnosti iz točk 5.1 in 5.2 Priloge I k Direktivi 2010/75/EU;

| (d) | prepakiranje pred izvedbo katerekoli druge dejavnosti iz točk 5.1 in 5.2 Priloge I k Direktivi 2010/75/EU; |
| --- | --- |

(d)

prepakiranje pred izvedbo katerekoli druge dejavnosti iz točk 5.1 in 5.2 Priloge I k Direktivi 2010/75/EU;

| (e) | pridobivanje topil/regeneracijo; |
| --- | --- |

(e)

pridobivanje topil/regeneracijo;

| (f) | recikliranje/pridobivanje anorganskih snovi, razen kovin ali kovinskih spojin; |
| --- | --- |

(f)

recikliranje/pridobivanje anorganskih snovi, razen kovin ali kovinskih spojin;

| (g) | regeneracijo kislin ali baz; |
| --- | --- |

(g)

regeneracijo kislin ali baz;

| (h) | predelavo sestavin, uporabljenih za zmanjšanje onesnaženosti; |
| --- | --- |

(h)

predelavo sestavin, uporabljenih za zmanjšanje onesnaženosti;

| (i) | predelavo sestavin iz katalizatorjev; |
| --- | --- |

(i)

predelavo sestavin iz katalizatorjev;

| (j) | ponovno rafiniranje olja ali druge ponovne uporabe olja. |
| --- | --- |

(j)

ponovno rafiniranje olja ali druge ponovne uporabe olja.

| — | 5.3 | (a) | Odstranjevanje nenevarnih odpadkov z zmogljivostjo nad 50 ton na dan, ki obsega eno ali več naslednjih dejavnosti, razen dejavnosti iz Direktive Sveta 91/271/EGS (1):






  (i) | biološko obdelavo; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

5.3

(a)

Odstranjevanje nenevarnih odpadkov z zmogljivostjo nad 50 ton na dan, ki obsega eno ali več naslednjih dejavnosti, razen dejavnosti iz Direktive Sveta 91/271/EGS (1):

(i)

biološko obdelavo;

| (ii) | fizikalno-kemijsko obdelavo; |
| --- | --- |

(ii)

fizikalno-kemijsko obdelavo;

| (iii) | predhodno obdelavo odpadkov za sežig ali sosežig; |
| --- | --- |

(iii)

predhodno obdelavo odpadkov za sežig ali sosežig;

| (iv) | obdelavo žlindre in pepela; |
| --- | --- |

(iv)

obdelavo žlindre in pepela;

| (v) | obdelavo kovinskih odpadkov, vključno z odpadno električno in elektronsko opremo ter izrabljenimi vozili in njihovimi deli, v drobilnikih. |
| --- | --- |

(v)

obdelavo kovinskih odpadkov, vključno z odpadno električno in elektronsko opremo ter izrabljenimi vozili in njihovimi deli, v drobilnikih.

| (b) | Odstranjevanje ali kombinacija predelave in odstranjevanja nenevarnih odpadkov z zmogljivostjo nad 75 ton na dan, ki obsega eno ali več naslednjih dejavnosti, razen dejavnosti iz Direktive 91/271/EGS:






  (i) | biološko obdelavo; |
| --- | --- | --- |

(b)

Odstranjevanje ali kombinacija predelave in odstranjevanja nenevarnih odpadkov z zmogljivostjo nad 75 ton na dan, ki obsega eno ali več naslednjih dejavnosti, razen dejavnosti iz Direktive 91/271/EGS:

(i)

biološko obdelavo;

| (ii) | predhodno obdelavo odpadkov za sežig ali sosežig; |
| --- | --- |

(ii)

predhodno obdelavo odpadkov za sežig ali sosežig;

| (iii) | obdelavo žlindre in pepela; |
| --- | --- |

(iii)

obdelavo žlindre in pepela;

| (iv) | obdelavo kovinskih odpadkov, vključno z odpadno električno in elektronsko opremo ter izrabljenimi vozili in njihovimi deli, v drobilnikih. |
| --- | --- |

(iv)

obdelavo kovinskih odpadkov, vključno z odpadno električno in elektronsko opremo ter izrabljenimi vozili in njihovimi deli, v drobilnikih.

Če je anaerobna presnova edina dejavnost obdelave odpadkov, ki se izvaja, je prag zmogljivosti za to dejavnost 100 ton na dan.

| — | 5.5 | Začasno skladiščenje nevarnih odpadkov, ki niso zajeti v točki 5.4 Priloge I k Direktivi 2010/75/EU, do začetka ene od dejavnosti iz točk 5.1, 5.2, 5.4 in 5.6 Priloge I k Direktivi 2010/75/EU s skupno zmogljivostjo nad 50 ton, razen začasnega skladiščenja na mestu nastanka odpadkov do začetka zbiranja. |
| --- | --- | --- |

—

5.5

Začasno skladiščenje nevarnih odpadkov, ki niso zajeti v točki 5.4 Priloge I k Direktivi 2010/75/EU, do začetka ene od dejavnosti iz točk 5.1, 5.2, 5.4 in 5.6 Priloge I k Direktivi 2010/75/EU s skupno zmogljivostjo nad 50 ton, razen začasnega skladiščenja na mestu nastanka odpadkov do začetka zbiranja.

| — | 6.11 | Neodvisna obdelava odpadne vode, ki je ne ureja Direktiva 91/271/EGS, ki jo odvaja obrat, ki izvaja dejavnosti iz točk 5.1, 5.3 ali 5.5, kot so navedene zgoraj. |
| --- | --- | --- |

—

6.11

Neodvisna obdelava odpadne vode, ki je ne ureja Direktiva 91/271/EGS, ki jo odvaja obrat, ki izvaja dejavnosti iz točk 5.1, 5.3 ali 5.5, kot so navedene zgoraj.

Ti zaključki o BAT s sklicevanjem na neodvisno obdelavo odpadne vode, ki je ne ureja Direktiva 91/271/EGS, zajemajo tudi skupno čiščenje odpadnih voda različnega izvora, če glavna obremenitev z onesnaževali izhaja iz dejavnosti iz točk 5.1, 5.3 ali 5.5, kot so navedene zgoraj.

V teh zaključkih o BAT se ne obravnavajo:

| — | Površinska zajezitev. |
| --- | --- |

—

Površinska zajezitev.

| — | Odstranjevanje ali predelava živalskih trupel ali živalskih odpadkov, zajeta v opisu dejavnosti iz točke 6.5 Priloge I k Direktivi 2010/75/EU, kadar je to obravnavano v zaključkih o BAT za klavnice in industrijo živalskih stranskih proizvodov (SA). |
| --- | --- |

—

Odstranjevanje ali predelava živalskih trupel ali živalskih odpadkov, zajeta v opisu dejavnosti iz točke 6.5 Priloge I k Direktivi 2010/75/EU, kadar je to obravnavano v zaključkih o BAT za klavnice in industrijo živalskih stranskih proizvodov (SA).

| — | Predelava gnoja na kmetiji, kadar je to obravnavano v zaključkih o BAT za intenzivno rejo perutnine ali prašičev (IRPP). |
| --- | --- |

—

Predelava gnoja na kmetiji, kadar je to obravnavano v zaključkih o BAT za intenzivno rejo perutnine ali prašičev (IRPP).

| — | Neposredna predelava (tj. brez predhodne obdelave) odpadkov kot nadomestka za surovine v obratih, ki izvajajo dejavnosti, obravnavane v drugih zaključkih o BAT, na primer:






  — | neposredno predelavo svinca (npr. iz baterij), cinka ali aluminijevih soli ali predelavo kovin iz katalizatorjev. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za industrijo neželeznih kovin (NFM); |
| --- | --- | --- |

—

Neposredna predelava (tj. brez predhodne obdelave) odpadkov kot nadomestka za surovine v obratih, ki izvajajo dejavnosti, obravnavane v drugih zaključkih o BAT, na primer:

—

neposredno predelavo svinca (npr. iz baterij), cinka ali aluminijevih soli ali predelavo kovin iz katalizatorjev. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za industrijo neželeznih kovin (NFM);

| — | predelavo papirja za recikliranje. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za proizvodnjo celuloze, papirja in kartona (PP); |
| --- | --- |

—

predelavo papirja za recikliranje. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za proizvodnjo celuloze, papirja in kartona (PP);

| — | uporabo odpadkov kot goriva/surovine v cementnih pečeh. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za proizvodnjo cementa, apna in magnezijevega oksida (CLM). |
| --- | --- |

—

uporabo odpadkov kot goriva/surovine v cementnih pečeh. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za proizvodnjo cementa, apna in magnezijevega oksida (CLM).

| — | (So)sežig, piroliza in uplinjanje odpadkov. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za sežiganje odpadkov (WI) ali v zaključkih o BAT za velike kurilne naprave (LCP). |
| --- | --- |

—

(So)sežig, piroliza in uplinjanje odpadkov. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za sežiganje odpadkov (WI) ali v zaključkih o BAT za velike kurilne naprave (LCP).

| — | Odlaganje odpadkov na odlagališčih. To je zajeto z Direktivo Sveta 1999/31/ES (2). Z Direktivo 1999/31/ES sta zajeti zlasti trajno in dolgoročno podzemno skladiščenje (≥ 1 leto pred odlaganjem, ≥ 3 leta pred predelavo). |
| --- | --- |

—

Odlaganje odpadkov na odlagališčih. To je zajeto z Direktivo Sveta 1999/31/ES (2). Z Direktivo 1999/31/ES sta zajeti zlasti trajno in dolgoročno podzemno skladiščenje (≥ 1 leto pred odlaganjem, ≥ 3 leta pred predelavo).

| — | In situ sanacija onesnaženih tal (tj. neizkopanega onesnaženega dela tal). |
| --- | --- |

—

In situ sanacija onesnaženih tal (tj. neizkopanega onesnaženega dela tal).

| — | Obdelava žlindre in pepela. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za sežiganje odpadkov (WI) in/ali v zaključkih o BAT za velike kurilne naprave (LCP). |
| --- | --- |

—

Obdelava žlindre in pepela. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za sežiganje odpadkov (WI) in/ali v zaključkih o BAT za velike kurilne naprave (LCP).

| — | Taljenje odpadnih kovin in materialov, ki vsebujejo kovine. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za industrijo neželeznih kovin (NFM), v zaključkih o BAT za proizvodnjo železa in jekla (IS) in/ali v zaključkih o BAT za kovaško in livarsko industrijo (SF). |
| --- | --- |

—

Taljenje odpadnih kovin in materialov, ki vsebujejo kovine. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za industrijo neželeznih kovin (NFM), v zaključkih o BAT za proizvodnjo železa in jekla (IS) in/ali v zaključkih o BAT za kovaško in livarsko industrijo (SF).

| — | Regeneracija izrabljenih kislin in baz, kadar je to obravnavano v zaključkih o BAT za obdelavo železnih kovin. |
| --- | --- |

—

Regeneracija izrabljenih kislin in baz, kadar je to obravnavano v zaključkih o BAT za obdelavo železnih kovin.

| — | Zgorevanje goriv, kadar pri tem ne nastajajo vroči plini, ki pridejo v neposreden stik z odpadki. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za velike kurilne naprave (LCP) ali v Direktivi (EU) 2015/2193 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

—

Zgorevanje goriv, kadar pri tem ne nastajajo vroči plini, ki pridejo v neposreden stik z odpadki. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za velike kurilne naprave (LCP) ali v Direktivi (EU) 2015/2193 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

Drugi zaključki o BAT in referenčni dokumenti, ki bi lahko bili pomembni za dejavnosti, vključene v te zaključke o BAT, so:

| — | gospodarski učinki in učinki za različne prvine okolja (ECM), |
| --- | --- |

—

gospodarski učinki in učinki za različne prvine okolja (ECM),

| — | emisije iz skladiščenja (EFS), |
| --- | --- |

—

emisije iz skladiščenja (EFS),

| — | energijska učinkovitost (ENE), |
| --- | --- |

—

energijska učinkovitost (ENE),

| — | spremljanje emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah (ROM), |
| --- | --- |

—

spremljanje emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah (ROM),

| — | proizvodnja cementa, apna in magnezijevega oksida (CLM), |
| --- | --- |

—

proizvodnja cementa, apna in magnezijevega oksida (CLM),

| — | čiščenje odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemijski industriji (CWW), |
| --- | --- |

—

čiščenje odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemijski industriji (CWW),

| — | intenzivna reja perutnine ali prašičev (IRPP). |
| --- | --- |

—

intenzivna reja perutnine ali prašičev (IRPP).

Ti zaključki o BAT se uporabljajo brez poseganja v zadevne določbe zakonodaje EU, npr. hierarhijo ravnanja z odpadki.

OPREDELITEV POJMOV

V teh zaključkih o BAT se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| Uporabljeni izraz | Opredelitev |
| --- | --- |
| Splošni pojmi |
| Zajete emisije | Emisije onesnaževal v okolje skozi kakršen koli kanal, cev, odvodnik itd. To vključuje tudi emisije iz biofiltrov z odprtim zgornjim delom. |
| Stalne meritve | Meritve z „avtomatiziranimi merilnimi sistemi“, ki so trajno nameščeni na kraju postavitve. |
| Izjava o čistosti | Pisni dokument, ki ga predloži povzročitelj/imetnik odpadkov in ki potrjuje, da je zadevna prazna odpadna embalaža (npr. sodi, zabojniki) čista glede na merila za prevzem. |
| Razpršene emisije | Nezajete emisije (npr. prahu, organskih spojin, vonjav), ki lahko izvirajo iz „območnih“ virov (npr. rezervoarjev) ali „točkovnih“ virov (npr. cevnih prirobnic). To vključuje tudi emisije iz kompostiranja v vrstah na prostem. |
| Neposredni izpust | Izpust v sprejemno vodno telo brez nadaljnjega čiščenja odpadne vode. |
| Faktorji emisij | Številke, ki se lahko pomnožijo z znanimi podatki, kot so podatki o obratu/postopku ali podatki o pretoku, da se ocenijo emisije. |
| Obstoječa naprava | Naprava, ki ni nova. |
| Sežiganje plinov | Visokotemperaturna oksidacija za sežig gorljivih spojin odpadnih plinov iz industrijskih dejavnosti z odprtim plamenom. Sežiganje plinov se uporablja predvsem za izžiganje vnetljivih plinov iz varnostnih razlogov ali pri nerutinskih pogojih obratovanja. |
| Leteči pepel | Delci iz zgorevalne komore ali delci, ki nastajajo v toku dimnih plinov, ki se prenašajo v dimnih plinih. |
| Ubežne emisije | Razpršene emisije iz „točkovnih“ virov. |
| Nevarni odpadki | Nevarni odpadki, kot so opredeljeni v točki 2 člena 3 Direktive 2008/98/ES. |
| Posredni izpust | Izpust, ki ni neposredni izpust. |
| Tekoči biorazgradljivi odpadki | Odpadki biološkega izvora z razmeroma visoko vsebnostjo vode (npr. vsebina ločevalnika maščob, organsko blato, odpadki iz gostinskih dejavnosti). |
| Večja posodobitev naprave | Večja sprememba zasnove ali tehnologije naprave z večjimi prilagoditvami ali zamenjavami procesnih tehnik in/ali tehnik za zmanjševanje emisij in s tem povezane opreme. |
| Mehansko-biološka obdelava | Obdelava mešanih trdnih odpadkov, pri kateri se mehanska obdelava kombinira z biološko obdelavo, kot je aerobna ali anaerobna obdelava. |
| Nova naprava | Nova naprava, za katero se prvič pridobi dovoljenje za obratovanje na mestu obrata po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolna nadomestitev naprave po objavi teh zaključkov o BAT. |
| Izhodni material | Obdelani odpadki, ki izstopijo iz naprave za obdelavo odpadkov. |
| Pastozni odpadek | Blato, ki ni sipko. |
| Redne meritve | Merjenje v določenih časovnih intervalih z uporabo ročnih ali avtomatiziranih metod. |
| Predelava | Predelava, kot je opredeljena v členu 3(15) Direktive 2008/98/ES. |
| Ponovno rafiniranje | Obdelave odpadnega olja, da iz njega nastane bazno olje. |
| Regeneracija | Obdelave in postopki, namenjeni predvsem temu, da obdelani materiali (npr. izrabljeno aktivno oglje ali izrabljeno topilo) znova postanejo primerni za podobno uporabo. |
| Občutljivi sprejemnik | Območja, ki potrebujejo posebno zaščito, kot so:






  — | stanovanjska območja; |

Uporabljeni izraz

Opredelitev

Splošni pojmi

Zajete emisije

Emisije onesnaževal v okolje skozi kakršen koli kanal, cev, odvodnik itd. To vključuje tudi emisije iz biofiltrov z odprtim zgornjim delom.

Stalne meritve

Meritve z „avtomatiziranimi merilnimi sistemi“, ki so trajno nameščeni na kraju postavitve.

Izjava o čistosti

Pisni dokument, ki ga predloži povzročitelj/imetnik odpadkov in ki potrjuje, da je zadevna prazna odpadna embalaža (npr. sodi, zabojniki) čista glede na merila za prevzem.

Razpršene emisije

Nezajete emisije (npr. prahu, organskih spojin, vonjav), ki lahko izvirajo iz „območnih“ virov (npr. rezervoarjev) ali „točkovnih“ virov (npr. cevnih prirobnic). To vključuje tudi emisije iz kompostiranja v vrstah na prostem.

Neposredni izpust

Izpust v sprejemno vodno telo brez nadaljnjega čiščenja odpadne vode.

Faktorji emisij

Številke, ki se lahko pomnožijo z znanimi podatki, kot so podatki o obratu/postopku ali podatki o pretoku, da se ocenijo emisije.

Obstoječa naprava

Naprava, ki ni nova.

Sežiganje plinov

Visokotemperaturna oksidacija za sežig gorljivih spojin odpadnih plinov iz industrijskih dejavnosti z odprtim plamenom. Sežiganje plinov se uporablja predvsem za izžiganje vnetljivih plinov iz varnostnih razlogov ali pri nerutinskih pogojih obratovanja.

Leteči pepel

Delci iz zgorevalne komore ali delci, ki nastajajo v toku dimnih plinov, ki se prenašajo v dimnih plinih.

Ubežne emisije

Razpršene emisije iz „točkovnih“ virov.

Nevarni odpadki

Nevarni odpadki, kot so opredeljeni v točki 2 člena 3 Direktive 2008/98/ES.

Posredni izpust

Izpust, ki ni neposredni izpust.

Tekoči biorazgradljivi odpadki

Odpadki biološkega izvora z razmeroma visoko vsebnostjo vode (npr. vsebina ločevalnika maščob, organsko blato, odpadki iz gostinskih dejavnosti).

Večja posodobitev naprave

Večja sprememba zasnove ali tehnologije naprave z večjimi prilagoditvami ali zamenjavami procesnih tehnik in/ali tehnik za zmanjševanje emisij in s tem povezane opreme.

Mehansko-biološka obdelava

Obdelava mešanih trdnih odpadkov, pri kateri se mehanska obdelava kombinira z biološko obdelavo, kot je aerobna ali anaerobna obdelava.

Nova naprava

Nova naprava, za katero se prvič pridobi dovoljenje za obratovanje na mestu obrata po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolna nadomestitev naprave po objavi teh zaključkov o BAT.

Izhodni material

Obdelani odpadki, ki izstopijo iz naprave za obdelavo odpadkov.

Pastozni odpadek

Blato, ki ni sipko.

Redne meritve

Merjenje v določenih časovnih intervalih z uporabo ročnih ali avtomatiziranih metod.

Predelava

Predelava, kot je opredeljena v členu 3(15) Direktive 2008/98/ES.

Ponovno rafiniranje

Obdelave odpadnega olja, da iz njega nastane bazno olje.

Regeneracija

Obdelave in postopki, namenjeni predvsem temu, da obdelani materiali (npr. izrabljeno aktivno oglje ali izrabljeno topilo) znova postanejo primerni za podobno uporabo.

Občutljivi sprejemnik

Območja, ki potrebujejo posebno zaščito, kot so:

—

stanovanjska območja;

| — | območja, na katerih se izvajajo človekove dejavnosti (npr. sosednja delovna mesta, šole, vrtci, rekreacijske površine, bolnišnice ali negovalni domovi). |
| --- | --- |

—

območja, na katerih se izvajajo človekove dejavnosti (npr. sosednja delovna mesta, šole, vrtci, rekreacijske površine, bolnišnice ali negovalni domovi).

Površinska zajezitev

Vlivanje tekočih ali muljastih odpadkov v jame, ribnike, lagune itd.

Obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo

Obdelava lesnih odpadkov, odpadnega olja, odpadne plastike, odpadnih topil itd., da se pridobi gorivo ali omogoči boljši izkoristek njegove kalorične vrednosti.

VFC

Hlapni fluoroogljiki (fluorirani ogljikovodiki): hlapne organske spojine, ki jih sestavljajo fluorirani ogljiki(ogljikovodiki), zlasti klorofluoroogljiki (CFC), klorofluoroogljikovodiki (HCFC) in fluoroogljikovodiki (HFC).

VHC

Hlapni ogljikovodiki: hlapne organske spojine, ki jih v celoti sestavljata vodik in ogljik (npr. etan, propan, izobutan, ciklopentan).

HOS

Hlapna organska spojina, kot je opredeljena v členu 3(45) Direktive 2010/75/EU.

Imetnik odpadkov

Imetnik odpadkov, kot je opredeljen v členu 3(6) Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4).

Vhodni odpadki

Vhodni odpadki, namenjeni obdelavi v napravi za obdelavo odpadkov.

Tekoči odpadki na vodni osnovi

Odpadki, ki jih sestavljajo vodne raztopine, kisline/baze ali blato, ki se lahko črpa (npr. emulzije, odpadne kisline, vodni morski odpadki), in ki niso tekoči biorazgradljivi odpadki.

Onesnaževala/parametri

AOX

Adsorbljivi organski halogeni, izraženi kot Cl, vključujejo adsorbljivi organski klor, brom in jod.

Arzen

Arzen, izražen kot As, vključuje vse anorganske in organske arzenove spojine, raztopljene ali vezane na delce.

BPK

Biokemijska potreba po kisiku Količina kisika, potrebna za biokemijsko oksidacijo organske in/ali anorganske snovi v ogljikov dioksid v petih (BPK5) ali sedmih (BPK7) dneh.

Kadmij

Kadmij, izražen kot Cd, vključuje vse anorganske in organske kadmijeve spojine, raztopljene ali vezane na delce.

CFC

Klorofluoroogljikovodiki: HOS, ki jih sestavljajo ogljik, klor in fluor.

Krom

Krom, izražen kot Cr, vključuje vse anorganske in organske kromove spojine, raztopljene ali vezane na delce.

Šestvalentni krom

Šestvalentni krom, izražen kot Cr(VI), vključuje vse kromove spojine, v katerih je krom v oksidacijskem stanju 6+.

KPK

Kemijska potreba po kisiku. Količina kisika, potrebna za popolno kemijsko oksidacijo organske snovi v ogljikov dioksid. KPK je kazalnik masne koncentracije organskih spojin.

Baker

Baker, izražen kot Cu, vključuje vse anorganske in organske bakrove spojine, raztopljene ali vezane na delce.

Cianid

Prosti cianid, izražen kot CN–.

Prah

Skupna količina delcev (v zraku).

HOI

Indeks ogljikovodikovega olja. Vsota spojin, ki se lahko ekstrahirajo v ogljikovodikovem topilu (vključno z dolgoverižnimi ali razvejanimi alifatskimi, alicikličnimi, aromatskimi ali alkilno substituiranimi aromatskimi ogljikovodiki).

HCl

Vse anorganske plinaste klorove spojine, izražene kot HCl.

HF

Vse anorganske plinaste fluorove spojine, izražene kot HF.

H2S

Vodikov sulfid. Karbonil sulfid in merkaptani niso vključeni.

Svinec

Svinec, izražen kot Pb, vključuje vse anorganske in organske svinčeve spojine, raztopljene ali vezane na delce.

Živo srebro

Živo srebro, izraženo kot Hg, vključuje elementarno živo srebro ter vse anorganske in organske živosrebrove spojine, plinaste, raztopljene ali vezane na delce.

NH3

Amoniak.

Nikelj

Nikelj, izražen kot Ni, vključuje vse anorganske in organske nikljeve spojine, raztopljene ali vezane na delce.

Koncentracija vonjav

Število evropskih enot vonjav (ouE) v enem kubičnem metru pri standardnih pogojih, izmerjeno z dinamično olfaktometrijo v skladu s standardom EN 13725.

PCB

Poliklorirani bifenil.

Dioksinu podobni PCB

Poliklorirani bifenili, kot so navedeni v Uredbi Komisije (ES) št. 199/2006 (5).

PCDD/F

Poliklorirani dibenzo-p-dioksini/furani.

PFOA

Perfluorooktanojska kislina.

PFOS

Perfluorooktansulfonska kislina.

Fenolni indeks

Vsota fenolnih spojin, izražena kot koncentracija fenola in izmerjena v skladu s standardom EN ISO 14402.

TOC

Skupni organski ogljik, izražen kot C (v vodi); vključuje vse organske spojine.

Skupni N

Skupni dušik, izražen kot N, vključuje prosti amoniak in amonijev dušik (NH4–N), nitritni dušik (NO2–N), nitratni dušik (NO3–N) in organsko vezan dušik.

Skupni P

Skupni fosfor, izražen kot P, vključuje vse anorganske in organske fosforjeve spojine, raztopljene ali vezane na delce.

TSS

Skupne suspendirane trdne snovi. Masna koncentracija vseh suspendiranih trdnih snovi (v vodi), izmerjena s filtracijo prek filtrov iz steklenih vlaken in gravimetrijo.

Skupni hlapni organski ogljik (TVOC)

Skupni hlapni organski ogljik, izražen kot C (v zraku).

Cink

Cink, izražen kot Zn, vključuje vse anorganske in organske cinkove spojine, raztopljene ali vezane na delce.

V teh zaključkih o BAT se uporabljajo naslednje kratice:

| Kratica | Opredelitev |
| --- | --- |
| EMS | Sistem ravnanja z okoljem |
| EoLVs | Izrabljena vozila (kot so opredeljena v členu 2(2) Direktive 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6)). |
| HEPA | Visokoučinkoviti zračni filter za delce |
| IBC | Vsebnik za razsuti tovor, srednje velik |
| LDAR | Program za odkrivanje in odpravo puščanja |
| LEV | Lokalni izpušni prezračevalni sistem |
| POP | Obstojno organsko onesnaževalo (kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 850/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (7)) |
| OEEO | Odpadna električna in elektronska oprema (kot je opredeljena v členu 3(1) Direktive 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8)) |

Kratica

Opredelitev

EMS

Sistem ravnanja z okoljem

EoLVs

Izrabljena vozila (kot so opredeljena v členu 2(2) Direktive 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6)).

HEPA

Visokoučinkoviti zračni filter za delce

IBC

Vsebnik za razsuti tovor, srednje velik

LDAR

Program za odkrivanje in odpravo puščanja

LEV

Lokalni izpušni prezračevalni sistem

POP

Obstojno organsko onesnaževalo (kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 850/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (7))

OEEO

Odpadna električna in elektronska oprema (kot je opredeljena v členu 3(1) Direktive 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8))

SPLOŠNE UGOTOVITVE

Najboljše razpoložljive tehnike

Tehnike, navedene in opisane v teh zaključkih o BAT, niso niti zavezujoče niti izčrpne. Uporabljajo se lahko druge tehnike, s katerimi se zagotovi vsaj enakovredna stopnja varstva okolja.

Če ni navedeno drugače, se zaključki o BAT uporabljajo za vse naprave, ki so predmet teh zaključkov.

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v zrak

Če ni navedeno drugače, se ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v zrak, navedene v teh zaključkih o BAT, nanašajo na koncentracije (masa izpuščenih snovi na prostornino odpadnega plina) pri standardnih pogojih: suh plin pri temperaturi 273,15 K in tlaku 101,3 kPa, brez popravka za vsebnost kisika in izraženo νμg/Nm3 ali mg/Nm3.

Za čas povprečenja ravni emisij, povezanih z BAT, za emisije v zrak, se uporabljajo naslednje opredelitve.

| Vrsta meritve | Čas povprečenja | Opredelitev |
| --- | --- | --- |
| Stalno | Dnevno povprečje | Povprečje v enodnevnem obdobju na podlagi veljavnih urnih in polurnih povprečij. |
| Redno | Povprečje v obdobju vzorčenja | Povprečna vrednost treh zaporednih meritev, pri čemer vsako traja vsaj 30 minut (9). |

Vrsta meritve

Čas povprečenja

Opredelitev

Stalno

Dnevno povprečje

Povprečje v enodnevnem obdobju na podlagi veljavnih urnih in polurnih povprečij.

Redno

Povprečje v obdobju vzorčenja

Povprečna vrednost treh zaporednih meritev, pri čemer vsako traja vsaj 30 minut (9).

Pri stalnem merjenju so lahko ravni emisij, povezane z BAT, izražene kot dnevna povprečja.

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v vodo

Če ni navedeno drugače, se ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v vodo, navedene v teh zaključkih o BAT, nanašajo na koncentracije (masa izpuščenih snovi na prostornino vode), izražene pa so v μg/l ali mg/l.

Če ni navedeno drugače, se časi povprečenja v zvezi z ravnmi emisij, povezanih z BAT, nanašajo na enega od naslednjih dveh primerov:

| — | v primeru stalnega izpusta na dnevne povprečne vrednosti, tj. 24-urne pretočno sorazmerne sestavljene vzorce; |
| --- | --- |

—

v primeru stalnega izpusta na dnevne povprečne vrednosti, tj. 24-urne pretočno sorazmerne sestavljene vzorce;

| — | v primeru šaržnega izpusta na povprečne vrednosti med trajanjem izpusta, odvzete kot pretočno sorazmerni sestavljeni vzorci, ali, če je iztok ustrezno zmešan in homogen, naključni vzorec, odvzet pred izpustom. |
| --- | --- |

—

v primeru šaržnega izpusta na povprečne vrednosti med trajanjem izpusta, odvzete kot pretočno sorazmerni sestavljeni vzorci, ali, če je iztok ustrezno zmešan in homogen, naključni vzorec, odvzet pred izpustom.

Časovno sorazmerni sestavljeni vzorci se lahko uporabijo, če je dokazana zadostna stabilnost pretoka.

Vse ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v vodo veljajo na točki, kjer emisija zapusti obrat.

Učinkovitost zmanjšanja emisij

Izračun povprečne učinkovitosti zmanjšanja emisij, naveden v teh zaključkih o BAT (glej preglednico 6.1), za KPK in skupni organski ogljik ne vključuje začetnih faz obdelave, namenjenih ločevanju celotne vsebnosti organskih snovi v tekočih odpadkih na vodni osnovi, kot so izparevanje-kondenzacija, razbijanje emulzije ali ločevanje faz.

1.   SPLOŠNI ZAKLJUČKI O BAT

1.1   Splošna okoljska učinkovitost

BAT 1. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je uvedba in izvajanje sistema ravnanja z okoljem, ki vključuje vse naslednje elemente:

| I. | zavezanost vodstva, vključno z najvišjim vodstvom; |
| --- | --- |

I.

zavezanost vodstva, vključno z najvišjim vodstvom;

| II. | opredelitev okoljske politike, ki vključuje stalno izboljševanje okoljske učinkovitosti obrata, ki jo zagotavlja vodstvo; |
| --- | --- |

II.

opredelitev okoljske politike, ki vključuje stalno izboljševanje okoljske učinkovitosti obrata, ki jo zagotavlja vodstvo;

| III. | načrtovanje in pripravo potrebnih postopkov in ciljev v povezavi s finančnim načrtovanjem in naložbami; |
| --- | --- |

III.

načrtovanje in pripravo potrebnih postopkov in ciljev v povezavi s finančnim načrtovanjem in naložbami;

| IV. | izvajanje postopkov, pri katerih je posebna pozornost namenjena:






  (a) | strukturi in odgovornosti, |
| --- | --- | --- |

IV.

izvajanje postopkov, pri katerih je posebna pozornost namenjena:

(a)

strukturi in odgovornosti,

| (b) | zaposlovanju, usposabljanju, ozaveščanju in usposobljenosti, |
| --- | --- |

(b)

zaposlovanju, usposabljanju, ozaveščanju in usposobljenosti,

| (c) | komunikaciji, |
| --- | --- |

(c)

komunikaciji,

| (d) | vključevanju zaposlenih, |
| --- | --- |

(d)

vključevanju zaposlenih,

| (e) | dokumentaciji, |
| --- | --- |

(e)

dokumentaciji,

| (f) | učinkovitemu vodenju procesov, |
| --- | --- |

(f)

učinkovitemu vodenju procesov,

| (g) | programom vzdrževanja, |
| --- | --- |

(g)

programom vzdrževanja,

| (h) | pripravljenosti in ukrepanju v sili, |
| --- | --- |

(h)

pripravljenosti in ukrepanju v sili,

| (i) | ohranjanju skladnosti z okoljsko zakonodajo; |
| --- | --- |

(i)

ohranjanju skladnosti z okoljsko zakonodajo;

| V. | preverjanje učinkovitosti in izvajanje popravnih ukrepov, pri čemer je posebna pozornost namenjena:






  (a) | spremljanju in merjenju (glej tudi referenčni dokument JRC o spremljanju emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah (ROM)), |
| --- | --- | --- |

V.

preverjanje učinkovitosti in izvajanje popravnih ukrepov, pri čemer je posebna pozornost namenjena:

(a)

spremljanju in merjenju (glej tudi referenčni dokument JRC o spremljanju emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah (ROM)),

| (b) | popravnim in preventivnim ukrepom, |
| --- | --- |

(b)

popravnim in preventivnim ukrepom,

| (c) | vodenju evidenc, |
| --- | --- |

(c)

vodenju evidenc,

| (d) | neodvisnim (kjer je izvedljivo) notranjim ali zunanjim presojam, da se ugotovi, ali je sistem ravnanja z okoljem skladen z načrtovano ureditvijo ter ali se ustrezno izvaja in vzdržuje; |
| --- | --- |

(d)

neodvisnim (kjer je izvedljivo) notranjim ali zunanjim presojam, da se ugotovi, ali je sistem ravnanja z okoljem skladen z načrtovano ureditvijo ter ali se ustrezno izvaja in vzdržuje;

| VI. | pregled sistema ravnanja z okoljem ter njegove stalne ustreznosti, primernosti in učinkovitosti, ki ga izvaja najvišje vodstvo; |
| --- | --- |

VI.

pregled sistema ravnanja z okoljem ter njegove stalne ustreznosti, primernosti in učinkovitosti, ki ga izvaja najvišje vodstvo;

| VII. | spremljanje razvoja čistejših tehnologij; |
| --- | --- |

VII.

spremljanje razvoja čistejših tehnologij;

| VIII. | upoštevanje okoljskih vplivov morebitne razgradnje naprave v fazi načrtovanja nove naprave in v njeni celotni obratovalni dobi; |
| --- | --- |

VIII.

upoštevanje okoljskih vplivov morebitne razgradnje naprave v fazi načrtovanja nove naprave in v njeni celotni obratovalni dobi;

| IX. | redno uporabo sektorskih primerjalnih analiz; |
| --- | --- |

IX.

redno uporabo sektorskih primerjalnih analiz;

| X. | upravljanje tokov odpadkov (glej BAT 2); |
| --- | --- |

X.

upravljanje tokov odpadkov (glej BAT 2);

| XI. | popis tokov odpadnih voda in plinov (glej BAT 3); |
| --- | --- |

XI.

popis tokov odpadnih voda in plinov (glej BAT 3);

| XII. | načrt ravnanja z ostanki (glej opis v oddelku 6.5); |
| --- | --- |

XII.

načrt ravnanja z ostanki (glej opis v oddelku 6.5);

| XIII. | načrt za obvladovanje nesreč (glej opis v oddelku 6.5); |
| --- | --- |

XIII.

načrt za obvladovanje nesreč (glej opis v oddelku 6.5);

| XIV. | načrt za obvladovanje vonjav (glej BAT 12); |
| --- | --- |

XIV.

načrt za obvladovanje vonjav (glej BAT 12);

| XV. | načrt za obvladovanje hrupa in tresljajev (glej BAT 17). |
| --- | --- |

XV.

načrt za obvladovanje hrupa in tresljajev (glej BAT 17).

Ustreznost

Področje uporabe (npr. raven podrobnosti) in vrsta sistema ravnanja z okoljem (npr. standardizirani ali nestandardizirani sistem) sta običajno povezana z vrsto, obsegom in kompleksnostjo obrata ter njegovimi morebitnimi vplivi na okolje (ki so odvisni tudi od vrste in količine obdelanih odpadkov).

BAT 2. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti naprave je uporaba vseh spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Vzpostavitev in izvajanje postopkov za opredelitev in predhodni prevzem odpadkov | Namen teh postopkov je zagotoviti tehnično (in zakonsko) ustreznost postopkov obdelave odpadkov za določeno vrsto odpadkov pred prispetjem odpadkov v napravo. Vključujejo postopke za zbiranje informacij o vhodnih odpadkih, lahko pa tudi vzorčenje in opredelitev odpadkov, da se pridobijo zadostne informacije o njihovi sestavi. Postopki predhodnega prevzema odpadkov temeljijo na tveganju, pri čemer se upoštevajo na primer nevarne lastnosti odpadkov, tveganja, ki jih odpadki povzročajo z vidika varnosti postopkov, varnosti pri delu in vplivov na okolje, ter informacije, ki jih zagotovijo prejšnji imetniki odpadkov. |
| b. | Vzpostavitev in izvajanje postopkov prevzema odpadkov | Namen postopkov prevzema je potrditi značilnosti odpadkov, kot so bile opredeljene v fazi predhodnega prevzema. S temi postopki se opredelijo elementi, ki jih je treba preveriti ob prispetju odpadkov v napravo, ter merila za prevzem in zavrnitev odpadkov. Vključujejo lahko vzorčenje, pregled in analizo odpadkov. Postopki prevzema odpadkov temeljijo na tveganju, pri čemer se upoštevajo na primer nevarne lastnosti odpadkov, tveganja, ki jih odpadki povzročajo z vidika varnosti postopkov, varnosti pri delu in vplivov na okolje, ter informacije, ki jih zagotovijo prejšnji imetniki odpadkov. |
| c. | Vzpostavitev in izvajanje sistema in popisa za sledenje odpadkov | Namen sistema in popisa za sledenje odpadkov je slediti lokaciji in količini odpadkov v napravi. V navedenem popisu so shranjene vse informacije, ustvarjene med postopki predhodnega prevzema (npr. datum prispetja v napravo in številka odpadka, informacije o prejšnjih imetnikih, rezultati analize pred prevzemom in ob prevzemu, predvidena pot obdelave, vrsta in količina odpadkov, shranjenih na lokaciji, vključno z vsemi opredeljenimi dejavniki tveganja), prevzemom, skladiščenjem, obdelavo in/ali odvozom odpadkov z lokacije. Sistem za sledenje odpadkov temelji na tveganju, pri čemer se upoštevajo na primer nevarne lastnosti odpadkov, tveganja, ki jih odpadki povzročajo z vidika varnosti postopkov, varnosti pri delu in vplivov na okolje, ter informacije, ki jih zagotovijo prejšnji imetniki odpadkov. |
| d. | Vzpostavitev in izvajanje sistema upravljanja kakovosti izhodnega materiala. | Ta tehnika vključuje vzpostavitev in izvajanje sistema upravljanja kakovosti izhodnega materiala za zagotovitev, da izhodni material po obdelavi ustreza pričakovanjem, npr. z uporabo veljavnih standardov EN. Ta sistem upravljanja omogoča tudi spremljanje in optimizacijo obdelave odpadkov, v ta namen pa lahko vključuje analizo snovnih tokov zadevnih komponent med celotno obdelavo odpadkov. Uporaba analize snovnih tokov temelji na tveganju, pri čemer se upoštevajo na primer nevarne lastnosti odpadkov, tveganja, ki jih odpadki povzročajo z vidika varnosti postopkov, varnosti pri delu in vplivov na okolje, ter informacije, ki jih zagotovijo prejšnji imetniki odpadkov. |
| e. | Zagotavljanje ločevanja odpadkov | Odpadki se ločijo glede na njihove lastnosti, da se omogočita lažja in okoljsko varnejša skladiščenje in obdelava. Ločevanje odpadkov temelji na fizičnem ločevanju odpadkov in postopkih za opredelitev, kdaj in kje se odpadki skladiščijo. |
| f. | Zagotavljanje združljivosti odpadkov pred njihovim mešanjem ali združevanjem | Združljivost se zagotavlja z nizom ukrepov preverjanja in testov, da se odkrijejo vse neželene in/ali potencialno nevarne kemijske reakcije med odpadki (npr. polimerizacija, razvijanje plina, eksotermna reakcija, razgradnja, kristalizacija, obarjanje) med mešanjem, združevanjem ali izvajanjem drugih postopkov obdelave. Testi združljivosti temeljijo na tveganju, pri čemer se upoštevajo na primer nevarne lastnosti odpadkov, tveganja, ki jih odpadki povzročajo z vidika varnosti postopkov, varnosti pri delu in vplivov na okolje, ter informacije, ki jih zagotovijo prejšnji imetniki odpadkov. |
| g. | Sortiranje vhodnih trdnih odpadkov | S sortiranjem vhodnih trdnih odpadkov (10) se prepreči prisotnost nezaželenega materiala v poznejših postopkih obdelave odpadkov. To lahko vključuje:






  — | ročno ločevanje z vizualnimi pregledi; |

Tehnika

Opis

a.

Vzpostavitev in izvajanje postopkov za opredelitev in predhodni prevzem odpadkov

Namen teh postopkov je zagotoviti tehnično (in zakonsko) ustreznost postopkov obdelave odpadkov za določeno vrsto odpadkov pred prispetjem odpadkov v napravo. Vključujejo postopke za zbiranje informacij o vhodnih odpadkih, lahko pa tudi vzorčenje in opredelitev odpadkov, da se pridobijo zadostne informacije o njihovi sestavi. Postopki predhodnega prevzema odpadkov temeljijo na tveganju, pri čemer se upoštevajo na primer nevarne lastnosti odpadkov, tveganja, ki jih odpadki povzročajo z vidika varnosti postopkov, varnosti pri delu in vplivov na okolje, ter informacije, ki jih zagotovijo prejšnji imetniki odpadkov.

b.

Vzpostavitev in izvajanje postopkov prevzema odpadkov

Namen postopkov prevzema je potrditi značilnosti odpadkov, kot so bile opredeljene v fazi predhodnega prevzema. S temi postopki se opredelijo elementi, ki jih je treba preveriti ob prispetju odpadkov v napravo, ter merila za prevzem in zavrnitev odpadkov. Vključujejo lahko vzorčenje, pregled in analizo odpadkov. Postopki prevzema odpadkov temeljijo na tveganju, pri čemer se upoštevajo na primer nevarne lastnosti odpadkov, tveganja, ki jih odpadki povzročajo z vidika varnosti postopkov, varnosti pri delu in vplivov na okolje, ter informacije, ki jih zagotovijo prejšnji imetniki odpadkov.

c.

Vzpostavitev in izvajanje sistema in popisa za sledenje odpadkov

Namen sistema in popisa za sledenje odpadkov je slediti lokaciji in količini odpadkov v napravi. V navedenem popisu so shranjene vse informacije, ustvarjene med postopki predhodnega prevzema (npr. datum prispetja v napravo in številka odpadka, informacije o prejšnjih imetnikih, rezultati analize pred prevzemom in ob prevzemu, predvidena pot obdelave, vrsta in količina odpadkov, shranjenih na lokaciji, vključno z vsemi opredeljenimi dejavniki tveganja), prevzemom, skladiščenjem, obdelavo in/ali odvozom odpadkov z lokacije. Sistem za sledenje odpadkov temelji na tveganju, pri čemer se upoštevajo na primer nevarne lastnosti odpadkov, tveganja, ki jih odpadki povzročajo z vidika varnosti postopkov, varnosti pri delu in vplivov na okolje, ter informacije, ki jih zagotovijo prejšnji imetniki odpadkov.

d.

Vzpostavitev in izvajanje sistema upravljanja kakovosti izhodnega materiala.

Ta tehnika vključuje vzpostavitev in izvajanje sistema upravljanja kakovosti izhodnega materiala za zagotovitev, da izhodni material po obdelavi ustreza pričakovanjem, npr. z uporabo veljavnih standardov EN. Ta sistem upravljanja omogoča tudi spremljanje in optimizacijo obdelave odpadkov, v ta namen pa lahko vključuje analizo snovnih tokov zadevnih komponent med celotno obdelavo odpadkov. Uporaba analize snovnih tokov temelji na tveganju, pri čemer se upoštevajo na primer nevarne lastnosti odpadkov, tveganja, ki jih odpadki povzročajo z vidika varnosti postopkov, varnosti pri delu in vplivov na okolje, ter informacije, ki jih zagotovijo prejšnji imetniki odpadkov.

e.

Zagotavljanje ločevanja odpadkov

Odpadki se ločijo glede na njihove lastnosti, da se omogočita lažja in okoljsko varnejša skladiščenje in obdelava. Ločevanje odpadkov temelji na fizičnem ločevanju odpadkov in postopkih za opredelitev, kdaj in kje se odpadki skladiščijo.

f.

Zagotavljanje združljivosti odpadkov pred njihovim mešanjem ali združevanjem

Združljivost se zagotavlja z nizom ukrepov preverjanja in testov, da se odkrijejo vse neželene in/ali potencialno nevarne kemijske reakcije med odpadki (npr. polimerizacija, razvijanje plina, eksotermna reakcija, razgradnja, kristalizacija, obarjanje) med mešanjem, združevanjem ali izvajanjem drugih postopkov obdelave. Testi združljivosti temeljijo na tveganju, pri čemer se upoštevajo na primer nevarne lastnosti odpadkov, tveganja, ki jih odpadki povzročajo z vidika varnosti postopkov, varnosti pri delu in vplivov na okolje, ter informacije, ki jih zagotovijo prejšnji imetniki odpadkov.

g.

Sortiranje vhodnih trdnih odpadkov

S sortiranjem vhodnih trdnih odpadkov (10) se prepreči prisotnost nezaželenega materiala v poznejših postopkih obdelave odpadkov. To lahko vključuje:

—

ročno ločevanje z vizualnimi pregledi;

| — | ločevanje železnih kovin, neželeznih kovin ali vseh kovin; |
| --- | --- |

—

ločevanje železnih kovin, neželeznih kovin ali vseh kovin;

| — | optično ločevanje, npr. z bližnjeinfrardečo spektroskopijo ali rentgenskimi sistemi; |
| --- | --- |

—

optično ločevanje, npr. z bližnjeinfrardečo spektroskopijo ali rentgenskimi sistemi;

| — | ločevanje na podlagi gostote, npr. z zračnim klasiranjem, rezervoarji za težkotekočinsko separacijo, vibracijskimi mizami; |
| --- | --- |

—

ločevanje na podlagi gostote, npr. z zračnim klasiranjem, rezervoarji za težkotekočinsko separacijo, vibracijskimi mizami;

| — | ločevanje po velikosti s presejanjem/sejanjem. |
| --- | --- |

—

ločevanje po velikosti s presejanjem/sejanjem.

BAT 3. Najboljša razpoložljiva tehnika za omogočanje zmanjšanja emisij v vodo in zrak je vzpostavitev in vodenje popisa tokov odpadnih voda in plinov v okviru sistema ravnanja z okoljem (glej BAT 1), ki vključuje vse naslednje elemente:

| (i) | informacije o lastnosti odpadkov, namenjenih za obdelavo, in postopkih obdelave odpadkov, vključno s:






  (a) | poenostavljenimi diagrami poteka procesov, ki prikazujejo izvor emisij, |
| --- | --- | --- |

(i)

informacije o lastnosti odpadkov, namenjenih za obdelavo, in postopkih obdelave odpadkov, vključno s:

(a)

poenostavljenimi diagrami poteka procesov, ki prikazujejo izvor emisij,

| (b) | opisi v proces vključenih tehnik ter čiščenja odpadnih voda in plinov pri viru, vključno z njihovo učinkovitostjo; |
| --- | --- |

(b)

opisi v proces vključenih tehnik ter čiščenja odpadnih voda in plinov pri viru, vključno z njihovo učinkovitostjo;

| (ii) | informacije o značilnostih tokov odpadnih voda, kot so:






  (a) | povprečne vrednosti in spremenljivost pretoka, vrednosti pH, temperature in prevodnosti, |
| --- | --- | --- |

(ii)

informacije o značilnostih tokov odpadnih voda, kot so:

(a)

povprečne vrednosti in spremenljivost pretoka, vrednosti pH, temperature in prevodnosti,

| (b) | povprečna koncentracija in obremenitve zaradi zadevnih onesnaževal/parametrov in njihove spremenljivosti (npr. KPK/TOC, vrste dušika, fosfor, kovine, prednostne snovi/mikroonesnaževala), |
| --- | --- |

(b)

povprečna koncentracija in obremenitve zaradi zadevnih onesnaževal/parametrov in njihove spremenljivosti (npr. KPK/TOC, vrste dušika, fosfor, kovine, prednostne snovi/mikroonesnaževala),

| (c) | podatki o biološki odstranljivosti (npr. BPK, razmerje BPK/KPK, Zahn-Wellensov preskus, potencial biološke inhibicije (npr. inhibicija aktivnega blata)) (glej BAT 52); |
| --- | --- |

(c)

podatki o biološki odstranljivosti (npr. BPK, razmerje BPK/KPK, Zahn-Wellensov preskus, potencial biološke inhibicije (npr. inhibicija aktivnega blata)) (glej BAT 52);

| (iii) | informacije o značilnosti tokov odpadnih plinov, kot so:






  (a) | povprečne vrednosti in spremenljivost pretoka in temperature, |
| --- | --- | --- |

(iii)

informacije o značilnosti tokov odpadnih plinov, kot so:

(a)

povprečne vrednosti in spremenljivost pretoka in temperature,

| (b) | povprečna koncentracija in obremenitve zaradi zadevnih snovi in njihove spremenljivosti (npr. organskih spojin, obstojnih organskih onesnaževal, kot so PCB), |
| --- | --- |

(b)

povprečna koncentracija in obremenitve zaradi zadevnih snovi in njihove spremenljivosti (npr. organskih spojin, obstojnih organskih onesnaževal, kot so PCB),

| (c) | vnetljivost, spodnja in zgornja meja eksplozivnosti, reaktivnost, |
| --- | --- |

(c)

vnetljivost, spodnja in zgornja meja eksplozivnosti, reaktivnost,

| (d) | prisotnost drugih snovi, ki lahko vplivajo na sistem za čiščenje odpadnih plinov ali varnost naprave (npr. kisik, dušik, vodna para, prah). |
| --- | --- |

(d)

prisotnost drugih snovi, ki lahko vplivajo na sistem za čiščenje odpadnih plinov ali varnost naprave (npr. kisik, dušik, vodna para, prah).

Ustreznost

Področje uporabe (npr. raven podrobnosti) in vrsta popisa bosta običajno povezana z vrsto, obsegom in kompleksnostjo obrata ter njegovimi morebitnimi vplivi na okolje (ki so odvisni tudi od vrste in količine obdelanih odpadkov).

BAT 4. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje okoljskega tveganja, povezanega s skladiščenjem odpadkov, je uporaba vseh spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| a. | Optimizirana lokacija skladiščenja | To vključuje tehnike, kot so:






  — | čim večja oddaljenost lokacije skladišča – kot je to tehnično in ekonomsko mogoče – od občutljivih sprejemnikov, vodotokov itd.; |

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Optimizirana lokacija skladiščenja

To vključuje tehnike, kot so:

—

čim večja oddaljenost lokacije skladišča – kot je to tehnično in ekonomsko mogoče – od občutljivih sprejemnikov, vodotokov itd.;

| — | izbira take lokacije skladišča, da se prepreči ali čim bolj zmanjša nepotrebno ravnanje z odpadki v napravi (npr. dvakratno ali večkratno ravnanje z istimi odpadki ali nepotrebno dolge razdalje pri prevozu na lokaciji). |
| --- | --- |

—

izbira take lokacije skladišča, da se prepreči ali čim bolj zmanjša nepotrebno ravnanje z odpadki v napravi (npr. dvakratno ali večkratno ravnanje z istimi odpadki ali nepotrebno dolge razdalje pri prevozu na lokaciji).

Splošno ustrezna za nove naprave.

b.

Ustrezna skladiščna zmogljivost

Sprejeti so ukrepi za preprečevanje kopičenja odpadkov, kot so:

| — | jasna določitev največje skladiščne zmogljivosti, ki se ne preseže, pri čemer se upoštevajo značilnosti odpadkov (npr. glede nevarnosti požara) in obdelovalna zmogljivost; |
| --- | --- |

—

jasna določitev največje skladiščne zmogljivosti, ki se ne preseže, pri čemer se upoštevajo značilnosti odpadkov (npr. glede nevarnosti požara) in obdelovalna zmogljivost;

| — | redno preverjanje količine skladiščenih odpadkov glede na največjo dovoljeno skladiščno zmogljivost; |
| --- | --- |

—

redno preverjanje količine skladiščenih odpadkov glede na največjo dovoljeno skladiščno zmogljivost;

| — | jasna določitev najdaljšega zadrževalnega časa odpadkov. |
| --- | --- |

—

jasna določitev najdaljšega zadrževalnega časa odpadkov.

Splošno ustrezna.

c.

Varni postopki skladiščenja

To vključuje ukrepe, kot so:

| — | jasno dokumentiranje in označevanje opreme, ki se uporablja za natovarjanje, raztovarjanje in skladiščenje odpadkov; |
| --- | --- |

—

jasno dokumentiranje in označevanje opreme, ki se uporablja za natovarjanje, raztovarjanje in skladiščenje odpadkov;

| — | zaščita odpadkov, za katere je znano, da so občutljivi na vročino, svetlobo, zrak, vodo itd., pred takimi pogoji v okolju; |
| --- | --- |

—

zaščita odpadkov, za katere je znano, da so občutljivi na vročino, svetlobo, zrak, vodo itd., pred takimi pogoji v okolju;

| — | varno shranjevanje zabojnikov in sodov, ki morajo ustrezati namenu. |
| --- | --- |

—

varno shranjevanje zabojnikov in sodov, ki morajo ustrezati namenu.

d.

Ločeno območje, namenjeno skladiščenju pakiranih nevarnih odpadkov in ravnanju z njimi

Skladiščenje pakiranih nevarnih odpadkov in ravnanje z njimi po potrebi potekata na za to namenjenem območju.

BAT 5. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje okoljskega tveganja, povezanega z ravnanjem z odpadki in njihovim prenosom, je vzpostavitev in izvajanje postopkov prenosa odpadkov.

Opis

Postopki ravnanja z odpadki in njihovega prenosa so namenjeni zagotovitvi, da sta ravnanje z odpadki in njihov prenos do skladiščenja oziroma obdelave varna. Vključujejo naslednje elemente:

| — | usposobljeno osebje za ravnanje z odpadki in njihov prenos; |
| --- | --- |

—

usposobljeno osebje za ravnanje z odpadki in njihov prenos;

| — | ustrezno dokumentiranje ravnanja z odpadki in njihovega prenosa, njuna potrditev pred izvedbo in preverjanje po izvedbi; |
| --- | --- |

—

ustrezno dokumentiranje ravnanja z odpadki in njihovega prenosa, njuna potrditev pred izvedbo in preverjanje po izvedbi;

| — | sprejetje ukrepov za preprečevanje, odkrivanje in zajezitev razlitij; |
| --- | --- |

—

sprejetje ukrepov za preprečevanje, odkrivanje in zajezitev razlitij;

| — | sprejetje previdnostnih ukrepov glede obratovanja in zasnove ob mešanju ali združevanju odpadkov (npr. sesanje prašnih/praškastih odpadkov). |
| --- | --- |

—

sprejetje previdnostnih ukrepov glede obratovanja in zasnove ob mešanju ali združevanju odpadkov (npr. sesanje prašnih/praškastih odpadkov).

Postopki ravnanja in prenosa temeljijo na tveganju, pri čemer se upoštevajo verjetnost nesreč in incidentov ter njihovi vplivi na okolje.

1.2   Spremljanje

BAT 6. Najboljša razpoložljiva tehnika za zadevne emisije v vodo, kot so opredeljene v popisu tokov odpadnih voda (glej BAT 3), je spremljanje ključnih procesnih parametrov (pretoka, vrednosti pH, temperature, prevodnosti in BPK odpadnih voda) na ključnih lokacijah (npr. na vtoku v predčiščenje in/ali iztoku iz predčiščenja, na vtoku v končno čiščenje, na točki, kjer emisija zapusti obrat).

BAT 7. Najboljša razpoložljiva tehnika je vsaj tako pogosto spremljanje emisij v vodo, kot je navedeno spodaj, v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

| Snov/parameter | Standardi | Postopek obdelave odpadkov | Najmanjša pogostost spremljanja (11)
   (12) | Spremljanje v povezavi z |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Adsorbljivi organski halogeni (AOX) (13)
   (14) | EN ISO 9562 | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na dan | BAT 20 |
| Benzen, toluen, etilbenzen, ksilen (BTEX) (13)
   (14) | EN ISO 15680 | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na mesec |
| Kemijska potreba po kisiku (KPK) (15)
   (16) | Standard EN ni na voljo | Vse obdelave odpadkov, razen obdelave tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na mesec |
| Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na dan |
| Prosti cianid (CN–) (13)
   (14) | Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 14403-1 in -2) | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na dan |
| Indeks ogljikovodikovega olja (HOI) (14) | EN ISO 9377-2 | Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih | Enkrat na mesec |
| Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC |
| Ponovno rafiniranje odpadnega olja |
| Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo |
| Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo |
| Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na dan |
| Arzen (As), kadmij (Cd), krom (Cr), baker (Cu), nikelj (Ni), svinec (Pb), cink (Zn) (13)
   (14) | Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) | Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih | Enkrat na mesec |
| Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC |
| Mehansko-biološka obdelava odpadkov |
| Ponovno rafiniranje odpadnega olja |
| Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo |
| Fizikalno-kemijska obdelava trdnih in/ali pastoznih odpadkov |
| Regeneracija izrabljenih topil |
| Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo |
| Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na dan |
| Mangan (Mn) (13)
   (14) | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na dan |
| Šestvalentni krom (Cr(VI)) (13)
   (14) | Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 10304-3, EN ISO 23913) | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na dan |
| Živo srebro (Hg) (13)
   (14) | Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 17852, EN ISO 12846) | Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih | Enkrat na mesec |
| Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC |
| Mehansko-biološka obdelava odpadkov |
| Ponovno rafiniranje odpadnega olja |
| Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo |
| Fizikalno-kemijska obdelava trdnih in/ali pastoznih odpadkov |
| Regeneracija izrabljenih topil |
| Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo |
| Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na dan |
| PFOA (13) | Standard EN ni na voljo | Vse obdelave odpadkov | Enkrat na šest mesecev |
| PFOS (13) |
| Fenolni indeks (16) | EN ISO 14402 | Ponovno rafiniranje odpadnega olja | Enkrat na mesec |
| Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo |
| Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na dan |
| Skupni dušik (skupni N) (16) | EN 12260, EN ISO 11905-1 | Biološka obdelava odpadkov | Enkrat na mesec |
| Ponovno rafiniranje odpadnega olja |
| Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na dan |
| Skupni organski ogljik (15)
   (16) | EN 1484 | Vse obdelave odpadkov, razen obdelave tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na mesec |
| Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na dan |
| Skupni fosfor (skupni P) (16) | Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 15681-1 in -2, EN ISO 6878, EN ISO 11885) | Biološka obdelava odpadkov | Enkrat na mesec |
| Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na dan |
| Skupne suspendirane trdne snovi (16) | EN 872 | Vse obdelave odpadkov, razen obdelave tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na mesec |
| Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi | Enkrat na dan |

Snov/parameter

Standardi

Postopek obdelave odpadkov

Najmanjša pogostost spremljanja (11)
   (12)

Spremljanje v povezavi z

Adsorbljivi organski halogeni (AOX) (13)
   (14)

EN ISO 9562

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na dan

BAT 20

Benzen, toluen, etilbenzen, ksilen (BTEX) (13)
   (14)

EN ISO 15680

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na mesec

Kemijska potreba po kisiku (KPK) (15)
   (16)

Standard EN ni na voljo

Vse obdelave odpadkov, razen obdelave tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na mesec

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na dan

Prosti cianid (CN–) (13)
   (14)

Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 14403-1 in -2)

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na dan

Indeks ogljikovodikovega olja (HOI) (14)

EN ISO 9377-2

Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih

Enkrat na mesec

Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC

Ponovno rafiniranje odpadnega olja

Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo

Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na dan

Arzen (As), kadmij (Cd), krom (Cr), baker (Cu), nikelj (Ni), svinec (Pb), cink (Zn) (13)
   (14)

Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih

Enkrat na mesec

Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC

Mehansko-biološka obdelava odpadkov

Ponovno rafiniranje odpadnega olja

Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo

Fizikalno-kemijska obdelava trdnih in/ali pastoznih odpadkov

Regeneracija izrabljenih topil

Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na dan

Mangan (Mn) (13)
   (14)

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na dan

Šestvalentni krom (Cr(VI)) (13)
   (14)

Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 10304-3, EN ISO 23913)

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na dan

Živo srebro (Hg) (13)
   (14)

Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 17852, EN ISO 12846)

Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih

Enkrat na mesec

Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC

Mehansko-biološka obdelava odpadkov

Ponovno rafiniranje odpadnega olja

Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo

Fizikalno-kemijska obdelava trdnih in/ali pastoznih odpadkov

Regeneracija izrabljenih topil

Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na dan

PFOA (13)

Standard EN ni na voljo

Vse obdelave odpadkov

Enkrat na šest mesecev

PFOS (13)

Fenolni indeks (16)

EN ISO 14402

Ponovno rafiniranje odpadnega olja

Enkrat na mesec

Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na dan

Skupni dušik (skupni N) (16)

EN 12260, EN ISO 11905-1

Biološka obdelava odpadkov

Enkrat na mesec

Ponovno rafiniranje odpadnega olja

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na dan

Skupni organski ogljik (15)
   (16)

EN 1484

Vse obdelave odpadkov, razen obdelave tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na mesec

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na dan

Skupni fosfor (skupni P) (16)

Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 15681-1 in -2, EN ISO 6878, EN ISO 11885)

Biološka obdelava odpadkov

Enkrat na mesec

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na dan

Skupne suspendirane trdne snovi (16)

EN 872

Vse obdelave odpadkov, razen obdelave tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na mesec

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Enkrat na dan

BAT 8. Najboljša razpoložljiva tehnika je vsaj tako pogosto spremljanje zajetih emisij snovi v zrak, kot je navedeno spodaj, v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

| Snov/parameter | Standardi | Postopek obdelave odpadkov | Najmanjša pogostost spremljanja (17) | Spremljanje v povezavi z |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bromirani zaviralci ognja (18) | Standard EN ni na voljo | Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih | Enkrat na leto | BAT 25 |
| CFC | Standard EN ni na voljo | Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC | Enkrat na šest mesecev | BAT 29 |
| Dioksinu podobni PCB | EN 1948-1, -2, in -4 (19) | Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih (18) | Enkrat na leto | BAT 25 |
| Dekontaminacija opreme, ki vsebuje PCB | Enkrat na tri mesece | BAT 51 |
| Prah | EN 13284-1 | Mehanska obdelava odpadkov | Enkrat na šest mesecev | BAT 25 |
| Mehansko-biološka obdelava odpadkov | BAT 34 |
| Fizikalno-kemijska obdelava trdnih in/ali pastoznih odpadkov | BAT 41 |
| Toplotna obdelava izrabljenega aktivnega oglja, odpadnih katalizatorjev in izkopane onesnažene zemlje | BAT 49 |
| Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo | BAT 50 |
| HCl | EN 1911 | Toplotna obdelava izrabljenega aktivnega oglja, odpadnih katalizatorjev in izkopane onesnažene zemlje (18) | Enkrat na šest mesecev | BAT 49 |
| Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi (18) | BAT 53 |
| HF | Standard EN ni na voljo | Toplotna obdelava izrabljenega aktivnega oglja, odpadnih katalizatorjev in izkopane onesnažene zemlje (18) | Enkrat na šest mesecev | BAT 49 |
| Hg | EN 13211 | Obdelava OEEO, ki vsebuje živo srebro | Enkrat na tri mesece | BAT 32 |
| H2S | Standard EN ni na voljo | Biološka obdelava odpadkov (20) | Enkrat na šest mesecev | BAT 34 |
| Kovine in metaloidi, razen živega srebra
  (npr. As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V) (18) | EN 14385 | Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih | Enkrat na leto | BAT 25 |
| NH3 | Standard EN ni na voljo | Biološka obdelava odpadkov (20) | Enkrat na šest mesecev | BAT 34 |
| Fizikalno-kemijska obdelava trdnih in/ali pastoznih odpadkov (18) | Enkrat na šest mesecev | BAT 41 |
| Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi (18) | BAT 53 |
| Koncentracija vonjav | EN 13725 | Biološka obdelava odpadkov (21) | Enkrat na šest mesecev | BAT 34 |
| PCDD/F (18) | EN 1948-1, -2 in -3 (19) | Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih | Enkrat na leto | BAT 25 |
| Skupni hlapni organski ogljik (TVOC) | EN 12619 | Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih | Enkrat na šest mesecev | BAT 25 |
| Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC | Enkrat na šest mesecev | BAT 29 |
| Mehanska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo (18) | Enkrat na šest mesecev | BAT 31 |
| Mehansko-biološka obdelava odpadkov | Enkrat na šest mesecev | BAT 34 |
| Fizikalno-kemijska obdelava trdnih in/ali pastoznih odpadkov (18) | Enkrat na šest mesecev | BAT 41 |
| Ponovno rafiniranje odpadnega olja | BAT 44 |
| Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo | BAT 45 |
| Regeneracija izrabljenih topil | BAT 47 |
| Toplotna obdelava izrabljenega aktivnega oglja, odpadnih katalizatorjev in izkopane onesnažene zemlje | BAT 49 |
| Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo | BAT 50 |
| Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi (18) | BAT 53 |
| Dekontaminacija opreme, ki vsebuje PCB (22) | Enkrat na tri mesece | BAT 51 |

Snov/parameter

Standardi

Postopek obdelave odpadkov

Najmanjša pogostost spremljanja (17)

Spremljanje v povezavi z

Bromirani zaviralci ognja (18)

Standard EN ni na voljo

Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih

Enkrat na leto

BAT 25

CFC

Standard EN ni na voljo

Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC

Enkrat na šest mesecev

BAT 29

Dioksinu podobni PCB

EN 1948-1, -2, in -4 (19)

Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih (18)

Enkrat na leto

BAT 25

Dekontaminacija opreme, ki vsebuje PCB

Enkrat na tri mesece

BAT 51

Prah

EN 13284-1

Mehanska obdelava odpadkov

Enkrat na šest mesecev

BAT 25

Mehansko-biološka obdelava odpadkov

BAT 34

Fizikalno-kemijska obdelava trdnih in/ali pastoznih odpadkov

BAT 41

Toplotna obdelava izrabljenega aktivnega oglja, odpadnih katalizatorjev in izkopane onesnažene zemlje

BAT 49

Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo

BAT 50

HCl

EN 1911

Toplotna obdelava izrabljenega aktivnega oglja, odpadnih katalizatorjev in izkopane onesnažene zemlje (18)

Enkrat na šest mesecev

BAT 49

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi (18)

BAT 53

HF

Standard EN ni na voljo

Toplotna obdelava izrabljenega aktivnega oglja, odpadnih katalizatorjev in izkopane onesnažene zemlje (18)

Enkrat na šest mesecev

BAT 49

Hg

EN 13211

Obdelava OEEO, ki vsebuje živo srebro

Enkrat na tri mesece

BAT 32

H2S

Standard EN ni na voljo

Biološka obdelava odpadkov (20)

Enkrat na šest mesecev

BAT 34

Kovine in metaloidi, razen živega srebra

(npr. As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V) (18)

EN 14385

Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih

Enkrat na leto

BAT 25

NH3

Standard EN ni na voljo

Biološka obdelava odpadkov (20)

Enkrat na šest mesecev

BAT 34

Fizikalno-kemijska obdelava trdnih in/ali pastoznih odpadkov (18)

Enkrat na šest mesecev

BAT 41

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi (18)

BAT 53

Koncentracija vonjav

EN 13725

Biološka obdelava odpadkov (21)

Enkrat na šest mesecev

BAT 34

PCDD/F (18)

EN 1948-1, -2 in -3 (19)

Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih

Enkrat na leto

BAT 25

Skupni hlapni organski ogljik (TVOC)

EN 12619

Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih

Enkrat na šest mesecev

BAT 25

Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC

Enkrat na šest mesecev

BAT 29

Mehanska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo (18)

Enkrat na šest mesecev

BAT 31

Mehansko-biološka obdelava odpadkov

Enkrat na šest mesecev

BAT 34

Fizikalno-kemijska obdelava trdnih in/ali pastoznih odpadkov (18)

Enkrat na šest mesecev

BAT 41

Ponovno rafiniranje odpadnega olja

BAT 44

Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo

BAT 45

Regeneracija izrabljenih topil

BAT 47

Toplotna obdelava izrabljenega aktivnega oglja, odpadnih katalizatorjev in izkopane onesnažene zemlje

BAT 49

Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo

BAT 50

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi (18)

BAT 53

Dekontaminacija opreme, ki vsebuje PCB (22)

Enkrat na tri mesece

BAT 51

BAT 9. Najboljša razpoložljiva tehnika je vsaj enkrat letno spremljanje razpršenih emisij organskih spojin v zrak iz regeneracije izrabljenih topil, dekontaminacije opreme, ki vsebuje obstojna organska onesnaževala, s topili ter fizikalno-kemijske obdelave topil za izkoristek njihove kalorične vrednosti z uporabo ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a | Merjenje | Metode vohanja, optično odkrivanje plina, zasenčenje sončnega toka ali diferencialna absorpcija. Glej opise v oddelku 6.2. |
| b | Faktorji emisij | Izračun emisij na podlagi faktorjev emisij, ki se redno (npr. vsaki dve leti) potrjujejo z meritvami. |
| c | Masna bilanca | Izračun razpršenih emisij z uporabo masne bilance, pri čemer se upoštevajo vnos topila, zajete emisije v zrak, emisije v vodo, topilo v izhodnem procesnem materialu in procesni ostanki (npr. pri destilaciji). |

Tehnika

Opis

a

Merjenje

Metode vohanja, optično odkrivanje plina, zasenčenje sončnega toka ali diferencialna absorpcija. Glej opise v oddelku 6.2.

b

Faktorji emisij

Izračun emisij na podlagi faktorjev emisij, ki se redno (npr. vsaki dve leti) potrjujejo z meritvami.

c

Masna bilanca

Izračun razpršenih emisij z uporabo masne bilance, pri čemer se upoštevajo vnos topila, zajete emisije v zrak, emisije v vodo, topilo v izhodnem procesnem materialu in procesni ostanki (npr. pri destilaciji).

BAT 10. Najboljša razpoložljiva tehnika je redno spremljanje emisij vonjav.

Opis

Emisije vonjav se lahko spremljajo z uporabo:

| — | standardov EN (npr. dinamične olfaktometrije v skladu s standardom EN 13725, da se določi koncentracija vonjav, ali EN 16841-1 ali -2, da se določi izpostavljenost vonjavam); |
| --- | --- |

—

standardov EN (npr. dinamične olfaktometrije v skladu s standardom EN 13725, da se določi koncentracija vonjav, ali EN 16841-1 ali -2, da se določi izpostavljenost vonjavam);

| — | standardov ISO, nacionalnih standardov ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki, če se uporabijo alternativne metode, za katere standardi EN niso na voljo (npr. ocena učinka vonjav). |
| --- | --- |

—

standardov ISO, nacionalnih standardov ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki, če se uporabijo alternativne metode, za katere standardi EN niso na voljo (npr. ocena učinka vonjav).

Pogostost spremljanja je določena v načrtu za obvladovanje vonjav (glej BAT 12).

Ustreznost

Ustreznost je omejena na primere, ko se pričakuje in/ali je dokazana obremenitev občutljivih sprejemnikov z vonjavami.

BAT 11. Najboljša razpoložljiva tehnika je spremljanje letne porabe vode, energije in surovin ter letnega nastajanja ostankov in odpadne vode, s pogostostjo vsaj enkrat na leto.

Opis

Spremljanje vključuje neposredne meritve, izračun ali evidentiranje, npr. z uporabo ustreznih števcev ali računov. Spremljanje je razčlenjeno na najustreznejšo raven (npr. na raven procesa ali naprave/obrata) ter upošteva morebitne večje spremembe v napravi/obratu.

1.3   Emisije v zrak

BAT 12. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje, ali kjer to ni mogoče, zmanjšanje emisij vonjav je vzpostavitev, izvajanje in redno pregledovanje načrta za obvladovanje vonjav v okviru sistema ravnanja z okoljem (glej BAT 1), ki vključuje vse naslednje elemente:

| — | protokol, ki vsebuje ukrepe in roke; |
| --- | --- |

—

protokol, ki vsebuje ukrepe in roke;

| — | protokol za spremljanje vonjav, kot je določen v BAT 10; |
| --- | --- |

—

protokol za spremljanje vonjav, kot je določen v BAT 10;

| — | protokol za odziv na ugotovljene incidente, povezane z vonjavami, npr. pritožbe; |
| --- | --- |

—

protokol za odziv na ugotovljene incidente, povezane z vonjavami, npr. pritožbe;

| — | program za preprečevanje in zmanjšanje vonjav, namenjen opredelitvi vira ali virov; opredelitvi prispevkov iz virov in izvajanju ukrepov za preprečevanje in/ali zmanjšanje vonjav. |
| --- | --- |

—

program za preprečevanje in zmanjšanje vonjav, namenjen opredelitvi vira ali virov; opredelitvi prispevkov iz virov in izvajanju ukrepov za preprečevanje in/ali zmanjšanje vonjav.

Ustreznost

Ustreznost je omejena na primere, ko se pričakuje in/ali je dokazana obremenitev občutljivih sprejemnikov z vonjavami.

BAT 13. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje, ali kjer to ni mogoče, zmanjšanje emisij vonjav je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| a. | Zagotavljanje čim krajšega zadrževalnega časa | Zagotavljanje čim krajšega zadrževalnega časa odpadkov s (potencialno) neprijetnim vonjem v skladišču ali sistemih za ravnanje (npr. ceveh, rezervoarjih, zabojnikih), zlasti v anaerobnih pogojih. Po potrebi je poskrbljeno za prevzem sezonskih velikih količin odpadkov. | Ustrezno samo za odprte sisteme. |
| b. | Uporaba kemijske obdelave | Uporaba kemikalij za uničenje ali zmanjšanje nastajanja spojin neprijetnega vonja (npr. za oksidacijo ali obarjanje vodikovega sulfida). | Ni ustrezno, če se lahko zmanjša želena kakovost izhodnega materiala. |
| c. | Optimizacija aerobne obdelave | V primeru aerobne obdelave tekočih odpadkov na vodni osnovi lahko vključuje:






  — | uporabo čistega kisika; |

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Zagotavljanje čim krajšega zadrževalnega časa

Zagotavljanje čim krajšega zadrževalnega časa odpadkov s (potencialno) neprijetnim vonjem v skladišču ali sistemih za ravnanje (npr. ceveh, rezervoarjih, zabojnikih), zlasti v anaerobnih pogojih. Po potrebi je poskrbljeno za prevzem sezonskih velikih količin odpadkov.

Ustrezno samo za odprte sisteme.

b.

Uporaba kemijske obdelave

Uporaba kemikalij za uničenje ali zmanjšanje nastajanja spojin neprijetnega vonja (npr. za oksidacijo ali obarjanje vodikovega sulfida).

Ni ustrezno, če se lahko zmanjša želena kakovost izhodnega materiala.

c.

Optimizacija aerobne obdelave

V primeru aerobne obdelave tekočih odpadkov na vodni osnovi lahko vključuje:

—

uporabo čistega kisika;

| — | odstranitev plavajočega blata iz rezervoarjev; |
| --- | --- |

—

odstranitev plavajočega blata iz rezervoarjev;

| — | pogosto vzdrževanje prezračevalnega sistema. |
| --- | --- |

—

pogosto vzdrževanje prezračevalnega sistema.

V primeru aerobne obdelave odpadkov, ki niso tekoči odpadki na vodni osnovi, glej BAT 36.

Splošno ustrezna.

BAT 14. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje oziroma, kjer to ni mogoče, zmanjšanje razpršenih emisij v zrak, zlasti prahu, organskih spojin in vonjav, je uporaba ustrezne kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Glede na tveganje, ki ga odpadki predstavljajo z vidika razpršenih emisij v zrak, je zlasti ustrezna BAT 14d.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| a. | Zmanjšanje števila potencialnih virov razpršenih emisij | To vključuje tehnike, kot so:






  — | ustrezna zasnova postavitve cevovoda (npr. čim krajša pot cevovoda, zmanjšanje števila prirobnic in ventilov, uporaba varjenega pribora in cevi); |

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Zmanjšanje števila potencialnih virov razpršenih emisij

To vključuje tehnike, kot so:

—

ustrezna zasnova postavitve cevovoda (npr. čim krajša pot cevovoda, zmanjšanje števila prirobnic in ventilov, uporaba varjenega pribora in cevi);

| — | dajanje prednosti uporabi prenosa s težnostjo namesto uporabe črpalk; |
| --- | --- |

—

dajanje prednosti uporabi prenosa s težnostjo namesto uporabe črpalk;

| — | omejitev padca materiala; |
| --- | --- |

—

omejitev padca materiala;

| — | omejitev hitrosti prometa; |
| --- | --- |

—

omejitev hitrosti prometa;

| — | uporaba vetrobranov. |
| --- | --- |

—

uporaba vetrobranov.

Splošno ustrezna.

b.

Izbira in uporaba opreme visoke integritete

To vključuje tehnike, kot so:

| — | ventili z dvojnimi tesnili ali enako učinkovita oprema; |
| --- | --- |

—

ventili z dvojnimi tesnili ali enako učinkovita oprema;

| — | tesnila visoke integritete (kot so spiralna ali obročasta tesnila) na kritičnih mestih; |
| --- | --- |

—

tesnila visoke integritete (kot so spiralna ali obročasta tesnila) na kritičnih mestih;

| — | črpalke/kompresorji/mešalniki, opremljeni z mehanskimi tesnili namesto s tesnilkami; |
| --- | --- |

—

črpalke/kompresorji/mešalniki, opremljeni z mehanskimi tesnili namesto s tesnilkami;

| — | magnetno gnane črpalke/kompresorji/mešalniki; |
| --- | --- |

—

magnetno gnane črpalke/kompresorji/mešalniki;

| — | ustrezne dostopne odprtine za servisne cevi, prebodne klešče, vrtalne glave, npr. pri razplinjevanju OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC. |
| --- | --- |

—

ustrezne dostopne odprtine za servisne cevi, prebodne klešče, vrtalne glave, npr. pri razplinjevanju OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC.

V primeru obstoječih naprav je lahko ustreznost omejena zaradi obratovalnih zahtev.

c.

Preprečevanje korozije

To vključuje tehnike, kot so:

| — | ustrezna izbira konstrukcijskega materiala; |
| --- | --- |

—

ustrezna izbira konstrukcijskega materiala;

| — | obloge ali površinska zaščita opreme in premazi cevi z zaviralci korozije. |
| --- | --- |

—

obloge ali površinska zaščita opreme in premazi cevi z zaviralci korozije.

Splošno ustrezna.

d.

Zajetje, zbiranje in obdelava razpršenih emisij

To vključuje tehnike, kot so:

| — | skladiščenje in obdelava odpadkov in materiala, pri katerih bi lahko nastajale razpršene emisije, ter ravnanje z njimi v zaprtih stavbah in/ali zaprti opremi (npr. transportnih trakovih); |
| --- | --- |

—

skladiščenje in obdelava odpadkov in materiala, pri katerih bi lahko nastajale razpršene emisije, ter ravnanje z njimi v zaprtih stavbah in/ali zaprti opremi (npr. transportnih trakovih);

| — | ohranjanje zaprte opreme ali stavb pod ustreznim tlakom; |
| --- | --- |

—

ohranjanje zaprte opreme ali stavb pod ustreznim tlakom;

| — | zbiranje in usmerjanje emisij v ustrezen sistem za zmanjšanje emisij (glej oddelek 6.1) prek odzračevalnega sistema in/ali sistemov za izsesavanje zraka blizu virov emisij. |
| --- | --- |

—

zbiranje in usmerjanje emisij v ustrezen sistem za zmanjšanje emisij (glej oddelek 6.1) prek odzračevalnega sistema in/ali sistemov za izsesavanje zraka blizu virov emisij.

Uporaba zaprte opreme ali stavb je lahko omejena iz varnostnih razlogov, kot je nevarnost eksplozije ali izčrpanja kisika.

Uporaba zaprte opreme ali stavb je lahko omejena tudi s količino odpadkov.

e.

Vlaženje

Vlaženje potencialnih virov razpršenih emisij prahu (npr. skladišč odpadkov, prometnih območij in postopkov ravnanja na prostem) z vodo ali vodno meglico.

Splošno ustrezna.

f.

Vzdrževanje

To vključuje tehnike, kot so:

| — | zagotavljanje dostopa do opreme, ki bi lahko puščala; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje dostopa do opreme, ki bi lahko puščala;

| — | redno preverjanje zaščitne opreme, kot so lamelne zavese ali hitra vrata. |
| --- | --- |

—

redno preverjanje zaščitne opreme, kot so lamelne zavese ali hitra vrata.

Splošno ustrezna.

g.

Čiščenje območij, namenjenih obdelavi in skladiščenju odpadkov

To vključuje tehnike, kot so redno čiščenje celotnega območja, namenjenega obdelavi odpadkov (hale, prometna območja, skladiščna območja itd.), transportnih trakov, opreme in zabojnikov.

Splošno ustrezna.

h.

Program za odkrivanje in odpravo puščanja (LDAR)

Glej oddelek 6.2. Kadar se pričakujejo emisije organskih spojin, se vzpostavi in izvaja program LDAR z uporabo pristopa, ki temelji na tveganju, pri čemer se zlasti upoštevajo zasnova naprave ter količina in vrsta zadevnih organskih spojin.

Splošno ustrezna.

BAT 15. Najboljša razpoložljiva tehnika je uporaba sežiganja plina samo iz varnostnih razlogov ali pri nerutinskih pogojih obratovanja (npr. zagoni, ustavitve) z uporabo obeh spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| a. | Ustrezna zasnova naprave | To vključuje vzpostavitev sistema za zajem plina ustrezne zmogljivosti in uporabo varnostnih ventilov visoke integritete. | Splošno ustrezna za nove naprave.
  S sistemom za zajem plina se lahko posodobijo obstoječe naprave. |
| b. | Upravljanje naprave | To vključuje uravnoteženje sistema odpadnih plinov in uporabo naprednega vodenja procesov. | Splošno ustrezna. |

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Ustrezna zasnova naprave

To vključuje vzpostavitev sistema za zajem plina ustrezne zmogljivosti in uporabo varnostnih ventilov visoke integritete.

Splošno ustrezna za nove naprave.

S sistemom za zajem plina se lahko posodobijo obstoječe naprave.

b.

Upravljanje naprave

To vključuje uravnoteženje sistema odpadnih plinov in uporabo naprednega vodenja procesov.

Splošno ustrezna.

BAT 16. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij iz bakel v zrak, kadar se sežiganju plinov ni mogoče izogniti, je uporaba obeh spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| a. | Ustrezna zasnova bakel | Optimizacija višine, tlaka, uporabe pomožne pare, zraka ali plina, vrste glave bakle itd., da se omogoči brezdimno in zanesljivo delovanje ter zagotovi učinkovito zgorevanje presežnih plinov. | Na splošno ustrezna za nove bakle. V obstoječih napravah je lahko ustreznost omejena na primer glede na razpoložljivost časa vzdrževanja. |
| b. | Spremljanje in evidentiranje v okviru upravljanja delovanja bakle | To vključuje neprekinjeno spremljanje količine plina, ki se pošlje v sežig. Vključuje lahko tudi ocene drugih parametrov (npr. sestava toka plinov, kurilna vrednost, razmerje pomoči, hitrost toka, pretok plina za prepihovanje, emisije onesnaževal (npr. NOX, CO, ogljikovodikov), hrup). Evidentiranje dogodkov sežiganja plinov običajno vključuje trajanje in število dogodkov ter omogoča kvantifikacijo emisij in morebitno preprečitev prihodnjih sežiganj plinov. | Splošno ustrezna. |

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Ustrezna zasnova bakel

Optimizacija višine, tlaka, uporabe pomožne pare, zraka ali plina, vrste glave bakle itd., da se omogoči brezdimno in zanesljivo delovanje ter zagotovi učinkovito zgorevanje presežnih plinov.

Na splošno ustrezna za nove bakle. V obstoječih napravah je lahko ustreznost omejena na primer glede na razpoložljivost časa vzdrževanja.

b.

Spremljanje in evidentiranje v okviru upravljanja delovanja bakle

To vključuje neprekinjeno spremljanje količine plina, ki se pošlje v sežig. Vključuje lahko tudi ocene drugih parametrov (npr. sestava toka plinov, kurilna vrednost, razmerje pomoči, hitrost toka, pretok plina za prepihovanje, emisije onesnaževal (npr. NOX, CO, ogljikovodikov), hrup). Evidentiranje dogodkov sežiganja plinov običajno vključuje trajanje in število dogodkov ter omogoča kvantifikacijo emisij in morebitno preprečitev prihodnjih sežiganj plinov.

Splošno ustrezna.

1.4   Hrup in vibracije

BAT 17. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali, kjer to ni mogoče, zmanjšanje emisij hrupa in vibracij je vzpostavitev, izvajanje in redno pregledovanje načrta za obvladovanje hrupa in vibracij v okviru sistema ravnanja z okoljem (glej BAT 1), ki vključuje vse naslednje elemente:

| I. | protokol, ki vsebuje ustrezne ukrepe in roke; |
| --- | --- |

I.

protokol, ki vsebuje ustrezne ukrepe in roke;

| II. | protokol za spremljanje hrupa in vibracij; |
| --- | --- |

II.

protokol za spremljanje hrupa in vibracij;

| III. | protokol za odziv na ugotovljene incidente, povezane s hrupom in vibracijami, npr. pritožbe; |
| --- | --- |

III.

protokol za odziv na ugotovljene incidente, povezane s hrupom in vibracijami, npr. pritožbe;

| IV. | program za zmanjšanje hrupa in vibracij, namenjen opredelitvi vira ali virov, merjenju/oceni izpostavljenosti hrupu in vibracijam, opredelitvi prispevkov iz virov in izvajanju ukrepov za preprečevanje in/ali zmanjšanje hrupa in vibracij. |
| --- | --- |

IV.

program za zmanjšanje hrupa in vibracij, namenjen opredelitvi vira ali virov, merjenju/oceni izpostavljenosti hrupu in vibracijam, opredelitvi prispevkov iz virov in izvajanju ukrepov za preprečevanje in/ali zmanjšanje hrupa in vibracij.

Ustreznost

Ustreznost je omejena na primere, v katerih se pričakuje in/ali je dokazana obremenitev občutljivih sprejemnikov s hrupom ali vibracijami.

BAT 18. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali, kjer to ni mogoče, zmanjšanje emisij hrupa in vibracij je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| a. | Ustrezna lokacija opreme in stavb | Ravni hrupa se lahko zmanjšajo s povečanjem razdalje med onesnaževalcem in sprejemnikom, z uporabo stavb kot protihrupne zaščite ter premestitvijo izhodov ali vhodov stavb. | V primeru obstoječih naprav je lahko premestitev opreme in izhodov ali vhodov stavb omejena zaradi pomanjkanja prostora ali prevelikih stroškov. |
| b. | Operativni ukrepi | To vključuje tehnike, kot so:






  i. | pregledovanje in vzdrževanje opreme; |

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Ustrezna lokacija opreme in stavb

Ravni hrupa se lahko zmanjšajo s povečanjem razdalje med onesnaževalcem in sprejemnikom, z uporabo stavb kot protihrupne zaščite ter premestitvijo izhodov ali vhodov stavb.

V primeru obstoječih naprav je lahko premestitev opreme in izhodov ali vhodov stavb omejena zaradi pomanjkanja prostora ali prevelikih stroškov.

b.

Operativni ukrepi

To vključuje tehnike, kot so:

i.

pregledovanje in vzdrževanje opreme;

| ii. | zapiranje vrat in oken zaprtih prostorov, če je to mogoče; |
| --- | --- |

ii.

zapiranje vrat in oken zaprtih prostorov, če je to mogoče;

| iii. | upravljanje opreme s strani izkušenega osebja; |
| --- | --- |

iii.

upravljanje opreme s strani izkušenega osebja;

| iv. | izogibanje hrupnim dejavnostim v nočnem času, če je to mogoče; |
| --- | --- |

iv.

izogibanje hrupnim dejavnostim v nočnem času, če je to mogoče;

| v. | določbe za obvladovanje hrupa med dejavnostmi vzdrževanja, prometa, ravnanja in obdelave. |
| --- | --- |

v.

določbe za obvladovanje hrupa med dejavnostmi vzdrževanja, prometa, ravnanja in obdelave.

Splošno ustrezna.

c.

Tiha oprema

To lahko vključuje motorje z direktnim prenosom, kompresorje, črpalke in bakle.

d.

Oprema za obvladovanje hrupa in vibracij

To vključuje tehnike, kot so:

| i. | oprema za zmanjševanje hrupa; |
| --- | --- |

i.

oprema za zmanjševanje hrupa;

| ii. | zvočna in vibracijska izolacija opreme; |
| --- | --- |

ii.

zvočna in vibracijska izolacija opreme;

| iii. | zagraditev hrupne opreme; |
| --- | --- |

iii.

zagraditev hrupne opreme;

| iv. | zvočna izolacija stavb. |
| --- | --- |

iv.

zvočna izolacija stavb.

Ustreznost je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora (za obstoječe naprave).

e.

Dušenje hrupa

Širjenje hrupa se lahko zmanjša z namestitvijo ovir med oddajnike in sprejemnike (npr. zaščitnih zidov, nasipov in stavb).

Ustrezna samo za obstoječe naprave, saj bi moralo projektiranje novih naprav odpraviti potrebo po tej tehniki. V primeru obstoječih naprav je lahko namestitev ovir omejena zaradi pomanjkanja prostora.

Za mehansko obdelavo kovinskih odpadkov v drobilnikih je ustrezna v okviru omejitev, povezanih z nevarnostjo deflagracije v drobilnikih.

1.5   Emisije v vodo

BAT 19. Najboljša razpoložljiva tehnika za optimizacijo porabe vode, zmanjšanje količine ustvarjenih odpadnih voda in preprečevanje ali, kjer to ni mogoče, zmanjšanje emisij v tla in vodo je uporaba ustrezne kombinacije spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| a. | Upravljanje voda | Poraba vode se optimizira z uporabo ukrepov, ki lahko vključujejo:






  — | načrte varčevanja z vodo (npr. določitev ciljev za učinkovito rabo vode, diagramov poteka in masnih vodnih bilanc); |

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Upravljanje voda

Poraba vode se optimizira z uporabo ukrepov, ki lahko vključujejo:

—

načrte varčevanja z vodo (npr. določitev ciljev za učinkovito rabo vode, diagramov poteka in masnih vodnih bilanc);

| — | optimizacijo uporabe pralne vode (npr. suho čiščenje namesto spiranja, uporaba sprožilnega krmilnika pri vsej opremi za pranje); |
| --- | --- |

—

optimizacijo uporabe pralne vode (npr. suho čiščenje namesto spiranja, uporaba sprožilnega krmilnika pri vsej opremi za pranje);

| — | zmanjšanje uporabe vode za ustvarjanje vakuuma (npr. uporaba tekočinskih črpalk z obročem s tekočinami, ki imajo visoko vrelišče). |
| --- | --- |

—

zmanjšanje uporabe vode za ustvarjanje vakuuma (npr. uporaba tekočinskih črpalk z obročem s tekočinami, ki imajo visoko vrelišče).

Splošno ustrezna.

b.

Vračanje vode v krogotok

Vodni tokovi se vrnejo v krogotok znotraj naprave, po potrebi po čiščenju. Stopnja vračanja v krogotok je omejena z vodno bilanco naprave, vsebnostjo nečistoč (npr. spojin neprijetnega vonja) in/ali značilnostmi vodnih tokov (npr. vsebnost hranil).

Splošno ustrezna.

c.

Neprepustna površina

Glede na tveganja, ki jih odpadki povzročajo z vidika onesnaženja tal in/ali vode, se na celotnem območju obdelave odpadkov (npr. območju, namenjenem sprejemu odpadkov, ravnanju z njimi, skladiščenju, obdelavi in odpremi) zagotovi neprepustnost površine za zadevne tekočine.

Splošno ustrezna.

d.

Tehnike za zmanjšanje verjetnosti in posledic prelitij in okvar v rezervoarjih in posodah

Glede na tveganja, ki jih tekočine v rezervoarjih in zbiralnikih povzročajo z vidika onesnaženja tal in/ali vode, to vključuje tehnike, kot so:

| — | detektorji prelitja; |
| --- | --- |

—

detektorji prelitja;

| — | prelivne cevi, ki so speljane v zaprt sistem odvodnjavanja (tj. ustrezen sekundarni zadrževalnik ali druga posoda); |
| --- | --- |

—

prelivne cevi, ki so speljane v zaprt sistem odvodnjavanja (tj. ustrezen sekundarni zadrževalnik ali druga posoda);

| — | rezervoarji za tekočine, ki so nameščeni v ustreznem sekundarnem zadrževalniku; prostornina je običajno tako velika, da se upošteva izguba zadrževanja največjega rezervoarja v sekundarnem zadrževalniku; |
| --- | --- |

—

rezervoarji za tekočine, ki so nameščeni v ustreznem sekundarnem zadrževalniku; prostornina je običajno tako velika, da se upošteva izguba zadrževanja največjega rezervoarja v sekundarnem zadrževalniku;

| — | izolacija rezervoarjev, posod in sekundarnega zadrževalnika (npr. zaprtje ventilov). |
| --- | --- |

—

izolacija rezervoarjev, posod in sekundarnega zadrževalnika (npr. zaprtje ventilov).

Splošno ustrezna.

e.

Prekritje območij skladiščenja in obdelave odpadkov

Glede na tveganja, ki jih odpadki povzročajo z vidika onesnaženja tal in/ali vode, se odpadki skladiščijo in obdelujejo na pokritih območjih, da se prepreči stik z deževnico in tako čim bolj zmanjša količina onesnažene odtekajoče vode.

Ustreznost je lahko omejena, ko se skladiščijo ali obdelujejo velike količine odpadkov (npr. mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih).

f.

Ločevanje vodnih tokov

Vsak vodni tok (npr. površinska odtekajoča voda, tehnološka voda) se zbira in čisti ločeno na podlagi vsebnosti onesnaževal in kombinacije tehnik čiščenja. Natančneje, neonesnaženi tokovi odpadnih voda se ločijo od tokov odpadnih voda, ki jih je treba očistiti.

Splošno ustrezna za nove naprave.

Splošno ustrezna za obstoječe naprave v okviru omejitev, povezanih z ureditvijo sistemov za zbiranje vode.

g.

Ustrezna infrastruktura za odvodnjavanje

Območje obdelave odpadkov je priključeno na infrastrukturo za odvodnjavanje.

Deževnica, ki pade na območja obdelave in skladiščenja odpadkov, se skupaj z izpiralno vodo, občasnimi razlitji itd. zbira v infrastrukturi za odvodnjavanje, nato pa se, odvisno od vsebnosti onesnaževal, vrne v krogotok ali pošlje v nadaljnje čiščenje.

Splošno ustrezna za nove naprave.

Splošno ustrezna za obstoječe naprave v okviru omejitev, povezanih z ureditvijo sistema odvodnjavanja.

h.

Ureditev zasnove in vzdrževanja, ki omogoča odkrivanje in odpravo puščanj

Redno spremljanje morebitnih iztekanj temelji na tveganju in popravilo opreme, če je potrebno.

Uporaba podzemnih komponent je čim manjša. Če se uporabljajo podzemne komponente, se glede na tveganja, ki jih odpadki v teh komponentah povzročajo z vidika onesnaženja tal in/ali vode, uvedejo sekundarni zadrževalniki podzemnih komponent.

Uporaba nadzemnih komponent je splošno ustrezna za nove naprave. Vendar je lahko omejena zaradi nevarnosti zmrzovanja.

Namestitev sekundarnega zadrževalnika je lahko omejena v primeru obstoječih naprav.

i.

Ustrezna vmesna skladiščna zmogljivost

Ustrezna vmesna skladiščna zmogljivost se zagotovi za odpadne vode, ki nastanejo med obratovalnimi pogoji, ki niso običajni obratovalni pogoji, pri čemer se uporabi pristop, ki temelji na tveganju (npr. ob upoštevanju vrste onesnaževal, učinkov nadaljnjega čiščenja odpadne vode in sprejemnega okolja).

Odpadna voda se lahko iz te vmesne skladiščne zmogljivosti izpusti šele po sprejetju ustreznih ukrepov (npr. spremljanje, čiščenje, ponovna uporaba).

Splošno ustrezna za nove naprave.

Pri obstoječih napravah je lahko ustreznost omejena z razpoložljivostjo prostora in ureditvijo sistema za zbiranje vode.

BAT 20. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij v vodo je čiščenje odpadne vode z uporabo ustrezne kombinacije spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika (23) | Običajna ciljna onesnaževala | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| Predhodno in primarno čiščenje, na primer |
| a. | Izenačevanje | Vsa onesnaževala | Splošno ustrezna. |
| b. | Nevtralizacija | Kisline, baze |
| c. | Fizično ločevanje, npr. grablje, sita, peskolovi, lovilniki olj/ločevalniki maščob, ločevanje olja in vode ali primarni usedalniki | Večji trdni delci, suspendirane trdne snovi, olja/maščobe |
| Fizikalno-kemijska obdelava, na primer |
| d. | Adsorpcija | Adsorbljiva raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. ogljikovodiki, živo srebro, AOX | Splošno ustrezna. |
| e. | Destilacija/rektifikacija | Raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska in jih je mogoče destilirati, npr. nekatera topila |
| f. | Obarjanje | Obarljiva raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. kovine, fosfor |
| g. | Kemična oksidacija | Oksidativna raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. nitrit, cianid |
| h. | Kemična redukcija | Reduktivna raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. šestvalentni krom (Cr(VI)) |
| i. | Izparevanje | Topni kontaminanti |
| j. | Ionska izmenjava | Ionska raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. kovine |
| k. | Odstranjevanje | Onesnaževala, ki se lahko prepihujejo, npr. vodikov sulfid (H2S), amoniak (NH3), nekateri adsorbljivi organski halogeni (AOX), ogljikovodiki |
| Biološka obdelava, na primer |
| l. | Postopek z aktivnim blatom | Biološko razgradljive organske spojine | Splošno ustrezna. |
| m. | Membranski bioreaktor |
| Odstranitev dušika |
| n. | Nitrifikacija/denitrifikacija, če obdelava vključuje biološko obdelavo | Skupni dušik, amoniak | Nitrifikacija morda ni ustrezna v primeru visokih koncentracij klorida (npr. nad 10 g/l) in če okoljske koristi ne bi upravičile zmanjšanja koncentracije klorida pred nitrifikacijo. Nitrifikacija ni ustrezna, če je temperatura odpadne vode nizka (npr. pod 12 °C). |
| Odstranitev trdnih delcev, na primer |
| o. | Koagulacija in flokulacija | Suspendirane trdne snovi in kovine, vezane na delce | Splošno ustrezna. |
| p. | Usedanje |
| q. | Filtracija (npr. peščena filtracija, mikrofiltracija, ultrafiltracija) |
| r. | Flotacija |

Tehnika (23)

Običajna ciljna onesnaževala

Ustreznost

Predhodno in primarno čiščenje, na primer

a.

Izenačevanje

Vsa onesnaževala

Splošno ustrezna.

b.

Nevtralizacija

Kisline, baze

c.

Fizično ločevanje, npr. grablje, sita, peskolovi, lovilniki olj/ločevalniki maščob, ločevanje olja in vode ali primarni usedalniki

Večji trdni delci, suspendirane trdne snovi, olja/maščobe

Fizikalno-kemijska obdelava, na primer

d.

Adsorpcija

Adsorbljiva raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. ogljikovodiki, živo srebro, AOX

Splošno ustrezna.

e.

Destilacija/rektifikacija

Raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska in jih je mogoče destilirati, npr. nekatera topila

f.

Obarjanje

Obarljiva raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. kovine, fosfor

g.

Kemična oksidacija

Oksidativna raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. nitrit, cianid

h.

Kemična redukcija

Reduktivna raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. šestvalentni krom (Cr(VI))

i.

Izparevanje

Topni kontaminanti

j.

Ionska izmenjava

Ionska raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. kovine

k.

Odstranjevanje

Onesnaževala, ki se lahko prepihujejo, npr. vodikov sulfid (H2S), amoniak (NH3), nekateri adsorbljivi organski halogeni (AOX), ogljikovodiki

Biološka obdelava, na primer

l.

Postopek z aktivnim blatom

Biološko razgradljive organske spojine

Splošno ustrezna.

m.

Membranski bioreaktor

Odstranitev dušika

n.

Nitrifikacija/denitrifikacija, če obdelava vključuje biološko obdelavo

Skupni dušik, amoniak

Nitrifikacija morda ni ustrezna v primeru visokih koncentracij klorida (npr. nad 10 g/l) in če okoljske koristi ne bi upravičile zmanjšanja koncentracije klorida pred nitrifikacijo. Nitrifikacija ni ustrezna, če je temperatura odpadne vode nizka (npr. pod 12 °C).

Odstranitev trdnih delcev, na primer

o.

Koagulacija in flokulacija

Suspendirane trdne snovi in kovine, vezane na delce

Splošno ustrezna.

p.

Usedanje

q.

Filtracija (npr. peščena filtracija, mikrofiltracija, ultrafiltracija)

r.

Flotacija

Preglednica 6.1

Ravni emisij, povezane z BAT, za neposredne izpuste v sprejemno vodno telo

| Snov/parameter | Raven emisij, povezana z BAT (24) | Postopek obdelave odpadkov, za katerega se uporablja raven emisij, povezana z BAT |
| --- | --- | --- |
| Skupni organski ogljik (25) | 10–60 mg/l | — | Vse obdelave odpadkov, razen obdelave tekočih odpadkov na vodni osnovi |

Snov/parameter

Raven emisij, povezana z BAT (24)

Postopek obdelave odpadkov, za katerega se uporablja raven emisij, povezana z BAT

Skupni organski ogljik (25)

10–60 mg/l

—

Vse obdelave odpadkov, razen obdelave tekočih odpadkov na vodni osnovi

10–100 mg/l (26)
   (27)

| — | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi |
| --- | --- |

—

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Kemijska potreba po kisiku (25)

30–180 mg/l

| — | Vse obdelave odpadkov, razen obdelave tekočih odpadkov na vodni osnovi |
| --- | --- |

—

Vse obdelave odpadkov, razen obdelave tekočih odpadkov na vodni osnovi

30–300 mg/l (26)
   (27)

| — | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi |
| --- | --- |

—

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Skupne suspendirane trdne snovi

5–60 mg/l

| — | Vse obdelave odpadkov |
| --- | --- |

—

Vse obdelave odpadkov

Indeks ogljikovodikovega olja (HOI)

0,5–10 mg/l

| — | Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih |
| --- | --- |

—

Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih

| — | Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC |
| --- | --- |

—

Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC

| — | Ponovno rafiniranje odpadnega olja |
| --- | --- |

—

Ponovno rafiniranje odpadnega olja

| — | Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo |
| --- | --- |

—

Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo

| — | Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo |
| --- | --- |

—

Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo

| — | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi |
| --- | --- |

—

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Skupni dušik (skupni N)

1–25 mg/l (28)
   (29)

| — | Biološka obdelava odpadkov |
| --- | --- |

—

Biološka obdelava odpadkov

| — | Ponovno rafiniranje odpadnega olja |
| --- | --- |

—

Ponovno rafiniranje odpadnega olja

10–60 mg/l (28)
   (29)
   (30)

| — | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi |
| --- | --- |

—

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Skupni fosfor (skupni P)

0,3–2 mg/l

| — | Biološka obdelava odpadkov |
| --- | --- |

—

Biološka obdelava odpadkov

1–3 mg/l (27)

| — | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi |
| --- | --- |

—

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Fenolni indeks

0,05–0,2 mg/l

| — | Ponovno rafiniranje odpadnega olja |
| --- | --- |

—

Ponovno rafiniranje odpadnega olja

| — | Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo |
| --- | --- |

—

Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo

0,05–0,3 mg/l

| — | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi |
| --- | --- |

—

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Prosti cianid (CN–) (31)

0,02–0,1 mg/l

| — | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi |
| --- | --- |

—

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Adsorbljivi organski halogeni (AOX) (31)

0,2–1 mg/l

| — | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi |
| --- | --- |

—

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Kovine in metaloidi (31)

Arzen (izražen kot As)

0,01–0,05 mg/l

| — | Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih |
| --- | --- |

—

Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih

| — | Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC |
| --- | --- |

—

Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC

| — | Mehansko-biološka obdelava odpadkov |
| --- | --- |

—

Mehansko-biološka obdelava odpadkov

| — | Ponovno rafiniranje odpadnega olja |
| --- | --- |

—

Ponovno rafiniranje odpadnega olja

| — | Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo |
| --- | --- |

—

Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo

| — | Fizikalno-kemijska obdelava trdnih in/ali pastoznih odpadkov |
| --- | --- |

—

Fizikalno-kemijska obdelava trdnih in/ali pastoznih odpadkov

| — | Regeneracija izrabljenih topil |
| --- | --- |

—

Regeneracija izrabljenih topil

| — | Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo |
| --- | --- |

—

Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo

Kadmij (izražen kot Cd)

0,01–0,05 mg/l

Krom (izražen kot Cr)

0,01–0,15 mg/l

Baker (izražen kot Cu)

0,05–0,5 mg/l

Svinec (izražen kot Pb)

0,05–0,1 mg/l (32)

Nikelj (izražen kot Ni)

0,05–0,5 mg/l

Živo srebro (izraženo kot Hg)

0,5–5 μg/l

Cink (izražen kot Zn)

0,1–1 mg/l (33)

Arzen (izražen kot As)

0,01–0,1 mg/l

| — | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi |
| --- | --- |

—

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Kadmij (izražen kot Cd)

0,01–0,1 mg/l

Krom (izražen kot Cr)

0,01–0,3 mg/l

Šestvalentni krom (izražen kot Cr(VI))

0,01–0,1 mg/l

Baker (izražen kot Cu)

0,05–0,5 mg/l

Svinec (izražen kot Pb)

0,05–0,3 mg/l

Nikelj (izražen kot Ni)

0,05–1 mg/l

Živo srebro (izraženo kot Hg)

1–10 μg/l

Cink (izražen kot Zn)

0,1–2 mg/l

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

Preglednica 6.2

Ravni emisij, povezane z BAT, za posredne izpuste v sprejemno vodno telo

| Snov/parameter | Raven emisij, povezana z BAT (34)
   (35) | Postopek obdelave odpadkov, za katerega se uporablja raven emisij, povezana z BAT |
| --- | --- | --- |
| Indeks ogljikovodikovega olja (HOI) | 0,5–10 mg/l | — | Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih |

Snov/parameter

Raven emisij, povezana z BAT (34)
   (35)

Postopek obdelave odpadkov, za katerega se uporablja raven emisij, povezana z BAT

Indeks ogljikovodikovega olja (HOI)

0,5–10 mg/l

—

Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih

| — | Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC |
| --- | --- |

—

Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC

| — | Ponovno rafiniranje odpadnega olja |
| --- | --- |

—

Ponovno rafiniranje odpadnega olja

| — | Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo |
| --- | --- |

—

Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo

| — | Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo |
| --- | --- |

—

Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo

| — | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi |
| --- | --- |

—

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Prosti cianid (CN–) (36)

0,02– 0,1 mg/l

| — | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi |
| --- | --- |

—

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Adsorbljivi organski halogeni (AOX) (36)

0,2–1 mg/l

| — | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi |
| --- | --- |

—

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Kovine in metaloidi (36)

Arzen (izražen kot As)

0,01–0,05 mg/l

| — | Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih |
| --- | --- |

—

Mehanska obdelava kovinskih odpadkov v drobilnikih

| — | Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC |
| --- | --- |

—

Obdelava OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC

| — | Mehansko-biološka obdelava odpadkov |
| --- | --- |

—

Mehansko-biološka obdelava odpadkov

| — | Ponovno rafiniranje odpadnega olja |
| --- | --- |

—

Ponovno rafiniranje odpadnega olja

| — | Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo |
| --- | --- |

—

Fizikalno-kemijska obdelava odpadkov s kalorično vrednostjo

| — | Fizikalno-kemijska obdelava trdnih in/ali pastoznih odpadkov |
| --- | --- |

—

Fizikalno-kemijska obdelava trdnih in/ali pastoznih odpadkov

| — | Regeneracija izrabljenih topil |
| --- | --- |

—

Regeneracija izrabljenih topil

| — | Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo |
| --- | --- |

—

Spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo

Kadmij (izražen kot Cd)

0,01–0,05 mg/l

Krom (izražen kot Cr)

0,01–0,15 mg/l

Baker (izražen kot Cu)

0,05–0,5 mg/l

Svinec (izražen kot Pb)

0,05–0,1 mg/l (37)

Nikelj (izražen kot Ni)

0,05–0,5 mg/l

Živo srebro (izraženo kot Hg)

0,5–5 μg/l

Cink (izražen kot Zn)

0,1–1 mg/l (38)

Arzen (izražen kot As)

0,01–0,1 mg/l

| — | Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi |
| --- | --- |

—

Obdelava tekočih odpadkov na vodni osnovi

Kadmij (izražen kot Cd)

0,01–0,1 mg/l

Krom (izražen kot Cr)

0,01–0,3 mg/l

Šestvalentni krom (izražen kot Cr(VI))

0,01–0,1 mg/l

Baker (izražen kot Cu)

0,05–0,5 mg/l

Svinec (izražen kot Pb)

0,05–0,3 mg/l

Nikelj (izražen kot Ni)

0,05–1 mg/l

Živo srebro (izraženo kot Hg)

1–10 μg/l

Cink (izražen kot Zn)

0,1–2 mg/l

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 7.

1.6   Emisije zaradi nesreč in incidentov

BAT 21. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali omejevanje okoljskih posledic nesreč in incidentov je uporaba vseh spodaj navedenih tehnik v okviru načrta ravnanja ob nesrečah (glej BAT 1).

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Zaščitni ukrepi | Ti vključujejo ukrepe, kot so:






  — | zaščita naprave pred zlonamernimi dejanji; |

Tehnika

Opis

a.

Zaščitni ukrepi

Ti vključujejo ukrepe, kot so:

—

zaščita naprave pred zlonamernimi dejanji;

| — | sistem za zaščito pred požarom in eksplozijo, ki vključuje opremo za preprečevanje, odkrivanje in gašenje; |
| --- | --- |

—

sistem za zaščito pred požarom in eksplozijo, ki vključuje opremo za preprečevanje, odkrivanje in gašenje;

| — | dostopnost in delovanje ustrezne opreme za obvladovanje izrednih razmer. |
| --- | --- |

—

dostopnost in delovanje ustrezne opreme za obvladovanje izrednih razmer.

b.

Obvladovanje nenamernih/naključnih emisij

Vzpostavljeni so postopki in uvedene tehnične določbe za obvladovanje (po možnosti zadrževanje) emisij, ki so nastale zaradi nesreč in incidentov, kot so emisije iz razlitij, vode iz gašenja ali emisije iz varnostnih ventilov.

c.

Sistem evidentiranja in ocenjevanja incidentov/nesreč

To vključuje tehnike, kot so:

| — | dnevnik za evidentiranje vseh nesreč, incidentov, sprememb postopkov in ugotovitev pregledov; |
| --- | --- |

—

dnevnik za evidentiranje vseh nesreč, incidentov, sprememb postopkov in ugotovitev pregledov;

| — | postopki za odkrivanje incidentov in nesreč, odzivanje nanje in učenje iz njih. |
| --- | --- |

—

postopki za odkrivanje incidentov in nesreč, odzivanje nanje in učenje iz njih.

1.7   Učinkovitost materialov

BAT 22. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovito rabo materialov je nadomeščanje materialov z odpadki.

Opis

Za obdelavo odpadkov se namesto drugih materialov uporabljajo odpadki (npr. odpadne baze ali odpadne kisline se uporabijo za uravnavanje vrednosti pH, leteči pepel se uporabi kot vezivo).

Ustreznost

Nekatere omejitve ustreznosti izhajajo iz nevarnosti onesnaženja zaradi prisotnosti nekaterih nečistoč (npr. težkih kovin, obstojnih organskih onesnaževal, soli, patogenov) v odpadkih, s katerimi se nadomeščajo drugi materiali. Druga omejitev je združljivost odpadka, s katerim se nadomestijo drugi materiali, z vhodnimi odpadki (glej BAT 2).

1.8   Energijska učinkovitost

BAT 23. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovito rabo energije je uporaba obeh spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Načrt za energijsko učinkovitost | Načrt za energijsko učinkovitost vključuje opredelitev in izračun specifične porabe energije pri dejavnosti (ali dejavnostih), letno določitev ključnih kazalnikov uspešnosti (npr. specifično porabo energije, izraženo v kWh/tono obdelanih odpadkov) ter načrtovanje ciljev rednih izboljšav in s tem povezanih ukrepov. Načrt je prilagojen posebnostim obdelave odpadkov v smislu izvajanih procesov, obdelovanih tokov odpadkov itd. |
| b. | Energijska bilanca | V energijski bilanci sta razčlenjeni poraba in proizvodnja energije (vključno z izvozom) po vrsti vira (tj. električna energija, plin, konvencionalna tekoča goriva, konvencionalna trdna goriva in odpadki). To vključuje:






  (i) | informacije o porabi energije v smislu dobavljene energije; |

Tehnika

Opis

a.

Načrt za energijsko učinkovitost

Načrt za energijsko učinkovitost vključuje opredelitev in izračun specifične porabe energije pri dejavnosti (ali dejavnostih), letno določitev ključnih kazalnikov uspešnosti (npr. specifično porabo energije, izraženo v kWh/tono obdelanih odpadkov) ter načrtovanje ciljev rednih izboljšav in s tem povezanih ukrepov. Načrt je prilagojen posebnostim obdelave odpadkov v smislu izvajanih procesov, obdelovanih tokov odpadkov itd.

b.

Energijska bilanca

V energijski bilanci sta razčlenjeni poraba in proizvodnja energije (vključno z izvozom) po vrsti vira (tj. električna energija, plin, konvencionalna tekoča goriva, konvencionalna trdna goriva in odpadki). To vključuje:

(i)

informacije o porabi energije v smislu dobavljene energije;

| (ii) | informacije o energiji, izvoženi iz obrata; |
| --- | --- |

(ii)

informacije o energiji, izvoženi iz obrata;

| (iii) | informacije o pretoku energije (npr. Sankeyjevi diagrami ali energijske bilance), ki kažejo, kako se energija porablja skozi celoten proces. |
| --- | --- |

(iii)

informacije o pretoku energije (npr. Sankeyjevi diagrami ali energijske bilance), ki kažejo, kako se energija porablja skozi celoten proces.

Energijska bilanca je prilagojena posebnostim obdelave odpadkov v smislu procesov, ki se izvajajo, obdelovanih tokov odpadkov itd.

1.9   Ponovna uporaba embalaže

BAT 24. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količine odpadkov, namenjenih za odstranjevanje, je čim večja ponovna uporaba embalaže kot del načrta ravnanja z ostanki (glej BAT 1).

Opis

Embalaža (sodi, zabojniki, vsebniki IBC, palete itd.) se ponovno uporabi za hrambo odpadkov, če je v dobrem stanju in dovolj čista, odvisno od preverjanja združljivosti med vsebovanimi snovmi (pri zaporednih uporabah). Po potrebi se embalaža pred ponovno uporabo pošlje v ustrezno obdelavo (npr. obnovitev, čiščenje).

Ustreznost

Nekatere omejitve ustreznosti izhajajo iz nevarnosti kontaminacije odpadkov, ki ga povzroča ponovno uporabljena embalaža.

2.   ZAKLJUČKI O BAT ZA MEHANSKO OBDELAVO ODPADKOV

Če ni navedeno drugače, se zaključki o BAT, predstavljeni v oddelku 2, uporabljajo za mehansko obdelavo odpadkov, če se ta ne kombinira z biološko obdelavo, poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

2.1   Splošni zaključki o BAT za mehansko obdelavo odpadkov

2.1.1   Emisije v zrak

BAT 25. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu, kovin, vezanih na delce, polikloriranih dibenzo-p-dioksinov/dibenzofuranov in dioksinu podobnih PCB v zrak je uporaba BAT 14d in ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| a. | Ciklonski ločevalnik | Glej oddelek 6.1.
  Ciklonski ločevalniki se uporabljajo predvsem kot predhodni ločevalniki za grobi prah. | Splošno ustrezna. |
| b. | Tekstilni filter | Glej oddelek 6.1. | Morda ni ustrezna za vode izhodnega zraka, ki so neposredno priključeni na drobilnik, če ni mogoče ublažiti učinkov deflagracije na tekstilni filter (npr. z uporabo razbremenilnih ventilov). |
| c. | Mokro pranje | Glej oddelek 6.1. | Splošno ustrezna. |
| d. | Vbrizgavanje vode v drobilnik | Odpadki, namenjeni drobljenju, se navlažijo z vbrizgavanjem vode v drobilnik. Količina vbrizgane vode se regulira glede na količino drobljenih odpadkov (kar je mogoče spremljati glede na energijo, ki jo porabi motor drobilnika).
  Odpadni plin, ki vsebuje preostali prah, se usmeri v ciklonske ločevalnike in/ali mokri pralnik. | Ustrezna samo v okviru omejitev, povezanih z lokalnimi razmerami (npr. nizka temperatura, suša). |

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Ciklonski ločevalnik

Glej oddelek 6.1.

Ciklonski ločevalniki se uporabljajo predvsem kot predhodni ločevalniki za grobi prah.

Splošno ustrezna.

b.

Tekstilni filter

Glej oddelek 6.1.

Morda ni ustrezna za vode izhodnega zraka, ki so neposredno priključeni na drobilnik, če ni mogoče ublažiti učinkov deflagracije na tekstilni filter (npr. z uporabo razbremenilnih ventilov).

c.

Mokro pranje

Glej oddelek 6.1.

Splošno ustrezna.

d.

Vbrizgavanje vode v drobilnik

Odpadki, namenjeni drobljenju, se navlažijo z vbrizgavanjem vode v drobilnik. Količina vbrizgane vode se regulira glede na količino drobljenih odpadkov (kar je mogoče spremljati glede na energijo, ki jo porabi motor drobilnika).

Odpadni plin, ki vsebuje preostali prah, se usmeri v ciklonske ločevalnike in/ali mokri pralnik.

Ustrezna samo v okviru omejitev, povezanih z lokalnimi razmerami (npr. nizka temperatura, suša).

Preglednica 6.3

Raven emisij, povezana z BAT, za zajete emisije prahu v zrak iz mehanske obdelave odpadkov

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (Povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Prah | mg/Nm3 | 2–5 (39) |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(Povprečje v obdobju vzorčenja)

Prah

mg/Nm3

2–5 (39)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

2.2   Zaključki o BAT za mehansko obdelavo kovinskih odpadkov v drobilnikih

Če ni navedeno drugače, se zaključki o BAT, predstavljeni v tem oddelku, uporabljajo za mehansko obdelavo kovinskih odpadkov v drobilnikih, poleg BAT 25.

2.2.1   Splošna okoljska učinkovitost

BAT 26. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti in preprečevanje emisij zaradi nesreč in incidentov je uporaba BAT 14g in vseh spodaj navedenih tehnik:

| a. | izvajanje podrobnega pregleda baliranih odpadkov pred drobljenjem; |
| --- | --- |

a.

izvajanje podrobnega pregleda baliranih odpadkov pred drobljenjem;

| b. | odstranitev nevarnih predmetov iz toka vhodnih odpadkov in njihovo varno odstranjevanje (npr. plinske jeklenke, izrabljena vozila, iz katerih niso odstranjena onesnaževala, OEEO, iz katere niso odstranjena onesnaževala, predmeti, kontaminirani s PCB ali živim srebrom, radioaktivni predmeti); |
| --- | --- |

b.

odstranitev nevarnih predmetov iz toka vhodnih odpadkov in njihovo varno odstranjevanje (npr. plinske jeklenke, izrabljena vozila, iz katerih niso odstranjena onesnaževala, OEEO, iz katere niso odstranjena onesnaževala, predmeti, kontaminirani s PCB ali živim srebrom, radioaktivni predmeti);

| c. | obdelava zabojnikov samo, če jim je priložena izjava o čistosti. |
| --- | --- |

c.

obdelava zabojnikov samo, če jim je priložena izjava o čistosti.

2.2.2   Deflagracije

BAT 27. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje deflagracij in zmanjšanje emisij, kadar pride do deflagracij, je uporaba tehnike a in ene ali obeh spodaj navedenih tehnik b in c.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| a. | Načrt za obvladovanje deflagracij | To vključuje:






  — | program za zmanjšanje deflagracij, namenjen opredelitvi virov, in izvajanje ukrepov za preprečitev pojava deflagracij, npr. pregled vhodnih odpadkov, kot je opisano v BAT 26a, odstranitev nevarnih predmetov, kot je opisano v BAT 26b; |

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Načrt za obvladovanje deflagracij

To vključuje:

—

program za zmanjšanje deflagracij, namenjen opredelitvi virov, in izvajanje ukrepov za preprečitev pojava deflagracij, npr. pregled vhodnih odpadkov, kot je opisano v BAT 26a, odstranitev nevarnih predmetov, kot je opisano v BAT 26b;

| — | pregled preteklih incidentov, povezanih z deflagracijo, in popravnih ukrepov ter razširjanje znanja o deflagraciji; |
| --- | --- |

—

pregled preteklih incidentov, povezanih z deflagracijo, in popravnih ukrepov ter razširjanje znanja o deflagraciji;

| — | protokol za odziv na incidente, povezane z deflagracijo. |
| --- | --- |

—

protokol za odziv na incidente, povezane z deflagracijo.

Splošno ustrezna.

b.

Zaporne lopute

Namestijo se zaporne lopute za razbremenitev tlačnega valovanja zaradi deflagracije, ki bi sicer povzročilo večjo škodo in nadaljnje emisije.

c.

Predhodno drobljenje

Uporaba počasnega drobilnika, nameščenega pred glavnim drobilnikom.

Na splošno ustrezna za nove naprave, odvisno od vhodnega materiala.

Ustrezna za večje posodobitve naprav, če je dokazano veliko število deflagracij.

2.2.3   Energijska učinkovitost

BAT 28. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovito rabo energije je zagotovitev enakomernega polnjenja drobilnika.

Opis

Enakomerno polnjenje drobilnika se zagotovi z izogibanjem prekinitvam ali preobremenitvam pri doziranju odpadkov, zaradi katerih bi prišlo do neželenih zaustavitev in ponovnih zagonov drobilnika.

2.3   Zaključki o BAT za obdelavo OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC

Če ni navedeno drugače, se zaključki o BAT, predstavljeni v tem oddelku, uporabljajo za obdelavo OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC, poleg BAT 25.

2.3.1   Emisije v zrak

BAT 29. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali, kjer to ni mogoče, zmanjšanje emisij organskih spojin v zrak je uporaba BAT 14d, BAT 14h ter tehnike a in ene ali obeh spodaj navedenih tehnik b in c.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Optimizirana odstranitev in zajem hladilnih sredstev in olj | Vsa hladilna sredstva in olja se odstranijo iz OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC, in zajamejo s sistemom za vakuumsko izsesavanje (s čimer se na primer doseže odstranitev vsaj 90 % hladilnih sredstev). Hladilna sredstva se ločijo od olj in olja se razplinijo.
  Količina olja, ki ostane v kompresorju, je čim manjša (tako da ne kaplja iz kompresorja). |
| b. | Kriogena kondenzacija | Odpadni plin, ki vsebuje organske spojine, kot so VFC/VHC, se pošlje v enoto za kriogeno kondenzacijo, kjer se utekočini (glej opis v oddelku 6.1). Utekočinjen plin se shrani v posode pod tlakom za nadaljnjo obdelavo. |
| c. | Adsorpcija | Odpadni plin, ki vsebuje organske spojine, kot so VFC/VHC, se spelje v adsorpcijske sisteme (glej opis v oddelku 6.1). Izrabljeno aktivno oglje se regenerira s črpanjem segretega zraka v filter, da se desorbirajo organske spojine. Odpadni plin iz regeneracije se nato stisne in ohladi, da se organske spojine utekočinijo (v nekaterih primerih s kriogeno kondenzacijo). Utekočinjen plin se nato shrani v posode pod tlakom. Preostali odpadni plin iz faze stiskanja se običajno spelje nazaj v adsorpcijski sistem, da se čim bolj zmanjšajo emisije VFC/VHC. |

Tehnika

Opis

a.

Optimizirana odstranitev in zajem hladilnih sredstev in olj

Vsa hladilna sredstva in olja se odstranijo iz OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC, in zajamejo s sistemom za vakuumsko izsesavanje (s čimer se na primer doseže odstranitev vsaj 90 % hladilnih sredstev). Hladilna sredstva se ločijo od olj in olja se razplinijo.

Količina olja, ki ostane v kompresorju, je čim manjša (tako da ne kaplja iz kompresorja).

b.

Kriogena kondenzacija

Odpadni plin, ki vsebuje organske spojine, kot so VFC/VHC, se pošlje v enoto za kriogeno kondenzacijo, kjer se utekočini (glej opis v oddelku 6.1). Utekočinjen plin se shrani v posode pod tlakom za nadaljnjo obdelavo.

c.

Adsorpcija

Odpadni plin, ki vsebuje organske spojine, kot so VFC/VHC, se spelje v adsorpcijske sisteme (glej opis v oddelku 6.1). Izrabljeno aktivno oglje se regenerira s črpanjem segretega zraka v filter, da se desorbirajo organske spojine. Odpadni plin iz regeneracije se nato stisne in ohladi, da se organske spojine utekočinijo (v nekaterih primerih s kriogeno kondenzacijo). Utekočinjen plin se nato shrani v posode pod tlakom. Preostali odpadni plin iz faze stiskanja se običajno spelje nazaj v adsorpcijski sistem, da se čim bolj zmanjšajo emisije VFC/VHC.

Preglednica 6.4

Ravni emisij, povezane z BAT, za zajete emisije skupnega hlapnega organskega ogljika (TVOC) in klorofluoroogljikov (CFC) v zrak iz obdelave OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (Povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Skupni hlapni organski ogljik (TVOC) | mg/Nm3 | 3–15 |
| CFC | mg/Nm3 | 0,5–10 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(Povprečje v obdobju vzorčenja)

Skupni hlapni organski ogljik (TVOC)

mg/Nm3

3–15

CFC

mg/Nm3

0,5–10

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

2.3.2   Eksplozije

BAT 30. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje emisij zaradi eksplozij pri obdelavi OEEO, ki vsebuje VFC in/ali VHC, je uporaba katere koli od spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Inertna atmosfera | Z vbrizgavanjem inertnega plina (npr. dušika) se koncentracija kisika v zaprti opremi (npr. v zaprtih drobilnikih, mlinih ter zbiralnikih prahu in pene) zmanjša (npr. na 4 vol. %). |
| b. | Umetno prezračevanje | Z uporabo umetnega prezračevanja se koncentracija ogljikovodikov v zaprti opremi (npr. v zaprtih drobilnikih, mlinih ter zbiralnikih prahu in pene) zmanjša na < 25 % spodnje meje eksplozivnosti. |

Tehnika

Opis

a.

Inertna atmosfera

Z vbrizgavanjem inertnega plina (npr. dušika) se koncentracija kisika v zaprti opremi (npr. v zaprtih drobilnikih, mlinih ter zbiralnikih prahu in pene) zmanjša (npr. na 4 vol. %).

b.

Umetno prezračevanje

Z uporabo umetnega prezračevanja se koncentracija ogljikovodikov v zaprti opremi (npr. v zaprtih drobilnikih, mlinih ter zbiralnikih prahu in pene) zmanjša na < 25 % spodnje meje eksplozivnosti.

2.4   Zaključki o BAT za mehansko obdelavo odpadkov s kalorično vrednostjo

Poleg BAT 25 se zaključki o BAT, predstavljeni v tem oddelku, uporabljajo za mehansko obdelavo odpadkov s kalorično vrednostjo iz točk 5.3(a)(iii) in 5.3(b)(ii) Priloge I k Direktivi 2010/75/EU.

2.4.1   Emisije v zrak

BAT 31. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij organskih spojin v zrak je uporaba BAT 14d in ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpcija | Glej oddelek 6.1. |
| b. | Biofilter |
| c. | Toplotna oksidacija |
| d. | Mokro pranje |

Tehnika

Opis

a.

Adsorpcija

Glej oddelek 6.1.

b.

Biofilter

c.

Toplotna oksidacija

d.

Mokro pranje

Preglednica 6.5

Raven emisij, povezana z BAT, za zajete emisije skupnega hlapnega organskega ogljika v zrak iz mehanske obdelave odpadkov s kalorično vrednostjo

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (Povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Skupni hlapni organski ogljik (TVOC) | mg/Nm3 | 10–30 (40) |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(Povprečje v obdobju vzorčenja)

Skupni hlapni organski ogljik (TVOC)

mg/Nm3

10–30 (40)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

2.5   Zaključki o BAT za mehansko obdelavo OEEO, ki vsebuje živo srebro

Če ni navedeno drugače, se zaključki o BAT, predstavljeni v tem oddelku, uporabljajo za mehansko obdelavo OEEO, ki vsebuje živo srebro, poleg BAT 25.

2.5.1   Emisije v zrak

BAT 32. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij živega srebra v zrak je zbiranje emisij živega srebra pri viru, njihovo pošiljanje v enoto za zmanjšanje emisij in izvajanje ustreznega spremljanja.

Opis

To vključuje vse naslednje ukrepe:

| — | obdelavo OEEO, ki vsebuje živo srebro, z opremo, ki je zaprta, v podtlaku in priključena na lokalni izpušni prezračevalni sistem (LEV); |
| --- | --- |

—

obdelavo OEEO, ki vsebuje živo srebro, z opremo, ki je zaprta, v podtlaku in priključena na lokalni izpušni prezračevalni sistem (LEV);

| — | čiščenje odpadnega plina iz procesov s tehnikami odpraševanja, kot so ciklonski ločevalniki, tekstilni filtri in filtri HEPA, temu pa sledi adsorpcija na aktivno oglje (glej oddelek 6.1); |
| --- | --- |

—

čiščenje odpadnega plina iz procesov s tehnikami odpraševanja, kot so ciklonski ločevalniki, tekstilni filtri in filtri HEPA, temu pa sledi adsorpcija na aktivno oglje (glej oddelek 6.1);

| — | spremljanje učinkovitosti čiščenja odpadnega plina; |
| --- | --- |

—

spremljanje učinkovitosti čiščenja odpadnega plina;

| — | pogosto merjenje ravni živega srebra pri obdelavi in skladiščenju (npr. enkrat na teden), da se odkrijejo morebitna iztekanja živega srebra. |
| --- | --- |

—

pogosto merjenje ravni živega srebra pri obdelavi in skladiščenju (npr. enkrat na teden), da se odkrijejo morebitna iztekanja živega srebra.

Preglednica 6.6

Raven emisij, povezana z BAT, za zajete emisije živega srebra v zrak iz mehanske obdelave OEEO, ki vsebuje živo srebro

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (Povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Živo srebro (Hg) | μg/Nm3 | 2–7 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(Povprečje v obdobju vzorčenja)

Živo srebro (Hg)

μg/Nm3

2–7

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

3.   ZAKLJUČKI O BAT ZA BIOLOŠKO OBDELAVO ODPADKOV

Če ni navedeno drugače, se zaključki o BAT, predstavljeni v oddelku 3, uporabljajo za biološko obdelavo odpadkov, poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1. Zaključki o BAT v oddelku 3 se ne uporabljajo za obdelavo tekočih odpadkov na vodni osnovi.

3.1   Splošni zaključki o BAT za biološko obdelavo odpadkov

3.1.1   Splošna okoljska učinkovitost

BAT 33. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij vonjav in izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je izbira vhodnih odpadkov.

Opis

Ta tehnika zajema predhodni prevzem, prevzem in sortiranje vhodnih odpadkov (glej BAT 2), da se zagotovi njihova primernost za obdelavo, na primer v smislu ravnovesja hranil, vlage ali strupenih spojin, ki lahko zmanjšajo biološko aktivnost.

3.1.2   Emisije v zrak

BAT 34. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij prahu, organskih spojin in spojin neprijetnega vonja, vključno s H2S in NH3, v zrak je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpcija | Glej oddelek 6.1. |
| b. | Biofilter | Glej oddelek 6.1.
  Predčiščenje odpadnega plina pred biofiltrom (npr. z mokrim pralnikom ali pralnikom s kislino) je morda potrebno v primeru visoke vsebnosti NH3 (npr. 5–40 mg/Nm3), da se uravna vrednost pH medija in omeji nastajanje N2O v biofiltru.
  Nekatere spojine neprijetnega vonja (npr. merkaptani, H2S) lahko povzročijo zakisljevanje biofiltrskega medija, tako da je za predčiščenje odpadnega plina pred biofiltrom treba uporabiti mokri pralnik ali pralnik z bazo. |
| c. | Tekstilni filter | Glej oddelek 6.1. Tekstilni filter se uporablja v primeru mehansko-biološke obdelave odpadkov. |
| d. | Toplotna oksidacija | Glej oddelek 6.1. |
| e. | Mokro pranje | Glej oddelek 6.1. Vodni pralniki in pralniki s kislino ali bazo se uporabljajo v kombinaciji z biofiltrom, toplotno oksidacijo ali adsorpcijo na aktivno oglje. |

Tehnika

Opis

a.

Adsorpcija

Glej oddelek 6.1.

b.

Biofilter

Glej oddelek 6.1.

Predčiščenje odpadnega plina pred biofiltrom (npr. z mokrim pralnikom ali pralnikom s kislino) je morda potrebno v primeru visoke vsebnosti NH3 (npr. 5–40 mg/Nm3), da se uravna vrednost pH medija in omeji nastajanje N2O v biofiltru.

Nekatere spojine neprijetnega vonja (npr. merkaptani, H2S) lahko povzročijo zakisljevanje biofiltrskega medija, tako da je za predčiščenje odpadnega plina pred biofiltrom treba uporabiti mokri pralnik ali pralnik z bazo.

c.

Tekstilni filter

Glej oddelek 6.1. Tekstilni filter se uporablja v primeru mehansko-biološke obdelave odpadkov.

d.

Toplotna oksidacija

Glej oddelek 6.1.

e.

Mokro pranje

Glej oddelek 6.1. Vodni pralniki in pralniki s kislino ali bazo se uporabljajo v kombinaciji z biofiltrom, toplotno oksidacijo ali adsorpcijo na aktivno oglje.

Preglednica 6.7

Ravni emisij, povezane z BAT, za zajete emisije NH3, vonjav, prahu in skupnega hlapnega organskega ogljika v zrak iz biološke obdelave odpadkov

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (Povprečje v obdobju vzorčenja) | Postopek obdelave odpadkov |
| --- | --- | --- | --- |
| NH3
   (41)
   (42) | mg/Nm3 | 0,3–20 | Vse biološke obdelave odpadkov |
| Koncentracija vonjav (41)
   (42) | ouE/Nm3 | 200–1 000 |
| Prah | mg/Nm3 | 2–5 | Mehansko-biološka obdelava odpadkov |
| Skupni hlapni organski ogljik (TVOC) | mg/Nm3 | 5–40 (43) |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(Povprečje v obdobju vzorčenja)

Postopek obdelave odpadkov

NH3
   (41)
   (42)

mg/Nm3

0,3–20

Vse biološke obdelave odpadkov

Koncentracija vonjav (41)
   (42)

ouE/Nm3

200–1 000

Prah

mg/Nm3

2–5

Mehansko-biološka obdelava odpadkov

Skupni hlapni organski ogljik (TVOC)

mg/Nm3

5–40 (43)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

3.1.3   Emisije v vodo in poraba vode

BAT 35. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje nastajanja odpadnih voda in zmanjšanje porabe vode je uporaba vseh spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| a. | Ločevanje vodnih tokov | Izcedna voda, ki izteka iz kompostnih kupov in kompostnih vrst, je ločena od površinske odtekajoče vode (glej BAT 19f). | Splošno ustrezna za nove naprave.
  Splošno ustrezna za obstoječe naprave v okviru omejitev, povezanih z ureditvijo vodnih krogotokov. |
| b. | Vračanje vode v krogotok | Vračanje tokov tehnološke vode v krogotok (npr. po odstranitvi vode iz tekočega pregnitega blata v anaerobnih procesih) ali uporaba čim več drugih vodnih tokov (npr. vodnega kondenzata, vode za spiranje, površinske odtekajoče vode). Stopnja vračanja v krogotok je omejena z vodno bilanco naprave, vsebnostjo nečistoč (npr. težkih kovin, soli, patogenov, spojin neprijetnega vonja) in/ali značilnostmi vodnih tokov (npr. vsebnost hranil). | Splošno ustrezna. |
| c. | Zmanjšanje nastajanja izcedne vode | Optimiziranje vsebnosti vlage v odpadkih, da se čim bolj zmanjša nastajanje izcedne vode. | Splošno ustrezna. |

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Ločevanje vodnih tokov

Izcedna voda, ki izteka iz kompostnih kupov in kompostnih vrst, je ločena od površinske odtekajoče vode (glej BAT 19f).

Splošno ustrezna za nove naprave.

Splošno ustrezna za obstoječe naprave v okviru omejitev, povezanih z ureditvijo vodnih krogotokov.

b.

Vračanje vode v krogotok

Vračanje tokov tehnološke vode v krogotok (npr. po odstranitvi vode iz tekočega pregnitega blata v anaerobnih procesih) ali uporaba čim več drugih vodnih tokov (npr. vodnega kondenzata, vode za spiranje, površinske odtekajoče vode). Stopnja vračanja v krogotok je omejena z vodno bilanco naprave, vsebnostjo nečistoč (npr. težkih kovin, soli, patogenov, spojin neprijetnega vonja) in/ali značilnostmi vodnih tokov (npr. vsebnost hranil).

Splošno ustrezna.

c.

Zmanjšanje nastajanja izcedne vode

Optimiziranje vsebnosti vlage v odpadkih, da se čim bolj zmanjša nastajanje izcedne vode.

Splošno ustrezna.

3.2   Zaključki o BAT za aerobno obdelavo odpadkov

Če ni navedeno drugače, se zaključki o BAT, predstavljeni v tem oddelku, uporabljajo za aerobno obdelavo odpadkov, poleg splošnih zaključkov o BAT za biološko obdelavo odpadkov iz oddelka 3.1.

3.2.1   Splošna okoljska učinkovitost

BAT 36. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij v zrak in izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je spremljanje in/ali obvladovanje ključnih parametrov odpadkov in procesov.

Opis

Spremljanje in/ali obvladovanje ključnih parametrov odpadkov in procesov, vključno z:

| — | značilnostmi vhodnih odpadkov (npr. razmerje med C in N, velikost delcev); |
| --- | --- |

—

značilnostmi vhodnih odpadkov (npr. razmerje med C in N, velikost delcev);

| — | temperaturo in vsebnostjo vlage na različnih točkah v kompostni vrsti; |
| --- | --- |

—

temperaturo in vsebnostjo vlage na različnih točkah v kompostni vrsti;

| — | prezračevanjem kompostne vrste (npr. s pogostostjo obračanja kompostne vrste, koncentracijo O2 in/ali CO2 v kompostni vrsti, temperaturo zračnih tokov v primeru prisilnega prezračevanja); |
| --- | --- |

—

prezračevanjem kompostne vrste (npr. s pogostostjo obračanja kompostne vrste, koncentracijo O2 in/ali CO2 v kompostni vrsti, temperaturo zračnih tokov v primeru prisilnega prezračevanja);

| — | poroznostjo, višino in širino kompostne vrste. |
| --- | --- |

—

poroznostjo, višino in širino kompostne vrste.

Ustreznost

Spremljanje vsebnosti vlage v kompostni vrsti ni ustrezno za zaprte procese, če so bile ugotovljene težave, povezane z zdravjem in/ali varnostjo. V takem primeru se lahko vsebnost vlage spremlja pred nakladanjem odpadkov v fazi zaprtega kompostiranja in prilagodi ob izhodu iz te faze.

3.2.2   Vonjave in razpršene emisije v zrak

BAT 37. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje razpršenih emisij prahu, vonjav in bioaerosolov iz faz obdelave na prostem v zrak je uporaba ene ali obeh spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| a. | Uporaba polprepustnih membranskih prevlek | Aktivne kompostne vrste se prekrijejo s polprepustnimi membranami. | Splošno ustrezna. |
| b. | Prilagoditev dejavnosti vremenskim razmeram | To vključuje tehnike, kot so:






  — | upoštevanje vremenskih razmer in napovedi pri izvajanju večjih dejavnosti na prostem. Na primer, izogibanje oblikovanju ali obračanju kompostnih vrst ali kupov, sejanju ali drobljenju ob neugodnih vremenskih razmerah z vidika disperzije emisij (npr. hitrost vetra je premajhna ali prevelika ali pa veter piha v smeri občutljivih sprejemnikov); |

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Uporaba polprepustnih membranskih prevlek

Aktivne kompostne vrste se prekrijejo s polprepustnimi membranami.

Splošno ustrezna.

b.

Prilagoditev dejavnosti vremenskim razmeram

To vključuje tehnike, kot so:

—

upoštevanje vremenskih razmer in napovedi pri izvajanju večjih dejavnosti na prostem. Na primer, izogibanje oblikovanju ali obračanju kompostnih vrst ali kupov, sejanju ali drobljenju ob neugodnih vremenskih razmerah z vidika disperzije emisij (npr. hitrost vetra je premajhna ali prevelika ali pa veter piha v smeri občutljivih sprejemnikov);

| — | takšna usmerjenost kompostnih vrst, da je čim manjša površina kompostne mase izpostavljena prevladujočemu vetru, s čimer se zmanjša disperzija onesnaževal s površine kompostne vrste. Kompostne vrste in kupi po možnosti stojijo na najnižjem delu celotne razporeditve območja. |
| --- | --- |

—

takšna usmerjenost kompostnih vrst, da je čim manjša površina kompostne mase izpostavljena prevladujočemu vetru, s čimer se zmanjša disperzija onesnaževal s površine kompostne vrste. Kompostne vrste in kupi po možnosti stojijo na najnižjem delu celotne razporeditve območja.

Splošno ustrezna.

3.3   Zaključki o BAT za anaerobno obdelavo odpadkov

Če ni navedeno drugače, se zaključki o BAT, predstavljeni v tem oddelku, uporabljajo za anaerobno obdelavo odpadkov, poleg splošnih zaključkov o BAT za biološko obdelavo odpadkov iz oddelka 3.1.

3.3.1   Emisije v zrak

BAT 38. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij v zrak in izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je spremljanje in/ali obvladovanje ključnih parametrov odpadkov in procesov.

Opis

Izvajanje ročnega in/ali samodejnega sistema spremljanja, da se:

| — | zagotovi stabilno delovanje gnilišča; |
| --- | --- |

—

zagotovi stabilno delovanje gnilišča;

| — | čim bolj zmanjšajo operativne težave, kot je penjenje, ki lahko povzročijo emisije vonjav; |
| --- | --- |

—

čim bolj zmanjšajo operativne težave, kot je penjenje, ki lahko povzročijo emisije vonjav;

| — | zagotovi dovolj zgodnje opozarjanje na izpade sistema, zaradi katerih bi lahko prišlo do izgube zadrževanja in eksplozij. |
| --- | --- |

—

zagotovi dovolj zgodnje opozarjanje na izpade sistema, zaradi katerih bi lahko prišlo do izgube zadrževanja in eksplozij.

To vključuje spremljanje in/ali obvladovanje ključnih parametrov odpadkov in procesov, na primer:

| — | vrednosti pH in alkalnosti materiala v gnilišču; |
| --- | --- |

—

vrednosti pH in alkalnosti materiala v gnilišču;

| — | obratovalne temperature gnilišča; |
| --- | --- |

—

obratovalne temperature gnilišča;

| — | hidravličnih in organskih stopenj obremenitve materiala v gnilišču; |
| --- | --- |

—

hidravličnih in organskih stopenj obremenitve materiala v gnilišču;

| — | koncentracije hlapnih maščobnih kislin in amoniaka v gnilišču in pregnitem blatu; |
| --- | --- |

—

koncentracije hlapnih maščobnih kislin in amoniaka v gnilišču in pregnitem blatu;

| — | količine, sestave (npr. vsebnost H2S) in tlaka bioplina; |
| --- | --- |

—

količine, sestave (npr. vsebnost H2S) in tlaka bioplina;

| — | ravni tekočin in pene v gnilišču. |
| --- | --- |

—

ravni tekočin in pene v gnilišču.

3.4   Zaključki o BAT za mehansko-biološko obdelavo odpadkov

Če ni navedeno drugače, se zaključki o BAT, predstavljeni v tem oddelku, uporabljajo za mehansko-biološko obdelavo odpadkov, poleg splošnih zaključkov o BAT za biološko obdelavo odpadkov iz oddelka 3.1.

Zaključki o BAT za aerobno obdelavo (oddelek 3.2) in anaerobno obdelavo (oddelek 3.3) odpadkov se, kjer je ustrezno, uporabljajo za mehansko-biološko obdelavo odpadkov.

3.4.1   Emisije v zrak

BAT 39. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij v zrak je uporaba obeh spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| a. | Ločevanje tokov odpadnih plinov | Razdelitev celotnega toka odpadnih plinov na tokove odpadnih plinov z visoko vsebnostjo onesnaževal in tokove odpadnih plinov z nizko vsebnostjo onesnaževal, kot je opredeljeno v popisu, navedenem v BAT 3. | Splošno ustrezna za nove naprave.
  Splošno ustrezna za obstoječe naprave v okviru omejitev, povezanih z ureditvijo zračnih krogotokov. |
| b. | Recirkulacija odpadnega plina | Recirkulacija odpadnega plina z nizko vsebnostjo onesnaževal v biološki proces, ki mu sledi čiščenje odpadnega plina, prilagojeno koncentraciji onesnaževal (glej BAT 34).
  Uporaba odpadnega plina v biološkem procesu je lahko omejena zaradi temperature odpadnih plinov in/ali vsebnosti onesnaževal.
  Pred ponovno uporabo je morda potrebna kondenzacija vodne pare, vsebovane v odpadnem plinu. V takem primeru je potrebno hlajenje, kondenzirana voda pa se vrne v krogotok, kadar je to mogoče (glej BAT 35), ali očisti pred izpustom. |

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Ločevanje tokov odpadnih plinov

Razdelitev celotnega toka odpadnih plinov na tokove odpadnih plinov z visoko vsebnostjo onesnaževal in tokove odpadnih plinov z nizko vsebnostjo onesnaževal, kot je opredeljeno v popisu, navedenem v BAT 3.

Splošno ustrezna za nove naprave.

Splošno ustrezna za obstoječe naprave v okviru omejitev, povezanih z ureditvijo zračnih krogotokov.

b.

Recirkulacija odpadnega plina

Recirkulacija odpadnega plina z nizko vsebnostjo onesnaževal v biološki proces, ki mu sledi čiščenje odpadnega plina, prilagojeno koncentraciji onesnaževal (glej BAT 34).

Uporaba odpadnega plina v biološkem procesu je lahko omejena zaradi temperature odpadnih plinov in/ali vsebnosti onesnaževal.

Pred ponovno uporabo je morda potrebna kondenzacija vodne pare, vsebovane v odpadnem plinu. V takem primeru je potrebno hlajenje, kondenzirana voda pa se vrne v krogotok, kadar je to mogoče (glej BAT 35), ali očisti pred izpustom.

4.   ZAKLJUČKI O BAT ZA FIZIKALNO-KEMIJSKO OBDELAVO ODPADKOV

Če ni navedeno drugače, se zaključki o BAT, predstavljeni v oddelku 4, uporabljajo za fizikalno-kemijsko obdelavo odpadkov, poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

4.1   Zaključki o BAT za fizikalno-kemijsko obdelavo trdnih in/ali pastoznih odpadkov

4.1.1   Splošna okoljska učinkovitost

BAT 40. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je spremljanje vhodnih odpadkov v okviru postopkov predhodnega prevzema in prevzema odpadkov (glej BAT 2).

Opis

Spremljanje vhodnih odpadkov, na primer z vidika:

| — | vsebnosti organskih snovi, oksidantov, kovin (npr. živega srebra), soli, spojin neprijetnega vonja; |
| --- | --- |

—

vsebnosti organskih snovi, oksidantov, kovin (npr. živega srebra), soli, spojin neprijetnega vonja;

| — | možnosti za nastajanje H2 ob mešanju ostankov iz čiščenja dimnih plinov, npr. letečega pepela, z vodo. |
| --- | --- |

—

možnosti za nastajanje H2 ob mešanju ostankov iz čiščenja dimnih plinov, npr. letečega pepela, z vodo.

4.1.2   Emisije v zrak

BAT 41. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu, organskih spojin in NH3 v zrak je uporaba BAT 14d in ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpcija | Glej oddelek 6.1. |
| b. | Biofilter |
| c. | Tekstilni filter |
| d. | Mokro pranje |

Tehnika

Opis

a.

Adsorpcija

Glej oddelek 6.1.

b.

Biofilter

c.

Tekstilni filter

d.

Mokro pranje

Preglednica 6.8

Raven emisij, povezana z BAT, za zajete emisije prahu v zrak iz fizikalno-kemijske obdelave trdnih in/ali pastoznih odpadkov

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT
  (Povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Prah | mg/Nm3 | 2–5 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT

(Povprečje v obdobju vzorčenja)

Prah

mg/Nm3

2–5

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

4.2   Zaključki o BAT za ponovno rafiniranje odpadnega olja

4.2.1   Splošna okoljska učinkovitost

BAT 42. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je spremljanje vhodnih odpadkov v okviru postopkov predhodnega prevzema in prevzema odpadkov (glej BAT 2).

Opis

Spremljanje vhodnih odpadkov z vidika vsebnosti kloriranih spojin (npr. kloriranih topil ali PCB).

BAT 43. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količine odpadkov, namenjenih za odstranjevanje, je uporaba ene ali obeh spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Predelava materiala | Uporaba organskih ostankov iz vakuumske destilacije, ekstrakcije s topili, tankoslojnih uparjalnikov itd. v asfaltnih izdelkih itd. |
| b. | Energijska predelava | Uporaba organskih ostankov iz vakuumske destilacije, ekstrakcije s topili, tankoslojnih uparjalnikov itd. za pridobivanje energije. |

Tehnika

Opis

a.

Predelava materiala

Uporaba organskih ostankov iz vakuumske destilacije, ekstrakcije s topili, tankoslojnih uparjalnikov itd. v asfaltnih izdelkih itd.

b.

Energijska predelava

Uporaba organskih ostankov iz vakuumske destilacije, ekstrakcije s topili, tankoslojnih uparjalnikov itd. za pridobivanje energije.

4.2.2   Emisije v zrak

BAT 44. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij organskih spojin v zrak je uporaba BAT 14d in ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpcija | Glej oddelek 6.1. |
| b. | Toplotna oksidacija | Glej oddelek 6.1. Tudi kadar se odpadni plin pošlje v procesno peč ali kotel. |
| c. | Mokro pranje | Glej oddelek 6.1. |

Tehnika

Opis

a.

Adsorpcija

Glej oddelek 6.1.

b.

Toplotna oksidacija

Glej oddelek 6.1. Tudi kadar se odpadni plin pošlje v procesno peč ali kotel.

c.

Mokro pranje

Glej oddelek 6.1.

Uporablja se raven emisij, povezana z BAT, določena v oddelku 4.5.

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

4.3   Zaključki o BAT za fizikalno-kemijsko obdelavo odpadkov s kalorično vrednostjo

4.3.1   Emisije v zrak

BAT 45. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij organskih spojin v zrak je uporaba BAT 14d in ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpcija | Glej oddelek 6.1. |
| b. | Kriogena kondenzacija |
| c. | Toplotna oksidacija |
| d. | Mokro pranje |

Tehnika

Opis

a.

Adsorpcija

Glej oddelek 6.1.

b.

Kriogena kondenzacija

c.

Toplotna oksidacija

d.

Mokro pranje

Uporablja se raven emisij, povezana z BAT, določena v oddelku 4.5.

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

4.4   Zaključki o BAT za regeneracijo izrabljenih topil

4.4.1   Splošna okoljska učinkovitost

BAT 46. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti regeneracije izrabljenih topil je uporaba ene ali obeh spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| a. | Predelava materiala | Topila se rekuperirajo iz ostankov destilacije z uparjanjem. | Ustreznost je lahko omejena, če je glede na količino regeneriranega topila potrebna prevelika količina energije. |
| b. | Energijska predelava | Ostanki iz destilacije se uporabijo za pridobivanje energije. | Splošno ustrezna. |

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Predelava materiala

Topila se rekuperirajo iz ostankov destilacije z uparjanjem.

Ustreznost je lahko omejena, če je glede na količino regeneriranega topila potrebna prevelika količina energije.

b.

Energijska predelava

Ostanki iz destilacije se uporabijo za pridobivanje energije.

Splošno ustrezna.

4.4.2   Emisije v zrak

BAT 47. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij organskih spojin v zrak je uporaba BAT 14d in kombinacije spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| a. | Recirkulacija procesnih izhodnih plinov v parni kotel. | Procesni izhodni plini iz kondenzatorjev se pošljejo v parni kotel, ki oskrbuje napravo. | Morda ni ustrezna za obdelavo odpadkov, ki vsebujejo halogenirane odpadke topil, da se preprečita nastanek in izpust emisij PCB in/ali polikloriranih dibenzo-p-dioksinov/dibenzofuranov. |
| b. | Adsorpcija | Glej oddelek 6.1. | Ustreznost te tehnike je lahko omejena iz varnostnih razlogov (npr. plasti aktivnega oglja so nagnjene k samovžigu, če se obremenijo s ketoni). |
| c. | Toplotna oksidacija | Glej oddelek 6.1. | Morda ni ustrezna za obdelavo odpadkov, ki vsebujejo halogenirana odpadna topila, da se preprečita nastanek in izpust emisij PCB in/ali polikloriranih dibenzo-p-dioksinov/dibenzofuranov. |
| d. | Kondenzacija ali kriogena kondenzacija | Glej oddelek 6.1. | Splošno ustrezna. |
| e. | Mokro pranje | Glej oddelek 6.1. | Splošno ustrezna. |

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Recirkulacija procesnih izhodnih plinov v parni kotel.

Procesni izhodni plini iz kondenzatorjev se pošljejo v parni kotel, ki oskrbuje napravo.

Morda ni ustrezna za obdelavo odpadkov, ki vsebujejo halogenirane odpadke topil, da se preprečita nastanek in izpust emisij PCB in/ali polikloriranih dibenzo-p-dioksinov/dibenzofuranov.

b.

Adsorpcija

Glej oddelek 6.1.

Ustreznost te tehnike je lahko omejena iz varnostnih razlogov (npr. plasti aktivnega oglja so nagnjene k samovžigu, če se obremenijo s ketoni).

c.

Toplotna oksidacija

Glej oddelek 6.1.

Morda ni ustrezna za obdelavo odpadkov, ki vsebujejo halogenirana odpadna topila, da se preprečita nastanek in izpust emisij PCB in/ali polikloriranih dibenzo-p-dioksinov/dibenzofuranov.

d.

Kondenzacija ali kriogena kondenzacija

Glej oddelek 6.1.

Splošno ustrezna.

e.

Mokro pranje

Glej oddelek 6.1.

Splošno ustrezna.

Uporablja se raven emisij, povezana z BAT, določena v oddelku 4.5.

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

4.5   Raven emisij, povezana z BAT, za emisije organskih spojin v zrak iz ponovnega rafiniranja odpadnega olja, fizikalno-kemijske obdelave odpadkov s kalorično vrednostjo in regeneracije izrabljenih topil

Preglednica 6.9

Raven emisij, povezana z BAT, za zajete emisije skupnega hlapnega organskega ogljika v zrak iz ponovnega rafiniranja odpadnega olja, fizikalno-kemijske obdelave odpadkov s kalorično vrednostjo in regeneracije izrabljenih topil

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT (44)

  (Povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Skupni hlapni organski ogljik (TVOC) | mg/Nm3 | 5–30 |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT (44)

(Povprečje v obdobju vzorčenja)

Skupni hlapni organski ogljik (TVOC)

mg/Nm3

5–30

4.6   Zaključki o BAT za toplotno obdelavo izrabljenega aktivnega oglja, odpadnih katalizatorjev in izkopane onesnažene zemlje

4.6.1   Splošna okoljska učinkovitost

BAT 48. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti toplotne obdelave izrabljenega aktivnega oglja, odpadnih katalizatorjev in izkopane onesnažene zemlje je uporaba vseh spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| a. | Rekuperacija toplote iz izhodnega plina iz peči. | Rekuperirana toplota se lahko uporabi na primer za predgretje zgorevalnega zraka ali za proizvodnjo pare, ki se uporablja tudi pri obnovi izrabljenega aktivnega oglja. | Splošno ustrezna. |
| b. | Posredno ogrevana peč | Z uporabo posredno ogrevane peči se prepreči stik med vsebino peči in dimnimi plini iz gorilnikov. | Posredno ogrevane peči so običajno zgrajene s kovinsko cevjo, tako da je lahko ustreznost omejena zaradi težav s korozijo.
  Obstajajo lahko tudi gospodarske omejitve za naknadno opremljanje obstoječih naprav. |
| c. | V proces vključene tehnike za zmanjšanje emisij v zrak | To vključuje tehnike, kot so:






  — | nadzor temperature v peči in vrtilne hitrosti rotacijske peči; |

Tehnika

Opis

Ustreznost

a.

Rekuperacija toplote iz izhodnega plina iz peči.

Rekuperirana toplota se lahko uporabi na primer za predgretje zgorevalnega zraka ali za proizvodnjo pare, ki se uporablja tudi pri obnovi izrabljenega aktivnega oglja.

Splošno ustrezna.

b.

Posredno ogrevana peč

Z uporabo posredno ogrevane peči se prepreči stik med vsebino peči in dimnimi plini iz gorilnikov.

Posredno ogrevane peči so običajno zgrajene s kovinsko cevjo, tako da je lahko ustreznost omejena zaradi težav s korozijo.

Obstajajo lahko tudi gospodarske omejitve za naknadno opremljanje obstoječih naprav.

c.

V proces vključene tehnike za zmanjšanje emisij v zrak

To vključuje tehnike, kot so:

—

nadzor temperature v peči in vrtilne hitrosti rotacijske peči;

| — | izbira goriva; |
| --- | --- |

—

izbira goriva;

| — | uporaba zatesnjene peči ali obratovanje peči pri znižanem tlaku, da se preprečijo razpršene emisije v zrak. |
| --- | --- |

—

uporaba zatesnjene peči ali obratovanje peči pri znižanem tlaku, da se preprečijo razpršene emisije v zrak.

Splošno ustrezna.

4.6.2   Emisije v zrak

BAT 49. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij HCl, HF, prahu in organskih spojin v zrak je uporaba BAT 14d in ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Ciklonski ločevalnik | Glej oddelek 6.1. Tehnika se uporablja v kombinaciji s tehnikami za dodatno zmanjšanje emisij. |
| b. | Elektrostatični filter | Glej oddelek 6.1. |
| c. | Tekstilni filter |
| d. | Mokro pranje |
| e. | Adsorpcija |
| f. | Kondenzacija |
| g. | Toplotna oksidacija (45) |

Tehnika

Opis

a.

Ciklonski ločevalnik

Glej oddelek 6.1. Tehnika se uporablja v kombinaciji s tehnikami za dodatno zmanjšanje emisij.

b.

Elektrostatični filter

Glej oddelek 6.1.

c.

Tekstilni filter

d.

Mokro pranje

e.

Adsorpcija

f.

Kondenzacija

g.

Toplotna oksidacija (45)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

4.7   Zaključki o BAT za spiranje izkopane onesnažene zemlje z vodo

4.7.1   Emisije v zrak

BAT 50. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in organskih spojin v zrak pri skladiščenju, ravnanju in spiranju je uporaba BAT 14d in ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpcija | Glej oddelek 6.1. |
| b. | Tekstilni filter |
| c. | Mokro pranje |

Tehnika

Opis

a.

Adsorpcija

Glej oddelek 6.1.

b.

Tekstilni filter

c.

Mokro pranje

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

4.8   Zaključki o BAT za dekontaminacijo opreme, ki vsebuje PCB

4.8.1   Splošna okoljska učinkovitost

BAT 51. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti in zmanjšanje zajetih emisij PCB in organskih spojin v zrak je uporaba vseh spodaj navedenih tehnik.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Površinska zaščita območij skladiščenja in obdelave | To vključuje tehnike, kot je:






  — | smolni premaz betonskih tal na celotnem območju skladiščenja in obdelave. |

Tehnika

Opis

a.

Površinska zaščita območij skladiščenja in obdelave

To vključuje tehnike, kot je:

—

smolni premaz betonskih tal na celotnem območju skladiščenja in obdelave.

b.

Uvedba pravil o dostopu osebja, da se prepreči širjenje onesnaženja

To vključuje tehnike, kot so:

| — | zaklenjene točke dostopa do območij skladiščenja in obdelave; |
| --- | --- |

—

zaklenjene točke dostopa do območij skladiščenja in obdelave;

| — | zahtevana posebna usposobljenost za dostop do območja, na katerem se skladišči onesnažena oprema in na katerem se z njo ravna; |
| --- | --- |

—

zahtevana posebna usposobljenost za dostop do območja, na katerem se skladišči onesnažena oprema in na katerem se z njo ravna;

| — | ločene „čiste“ in „umazane“ garderobe za oblačenje/slačenje posameznih zaščitnih oblek. |
| --- | --- |

—

ločene „čiste“ in „umazane“ garderobe za oblačenje/slačenje posameznih zaščitnih oblek.

c.

Optimizirano čiščenje opreme in odvodnjavanje

To vključuje tehnike, kot so:

| — | čiščenje zunanjih površin onesnažene opreme z anionskim čistilnim sredstvom; |
| --- | --- |

—

čiščenje zunanjih površin onesnažene opreme z anionskim čistilnim sredstvom;

| — | praznjenje opreme s črpalko ali v vakuumu namesto praznjenja s težnostjo; |
| --- | --- |

—

praznjenje opreme s črpalko ali v vakuumu namesto praznjenja s težnostjo;

| — | opredelitev in uporaba postopkov polnjenja, praznjenja in priklopa/odklopa vakuumske posode; |
| --- | --- |

—

opredelitev in uporaba postopkov polnjenja, praznjenja in priklopa/odklopa vakuumske posode;

| — | zagotovitev dolgotrajnega odvodnjavanja (vsaj 12 ur), da se prepreči kapljanje onesnažene tekočine med nadaljnjimi postopki obdelave, po ločitvi jedra od ohišja električnega transformatorja. |
| --- | --- |

—

zagotovitev dolgotrajnega odvodnjavanja (vsaj 12 ur), da se prepreči kapljanje onesnažene tekočine med nadaljnjimi postopki obdelave, po ločitvi jedra od ohišja električnega transformatorja.

d.

Nadzor in spremljanje emisij v zrak

To vključuje tehnike, kot so:

| — | zajem in čiščenje zraka z onesnaženega območja s filtri z aktivnim ogljem; |
| --- | --- |

—

zajem in čiščenje zraka z onesnaženega območja s filtri z aktivnim ogljem;

| — | priključitev izpuha vakuumske črpalke, omenjene pri tehniki c zgoraj, na sistem za zmanjševanje končnih emisij (npr. naprava za sežiganje pri visoki temperaturi, toplotno oksidacijo ali adsorpcijo na aktivno oglje); |
| --- | --- |

—

priključitev izpuha vakuumske črpalke, omenjene pri tehniki c zgoraj, na sistem za zmanjševanje končnih emisij (npr. naprava za sežiganje pri visoki temperaturi, toplotno oksidacijo ali adsorpcijo na aktivno oglje);

| — | spremljanje zajetih emisij (glej BAT 8); |
| --- | --- |

—

spremljanje zajetih emisij (glej BAT 8);

| — | spremljanje potencialne atmosferske depozicije PCB (npr. s fizikalno-kemijskimi meritvami ali biomonitoringom). |
| --- | --- |

—

spremljanje potencialne atmosferske depozicije PCB (npr. s fizikalno-kemijskimi meritvami ali biomonitoringom).

e.

Odstranjevanje ostankov iz obdelave odpadkov

To vključuje tehnike, kot so:

| — | pošiljanje poroznih, onesnaženih delov električnega transformatorja (les in papir) v sežiganje pri visoki temperaturi; |
| --- | --- |

—

pošiljanje poroznih, onesnaženih delov električnega transformatorja (les in papir) v sežiganje pri visoki temperaturi;

| — | uničenje PCB v oljih (npr. dekloriranje, hidrogeniranje, postopki z raztopljenimi elektroni, sežiganje pri visoki temperaturi). |
| --- | --- |

—

uničenje PCB v oljih (npr. dekloriranje, hidrogeniranje, postopki z raztopljenimi elektroni, sežiganje pri visoki temperaturi).

f.

Ponovno pridobivanje topila, ko se uporablja spiranje s topilom

Organsko topilo se zbere in destilira, da se ponovno uporabi v procesu.

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

5.   ZAKLJUČKI O BAT ZA OBDELAVO TEKOČIH ODPADKOV NA VODNI OSNOVI

Če ni navedeno drugače, se zaključki o BAT, predstavljeni v oddelku 5, uporabljajo za obdelavo tekočih odpadkov na vodni osnovi, poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

5.1   Splošna okoljska učinkovitost

BAT 52. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je spremljanje vhodnih odpadkov v okviru postopkov predhodnega prevzema in prevzema odpadkov (glej BAT 2).

Opis

Spremljanje vhodnih odpadkov, na primer z vidika:

| — | biološke odstranljivosti (npr. BPK, razmerje BPK/KPK, Zahn-Wellensov preskus, potencial biološke inhibicije (npr. inhibicija aktivnega blata)); |
| --- | --- |

—

biološke odstranljivosti (npr. BPK, razmerje BPK/KPK, Zahn-Wellensov preskus, potencial biološke inhibicije (npr. inhibicija aktivnega blata));

| — | izvedljivost razbijanja emulzije, na primer z laboratorijskimi testi. |
| --- | --- |

—

izvedljivost razbijanja emulzije, na primer z laboratorijskimi testi.

5.2   Emisije v zrak

BAT 53. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij HCl, NH3 in organskih spojin v zrak je uporaba BAT 14d in ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpcija | Glej oddelek 6.1. |
| b. | Biofilter |
| c. | Toplotna oksidacija |
| d. | Mokro pranje |

Tehnika

Opis

a.

Adsorpcija

Glej oddelek 6.1.

b.

Biofilter

c.

Toplotna oksidacija

d.

Mokro pranje

Preglednica 6.10

Ravni emisij, povezane z BAT, za zajete emisije HCl in skupnega hlapnega organskega ogljika v zrak iz obdelave tekočih odpadkov na vodni osnovi

| Parameter | Enota | Raven emisij, povezana z BAT (46)

  (Povprečje v obdobju vzorčenja) |
| --- | --- | --- |
| Vodikov klorid (HCl) | mg/Nm3 | 1–5 |
| Skupni hlapni organski ogljik (TVOC) | 3–20 (47) |

Parameter

Enota

Raven emisij, povezana z BAT (46)

(Povprečje v obdobju vzorčenja)

Vodikov klorid (HCl)

mg/Nm3

1–5

Skupni hlapni organski ogljik (TVOC)

3–20 (47)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

6.   OPIS TEHNIK

6.1   Zajete emisije v zrak

| Tehnika | Običajna onesnaževala, katerih vsebnost se zmanjša | Opis |
| --- | --- | --- |
| Adsorpcija | Živo srebro, hlapne organske spojine, vodikov sulfid, spojine neprijetnega vonja | Adsorpcija je heterogena reakcija, pri kateri se plinske molekule zadržijo na trdni ali tekoči površini, ki določenim spojinam daje prednost pred drugimi, s čimer se odstranijo iz tokov odpadnih voda. Ko površina adsorbira, kolikor lahko, se adsorbent zamenja ali pa se adsorbirana vsebina desorbira v okviru regeneracije adsorbenta. Po desorpciji so kontaminanti običajno bolj koncentrirani in jih je mogoče predelati ali odstraniti. Najpogostejši adsorbent je granulirano aktivno oglje. |
| Biofilter | Amoniak, vodikov sulfid, hlapne organske spojine, spojine neprijetnega vonja | Tok odpadnih plinov prehaja skozi plast organskega materiala (kot so šota, resje, kompost, korenine, drevesna skorja, les iglavcev ali njihove različne kombinacije) ali inertnega materiala (kot je glina, aktivno oglje ali poliuretan), kjer z delovanjem naravno prisotnih mikroorganizmov biološko oksidirajo v ogljikov dioksid, vodo, anorganske soli in biomaso.
  Biofilter je zasnovan glede na vrsto vhodnih odpadkov. Izbere se plast iz ustreznega materiala, na primer z vidika zmogljivosti zadrževanja vode, gostote, poroznosti ali strukturne celovitosti. Pomembni sta tudi ustrezna višina in površina filtrirne plasti. Biofilter je priključen na ustrezen sistem prezračevanja in kroženja zraka, da se zagotovita enotna porazdelitev zraka skozi plast in zadosten čas zadrževanja odpadnega plina v plasti. |
| Kondenzacija in kriogena kondenzacija | Hlapne organske spojine | Kondenzacija je tehnika za odstranjevanje hlapov topila iz toka odpadnih plinov z znižanjem njegove temperature pod rosišče. Pri kriogeni kondenzaciji se lahko obratovalna temperatura v napravi za kondenzacijo zniža vse do – 120 °C, vendar v praksi pogosto znaša med – 40 °C in – 80 °C. S kriogeno kondenzacijo se lahko zajamejo vse HOS in hlapna anorganska onesnaževala, ne glede na njihov parni tlak. Z uporabo nizkih temperatur se omogoči zelo visoka kondenzacijska učinkovitost, tako da je to primerna končna tehnika za obvladovanje emisij HOS. |
| Ciklonski ločevalnik | Prah | Ciklonski ločevalniki se uporabljajo za odstranjevanje težjih delcev, ki „izpadejo“, ko odpadni plini začnejo krožiti, preden zapustijo ločevalnik.
  Ciklonski ločevalniki se uporabljajo za obvladovanje materiala v obliki delcev, predvsem PM10. |
| Elektrostatični filter | Prah | Elektrostatični filtri delujejo tako, da se delci naelektrijo in ločijo pod vplivom električnega polja. Delujejo lahko v zelo različnih pogojih. V suhem elektrostatičnem filtru se zajeti material odstrani mehansko (npr. s stresanjem, vibriranjem, stisnjenim zrakom), medtem ko se v mokrem elektrostatičnem filtru izplakne s primerno tekočino, običajno vodo. |
| Tekstilni filter | Prah | Tekstilni filtri, pogosto imenovani tudi vrečasti filtri, so izdelani iz porozne tkanine ali klobučevine, skozi katero prehajajo plini, da se odstranijo delci. Za uporabo tekstilnega filtra je treba izbrati material, ki je ustrezen za značilnosti zadevnih odpadnih plinov in najvišjo obratovalno temperaturo. |
| Filter HEPA | Prah | Filtri HEPA (visokoučinkoviti zračni filtri za delce) so absolutni filtri. Filtrirni medij je iz papirja ali matiranih steklenih vlaken z visoko gostoto pakiranja. Tok odpadnih plinov prehaja skozi filtrirni medij, v katerem se zbirajo delci. |
| Toplotna oksidacija | Hlapne organske spojine | Oksidacija gorljivih plinov in vonjav v toku odpadnih plinov, ki se izvede tako, da se mešanica onesnaževal z zrakom ali kisikom v zgorevalni komori segreva do temperature, ki je nad njeno točko samovžiga, in vzdržuje na visoki temperaturi dovolj dolgo, da dokončno zgori v ogljikov dioksid in vodo. |
| Mokro pranje | Prah, hlapne organske spojine, plinaste kisle spojine (pralnik z bazo), plinaste bazične spojine (pralnik s kislino) | Odstranjevanje plinastih ali trdnih onesnaževal iz plinskega toka z masnim prenosom v tekoče topilo, pogosto vodo ali vodno raztopino. Vključuje lahko kemijsko reakcijo (npr. v pralniku s kislino ali bazo). V nekaterih primerih se lahko iz topila ponovno pridobijo spojine. |

Tehnika

Običajna onesnaževala, katerih vsebnost se zmanjša

Opis

Adsorpcija

Živo srebro, hlapne organske spojine, vodikov sulfid, spojine neprijetnega vonja

Adsorpcija je heterogena reakcija, pri kateri se plinske molekule zadržijo na trdni ali tekoči površini, ki določenim spojinam daje prednost pred drugimi, s čimer se odstranijo iz tokov odpadnih voda. Ko površina adsorbira, kolikor lahko, se adsorbent zamenja ali pa se adsorbirana vsebina desorbira v okviru regeneracije adsorbenta. Po desorpciji so kontaminanti običajno bolj koncentrirani in jih je mogoče predelati ali odstraniti. Najpogostejši adsorbent je granulirano aktivno oglje.

Biofilter

Amoniak, vodikov sulfid, hlapne organske spojine, spojine neprijetnega vonja

Tok odpadnih plinov prehaja skozi plast organskega materiala (kot so šota, resje, kompost, korenine, drevesna skorja, les iglavcev ali njihove različne kombinacije) ali inertnega materiala (kot je glina, aktivno oglje ali poliuretan), kjer z delovanjem naravno prisotnih mikroorganizmov biološko oksidirajo v ogljikov dioksid, vodo, anorganske soli in biomaso.

Biofilter je zasnovan glede na vrsto vhodnih odpadkov. Izbere se plast iz ustreznega materiala, na primer z vidika zmogljivosti zadrževanja vode, gostote, poroznosti ali strukturne celovitosti. Pomembni sta tudi ustrezna višina in površina filtrirne plasti. Biofilter je priključen na ustrezen sistem prezračevanja in kroženja zraka, da se zagotovita enotna porazdelitev zraka skozi plast in zadosten čas zadrževanja odpadnega plina v plasti.

Kondenzacija in kriogena kondenzacija

Hlapne organske spojine

Kondenzacija je tehnika za odstranjevanje hlapov topila iz toka odpadnih plinov z znižanjem njegove temperature pod rosišče. Pri kriogeni kondenzaciji se lahko obratovalna temperatura v napravi za kondenzacijo zniža vse do – 120 °C, vendar v praksi pogosto znaša med – 40 °C in – 80 °C. S kriogeno kondenzacijo se lahko zajamejo vse HOS in hlapna anorganska onesnaževala, ne glede na njihov parni tlak. Z uporabo nizkih temperatur se omogoči zelo visoka kondenzacijska učinkovitost, tako da je to primerna končna tehnika za obvladovanje emisij HOS.

Ciklonski ločevalnik

Prah

Ciklonski ločevalniki se uporabljajo za odstranjevanje težjih delcev, ki „izpadejo“, ko odpadni plini začnejo krožiti, preden zapustijo ločevalnik.

Ciklonski ločevalniki se uporabljajo za obvladovanje materiala v obliki delcev, predvsem PM10.

Elektrostatični filter

Prah

Elektrostatični filtri delujejo tako, da se delci naelektrijo in ločijo pod vplivom električnega polja. Delujejo lahko v zelo različnih pogojih. V suhem elektrostatičnem filtru se zajeti material odstrani mehansko (npr. s stresanjem, vibriranjem, stisnjenim zrakom), medtem ko se v mokrem elektrostatičnem filtru izplakne s primerno tekočino, običajno vodo.

Tekstilni filter

Prah

Tekstilni filtri, pogosto imenovani tudi vrečasti filtri, so izdelani iz porozne tkanine ali klobučevine, skozi katero prehajajo plini, da se odstranijo delci. Za uporabo tekstilnega filtra je treba izbrati material, ki je ustrezen za značilnosti zadevnih odpadnih plinov in najvišjo obratovalno temperaturo.

Filter HEPA

Prah

Filtri HEPA (visokoučinkoviti zračni filtri za delce) so absolutni filtri. Filtrirni medij je iz papirja ali matiranih steklenih vlaken z visoko gostoto pakiranja. Tok odpadnih plinov prehaja skozi filtrirni medij, v katerem se zbirajo delci.

Toplotna oksidacija

Hlapne organske spojine

Oksidacija gorljivih plinov in vonjav v toku odpadnih plinov, ki se izvede tako, da se mešanica onesnaževal z zrakom ali kisikom v zgorevalni komori segreva do temperature, ki je nad njeno točko samovžiga, in vzdržuje na visoki temperaturi dovolj dolgo, da dokončno zgori v ogljikov dioksid in vodo.

Mokro pranje

Prah, hlapne organske spojine, plinaste kisle spojine (pralnik z bazo), plinaste bazične spojine (pralnik s kislino)

Odstranjevanje plinastih ali trdnih onesnaževal iz plinskega toka z masnim prenosom v tekoče topilo, pogosto vodo ali vodno raztopino. Vključuje lahko kemijsko reakcijo (npr. v pralniku s kislino ali bazo). V nekaterih primerih se lahko iz topila ponovno pridobijo spojine.

6.2   Razpršene emisije organskih spojin v zrak

| Program za odkrivanje in odpravo puščanja (LDAR) | Hlapne organske spojine | Strukturiran pristop k zmanjšanju ubežnih emisij organskih spojin z odkrivanjem in poznejšim popravilom ali zamenjavo komponent, ki puščajo. Trenutno sta za odkrivanje puščanj na voljo metodi vohanja (opisana v standardu EN 15446) in optičnega odkrivanja plina.

  Metoda vohanja: prvi korak je odkrivanje z uporabo ročnih analizatorjev organskih spojin, s katerimi se meri koncentracija tik ob opremi (npr. z uporabo plamenske ionizacije ali fotoionizacije). Drugi korak je zapiranje komponente v neprepustno vrečo, da se izvede neposredna meritev pri viru emisije. Ta drugi korak se včasih nadomesti z matematičnimi korelacijskimi krivuljami, izpeljanimi iz statističnih rezultatov, pridobljenih iz velikega števila predhodnih meritev, opravljenih na podobnih komponentah.

  Metode optičnega odkrivanja plina: pri optičnem odkrivanju se uporabljajo lahke ročne kamere, ki omogočajo vizualizacijo uhajanja plina v realnem času, tako da so na videoposnetku videti kot „dim“ skupaj z normalno sliko zadevne komponente, s čimer zlahka in hitro odkrijemo večja uhajanja organskih spojin. Aktivni sistemi naredijo sliko z razpršeno infrardečo lasersko svetlobo, ki se odbija na komponenti in njeni okolici. Pasivni sistemi temeljijo na naravnem infrardečem sevanju opreme in njene okolice. |
| --- | --- | --- |
| Merjenje razpršenih emisij HOS | Hlapne organske spojine | Metodi vohanja in optičnega odkrivanja plina sta opisani pri programu za odkrivanje puščanja in popravilo.
  Popoln pregled in kvantifikacija emisij iz obrata se lahko opravita z ustrezno kombinacijo dopolnilnih metod, kot sta zasenčenje sončnega toka (Solar occultation flux – SOF) ali diferencialni absorpcijski LIDAR (DIAL). Ti rezultati se lahko uporabljajo za oceno trenda skozi čas, navzkrižno preverjanje in posodabljanje/validacijo tekočega programa LDAR.

  Zasenčenje sončnega toka (SOF): ta tehnika temelji na zapisovanju in spektrometrsko analizo s Fourierjevo transformacijo širokopasovnega infrardečega ali ultravijoličnega/vidnega sončnega spektra na dani geografski poti s prečkanjem smeri vetra in prehajanjem skozi oblake HOS.

  Diferencialni absorpcijski LIDAR (DIAL): to je laserska tehnika, ki uporablja diferencialni adsorpcijski LIDAR (zaznavanje in merjenje svetlobe), ki je optična vzporednica radiovalovnega RADAR-ja.Tehnika temelji na odboju pulzov laserskega žarka od atmosferskih aerosolov in analizi lastnosti spektra sprejete svetlobe, zajete s teleskopom. |

Program za odkrivanje in odpravo puščanja (LDAR)

Hlapne organske spojine

Strukturiran pristop k zmanjšanju ubežnih emisij organskih spojin z odkrivanjem in poznejšim popravilom ali zamenjavo komponent, ki puščajo. Trenutno sta za odkrivanje puščanj na voljo metodi vohanja (opisana v standardu EN 15446) in optičnega odkrivanja plina.

Metoda vohanja: prvi korak je odkrivanje z uporabo ročnih analizatorjev organskih spojin, s katerimi se meri koncentracija tik ob opremi (npr. z uporabo plamenske ionizacije ali fotoionizacije). Drugi korak je zapiranje komponente v neprepustno vrečo, da se izvede neposredna meritev pri viru emisije. Ta drugi korak se včasih nadomesti z matematičnimi korelacijskimi krivuljami, izpeljanimi iz statističnih rezultatov, pridobljenih iz velikega števila predhodnih meritev, opravljenih na podobnih komponentah.

Metode optičnega odkrivanja plina: pri optičnem odkrivanju se uporabljajo lahke ročne kamere, ki omogočajo vizualizacijo uhajanja plina v realnem času, tako da so na videoposnetku videti kot „dim“ skupaj z normalno sliko zadevne komponente, s čimer zlahka in hitro odkrijemo večja uhajanja organskih spojin. Aktivni sistemi naredijo sliko z razpršeno infrardečo lasersko svetlobo, ki se odbija na komponenti in njeni okolici. Pasivni sistemi temeljijo na naravnem infrardečem sevanju opreme in njene okolice.

Merjenje razpršenih emisij HOS

Hlapne organske spojine

Metodi vohanja in optičnega odkrivanja plina sta opisani pri programu za odkrivanje puščanja in popravilo.

Popoln pregled in kvantifikacija emisij iz obrata se lahko opravita z ustrezno kombinacijo dopolnilnih metod, kot sta zasenčenje sončnega toka (Solar occultation flux – SOF) ali diferencialni absorpcijski LIDAR (DIAL). Ti rezultati se lahko uporabljajo za oceno trenda skozi čas, navzkrižno preverjanje in posodabljanje/validacijo tekočega programa LDAR.

Zasenčenje sončnega toka (SOF): ta tehnika temelji na zapisovanju in spektrometrsko analizo s Fourierjevo transformacijo širokopasovnega infrardečega ali ultravijoličnega/vidnega sončnega spektra na dani geografski poti s prečkanjem smeri vetra in prehajanjem skozi oblake HOS.

Diferencialni absorpcijski LIDAR (DIAL): to je laserska tehnika, ki uporablja diferencialni adsorpcijski LIDAR (zaznavanje in merjenje svetlobe), ki je optična vzporednica radiovalovnega RADAR-ja.Tehnika temelji na odboju pulzov laserskega žarka od atmosferskih aerosolov in analizi lastnosti spektra sprejete svetlobe, zajete s teleskopom.

6.3   Emisije v vodo

| Tehnika | Običajna ciljna onesnaževala | Opis |
| --- | --- | --- |
| Postopek z aktivnim blatom | Biološko razgradljive organske spojine | Biološka oksidacija raztopljenih organskih onesnaževal s kisikom z uporabo metabolizma mikroorganizmov. V prisotnosti raztopljenega kisika (ki se vbrizga kot zrak ali čisti kisik) se organske sestavine pretvorijo v ogljikov dioksid, vodo ali druge metabolite in biomaso (tj. aktivno blato). Mikroorganizmi se ohranijo v suspenziji v odpadnih vodah, celotna zmes pa se mehansko prezračuje. Zmes aktivnega blata se pošlje v napravo za ločevanje, od koder se blato reciklira v prezračevalni bazen. |
| Adsorpcija | Adsorbljiva raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. ogljikovodiki, živo srebro, AOX | Metoda separacije, pri kateri se spojine (tj. onesnaževala) v tekočini (tj. odpadni vodi) zadržijo na trdni površini (običajno aktivno oglje). |
| Kemična oksidacija | Oksidativna raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. nitrit, cianid | Organske spojine oksidirajo v manj škodljive in biološko lažje razgradljive spojine. Tehnike vključujejo mokro oksidacijo ali oksidacijo z ozonom ali vodikovim peroksidom, kar se lahko pospeši s katalizatorji ali UV-žarčenjem. Kemična oksidacija se uporablja tudi za razgradnjo organskih spojin, ki povzročajo neprijeten vonj, okus in barvo, ter za razkuževanje. |
| Kemična redukcija | Reduktivna raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. šestvalentni krom (Cr(VI)) | Kemična redukcija je pretvorba onesnaževal s kemičnimi reducenti v podobne, vendar manj škodljive ali nevarne spojine. |
| Koagulacija in flokulacija | Suspendirane trdne snovi in kovine, vezane na delce | Koagulacija in flokulacija se uporabljata za ločevanje suspendiranih trdnih snovi iz odpadnih voda in se pogosto izvedeta ena za drugo. Koagulacija se izvede z dodatkom koagulantov z nabojem, ki je nasproten naboju suspendiranih trdnih snovi. Flokulacija se izvede z dodatkom polimerov, tako da trki mikrodelcev povzročijo povezovanje polimerov in torej nastajanje večjih kosmov. Kosmi, ki nastanejo, se nato ločijo z usedanjem, flotacijo z zrakom ali filtracijo. |
| Destilacija/rektifikacija | Raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska in jih je mogoče destilirati, npr. nekatera topila | Destilacija je tehnika za ločevanje spojin z različnimi vrelišči z delnim uparjanjem in ponovno kondenzacijo.
  Destilacija odpadne vode je odstranjevanje onesnaževal z nizkim vreliščem iz odpadne vode z njihovim prenosom v parno fazo. Destilacija se izvaja v kolonah, opremljenih s prekati ali polnilom, in nato v kondenzatorju. |
| Izenačevanje | Vsa onesnaževala | Uravnoteženje tokov in obremenitve z onesnaževali z uporabo bazenov ali drugih tehnik upravljanja. |
| Izparevanje | Topna onesnaževala | Uporaba destilacije (glej zgoraj) za koncentriranje vodnih raztopin snovi z visokim vreliščem za nadaljnjo uporabo, predelavo ali odstranitev (npr. sežiganje odpadne vode) s prenosom vode v parno fazo. Običajno se izvaja v večstopenjskih enotah z naraščajočim vakuumom, da se zmanjša potreba po energiji. Vodni hlapi se kondenzirajo, da se ponovno uporabijo ali izpustijo kot odpadna voda. |
| Filtracija | Suspendirane trdne snovi in kovine, vezane na delce | Ločevanje trdnih snovi iz odpadnih voda, tako da se usmerijo skozi porozni medij, npr. peščena filtracija, mikrofiltracija, ultrafiltracija. |
| Flotacija | Ločevanje trdnih ali tekočih delcev iz odpadnih voda, tako da se vežejo na drobne mehurčke plina, običajno zraka. Plavajoči delci se naberejo na vodni površini, od koder se odstranijo s posnemali. |
| Ionska izmenjava | Ionska raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. kovine | Zadržanje nezaželenih ali nevarnih ionskih sestavin odpadnih voda in njihovo nadomeščanje z bolj sprejemljivimi ioni z uporabo smole za ionsko izmenjavo. Onesnaževala se začasno zadržijo in nato sprostijo v tekočino za regeneracijo ali ponovno spiranje. |
| Membranski bioreaktor | Biološko razgradljive organske spojine | Kombinacija čiščenja z aktivnim blatom in membranske filtracije. Uporabljata se dve različici: (a) zunanja zanka za recirkulacijo med bazenom z aktivnim blatom in membranskim modulom ter (b) potopitev membranskega modula v prezračevan bazen z aktivnim blatom, kjer se iztok filtrira čez membrano iz votlih vlaken, biomasa pa ostane v bazenu. |
| Membranska filtracija | Suspendirane trdne snovi in kovine, vezane na delce | Mikrofiltracija (MF) in ultrafiltracija (UF) sta postopka membranske filtracije, pri katerih se na eni strani membrane zadržijo in naberejo onesnaževala, kot so suspendirani delci in koloidni delci, vsebovani v odpadnih vodah. |
| Nevtralizacija | Kisline, baze | Uravnavanje vrednosti pH odpadnih voda na nevtralno raven (približno 7) z dodajanjem kemikalij. Za povečanje vrednosti pH se lahko uporabi natrijev hidroksid (NaOH) ali kalcijev hidroksid (Ca(OH)2), za zmanjšanje vrednosti pH pa se lahko uporabi žveplova kislina (H2SO4), klorovodikova kislina (HCl) ali ogljikov dioksid (CO2). Med nevtralizacijo se lahko obarijo nekatera onesnaževala. |
| Nitrifikacija/denitrifikacija | Skupni dušik, amoniak | Dvostopenjski postopek, ki se običajno izvaja v napravah za biološko čiščenje odpadnih voda. Prvi korak je aerobna nitrifikacija, pri kateri amonij (NH4
  +) ob delovanju mikroorganizmov oksidira v vmesni nitrit (NO2–), ki nadalje oksidira v nitrat (NO3
  –). Drugi korak je anoksična denitrifikacija, pri kateri nitrat ob delovanju mikroorganizmov kemično reducira v plinski dušik. |
| Ločevanje olja in vode | Olje/maščoba | Ločevanje olja in vode ter poznejše odstranjevanje olja z gravitacijskim ločevanjem prostega olja, pri čemer se uporabi oprema za ločevanje ali razbijanje emulzije (z uporabo kemikalij za razbijanje emulzije, kot so kovinske soli, mineralne kisline, adsorbenti ali organski polimeri). |
| Usedanje | Suspendirane trdne snovi in kovine, vezane na delce | Ločevanje suspendiranih delcev z gravitacijskim usedanjem. |
| Obarjanje | Obarljiva raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. kovine, fosfor | Pretvorba raztopljenih onesnaževal v netopne spojine z dodajanjem sredstev za obarjanje. Trdne oborine, ki nastanejo, se nato ločijo z usedanjem, flotacijo z zrakom ali filtracijo. |
| Odstranjevanje | Onesnaževala, ki se lahko prepihujejo, npr. vodikov sulfid (H2S), amoniak (NH3), nekateri adsorbljivi organski halogeni (AOX), ogljikovodiki | Odstranjevanje onesnaževal, ki se lahko prepihujejo, iz vodne faze s plinsko fazo (npr. s paro, dušikom ali zrakom), ki se spusti skozi tekočino. Nato se zajamejo (npr. s kondenzacijo) za nadaljnjo uporabo ali odstranitev. Učinkovitost odstranjevanja se lahko poveča s povišanjem temperature ali znižanjem tlaka. |

Tehnika

Običajna ciljna onesnaževala

Opis

Postopek z aktivnim blatom

Biološko razgradljive organske spojine

Biološka oksidacija raztopljenih organskih onesnaževal s kisikom z uporabo metabolizma mikroorganizmov. V prisotnosti raztopljenega kisika (ki se vbrizga kot zrak ali čisti kisik) se organske sestavine pretvorijo v ogljikov dioksid, vodo ali druge metabolite in biomaso (tj. aktivno blato). Mikroorganizmi se ohranijo v suspenziji v odpadnih vodah, celotna zmes pa se mehansko prezračuje. Zmes aktivnega blata se pošlje v napravo za ločevanje, od koder se blato reciklira v prezračevalni bazen.

Adsorpcija

Adsorbljiva raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. ogljikovodiki, živo srebro, AOX

Metoda separacije, pri kateri se spojine (tj. onesnaževala) v tekočini (tj. odpadni vodi) zadržijo na trdni površini (običajno aktivno oglje).

Kemična oksidacija

Oksidativna raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. nitrit, cianid

Organske spojine oksidirajo v manj škodljive in biološko lažje razgradljive spojine. Tehnike vključujejo mokro oksidacijo ali oksidacijo z ozonom ali vodikovim peroksidom, kar se lahko pospeši s katalizatorji ali UV-žarčenjem. Kemična oksidacija se uporablja tudi za razgradnjo organskih spojin, ki povzročajo neprijeten vonj, okus in barvo, ter za razkuževanje.

Kemična redukcija

Reduktivna raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. šestvalentni krom (Cr(VI))

Kemična redukcija je pretvorba onesnaževal s kemičnimi reducenti v podobne, vendar manj škodljive ali nevarne spojine.

Koagulacija in flokulacija

Suspendirane trdne snovi in kovine, vezane na delce

Koagulacija in flokulacija se uporabljata za ločevanje suspendiranih trdnih snovi iz odpadnih voda in se pogosto izvedeta ena za drugo. Koagulacija se izvede z dodatkom koagulantov z nabojem, ki je nasproten naboju suspendiranih trdnih snovi. Flokulacija se izvede z dodatkom polimerov, tako da trki mikrodelcev povzročijo povezovanje polimerov in torej nastajanje večjih kosmov. Kosmi, ki nastanejo, se nato ločijo z usedanjem, flotacijo z zrakom ali filtracijo.

Destilacija/rektifikacija

Raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska in jih je mogoče destilirati, npr. nekatera topila

Destilacija je tehnika za ločevanje spojin z različnimi vrelišči z delnim uparjanjem in ponovno kondenzacijo.

Destilacija odpadne vode je odstranjevanje onesnaževal z nizkim vreliščem iz odpadne vode z njihovim prenosom v parno fazo. Destilacija se izvaja v kolonah, opremljenih s prekati ali polnilom, in nato v kondenzatorju.

Izenačevanje

Vsa onesnaževala

Uravnoteženje tokov in obremenitve z onesnaževali z uporabo bazenov ali drugih tehnik upravljanja.

Izparevanje

Topna onesnaževala

Uporaba destilacije (glej zgoraj) za koncentriranje vodnih raztopin snovi z visokim vreliščem za nadaljnjo uporabo, predelavo ali odstranitev (npr. sežiganje odpadne vode) s prenosom vode v parno fazo. Običajno se izvaja v večstopenjskih enotah z naraščajočim vakuumom, da se zmanjša potreba po energiji. Vodni hlapi se kondenzirajo, da se ponovno uporabijo ali izpustijo kot odpadna voda.

Filtracija

Suspendirane trdne snovi in kovine, vezane na delce

Ločevanje trdnih snovi iz odpadnih voda, tako da se usmerijo skozi porozni medij, npr. peščena filtracija, mikrofiltracija, ultrafiltracija.

Flotacija

Ločevanje trdnih ali tekočih delcev iz odpadnih voda, tako da se vežejo na drobne mehurčke plina, običajno zraka. Plavajoči delci se naberejo na vodni površini, od koder se odstranijo s posnemali.

Ionska izmenjava

Ionska raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. kovine

Zadržanje nezaželenih ali nevarnih ionskih sestavin odpadnih voda in njihovo nadomeščanje z bolj sprejemljivimi ioni z uporabo smole za ionsko izmenjavo. Onesnaževala se začasno zadržijo in nato sprostijo v tekočino za regeneracijo ali ponovno spiranje.

Membranski bioreaktor

Biološko razgradljive organske spojine

Kombinacija čiščenja z aktivnim blatom in membranske filtracije. Uporabljata se dve različici: (a) zunanja zanka za recirkulacijo med bazenom z aktivnim blatom in membranskim modulom ter (b) potopitev membranskega modula v prezračevan bazen z aktivnim blatom, kjer se iztok filtrira čez membrano iz votlih vlaken, biomasa pa ostane v bazenu.

Membranska filtracija

Suspendirane trdne snovi in kovine, vezane na delce

Mikrofiltracija (MF) in ultrafiltracija (UF) sta postopka membranske filtracije, pri katerih se na eni strani membrane zadržijo in naberejo onesnaževala, kot so suspendirani delci in koloidni delci, vsebovani v odpadnih vodah.

Nevtralizacija

Kisline, baze

Uravnavanje vrednosti pH odpadnih voda na nevtralno raven (približno 7) z dodajanjem kemikalij. Za povečanje vrednosti pH se lahko uporabi natrijev hidroksid (NaOH) ali kalcijev hidroksid (Ca(OH)2), za zmanjšanje vrednosti pH pa se lahko uporabi žveplova kislina (H2SO4), klorovodikova kislina (HCl) ali ogljikov dioksid (CO2). Med nevtralizacijo se lahko obarijo nekatera onesnaževala.

Nitrifikacija/denitrifikacija

Skupni dušik, amoniak

Dvostopenjski postopek, ki se običajno izvaja v napravah za biološko čiščenje odpadnih voda. Prvi korak je aerobna nitrifikacija, pri kateri amonij (NH4
  +) ob delovanju mikroorganizmov oksidira v vmesni nitrit (NO2–), ki nadalje oksidira v nitrat (NO3
  –). Drugi korak je anoksična denitrifikacija, pri kateri nitrat ob delovanju mikroorganizmov kemično reducira v plinski dušik.

Ločevanje olja in vode

Olje/maščoba

Ločevanje olja in vode ter poznejše odstranjevanje olja z gravitacijskim ločevanjem prostega olja, pri čemer se uporabi oprema za ločevanje ali razbijanje emulzije (z uporabo kemikalij za razbijanje emulzije, kot so kovinske soli, mineralne kisline, adsorbenti ali organski polimeri).

Usedanje

Suspendirane trdne snovi in kovine, vezane na delce

Ločevanje suspendiranih delcev z gravitacijskim usedanjem.

Obarjanje

Obarljiva raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. kovine, fosfor

Pretvorba raztopljenih onesnaževal v netopne spojine z dodajanjem sredstev za obarjanje. Trdne oborine, ki nastanejo, se nato ločijo z usedanjem, flotacijo z zrakom ali filtracijo.

Odstranjevanje

Onesnaževala, ki se lahko prepihujejo, npr. vodikov sulfid (H2S), amoniak (NH3), nekateri adsorbljivi organski halogeni (AOX), ogljikovodiki

Odstranjevanje onesnaževal, ki se lahko prepihujejo, iz vodne faze s plinsko fazo (npr. s paro, dušikom ali zrakom), ki se spusti skozi tekočino. Nato se zajamejo (npr. s kondenzacijo) za nadaljnjo uporabo ali odstranitev. Učinkovitost odstranjevanja se lahko poveča s povišanjem temperature ali znižanjem tlaka.

6.4   Sortirne tehnike

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| Zračno klasiranje | Zračno klasiranje (ali ločevanje z zrakom ali zračno ločevanje) je postopek približnega razvrščanja suhih mešanic različno velikih delcev po velikosti v skupine ali razrede na presečnih točkah, katerih širina mrežnega očesa znaša 10 mesh ali manj. Zračni klasifikatorji (imenovani tudi zračna sita) dopolnjujejo sita, kadar je treba uporabiti presečne točke, manjše od velikosti komercialnih sit, ter nadomeščajo sita in rešetke za bolj grobe preseke, kadar je to potrebno zaradi specifičnih prednosti, ki jih prinaša zračno klasiranje. |
| Ločevalnik vseh kovin | Kovine (železne in neželezne) se sortirajo z zaznavno tuljavo, v kateri na magnetno polje vplivajo kovinski delci in ki je povezana s procesorjem za uravnavanje zračnega curka za izmet zaznanih materialov. |
| Elektromagnetno ločevanje neželeznih kovin | Neželezne kovine se razvrščajo z ločevalniki z vrtinčnim tokom Vrtinčni tok se inducira z vrsto redkozemeljskih magnetnih ali keramičnih rotorjev na glavi transportnega traku, ki se z visoko hitrostjo vrti neodvisno od transportnega traku. Pri tem postopku se v nemagnetnih kovinah inducirajo začasne magnetne sile z enako polarnostjo kot rotor, kar povzroči, da se kovine odbijejo stran in nato ločijo od drugih materialov. |
| Ročno ločevanje | Material se ročno ločuje z vizualnim pregledovanjem, ki ga osebje izvaja na sortirni liniji ali na tleh, tako da se bodisi selektivno odstrani ciljni material iz toka splošnih odpadkov bodisi se odstrani kontaminacija iz toka izhodnega materiala, da se poveča čistost. Ta tehnika je na splošno primerna za odpadke, ki jih je mogoče reciklirati (steklo, plastika itd.), ter morebitne kontaminante, nevarne materiale in prevelike materiale, kot je OEEO. |
| Magnetno ločevanje | Železne kovine se razvrščajo z magnetom, ki privlači materiale iz železnih kovin. To se lahko izvaja na primer z nadtračnim magnetnim ločevalnikom ali magnetnim bobnom. |
| Bližnjeinfrardeča spektroskopija (NIRS) | Materiali se razvrščajo z bližnjeinfrardečim senzorjem, ki skenira celotno širino transportnega traku in pošilja značilne spektre različnih materialov v obdelovalnik podatkov, ki regulira zračni curek za izmet zaznanih materialov. Na splošno NIRS ni primerna za razvrščanje črnih materialov. |
| Rezervoarji za težkotekočinsko ločevanje | Trdni materiali se ločijo na dva toka na podlagi različne gostote materialov. |
| Ločevanje po velikosti | Materiali se ločijo glede na velikost delcev. To se lahko izvaja z bobnastimi siti, linearnimi in krožnimi oscilacijskimi siti, nagibnimi siti, ploskimi siti, mešalnimi siti in pomičnimi rešetkami. |
| Vibracijska miza | Materiali se ločijo glede na gostoto in velikost, tako da se gibljejo (v gošči v primeru mokrih miz ali mokrih ločevalnikov gostote) prek nagnjene mize, ki se nagiba nazaj in naprej. |
| Rentgenski sistemi | Mešanice materialov se z rentgenskimi žarki razvrščajo glede na različno gostoto materialov, halogene sestavine ali organske sestavine. Značilnosti različnih materialov se pošljejo v obdelovalnik podatkov, ki regulira zračni curek za izmet zaznanih materialov. |

Tehnika

Opis

Zračno klasiranje

Zračno klasiranje (ali ločevanje z zrakom ali zračno ločevanje) je postopek približnega razvrščanja suhih mešanic različno velikih delcev po velikosti v skupine ali razrede na presečnih točkah, katerih širina mrežnega očesa znaša 10 mesh ali manj. Zračni klasifikatorji (imenovani tudi zračna sita) dopolnjujejo sita, kadar je treba uporabiti presečne točke, manjše od velikosti komercialnih sit, ter nadomeščajo sita in rešetke za bolj grobe preseke, kadar je to potrebno zaradi specifičnih prednosti, ki jih prinaša zračno klasiranje.

Ločevalnik vseh kovin

Kovine (železne in neželezne) se sortirajo z zaznavno tuljavo, v kateri na magnetno polje vplivajo kovinski delci in ki je povezana s procesorjem za uravnavanje zračnega curka za izmet zaznanih materialov.

Elektromagnetno ločevanje neželeznih kovin

Neželezne kovine se razvrščajo z ločevalniki z vrtinčnim tokom Vrtinčni tok se inducira z vrsto redkozemeljskih magnetnih ali keramičnih rotorjev na glavi transportnega traku, ki se z visoko hitrostjo vrti neodvisno od transportnega traku. Pri tem postopku se v nemagnetnih kovinah inducirajo začasne magnetne sile z enako polarnostjo kot rotor, kar povzroči, da se kovine odbijejo stran in nato ločijo od drugih materialov.

Ročno ločevanje

Material se ročno ločuje z vizualnim pregledovanjem, ki ga osebje izvaja na sortirni liniji ali na tleh, tako da se bodisi selektivno odstrani ciljni material iz toka splošnih odpadkov bodisi se odstrani kontaminacija iz toka izhodnega materiala, da se poveča čistost. Ta tehnika je na splošno primerna za odpadke, ki jih je mogoče reciklirati (steklo, plastika itd.), ter morebitne kontaminante, nevarne materiale in prevelike materiale, kot je OEEO.

Magnetno ločevanje

Železne kovine se razvrščajo z magnetom, ki privlači materiale iz železnih kovin. To se lahko izvaja na primer z nadtračnim magnetnim ločevalnikom ali magnetnim bobnom.

Bližnjeinfrardeča spektroskopija (NIRS)

Materiali se razvrščajo z bližnjeinfrardečim senzorjem, ki skenira celotno širino transportnega traku in pošilja značilne spektre različnih materialov v obdelovalnik podatkov, ki regulira zračni curek za izmet zaznanih materialov. Na splošno NIRS ni primerna za razvrščanje črnih materialov.

Rezervoarji za težkotekočinsko ločevanje

Trdni materiali se ločijo na dva toka na podlagi različne gostote materialov.

Ločevanje po velikosti

Materiali se ločijo glede na velikost delcev. To se lahko izvaja z bobnastimi siti, linearnimi in krožnimi oscilacijskimi siti, nagibnimi siti, ploskimi siti, mešalnimi siti in pomičnimi rešetkami.

Vibracijska miza

Materiali se ločijo glede na gostoto in velikost, tako da se gibljejo (v gošči v primeru mokrih miz ali mokrih ločevalnikov gostote) prek nagnjene mize, ki se nagiba nazaj in naprej.

Rentgenski sistemi

Mešanice materialov se z rentgenskimi žarki razvrščajo glede na različno gostoto materialov, halogene sestavine ali organske sestavine. Značilnosti različnih materialov se pošljejo v obdelovalnik podatkov, ki regulira zračni curek za izmet zaznanih materialov.

6.5   Tehnike upravljanja

| Načrt za obvladovanje nesreč | Načrt za obvladovanje nesreč je del sistema ravnanja z okoljem (glej BAT 1), v njem pa so opredeljene nevarnosti, ki jih povzroča naprava, in s tem povezana tveganja ter določeni ukrepi za obravnavo teh tveganj. Temelji na popisu onesnaževal, ki so prisotna ali so verjetno prisotna in bi lahko imela okoljske posledice, če bi ušla. |
| --- | --- |
| Načrt ravnanja z ostanki | Načrt ravnanja z ostanki je del sistema ravnanja z okoljem (glej BAT 1), pomeni pa niz ukrepov za (1) zmanjšanje nastajanja ostankov pri obdelavi odpadkov, (2) optimizacijo ponovne uporabe, regeneracije, recikliranja in/ali pridobivanja energije iz ostankov ter (3) zagotavljanje pravilnega odstranjevanja ostankov. |

Načrt za obvladovanje nesreč

Načrt za obvladovanje nesreč je del sistema ravnanja z okoljem (glej BAT 1), v njem pa so opredeljene nevarnosti, ki jih povzroča naprava, in s tem povezana tveganja ter določeni ukrepi za obravnavo teh tveganj. Temelji na popisu onesnaževal, ki so prisotna ali so verjetno prisotna in bi lahko imela okoljske posledice, če bi ušla.

Načrt ravnanja z ostanki

Načrt ravnanja z ostanki je del sistema ravnanja z okoljem (glej BAT 1), pomeni pa niz ukrepov za (1) zmanjšanje nastajanja ostankov pri obdelavi odpadkov, (2) optimizacijo ponovne uporabe, regeneracije, recikliranja in/ali pridobivanja energije iz ostankov ter (3) zagotavljanje pravilnega odstranjevanja ostankov.

---

(1)  Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40).

(2)  Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (UL L 182, 16.7.1999, str. 1).

(3)  Direktiva (EU) 2015/2193 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak (UL L 313, 28.11.2015, str. 1).

(4)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 199/2006 z dne 3. februarja 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 466/2001 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih kontaminatov v živilih v zvezi z dioksini in dioksinom podobnimi polikloriranimi bifenili (UL L 32, 4.2.2006, str. 34).

(6)  Direktiva 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o izrabljenih vozilih (UL L 269, 21.10.2000, str. 34).

(7)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremembi Direktive 79/117/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 7).

(8)  Direktiva 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (UL L 197, 24.7.2012, str. 38).

(9)  Pri vsakem parametru, za katerega zaradi omejitev v zvezi z vzorčenjem ali analitičnih omejitev 30-minutno merjenje ni primerno, se lahko uporabi ustreznejše obdobje merjenja (npr. za koncentracijo vonjav). Za poliklorirane dibenzo-p-dioksine/dibenzofurane ali dioksinu podobne PCB se uporablja 6- do 8-urno obdobje vzorčenja.

(10)  Sortirne tehnike so opisane v oddelku 6.4.

(11)  Pogostost spremljanja se lahko zmanjša, če se dokaže, da so ravni emisij dovolj stabilne.

(12)  V primeru šaržnega izpusta, ki je manj pogost od najmanjše pogostosti spremljanja, se spremljanje izvaja enkrat na šaržo.

(13)  Spremljanje se uporablja samo, kadar je zadevna snov opredeljena kot pomembna v popisu odpadnih voda, navedenem v BAT 3.

(14)  V primeru posrednega izpusta v sprejemno vodno telo se lahko pogostost spremljanja zmanjša, če se v nadaljnji čistilni napravi za odpadne vode zmanjša vsebnost zadevnih onesnaževal.

(15)  Spremlja se skupni organski ogljik ali kemijska potreba po kisiku. Prednost ima spremljanje skupnega organskega ogljika, saj se pri njem ne uporabljajo zelo strupene spojine.

(16)  Spremljanje se uporablja samo v primeru neposrednega izpusta v sprejemno vodno telo.

(17)  Pogostost spremljanja se lahko zmanjša, če se dokaže, da so ravni emisij dovolj stabilne.

(18)  Spremljanje se uporablja samo, kadar je zadevna snov opredeljena kot pomembna v toku odpadnih plinov na podlagi popisa, navedenega v BAT 3.

(19)  Namesto v skladu s standardom EN 1948-1 se lahko vzorčenje izvede tudi v skladu s tehnično specifikacijo CEN/TS 1948-5.

(20)  Namesto tega se lahko spremlja koncentracija vonjav.

(21)  Kot alternativa spremljanju koncentracije vonjav se lahko uporabi spremljanje NH3 in H2S.

(22)  Spremljanje se uporablja samo, kadar se za čiščenje kontaminirane opreme uporabi topilo.

(23)  Tehnike so opisane v oddelku 6.3.

(24)  Časi povprečenja so opredeljeni v oddelku Splošne ugotovitve.

(25)  Uporablja se raven emisij, povezana z BAT, za kemijsko potrebo po kisiku ali raven emisij, povezana z BAT, za skupni organski ogljik. Prednost ima spremljanje skupnega organskega ogljika, saj se pri njem ne uporabljajo zelo strupene spojine.

(26)  Zgornji del razpona se morda ne uporablja:

| — | če je drseče letno povprečje učinkovitosti zmanjšanja emisij ≥ 95 % in vhodni odpadki kažejo naslednje značilnosti: skupni organski ogljik > 2 g/l (ali kemijska potreba po kisiku > 6 g/l) kot dnevno povprečje in velik delež težko razgradljivih organskih spojin (tj. ki se težko biološko razgradijo) ali |
| --- | --- |

—

če je drseče letno povprečje učinkovitosti zmanjšanja emisij ≥ 95 % in vhodni odpadki kažejo naslednje značilnosti: skupni organski ogljik > 2 g/l (ali kemijska potreba po kisiku > 6 g/l) kot dnevno povprečje in velik delež težko razgradljivih organskih spojin (tj. ki se težko biološko razgradijo) ali

| — | v primeru visokih koncentracij klorida (npr. nad 5 g/l v vhodnih odpadkih). |
| --- | --- |

—

v primeru visokih koncentracij klorida (npr. nad 5 g/l v vhodnih odpadkih).

(27)  Raven emisij, povezana z BAT, se morda ne uporablja za naprave, v katerih se obdelujejo mulji/ostružki.

(28)  Raven emisij, povezana z BAT, se morda ne uporablja, če je temperatura odpadne vode nizka (npr. pod 12 °C).

(29)  Raven emisij, povezana z BAT, se morda ne uporablja v primeru visokih koncentracij klorida (npr. nad 10 g/l v vhodnih odpadkih).

(30)  Raven emisij, povezana z BAT, se uporablja samo, če se uporablja biološko čiščenje odpadnih voda.

(31)  Ravni emisij, povezane z BAT, se uporabljajo samo, kadar je zadevna snov opredeljena kot pomembna v popisu odpadnih voda, navedenem v BAT 3.

(32)  Zgornja meja razpona je 0,3 mg/l za mehansko obdelavo kovinskih odpadkov v drobilnikih.

(33)  Zgornja meja razpona je 2 mg/l za mehansko obdelavo kovinskih odpadkov v drobilnikih.

(34)  Časi povprečenja so opredeljeni v oddelku Splošne ugotovitve.

(35)  Ravni emisij, povezane z BAT, se morda ne uporabljajo, če se zadevna onesnaževala zmanjšajo v nadaljnji čistilni napravi za odpadne vode in če to ne vodi k večjemu onesnaženju okolja.

(36)  Ravni emisij, povezane z BAT, se uporabljajo samo, kadar je zadevna snov opredeljena kot pomembna v popisu odpadnih voda, navedenem v BAT 3.

(37)  Zgornja meja razpona je 0,3 mg/l za mehansko obdelavo kovinskih odpadkov v drobilnikih.

(38)  Zgornja meja razpona je 2 mg/l za mehansko obdelavo kovinskih odpadkov v drobilnikih.

(39)  Kadar uporaba tekstilnega filtra ni ustrezna, je zgornja meja razpona 10 mg/Nm3.

(40)  Raven emisij, povezana z BAT, se uporablja samo, kadar so organske spojine opredeljene kot pomembne v toku odpadnih plinov na podlagi popisa, navedenega v BAT 3.

(41)  Uporablja se raven emisij, povezana z BAT, za NH3 ali raven emisij, povezana z BAT, za koncentracijo vonjav.

(42)  Ta raven emisij, povezana z BAT, se ne uporablja za obdelavo odpadkov, ki jih sestavlja predvsem gnoj.

(43)  Spodnja meja razpona se lahko doseže z uporabo toplotne oksidacije.

(44)  Raven emisij, povezana z BAT, se ne uporablja, kadar je obremenitev z emisijami manjša od 2 kg/h na točki emisij, če v toku odpadnih plinov na podlagi popisa, navedenega v BAT 3, ni kot pomembna opredeljena nobena snov, ki je rakotvorna, mutagena ali strupena za razmnoževanje.

(45)  Toplotna oksidacija poteka pri minimalni temperaturi 1 100 °C in dvosekundnem zadrževalnem času za obnovitev aktivnega oglja, ki se uporablja v industriji, kadar so verjetno prisotne negorljive halogenirane ali druge toplotno odporne snovi. V primeru aktivnega oglja, ki se uporablja za pitno vodo in živila, zadostuje gorilnik za naknadni sežig z minimalno temperaturo segrevanja 850 °C in dvosekundnim zadrževalnim časom (glej oddelek 6.1).

(46)  Te ravni emisij, povezane z BAT, se uporabljajo samo, kadar je zadevna snov opredeljena kot pomembna v toku odpadnih plinov na podlagi popisa, navedenega v BAT 3.

(47)  Zgornja meja razpona je 45 mg/Nm3, kadar znaša obremenitev z emisijami pod 0,5 kg/h na emisijski točki.

---

| 17.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 208/91 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 208/91

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2018/1148

z dne 10. avgusta 2018

o primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Helenska republika, in razveljavitvi Sklepa (EU) 2016/1041 (ECB/2018/21)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, člena 12.1, člena 18 in druge alinee člena 34.1 Statuta,

ob upoštevanju Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (1) (Smernica o splošni dokumentaciji) ter zlasti člena 1(4), naslovov I, II, IV, V, VI in VIII dela 4 in dela 6 Smernice,

ob upoštevanju Smernice ECB/2014/31 z dne 9. julija 2014 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja ter o spremembi Smernice ECB/2007/9 (2) ter zlasti členov 1(3) in 6(1) in člena 8 Smernice,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro, sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro, sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil.

| (2) | Standardni kriteriji in minimalne zahteve glede pragov kreditne kvalitete za ugotovitev primernosti tržnega finančnega premoženja kot zavarovanja za namene operacij denarne politike Eurosistema so določeni v Smernici (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ter zlasti v členu 59 in naslovu II dela 4 navedene smernice. |
| --- | --- |

(2)

Standardni kriteriji in minimalne zahteve glede pragov kreditne kvalitete za ugotovitev primernosti tržnega finančnega premoženja kot zavarovanja za namene operacij denarne politike Eurosistema so določeni v Smernici (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ter zlasti v členu 59 in naslovu II dela 4 navedene smernice.

| (3) | V skladu s členom 1(4) Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) lahko Svet ECB kadar koli spremeni orodja, instrumente, zahteve, kriterije in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema. V skladu s členom 59(6) Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) si Eurosistem pridržuje pravico, da na podlagi vseh informacij, ki so lahko po mnenju Eurosistema pomembne za zagotovitev ustrezne zaščite Eurosistema pred tveganjem, ugotovi, ali izdaja, izdajatelj, dolžnik ali garant izpolnjuje zahteve Eurosistema glede kreditne kvalitete. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 1(4) Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) lahko Svet ECB kadar koli spremeni orodja, instrumente, zahteve, kriterije in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema. V skladu s členom 59(6) Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) si Eurosistem pridržuje pravico, da na podlagi vseh informacij, ki so lahko po mnenju Eurosistema pomembne za zagotovitev ustrezne zaščite Eurosistema pred tveganjem, ugotovi, ali izdaja, izdajatelj, dolžnik ali garant izpolnjuje zahteve Eurosistema glede kreditne kvalitete.

| (4) | Z odstopanjem od zahtev Eurosistema glede kreditne kvalitete tržnega finančnega premoženja člen 8(2) Smernice ECB/2014/31 določa, da se Eurosistemov prag kreditne kvalitete ne uporablja za tržne dolžniške instrumente, ki so jih izdale ali zanje v celoti jamčijo institucionalne enote centralnih ravni držav članic euroobmočja, kjer poteka program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada, razen če Svet ECB odloči, da zadevna država članica ne spoštuje pogojev finančne podpore in/ali makroekonomskega programa. |
| --- | --- |

(4)

Z odstopanjem od zahtev Eurosistema glede kreditne kvalitete tržnega finančnega premoženja člen 8(2) Smernice ECB/2014/31 določa, da se Eurosistemov prag kreditne kvalitete ne uporablja za tržne dolžniške instrumente, ki so jih izdale ali zanje v celoti jamčijo institucionalne enote centralnih ravni držav članic euroobmočja, kjer poteka program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada, razen če Svet ECB odloči, da zadevna država članica ne spoštuje pogojev finančne podpore in/ali makroekonomskega programa.

| (5) | Po izteku predhodnega programa finančne pomoči evropskega instrumenta za finančno stabilnost (EFSF) za Grčijo je svet guvernerjev evropskega mehanizma za stabilnost (EMS) 19. avgusta 2015 odobril sedanji triletni program finančne pomoči Grčiji. |
| --- | --- |

(5)

Po izteku predhodnega programa finančne pomoči evropskega instrumenta za finančno stabilnost (EFSF) za Grčijo je svet guvernerjev evropskega mehanizma za stabilnost (EMS) 19. avgusta 2015 odobril sedanji triletni program finančne pomoči Grčiji.

| (6) | Svet ECB je ocenil učinke zgoraj navedenega programa EMS za Grčijo, njegovo neprekinjeno izvajanje in zavezanost grških organov, da ga v celoti izvedejo. Na podlagi te ocene je Svet ECB menil, da Helenska republika spoštuje pogoje programa. Zato je Svet ECB 22. junija 2016 sprejel Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/1041 (ECB/2016/18) (3), s katerim je določil, da so tržni dolžniški instrumenti, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Helenska republika, ob uporabi posebnih odbitkov zanje ponovno primerni za operacije denarne politike Eurosistema, in določil, da se Helenska republika šteje za državo članico euroobmočja, ki spoštuje program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada. |
| --- | --- |

(6)

Svet ECB je ocenil učinke zgoraj navedenega programa EMS za Grčijo, njegovo neprekinjeno izvajanje in zavezanost grških organov, da ga v celoti izvedejo. Na podlagi te ocene je Svet ECB menil, da Helenska republika spoštuje pogoje programa. Zato je Svet ECB 22. junija 2016 sprejel Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/1041 (ECB/2016/18) (3), s katerim je določil, da so tržni dolžniški instrumenti, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Helenska republika, ob uporabi posebnih odbitkov zanje ponovno primerni za operacije denarne politike Eurosistema, in določil, da se Helenska republika šteje za državo članico euroobmočja, ki spoštuje program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada.

| (7) | Člen 1(3) Smernice ECB/2014/31 trenutno določa, da se za namene člena 6(1) in člena 8 navedene smernice Helenska republika šteje za državo članico euroobmočja, ki spoštuje program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada. Poleg tega člen 8(3) navedene smernice določa, da se za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Helenska republika, uporabljajo posebni odbitki, določeni v Prilogi I k navedeni smernici. |
| --- | --- |

(7)

Člen 1(3) Smernice ECB/2014/31 trenutno določa, da se za namene člena 6(1) in člena 8 navedene smernice Helenska republika šteje za državo članico euroobmočja, ki spoštuje program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada. Poleg tega člen 8(3) navedene smernice določa, da se za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Helenska republika, uporabljajo posebni odbitki, določeni v Prilogi I k navedeni smernici.

| (8) | V skladu s členom 1 sporazuma o finančni pomoči med Evropskim mehanizmom za stabilnost, Helensko republiko, centralno banko Bank of Greece in grškim skladom za finančno stabilnost z dne 19. avgusta 2015 (4) je datum prenehanja sedanjega programa ESM 20. avgust 2018. Zato se od 21. avgusta 2018 Helenska republika ne more več šteti za državo članico euroobmočja, kjer poteka program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada. Posledično od tega datuma ne bodo več izpolnjeni pogoji za začasno neuporabo Eurosistemovih pragov kreditne kvalitete za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Helenska republika, kakor je določeno v členu 8(2) Smernice ECB/2014/31. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 1 sporazuma o finančni pomoči med Evropskim mehanizmom za stabilnost, Helensko republiko, centralno banko Bank of Greece in grškim skladom za finančno stabilnost z dne 19. avgusta 2015 (4) je datum prenehanja sedanjega programa ESM 20. avgust 2018. Zato se od 21. avgusta 2018 Helenska republika ne more več šteti za državo članico euroobmočja, kjer poteka program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada. Posledično od tega datuma ne bodo več izpolnjeni pogoji za začasno neuporabo Eurosistemovih pragov kreditne kvalitete za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Helenska republika, kakor je določeno v členu 8(2) Smernice ECB/2014/31.

| (9) | Zato je Svet ECB odločil, da se od 21. avgusta 2018 za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Helenska republika, uporabljajo standardni kriteriji in pragovi kreditne kvalitete Eurosistema ter da bodo za te dolžniške instrumente veljali standardni odbitki, določeni v Smernici Evropske centralne banke (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) (5) – |
| --- | --- |

(9)

Zato je Svet ECB odločil, da se od 21. avgusta 2018 za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Helenska republika, uporabljajo standardni kriteriji in pragovi kreditne kvalitete Eurosistema ter da bodo za te dolžniške instrumente veljali standardni odbitki, določeni v Smernici Evropske centralne banke (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) (5) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Primernost tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Helenska republika

1.   Za namene členov 1(3) in 6(1) ter člena 8 Smernice ECB/2014/31 se Helenska republika ne šteje več za državo članico euroobmočja, kjer poteka program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada.

2.   Za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Helenska republika, se uporabljajo minimalne zahteve Eurosistema glede pragov kreditne kvalitete, kakor so določene v Smernici (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ter zlasti v členu 59 in naslovu II dela 4 navedene smernice.

3.   Za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Helenska republika, se ne uporabljajo več posebni odbitki, določeni v Prilogi I k Smernici ECB/2014/31.

Člen 2

Razveljavitev

Sklep (EU) 2016/1041 (ECB/2016/18) se razveljavi.

Člen 3

Končne določbe

1.   Ta sklep začne veljati 21. avgusta 2018.

2.   V primeru razhajanj med tem sklepom in Smernico (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ali Smernico ECB/2014/31, kakor ju nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro, izvedejo na nacionalni ravni, prevlada ta sklep.

V Frankfurtu na Majni, 10. avgusta 2018

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  UL L 91, 2.4.2015, str. 3.

1

(2)  
  UL L 240, 13.8.2014, str. 28.

2

(3)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/1041 z dne 22. junija 2016 o primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Helenska republika, in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/300 (ECB/2016/18) (UL L 169, 28.6.2016, str. 14).

3

(4)  Dostopno na spletni strani ESM na naslovu www.esm.europa.eu.

4

(5)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2016/65 z dne 18. novembra 2015 o odbitkih pri vrednotenju, ki se uporabljajo pri izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2015/35) (UL L 14, 21.1.2016, str. 30).

5

---

PRIPOROČILA

| 17.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 208/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 208/94

---

PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2018/1149

z dne 10. avgusta 2018

o nezavezujočih smernicah za opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ter drugih tveganj v oskrbovalni verigi v skladu z Uredbo (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Naravni mineralni viri imajo velik potencial za razvoj, vendar so lahko na konfliktnih območjih ali območjih z visokim tveganjem razlog za spor, kadar prihodki, povezani z njimi, podžigajo nastanek ali nadaljevanje nasilnih konfliktov ter s tem spodkopavajo prizadevanja za razvoj, dobro upravljanje in pravno državo. Na teh območjih je razbitje povezave med konflikti in nezakonitim izkoriščanjem mineralov ključni element za zagotavljanje miru, razvoja in stabilnosti. |
| --- | --- |

(1)

Naravni mineralni viri imajo velik potencial za razvoj, vendar so lahko na konfliktnih območjih ali območjih z visokim tveganjem razlog za spor, kadar prihodki, povezani z njimi, podžigajo nastanek ali nadaljevanje nasilnih konfliktov ter s tem spodkopavajo prizadevanja za razvoj, dobro upravljanje in pravno državo. Na teh območjih je razbitje povezave med konflikti in nezakonitim izkoriščanjem mineralov ključni element za zagotavljanje miru, razvoja in stabilnosti.

| (2) | Za odpravo teh pomislekov Uredba (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta (1) določa obveznosti potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato s poreklom s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem; uporabljala pa se bo od 1. januarja 2021 (v nadaljnjem besedilu: Uredba). |
| --- | --- |

(2)

Za odpravo teh pomislekov Uredba (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta (1) določa obveznosti potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato s poreklom s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem; uporabljala pa se bo od 1. januarja 2021 (v nadaljnjem besedilu: Uredba).

| (3) | Konfliktna območja in območja z visokim tveganjem za namene navedene uredbe so opredeljena kot območja, kjer potekajo oboroženi konflikti, ali nestabilna pokonfliktna območja in območja s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo, kot so propadle države, ter razširjenimi in sistematičnimi kršitvami mednarodnega prava, vključno s kršitvami človekovih pravic. |
| --- | --- |

(3)

Konfliktna območja in območja z visokim tveganjem za namene navedene uredbe so opredeljena kot območja, kjer potekajo oboroženi konflikti, ali nestabilna pokonfliktna območja in območja s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo, kot so propadle države, ter razširjenimi in sistematičnimi kršitvami mednarodnega prava, vključno s kršitvami človekovih pravic.

| (4) | Člen 14(1) navedene uredbe določa, da zaradi zagotavljanja jasnosti in gotovosti praks gospodarskih subjektov, zlasti malih in srednjih podjetij, in skladnosti med temi praksami, Komisija v posvetovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje in OECD pripravi nezavezujoče smernice za gospodarske subjekte, v njih pa pojasni najboljšo uporabo meril za določitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (v nadaljnjem besedilu: Smernice). |
| --- | --- |

(4)

Člen 14(1) navedene uredbe določa, da zaradi zagotavljanja jasnosti in gotovosti praks gospodarskih subjektov, zlasti malih in srednjih podjetij, in skladnosti med temi praksami, Komisija v posvetovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje in OECD pripravi nezavezujoče smernice za gospodarske subjekte, v njih pa pojasni najboljšo uporabo meril za določitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (v nadaljnjem besedilu: Smernice).

| (5) | Ta člen določa tudi, da morajo te smernice temeljiti na opredelitvi konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, kot je določena v Uredbi, in upoštevati smernice OECD o potrebni skrbnosti na tem področju, vključno z drugimi tveganji v oskrbovalni verigi, ki sprožijo opozorila, kot so opredeljena v zadevnih dopolnilih teh smernic. |
| --- | --- |

(5)

Ta člen določa tudi, da morajo te smernice temeljiti na opredelitvi konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, kot je določena v Uredbi, in upoštevati smernice OECD o potrebni skrbnosti na tem področju, vključno z drugimi tveganji v oskrbovalni verigi, ki sprožijo opozorila, kot so opredeljena v zadevnih dopolnilih teh smernic.

| (6) | Da bi bile učinkovite, bi morale te smernice določati splošen koncept potrebne skrbnosti v oskrbovalnih verigah z minerali in kovinami v povezavi s konfliktnimi območji in območji z visokim tveganjem ter ukrepe, ki bi jih morale družbe sprejeti za opredelitev in reševanje tveganj, v zvezi s pridobivanjem kositra, tantala, volframa in zlata. |
| --- | --- |

(6)

Da bi bile učinkovite, bi morale te smernice določati splošen koncept potrebne skrbnosti v oskrbovalnih verigah z minerali in kovinami v povezavi s konfliktnimi območji in območji z visokim tveganjem ter ukrepe, ki bi jih morale družbe sprejeti za opredelitev in reševanje tveganj, v zvezi s pridobivanjem kositra, tantala, volframa in zlata.

| (7) | Opozoriti bi bilo treba, da zahteve Uredbe za uvoznike v Uniji ne zadevajo le kovin in mineralov s poreklom s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, temveč tudi z njimi povezana tveganja v zgornjem delu oskrbovalne verige, npr. s trgovanjem, obdelavo in izvozom. |
| --- | --- |

(7)

Opozoriti bi bilo treba, da zahteve Uredbe za uvoznike v Uniji ne zadevajo le kovin in mineralov s poreklom s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, temveč tudi z njimi povezana tveganja v zgornjem delu oskrbovalne verige, npr. s trgovanjem, obdelavo in izvozom.

| (8) | Te smernice bi morale pojasniti tudi ključna načela za opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem za posebne namene izvajanja Uredbe, opredelitve in razlaga teh območij pa ne bi smele posegati v stališče Unije o tem, kaj so lahko konfliktna območja in območja z visokim tveganjem zunaj okvira navedene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Te smernice bi morale pojasniti tudi ključna načela za opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem za posebne namene izvajanja Uredbe, opredelitve in razlaga teh območij pa ne bi smele posegati v stališče Unije o tem, kaj so lahko konfliktna območja in območja z visokim tveganjem zunaj okvira navedene uredbe.

| (9) | Sklici na ustrezne prosto dostopne vire, ki jih gospodarski subjekti lahko uporabijo pri opredeljevanju konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, bi moralo biti osrednji del teh smernic, pri tem pa je treba opozoriti, da se zadevni viri posodabljajo v različnih časovnih presledkih in bi jih bilo treba po potrebi dopolniti z drugimi viri. |
| --- | --- |

(9)

Sklici na ustrezne prosto dostopne vire, ki jih gospodarski subjekti lahko uporabijo pri opredeljevanju konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, bi moralo biti osrednji del teh smernic, pri tem pa je treba opozoriti, da se zadevni viri posodabljajo v različnih časovnih presledkih in bi jih bilo treba po potrebi dopolniti z drugimi viri.

| (10) | Druga tveganja v oskrbovalni verigi, ki sprožijo opozorila iz teh smernic, bi se morala nanašati na lokacijo, dobavitelje in neobičajne okoliščine trgovalnih dejavnosti in bi morala temeljiti na prizadevanjih OECD na tem področju. |
| --- | --- |

(10)

Druga tveganja v oskrbovalni verigi, ki sprožijo opozorila iz teh smernic, bi se morala nanašati na lokacijo, dobavitelje in neobičajne okoliščine trgovalnih dejavnosti in bi morala temeljiti na prizadevanjih OECD na tem področju.

| (11) | Člen 14(2) Uredbe določa, da se Komisija opre na zunanje strokovno znanje, ki zagotovi okviren in neizčrpen seznam konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ki se redno posodablja. Navedeni seznam bodo zunanji strokovnjaki sestavili na podlagi analize teh smernic in drugih obstoječih informacij, med drugim s strani akademikov in iz shem za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi. |
| --- | --- |

(11)

Člen 14(2) Uredbe določa, da se Komisija opre na zunanje strokovno znanje, ki zagotovi okviren in neizčrpen seznam konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ki se redno posodablja. Navedeni seznam bodo zunanji strokovnjaki sestavili na podlagi analize teh smernic in drugih obstoječih informacij, med drugim s strani akademikov in iz shem za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi.

| (12) | Te smernice niso zavezujoče in uvozniki v Uniji ohranijo svojo odgovornost izpolnjevanja obveznosti za potrebno skrbnost iz te uredbe, medtem ko službe Komisije zagotovijo, da se te smernice uporabljajo tudi v prihodnje – |
| --- | --- |

(12)

Te smernice niso zavezujoče in uvozniki v Uniji ohranijo svojo odgovornost izpolnjevanja obveznosti za potrebno skrbnost iz te uredbe, medtem ko službe Komisije zagotovijo, da se te smernice uporabljajo tudi v prihodnje –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

| 1. | Uvozniki v Uniji z obveznostmi iz Uredbe (EU) 2017/821 bi morali upoštevati nezavezujoče smernice iz Priloge k temu priporočilu. Te smernice jim bodo pomagale ustrezno opredeliti konfliktna območja, območja z visokim tveganjem in opozorila, da se bodo zahteve iz navedene uredbe primerno izpolnjevale, ko se bodo 1. januarja 2021 začele uporabljati. Smernice lahko upoštevajo tudi drugi subjekti, ki potrebno skrbnost uporabljajo v svoji oskrbovalni verigi z minerali. |
| --- | --- |

1.

| 2. | To priporočilo bo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

2.

V Bruslju, 10. avgusta 2018

Za Komisijo

Cecilia MALMSTRÖM

Članica Komisije

---

(1)  Uredba (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (UL L 130, 19.5.2017, str. 1).

1

---

PRILOGA

1.   CILJ TEH SMERNIC

Uredba (EU) 2017/821 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) je začela veljati 8. junija 2017 in se bo za uvoznike v Uniji (1) (vključno s talilnicami in rafinerijami, vendar ne samo zanje) uporabljala od 1. januarja 2021. V skladu s členom 1 je Uredba zasnovana tako, da zagotavlja preglednost in zanesljivost praks oskrbe, ki jo izvajajo uvozniki v Uniji, ki pridobivajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem.

V skladu s členom 14(1) Uredbe je Evropska komisija pozvana, naj za gospodarske subjekte pripravi nezavezujoče smernice v obliki priročnika, v njih pa pojasni najboljšo uporabo meril za določitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem. V tem členu je tudi določeno, da je treba upoštevati smernice OECD o potrebni skrbnosti (2) na tem področju, vključno z drugimi oskrbovalnimi verigami, ki sprožijo opozorila, kot so opredeljena v zadevnih dopolnilih teh smernic.

V tem smernicah:

| — | v ODDELKU 2 so določeni splošni koncept potrebne skrbnosti v oskrbovalnih verigah z minerali, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, in ukrepi, ki bi jih morala podjetja sprejeti za opredelitev in obravnavo tveganj, povezanih s pridobivanjem kositra, tantala, volframa in zlata, |
| --- | --- |

—

v ODDELKU 2 so določeni splošni koncept potrebne skrbnosti v oskrbovalnih verigah z minerali, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, in ukrepi, ki bi jih morala podjetja sprejeti za opredelitev in obravnavo tveganj, povezanih s pridobivanjem kositra, tantala, volframa in zlata,

| — | v ODDELKU 3 so pojasnjeni ključni elementi opredelitve konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem za namene Uredbe, |
| --- | --- |

—

v ODDELKU 3 so pojasnjeni ključni elementi opredelitve konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem za namene Uredbe,

| — | v ODDELKU 4 so našteti viri javno dostopnih informacij za pomoč podjetjem pri opredelitvi konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ter drugih tveganj, |
| --- | --- |

—

v ODDELKU 4 so našteti viri javno dostopnih informacij za pomoč podjetjem pri opredelitvi konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ter drugih tveganj,

| — | v ODDELKU 5 so navedene informacije o drugih kazalnikih možnih tveganj (ali opozorilih) v oskrbovalni verigi z minerali, in sicer v zvezi z lokacijo, dobavitelji in neobičajnimi okoliščinami trgovanja. |
| --- | --- |

—

v ODDELKU 5 so navedene informacije o drugih kazalnikih možnih tveganj (ali opozorilih) v oskrbovalni verigi z minerali, in sicer v zvezi z lokacijo, dobavitelji in neobičajnimi okoliščinami trgovanja.

Te smernice so oblikovane za pomoč uvoznikom EU pri izvajanju potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi. Ne posegajo v Uredbo (EU) 2017/821 in niso pravno zavezujoče.

Poleg tega je treba omeniti, da se bo v skladu s členom 14(2) Uredbe Evropska komisija (naknadno) oprla na zunanje strokovno znanje, ki bo zagotovilo okviren in neizčrpen seznam konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ki se bo redno posodabljal. Ta seznam bo temeljil na analizi teh smernic in obstoječih informacij s strani zunanjih strokovnjakov, med drugim informacij s strani vlad, mednarodnih organizacij, akademikov in shem za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi.

2.   POTREBNA SKRBNOST V OSKRBOVALNI VERIGI Z MINERALI – SPLOŠEN KONCEPT IN UKREPI

2.1   Koncept potrebne skrbnosti na podlagi tveganja

Na konfliktnih območjih in območjih z visokim tveganjem imajo podjetja, ki se ukvarjajo z rudarjenjem in predelavo mineralov ter trgovanjem z njimi, možnost, da ustvarjajo dohodek, rast in blaginjo, omogočajo preživljanje in spodbujajo lokalni razvoj. V takšnih primerih lahko podjetja tvegajo, da bodo prispevala k večjim negativnim učinkom ali bila povezana z njimi, in sicer v zvezi z njihovimi dejavnostmi ali odločitvami o viru pridobivanja, vključno z oboroženimi spopadi in hudimi kršitvami človekovih pravic. S tega vidika bi morala podjetja za zagotovitev, da ne bi namerno ali nenamerno prispevala k tem negativnim učinkom ali bila (še naprej) povezana z njimi, v okviru tekočih, proaktivnih in reaktivnih procesov, ki so trdno integrirani v njihov sistem upravljanja, izvajati potrebno skrbnost na podlagi tveganja.

Na splošno se potrebna skrbnost na podlagi tveganja nanaša na ukrepe, ki jih morajo sprejeti podjetja za opredelitev in obravnavo dejanskih ali potencialnih tveganj v svoji oskrbovalni verigi z minerali, da preprečijo ali ublažijo vsak prispevek k negativnim učinkom, povezanim z ekstrakcijo, proizvodnjo, trgovanjem, predelavo, ravnanjem z minerali in njihovim izvozom, ki so posledica delovanja na konfliktnih območjih in območjih z visokim tveganjem. Tveganja so opredeljena glede na potencialno negativne učinke delovanja danega podjetja, ki izhajajo iz dejavnosti podjetja ali pa so lahko neposredno povezana z dejavnostmi, proizvodi ali storitvami, ki se izvajajo na podlagi poslovnih razmerij s tretjimi stranmi, vključno z dobavitelji in drugimi subjekti v dobavni verigi. Negativni učinki lahko vključujejo škodo za ljudi (tj. zunanji učinki), škodo zaradi izgube ugleda ali pravno odgovornost podjetja (tj. notranji učinki) ali oboje.

Podjetja se lahko soočajo s tveganji v svojih oskrbovalnih verigah z minerali, ker lahko okoliščine ekstrakcije, proizvodnje, trgovanja, ravnanja z minerali ali njihovega izvoza zaradi svoje narave pomenijo večje tveganje večjih negativnih učinkov, kot so financiranje konfliktov ali podžiganje, spodbujanje ali zaostrovanje pogojev konflikta, kot je navedeno v Prilogi II k smernicam OECD o potrebni skrbnosti in njihovih dopolnilih.

Zaradi teh tveganj bi si morala podjetja v dobri veri prizadevati za opredelitev in oceno tveganj, povezanih z lokacijo, dobaviteljem ali okoliščinami, ter sprejeti ukrepe potrebne skrbnosti, prilagojene posebnim zahtevam takih tveganj. Potrebna skrbnost lahko podjetjem tudi pomaga zagotoviti spoštovanje mednarodnega prava in skladnost z nacionalnimi zakoni, vključno s tistimi, ki urejajo nezakonito trgovanje z mineralnimi viri, pa tudi spoštovanje sankcij ZN in sklepov EU na podlagi Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti omejevalnih ukrepov v skladu s členom 215 PDEU.

Splošni cilj Uredbe, ki temelji na načelih iz smernic OECD, je omogočiti razvoj varnih, preglednih in preverljivih oskrbovalnih verig z minerali ter zagotoviti, olajšati in spodbujati odgovoren uvoz mineralov in kovin s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem v EU, ne da bi pri tem prispevali k oboroženim konfliktom in povezanim kršitvam človekovih pravic, na tak način pa bi Uredba prispevala h gospodarskemu razvoju in možnostim za preživljanje lokalnih skupnosti.

2.2   Potrebna skrbnost – petstopenjski okvir

Potrebna skrbnost na podlagi tveganja je, kot priporočajo smernice OECD o potrebni skrbnosti, strukturirana okrog naslednjih petih korakov, ki so zapisani tudi v Uredbi.

Podjetja v oskrbovalni verigi bi morala:

| — | vzpostaviti trden sistem upravljanja ter sprejeti in dobaviteljem in javnosti jasno sporočiti svojo politiko glede mineralov in kovin, ki bi lahko izvirali s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem. To vključuje tudi opredelitev dejanskih okoliščin, povezanih z ekstrakcijo, prevozom, ravnanjem, trgovanjem, predelavo, taljenjem, rafiniranjem in legiranjem, proizvodnjo ali prodajo proizvodov, ki vsebujejo minerale iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem. (Člen 4 Uredbe), |
| --- | --- |

—

vzpostaviti trden sistem upravljanja ter sprejeti in dobaviteljem in javnosti jasno sporočiti svojo politiko glede mineralov in kovin, ki bi lahko izvirali s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem. To vključuje tudi opredelitev dejanskih okoliščin, povezanih z ekstrakcijo, prevozom, ravnanjem, trgovanjem, predelavo, taljenjem, rafiniranjem in legiranjem, proizvodnjo ali prodajo proizvodov, ki vsebujejo minerale iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem. (Člen 4 Uredbe),

| — | opredeliti in oceniti vsa dejanska ali potencialna tveganja v oskrbovalni verigi
   (3). (Člen 5(1)(a) Uredbe), |
| --- | --- |

—

opredeliti in oceniti vsa dejanska ali potencialna tveganja v oskrbovalni verigi
   (3). (Člen 5(1)(a) Uredbe),

| — | s sprejetjem načrta za obvladovanje tveganj oblikovati in izvajati strategijo odzivanja na ugotovljena tveganja, da jih preprečijo ali ublažijo. Posledica tega je lahko odločitev za nadaljevanje s trgovanjem tekom prizadevanj za ublažitev tveganj, začasno prekinitev trgovanja, medtem ko se še naprej izvajajo prizadevanja za ublažitev tveganja, ali prekinitev poslovnih odnosov z dobaviteljem po neuspešnih poskusih ublažitve tveganja ali če dobavitelj izvaja hude kršitve človekovih pravic (npr. najhujše oblike otroškega dela, prisilno delo in mučenje) ali neposredno ali posredno podpira nedržavne oborožene skupine. (Člen 5(1)(b) Uredbe), |
| --- | --- |

—

s sprejetjem načrta za obvladovanje tveganj oblikovati in izvajati strategijo odzivanja na ugotovljena tveganja, da jih preprečijo ali ublažijo. Posledica tega je lahko odločitev za nadaljevanje s trgovanjem tekom prizadevanj za ublažitev tveganj, začasno prekinitev trgovanja, medtem ko se še naprej izvajajo prizadevanja za ublažitev tveganja, ali prekinitev poslovnih odnosov z dobaviteljem po neuspešnih poskusih ublažitve tveganja ali če dobavitelj izvaja hude kršitve človekovih pravic (npr. najhujše oblike otroškega dela, prisilno delo in mučenje) ali neposredno ali posredno podpira nedržavne oborožene skupine. (Člen 5(1)(b) Uredbe),

| — | izvesti revizijo ali pridobiti revizijo neodvisne tretje strani v zvezi z dejavnostmi, procesi in sistemi, ki jih podjetje uporablja za izvajanje potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi na opredeljenih točkah v oskrbovalni verigi, zlasti v zvezi s praksami potrebne skrbnosti v talilnicah in rafinerijah. (Člen 6 Uredbe), |
| --- | --- |

—

izvesti revizijo ali pridobiti revizijo neodvisne tretje strani v zvezi z dejavnostmi, procesi in sistemi, ki jih podjetje uporablja za izvajanje potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi na opredeljenih točkah v oskrbovalni verigi, zlasti v zvezi s praksami potrebne skrbnosti v talilnicah in rafinerijah. (Člen 6 Uredbe),

| — | javno poročati o politikah in praksah potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, da pridobijo zaupanje javnosti v ukrepe, ki jih sprejemajo. (Člen 7 Uredbe). |
| --- | --- |

—

javno poročati o politikah in praksah potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, da pridobijo zaupanje javnosti v ukrepe, ki jih sprejemajo. (Člen 7 Uredbe).

3.   RAZUMEVANJE OPREDELITVE KONFLIKTNIH OBMOČIJ IN OBMOČIJ Z VISOKIM TVEGANJEM

Opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ki se uporablja v Uredbi, je v skladu s smernicami OECD o potrebni skrbnosti z vidika določitve značilnosti teh območij ter ne posega v stališče EU o tem, kaj lahko pomeni konfliktno območje in območje z visokim tveganjem izven okvira Uredbe. Navedena je le za namene potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, kar zadeva kovine in minerale, ki spadajo na področje uporabe Uredbe, ter je zasnovana tako, da je praktična, temeljita in zlahka razumljiva za podjetja.

Opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem v Uredbi (člen 2(f)):

„območja, kjer potekajo oboroženi konflikti, ali nestabilna pokonfliktna območja in območja s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo, kot so propadle države, ter razširjenimi in sistematičnimi kršitvami mednarodnega prava, vključno z zlorabami človekovih pravic.“

Ta opredelitev upošteva nekatera ključna načela, določena v mednarodnem pravu, vključno z „oboroženimi spopadi“, „nestabilnimi pokonfliktnimi območji“ in „propadlimi državami“. Ta načela so dodatno ponazorjena in pojasnjena v nadaljevanju, da bi se olajšalo njihovo praktično razumevanje v okviru odgovornega upravljanja oskrbovalne verige s strani podjetij.

ključna načela

Poleg tega bi morala ta ključna načela omogočati enostavno povezovanje z javno dostopnimi informacijami o razmerah na terenu na konfliktnih območjih in območjih z visokim tveganjem ter podjetjem pomagati pri širši opredelitvi tveganj v njihovi oskrbovalni verigi in možnem učinku njihovega poslovanja (glej oddelek 4).

javno dostopnimi informacijami

Opozoriti je treba, da je potrebna skrbnost v oskrbovalni verigi, ki je predvidena v Uredbi, pa tudi v smernicah OECD o potrebni skrbnosti, vezana na opredelitev in oceno tveganj negativnih učinkov nekaterih poslovnih dejavnosti in razmerij v zvezi s kovinami in minerali, ki izvirajo iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ali ki se prevažajo prek takšnih območij (ki so lahko podnacionalna). Informacije v zvezi z državo lahko zagotovijo spremne informacije za opredelitev potrebne splošne ravni potrebne skrbnosti.

območij

podnacionalna

Informacije v zvezi z državo

| Ključni element opredelitve | Obrazložitev |
| --- | --- |
| Stanje oboroženega konflikta | Prisotnost oboroženega konflikta, razširjenega nasilja ali drugih tveganj za škodovanje ljudem, kot je opisano v mednarodnem humanitarnem pravu, ki ureja potek oboroženih konfliktov za vojskujoče se strani. Oboroženi konflikti so lahko različnih oblik, kot sta konflikt mednarodnega in nemednarodnega značaja, vključujejo lahko dve ali več držav ali pa gre za osvobodilne vojne, upore, državljanske vojne itd.
  Specifične smernice o „stanju oboroženega konflikta“ so navedene v ženevskih konvencijah iz leta 1949 ter vključujejo vse primere napovedane vojne ali katerega koli drugega oboroženega konflikta, do katerega lahko pride med dvema ali več podpisnicami, četudi ena od njih ne priznava vojnega stanja; vse primere delne ali popolne zasedbe ozemlja podpisnice, četudi na zasedenih območjih ne pride do oboroženega odpora. V skladu s Protokolom II (1977) k ženevskim konvencijam iz leta 1949 se te ne uporabljajo za situacije notranjih nemirov in napetosti, kot so izgredi, izolirano in občasno nasilje in druga dejanja podobne narave. |
| Nestabilna pokonfliktna območja
  Območja s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo, kot so propadle države, ter razširjenimi in sistematičnimi kršitvami mednarodnega prava, vključno s kršitvami človekovih pravic. | Nestabilna pokonfliktna območja so območja, na katerih so prenehale aktivne sovražnosti in so v stanju nestabilnosti, kar pomeni, da je regija ali država zaradi predhodnega konfliktnega stanja slabo sposobna izvajati osnovne funkcije upravljanja in ji primanjkuje možnosti za razvoj medsebojno konstruktivnih odnosov znotraj družbe. Takšna območja so bolj ranljiva za notranje ali zunanje pretrese, kot so gospodarske krize ali naravne nesreče. V takih primerih, kot v primerih, zajetih v naslednjem odstavku opredelitve (tj. območja s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo), morajo gospodarski subjekti preveriti obstoj bodisi institucionalne šibkosti bodisi pomanjkanja upravljanja ter razširjenih in sistematičnih kršitev mednarodnega prava in človekovih pravic, da ugotovijo, da je območje konfliktno območje in območje z visokim tveganjem. Zato je stanje s kršitvami mednarodnega prava kumulativno glede na stanje v nestabilnih pokonfliktnih območjih in območjih s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo. V zvezi s slednjim bi odsotnost uradnega postopka za izdajo licenc za rudarjenje na primer pomenila dokaz pomanjkanja upravljanja. |
| Propadle države | „Propadla država“ je odraz stanja izjemne institucionalne šibkosti. Propadla država vključuje razpad struktur oblasti, propad javnega reda in miru ter odsotnost institucij, ki bi lahko zastopale državo. |

Ključni element opredelitve

Obrazložitev

Stanje oboroženega konflikta

Prisotnost oboroženega konflikta, razširjenega nasilja ali drugih tveganj za škodovanje ljudem, kot je opisano v mednarodnem humanitarnem pravu, ki ureja potek oboroženih konfliktov za vojskujoče se strani. Oboroženi konflikti so lahko različnih oblik, kot sta konflikt mednarodnega in nemednarodnega značaja, vključujejo lahko dve ali več držav ali pa gre za osvobodilne vojne, upore, državljanske vojne itd.

Prisotnost oboroženega konflikta, razširjenega nasilja

drugih tveganj za škodovanje ljudem

Specifične smernice o „stanju oboroženega konflikta“ so navedene v ženevskih konvencijah iz leta 1949 ter vključujejo vse primere napovedane vojne ali katerega koli drugega oboroženega konflikta, do katerega lahko pride med dvema ali več podpisnicami, četudi ena od njih ne priznava vojnega stanja; vse primere delne ali popolne zasedbe ozemlja podpisnice, četudi na zasedenih območjih ne pride do oboroženega odpora. V skladu s Protokolom II (1977) k ženevskim konvencijam iz leta 1949 se te ne uporabljajo za situacije notranjih nemirov in napetosti, kot so izgredi, izolirano in občasno nasilje in druga dejanja podobne narave.

ženevskih konvencijah iz leta 1949

napovedane vojne

katerega koli drugega oboroženega konflikta

delne ali popolne zasedbe

Protokolom II

ne

nemirov in napetosti

Nestabilna pokonfliktna območja

Območja s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo, kot so propadle države, ter razširjenimi in sistematičnimi kršitvami mednarodnega prava, vključno s kršitvami človekovih pravic.

Nestabilna pokonfliktna območja so območja, na katerih so prenehale aktivne sovražnosti in so v stanju nestabilnosti, kar pomeni, da je regija ali država zaradi predhodnega konfliktnega stanja slabo sposobna izvajati osnovne funkcije upravljanja in ji primanjkuje možnosti za razvoj medsebojno konstruktivnih odnosov znotraj družbe. Takšna območja so bolj ranljiva za notranje ali zunanje pretrese, kot so gospodarske krize ali naravne nesreče. V takih primerih, kot v primerih, zajetih v naslednjem odstavku opredelitve (tj. območja s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo), morajo gospodarski subjekti preveriti obstoj bodisi institucionalne šibkosti bodisi pomanjkanja upravljanja ter razširjenih in sistematičnih kršitev mednarodnega prava in človekovih pravic, da ugotovijo, da je območje konfliktno območje in območje z visokim tveganjem. Zato je stanje s kršitvami mednarodnega prava kumulativno glede na stanje v nestabilnih pokonfliktnih območjih in območjih s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo. V zvezi s slednjim bi odsotnost uradnega postopka za izdajo licenc za rudarjenje na primer pomenila dokaz pomanjkanja upravljanja.

Nestabilna pokonfliktna območja

nestabilnosti

slabo sposobna izvajati osnovne funkcije upravljanja

bodisi

bodisi

ter

kumulativno

Propadle države

„Propadla država“ je odraz stanja izjemne institucionalne šibkosti. Propadla država vključuje razpad struktur oblasti, propad javnega reda in miru ter odsotnost institucij, ki bi lahko zastopale državo.

odraz stanja izjemne institucionalne šibkosti

Propadla država

4.   JAVNO DOSTOPNI VIRI INFORMACIJ ZA OPREDELITEV KONFLIKTNIH OBMOČIJ IN OBMOČIJ Z VISOKIM TVEGANJEM

JAVNO DOSTOPNI VIRI INFORMACIJ ZA OPREDELITEV KONFLIKTNIH OBMOČIJ IN OBMOČIJ Z VISOKIM TVEGANJEM

V tem oddelku je na voljo okviren in neizčrpen seznam ustreznih virov javno dostopnih informacij, da se podjetjem pomaga opredeliti konfliktna območja in območja z visokim tveganjem. Z razumevanjem nacionalnih in regionalnih okoliščin ter potencialnih tveganj, ki so prisotna na območjih, kjer delujejo ali od koder pridobivajo minerale, bodo podjetja sposobna bolje prilagajati svoja prizadevanja za potrebno skrbnost. Takšne splošne informacije o posameznih državah so lahko koristne tudi pri ocenjevanju verodostojnosti domnevnih kršitev.

Navedeni viri javno dostopnih informacij so združeni v skupine glede na ključne elemente, določene v opredelitvi konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (glej oddelek 3):

| — | KONFLIKT – informacije omogočajo oceno, ali je območje „v stanju oboroženega konflikta“ ali gre za „nestabilno pokonfliktno območje“, |
| --- | --- |

—

KONFLIKT – informacije omogočajo oceno, ali je območje „v stanju oboroženega konflikta“ ali gre za „nestabilno pokonfliktno območje“,

| — | UPRAVLJANJE – informacije omogočajo oceno, v kolikšnem obsegu se območja soočajo s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo, |
| --- | --- |

—

UPRAVLJANJE – informacije omogočajo oceno, v kolikšnem obsegu se območja soočajo s šibkima ali neobstoječima upravljanjem in varnostjo,

| — | ČLOVEKOVE PRAVICE – informacije omogočajo oceno, ali na območju prihaja do razširjenih in sistematičnih kršitev mednarodnega prava, vključno s kršitvami človekovih pravic (4). |
| --- | --- |

—

ČLOVEKOVE PRAVICE – informacije omogočajo oceno, ali na območju prihaja do razširjenih in sistematičnih kršitev mednarodnega prava, vključno s kršitvami človekovih pravic (4).

4

Poleg tega seznam, naveden v oddelku 4.2, vključuje vire informacij o mineralnih virih, da se zagotovi kontekst.

4.1   Kako najbolje uporabiti vire informacij?

Kako najbolje uporabiti vire informacij?

Navedeni viri informacij so nekomercialne narave, tj. zanje ni potrebno plačevati naročnin ali finančnega prispevka. Podjetja bi morala med uporabo virov preveriti, ali ti zagotavljajo posodobljene informacije. V Uredbi je poleg smernic določeno, da se Evropska komisija opre na zunanje strokovno znanje, ki zagotovi okviren in neizčrpen seznam konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ki se redno posodablja. Službe Evropske komisije bodo skupaj z zunanjimi strokovnjaki zagotovile, da se seznam virov informacij ustrezno posodablja za zagotovitev njihove stalne ustreznosti.

Dodatni viri bolj splošne narave (nekateri niso izrecno navedeni na spodnjem seznamu), ki jih je koristno preveriti, zajemajo geološke raziskave z informacijami o mineralnih virih (britanski in ameriški urad za geološke raziskave), sistem Evropske komisije za informacije o surovinah, spletne strani vodilnih organizacij na tem področju, kot so poročila ameriškega ministrstva za zunanje zadeve o posameznih državah članicah (upravljanje in človekove pravice), poročila, ki jih objavljajo različne agencije ZN (vključno s Svetom za človekove pravice, UNHCR, OHCHR, UNICEF, UNDP, ILO in IOM) ter druge zadevne organizacije civilne družbe, na primer Amnesty International, Global Witness, Human Rights Watch in IMPACT (prej Afriško-kanadsko partnerstvo). Podjetja lahko na spletnih straneh drugih organizacij in pri drugih virih informacij, kot so Mednarodni odbor Rdečega križa, indeks upravljanja z naravnimi viri, indeks svetovnega miru itd., preverijo bolj aktualne informacije, ki temeljijo na novicah.

viri bolj splošne narave

Koristilo bi jim tudi, da preverijo nacionalne ali regionalne vire. Čeprav so včasih težje dostopni, dopuščajo nacionalni oziroma regionalni viri bolj poglobljen vpogled v stanje na določenem območju v primerjavi z zbranimi podatki o posamezni državi.

Podjetja, ki preverijo te vire, lahko ravnajo na naslednji način:

| 1. | Na podlagi podatkov o oskrbovalni verigi, shranjenih v njihovem sistemu upravljanja (1. korak v petstopenjskem okviru, glej oddelek 2), bi morala podjetja najprej opredeliti geografska območja, na katerih pridobivajo minerale, z njimi trgujejo, ravnajo oziroma jih prek njih prevažajo, da bi razumela okoliščine, v katerih potekajo dejavnosti rudarjenja in trgovanja, ter opredeliti s tem povezana tveganja. |
| --- | --- |

1.

Na podlagi podatkov o oskrbovalni verigi, shranjenih v njihovem sistemu upravljanja (1. korak v petstopenjskem okviru, glej oddelek 2), bi morala podjetja najprej opredeliti geografska območja, na katerih pridobivajo minerale, z njimi trgujejo, ravnajo oziroma jih prek njih prevažajo, da bi razumela okoliščine, v katerih potekajo dejavnosti rudarjenja in trgovanja, ter opredeliti s tem povezana tveganja.

| 2. | V ta namen lahko podjetja preverijo javno dostopne vire (tj. analitske vire, zemljevide/razpredelnice in novice), ki so našteti spodaj in vsebujejo tri ključne elemente opredelitve konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (tj. konflikt, upravljanje in človekove pravice), da bi razumela politične in varnostne okoliščine ter opredelila in ocenila morebitna tveganja negativnih učinkov njihove oskrbovalne verige v primerjavi z njihovo politiko oskrbovalne verige, ki morajo biti skladni s Prilogo II k smernicam OECD in opozorili v dopolnilih. |
| --- | --- |

2.

V ta namen lahko podjetja preverijo javno dostopne vire (tj. analitske vire, zemljevide/razpredelnice in novice), ki so našteti spodaj in vsebujejo tri ključne elemente opredelitve konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (tj. konflikt, upravljanje in človekove pravice), da bi razumela politične in varnostne okoliščine ter opredelila in ocenila morebitna tveganja negativnih učinkov njihove oskrbovalne verige v primerjavi z njihovo politiko oskrbovalne verige, ki morajo biti skladni s Prilogo II k smernicam OECD in opozorili v dopolnilih.

| 3. | Če spodaj navedeni viri navajajo nasprotujoče si ali pomanjkljive informacije, bi morala podjetja ravnati previdno, preden območje izločijo iz okrepljenih postopkov potrebne skrbnosti. Ponovno je treba poudariti, da je odgovornost za potrebno skrbnost vezana na opredelitev in obravnavo dejanskih ali možnih tveganj, da se preprečijo ali ublažijo negativni učinki dejavnosti, zlasti pridobivanja in trgovanja, ter poslovnih odnosov kot tudi drugih okoliščin, povezanih z dejavnostmi podjetja, in ne zgolj na državo ali območje, od koder izvirajo minerali. |
| --- | --- |

3.

Če spodaj navedeni viri navajajo nasprotujoče si ali pomanjkljive informacije, bi morala podjetja ravnati previdno, preden območje izločijo iz okrepljenih postopkov potrebne skrbnosti. Ponovno je treba poudariti, da je odgovornost za potrebno skrbnost vezana na opredelitev in obravnavo dejanskih ali možnih tveganj, da se preprečijo ali ublažijo negativni učinki dejavnosti, zlasti pridobivanja in trgovanja, ter poslovnih odnosov kot tudi drugih okoliščin, povezanih z dejavnostmi podjetja, in ne zgolj na državo ali območje, od koder izvirajo minerali.

ne zgolj na državo ali območje, od koder izvirajo minerali

| 4. | Spodaj našteti viri se posodabljajo v različnih časovnih presledkih ter so sicer pomembni, vendar ne nujno popolnoma točni. Zato bi jih bilo treba uporabiti v kombinaciji in po potrebi dodati dopolnilne vire. Ko bo ta okvirni, neizčrpni in redno posodobljeni seznam konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ki ga bodo pripravili zunanji strokovnjaki, na voljo, bo ta pomenil dodatni vir informacij. |
| --- | --- |

4.

Spodaj našteti viri se posodabljajo v različnih časovnih presledkih ter so sicer pomembni, vendar ne nujno popolnoma točni. Zato bi jih bilo treba uporabiti v kombinaciji in po potrebi dodati dopolnilne vire. Ko bo ta okvirni, neizčrpni in redno posodobljeni seznam konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ki ga bodo pripravili zunanji strokovnjaki, na voljo, bo ta pomenil dodatni vir informacij.

4.2   Seznam virov javno dostopnih informacij

Seznam virov javno dostopnih informacij

| Zadeva za oceno | Pokritost | Javno dostopni viri | Vsebina |
| --- | --- | --- | --- |
| KONFLIKT | Ves svet | Analitični viri |
| Heidelberški barometer konfliktov
  http://www.hiik.de/?lang=en/ | Analize najnovejših svetovnih konfliktov v obliki besedil in grafov; ločena poglavja za regije in posamezne države. |
| Vladavina prava v oboroženih konfliktih, ženevska akademija
  http://www.rulac.org/ | Zbirke podatkov in analize, ki poročajo o izvajanju mednarodnega prava v oboroženih konfliktih po svetu (pokriva ves svet in navaja kratke preglede). |
| Projekt zmogljivosti ocenjevanja – Svetovni pregled izrednih razmer
  https://www.acaps.org/countries/ | Svetovni zemljevid in analize posameznih držav, ki zagotavljajo pregled in analize držav z „zaskrbljujočim stanjem“, „humanitarno krizo“ in „hudo humanitarno krizo“. |
| Zemljevidi ali razpredelnice |
| Uppsalski program za podatke o konfliktih – nabor podatkov o georeferenčnih dogodkih
  http://www.ucdp.uu.se/ged/ | Interaktivni zemljevid dogodkov organiziranega nasilja, ki temelji na virih novic; vključno s smrtnimi žrtvami, vrsto nasilja (državno, nedržavno, enostransko), uporabnik lahko iskanje osredotoči na raven enega dogodka. |
| CrisisWatch
  http://www.crisisgroup.org | Stanje najresnejših svetovnih konfliktov/morebitnih konfliktov; interaktivni zemljevid in podatkovna zbirka za oceno stanja v izbranih državah 2003–2018. |
| Indeks svetovnega miru
  http://www.visionofhumanity.org | Interaktivni zemljevid, ki meri svetovni mir na podlagi kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov (varnostniki in policija, politična nestabilnost, organizirani konflikt, osebje oboroženih sil itd.). |
| Večji izbruhi političnega nasilja
  http://www.systemicpeace.org | Zemljevidi in razpredelnice, ki prikazujejo izbruhe oboroženih konfliktov (vključno z žrtvami ) po svetu v obdobju 1946–2017. |
| Regije | Podatki o lokaciji in primerih oboroženih konfliktov
  http://www.acleddata.com/ | Poročila in analize trendov na področju konfliktov, vključno z mesečnimi posodobitvami o političnem nasilju v Afriki, na Bližnjem vzhodu in v Aziji, ki temeljijo na podatkih v realnem času, ter analize sedanje in pretekle dinamike v posameznih državah. |
| Mednarodne informacije o miru – kartiranje konfliktov
  http://ipisresearch.be/ | Zemljevidi Demokratične republike Kongo (konflikt/konfliktni minerali), Srednjeafriške republike, Sudana–Južnega Sudana (sporna območja, incidenti, naravni viri, izobraževanje, nasilje v skupnosti, nasilje znotraj države in nasilje med državami); na voljo je analiza zemljevidov. |
| Mednarodno združenje za kositer
  https://www.internationaltin.org/
  http://www.itsci.org/ | Pobuda o oskrbovalni verigi za kositer (iTSPCi) zagotavlja poročila o oceni varnostnih razmer na območju rudnikov v Ruandi, vzhodnih provincah Demokratične republike Kongo, Burundiju in Ugandi. |
| Rudarski spori v Latinski Ameriki
  http://ejatlas.org/featured/mining-latam | Atlas pravnega varstva v okoljskih zadevah dokumentira in katalogizira družbene konflikte, povezane z okoljskimi vprašanji, za pojasnitev okoliščin. |
| UPRAVLJANJE | Ves svet | Svetovni kazalniki upravljanja
  http://info.worldbank.org/governance/wgi | Nabor podatkov o posodobljenih skupnih in posameznih kazalnikih upravljanja za specifične države, in sicer za šest razsežnosti upravljanja; poročila s podatki o državah povzemajo kazalnike po državah. |
| Indeks nestabilnih držav
  http://ffp.statesindex.org | Indeks, ki se osredotoča na kazalnike tveganja, in sicer na podlagi člankov in poročil. |
| Indeks zaznave korupcije
  http://www.transparency.org/research/cpi/overview | Indeks zaznave korupcije po državah. |
| Nacionalni inštitut za upravljanje z viri
  https://resourcegovernance.org/ | Informacije o posameznih državah in primerjalna analiza vprašanj, povezanih z upravljanjem z naravnimi viri. |
| ČLOVEKOVE PRAVICE | Ves svet | Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (VSZN)
  http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions | Resolucije VSZN so koristen opis političnih in varnostnih razmer v zadevnih državah za posamezno leto. |
| Svet Združenih narodov za človekove pravice
  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx | Univerzalna, redni pregledi. |
| Urad visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice
  http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx | Informacije za posamezno državo o vprašanjih s področja človekovih pravic. |
| Program Združenih narodov za razvoj – Mednarodni kazalniki človekovega razvoja – Profili posameznih držav
  http://hdr.undp.org/en/countries | Letna poročila po posameznih državah o njihovih praksah na področju človekovih pravic, pokrivajo ves svet. |
| Amnesty International
  https://www.amnesty.org/en/countries/ | |
| Organizacija Global Witness
  https://www.globalwitness.org/en-gb/ | |
| Organizacija Human Rights Watch
  https://www.hrw.org/ | |
| Organizacija Mines and Communities
  http://www.minesandcommunities.org/ | Članki in analize o svetovnem rudarstvu in njegovih učinkih; razvrščeni po temah, državah, podjetjih, mineralih. |
| VIRI MINERALOV IN NJIHOVO PRIDOBIVANJE | Ves svet | Britanski urad za geološke raziskave
  https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html | Poročila za posamezne države o mednarodnih statistikah in informacijah glede mineralov. |
| Ameriški urad za geološke raziskave
  http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/ | Poročila po državah o mednarodnih statističnih podatkih in informacijah za minerale. |
| Informacijski sistem EU za surovine
  http://rmis.jrc.ec.europa.eu/ | Informacije o proizvodnji, trgovinskih tokovih in politiki na področju surovin. |

Zadeva za oceno

Pokritost

Javno dostopni viri

Vsebina

KONFLIKT

Ves svet

Analitični viri

Heidelberški barometer konfliktov

http://www.hiik.de/?lang=en/

Analize najnovejših svetovnih konfliktov v obliki besedil in grafov; ločena poglavja za regije in posamezne države.

Vladavina prava v oboroženih konfliktih, ženevska akademija

http://www.rulac.org/

Zbirke podatkov in analize, ki poročajo o izvajanju mednarodnega prava v oboroženih konfliktih po svetu (pokriva ves svet in navaja kratke preglede).

Projekt zmogljivosti ocenjevanja – Svetovni pregled izrednih razmer

https://www.acaps.org/countries/

Svetovni zemljevid in analize posameznih držav, ki zagotavljajo pregled in analize držav z „zaskrbljujočim stanjem“, „humanitarno krizo“ in „hudo humanitarno krizo“.

Zemljevidi ali razpredelnice

Uppsalski program za podatke o konfliktih – nabor podatkov o georeferenčnih dogodkih

http://www.ucdp.uu.se/ged/

Interaktivni zemljevid dogodkov organiziranega nasilja, ki temelji na virih novic; vključno s smrtnimi žrtvami, vrsto nasilja (državno, nedržavno, enostransko), uporabnik lahko iskanje osredotoči na raven enega dogodka.

CrisisWatch

http://www.crisisgroup.org

Stanje najresnejših svetovnih konfliktov/morebitnih konfliktov; interaktivni zemljevid in podatkovna zbirka za oceno stanja v izbranih državah 2003–2018.

Indeks svetovnega miru

http://www.visionofhumanity.org

Interaktivni zemljevid, ki meri svetovni mir na podlagi kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov (varnostniki in policija, politična nestabilnost, organizirani konflikt, osebje oboroženih sil itd.).

Večji izbruhi političnega nasilja

http://www.systemicpeace.org

Zemljevidi in razpredelnice, ki prikazujejo izbruhe oboroženih konfliktov (vključno z žrtvami ) po svetu v obdobju 1946–2017.

Regije

Podatki o lokaciji in primerih oboroženih konfliktov

http://www.acleddata.com/

Poročila in analize trendov na področju konfliktov, vključno z mesečnimi posodobitvami o političnem nasilju v Afriki, na Bližnjem vzhodu in v Aziji, ki temeljijo na podatkih v realnem času, ter analize sedanje in pretekle dinamike v posameznih državah.

Mednarodne informacije o miru – kartiranje konfliktov

http://ipisresearch.be/

Zemljevidi Demokratične republike Kongo (konflikt/konfliktni minerali), Srednjeafriške republike, Sudana–Južnega Sudana (sporna območja, incidenti, naravni viri, izobraževanje, nasilje v skupnosti, nasilje znotraj države in nasilje med državami); na voljo je analiza zemljevidov.

Mednarodno združenje za kositer

https://www.internationaltin.org/

http://www.itsci.org/

Pobuda o oskrbovalni verigi za kositer (iTSPCi) zagotavlja poročila o oceni varnostnih razmer na območju rudnikov v Ruandi, vzhodnih provincah Demokratične republike Kongo, Burundiju in Ugandi.

Rudarski spori v Latinski Ameriki

http://ejatlas.org/featured/mining-latam

Atlas pravnega varstva v okoljskih zadevah dokumentira in katalogizira družbene konflikte, povezane z okoljskimi vprašanji, za pojasnitev okoliščin.

UPRAVLJANJE

Ves svet

Svetovni kazalniki upravljanja

http://info.worldbank.org/governance/wgi

Nabor podatkov o posodobljenih skupnih in posameznih kazalnikih upravljanja za specifične države, in sicer za šest razsežnosti upravljanja; poročila s podatki o državah povzemajo kazalnike po državah.

Indeks nestabilnih držav

http://ffp.statesindex.org

Indeks, ki se osredotoča na kazalnike tveganja, in sicer na podlagi člankov in poročil.

Indeks zaznave korupcije

http://www.transparency.org/research/cpi/overview

Indeks zaznave korupcije po državah.

Nacionalni inštitut za upravljanje z viri

https://resourcegovernance.org/

Informacije o posameznih državah in primerjalna analiza vprašanj, povezanih z upravljanjem z naravnimi viri.

ČLOVEKOVE PRAVICE

Ves svet

Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (VSZN)

http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions

Resolucije VSZN so koristen opis političnih in varnostnih razmer v zadevnih državah za posamezno leto.

Svet Združenih narodov za človekove pravice

http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx

Univerzalna, redni pregledi.

Urad visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice

http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx

Informacije za posamezno državo o vprašanjih s področja človekovih pravic.

Program Združenih narodov za razvoj – Mednarodni kazalniki človekovega razvoja – Profili posameznih držav

http://hdr.undp.org/en/countries

Letna poročila po posameznih državah o njihovih praksah na področju človekovih pravic, pokrivajo ves svet.

Amnesty International

https://www.amnesty.org/en/countries/

Organizacija Global Witness

https://www.globalwitness.org/en-gb/

Organizacija Human Rights Watch

https://www.hrw.org/

Organizacija Mines and Communities

http://www.minesandcommunities.org/

Članki in analize o svetovnem rudarstvu in njegovih učinkih; razvrščeni po temah, državah, podjetjih, mineralih.

VIRI MINERALOV IN NJIHOVO PRIDOBIVANJE

Ves svet

Britanski urad za geološke raziskave

https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

Poročila za posamezne države o mednarodnih statistikah in informacijah glede mineralov.

Ameriški urad za geološke raziskave

http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

Poročila po državah o mednarodnih statističnih podatkih in informacijah za minerale.

Informacijski sistem EU za surovine

http://rmis.jrc.ec.europa.eu/

Informacije o proizvodnji, trgovinskih tokovih in politiki na področju surovin.

Poleg zgoraj navedenih virov javno dostopnih informacij se pričakuje, da bo OECD zagotovil dodatne informacije, ki so pomembne za opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm). Tveganja, povezana s humanitarnimi krizami in nesrečami, lahko prav tako zagotavljajo spremne informacije in izpostavijo območja, na katerih lahko izbruhnejo oboroženi konflikti. Uporaben vir za to je INFORM (skupni projekt Medagencijskega stalnega odbora in Evropske komisije; http://www.inform-index.org). Drugo uporabno orodje na tem področju je indeks tveganja svetovnih konfliktov (javno dostopna baza dokazov v pomoč pri odločanju glede dolgoročnih tveganj konfliktov, ki jo je razvilo Skupno raziskovalno središče Evropske komisije; http://conflictrisk.jrc.ec.europa.eu/).

Poleg tega bo Evropska komisija prek programa COSME malim in srednjim podjetjem pomagala pri njihovih prizadevanjih za vzpostavitev in izvajanje politik za odgovorno pridobivanje mineralov, in sicer se bo ta pomoč delno nanašala na opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem v skladu z Uredbo (EU) 2017/821.

5.   OCENA TVEGANJA OSKRBOVALNH VERIG Z MINERALI – OPOZORILA ZA OKREPLJENO POTREBNO SKRBNOST

OCENA TVEGANJA OSKRBOVALNH VERIG Z MINERALI – OPOZORILA ZA OKREPLJENO POTREBNO SKRBNOST

5.1   Uvod v opozorila in splošni preudarki

Uvod v opozorila in splošni preudarki

Postopek potrebne skrbnosti iz Uredbe in smernic OECD o potrebni skrbnosti ni omejen na opredelitev in ublažitev tveganj v zvezi s poreklom in prevozom mineralov na konfliktnih območjih in območjih z visokim tveganjem. V skladu s smernicami OECD o potrebni skrbnosti morajo podjetja dejansko upoštevati in zagotoviti informacije o tveganjih, povezanih s trgovanjem, ravnanjem in izvozom mineralov v zgornjem delu oskrbovalne verige, ter o neobičajnih okoliščinah.

ni omejen na opredelitev in ublažitev tveganj v zvezi s poreklom in prevozom mineralov

ter o neobičajnih okoliščinah

V ta namen dopolnila smernic OECD o potrebni skrbnosti vsebujejo seznam tako imenovanih opozorilnih situacij, ki sprožijo potrebo po okrepljeni potrebni skrbnosti, vključno z zbiranjem dodatnih informacij prek sistema podjetja za upravljanje, zlasti v naslednjih situacijah:

opozorilnih situacij

okrepljeni potrebni skrbnosti

dodatnih informacij prek sistema podjetja za upravljanje

| A. | Opozorilne lokacije za poreklo in prevoz mineralov







  — | Kadar minerali izvirajo iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ali so se prevažali prek takšnih območij, |
| --- | --- | --- |

A.

Opozorilne lokacije za poreklo in prevoz mineralov

Opozorilne lokacije za poreklo in prevoz mineralov

—

Kadar minerali izvirajo iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ali so se prevažali prek takšnih območij,

| — | kadar se trdi, da minerali izvirajo iz države, za katero je znano ali se upravičeno sumi, da se prek nje prevažajo minerali iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, |
| --- | --- |

—

kadar se trdi, da minerali izvirajo iz države, za katero je znano ali se upravičeno sumi, da se prek nje prevažajo minerali iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem,

trdi

je znano ali se upravičeno sumi, da se prek nje prevažajo

| — | kadar se trdi, da minerali izvirajo iz države, ki ima omejene znane vire ali zaloge mineralov, verjetne vire ali pričakovane ravni proizvodnje zadevnega minerala (tj. prijavljene količine mineralov iz te države niso v skladu z znanimi viri mineralov ali pričakovanimi ravnmi proizvodnje).
  Pri vsakem od teh opozoril, ki se nanašajo na lokacijo, zlasti v primeru šibkega ali neobstoječega upravljanja, se tveganje poveča, če se zakoni o preprečevanju pranja denarja, protikorupcijski zakoni, carinske kontrole in drugi ustrezni vladni zakoni o nadzoru slabo izvršujejo; če delujejo neuradni bančni sistemi in če je pri poslovanju razširjena uporaba gotovine. |
| --- | --- |

—

kadar se trdi, da minerali izvirajo iz države, ki ima omejene znane vire ali zaloge mineralov, verjetne vire ali pričakovane ravni proizvodnje zadevnega minerala (tj. prijavljene količine mineralov iz te države niso v skladu z znanimi viri mineralov ali pričakovanimi ravnmi proizvodnje).

omejene znane vire ali zaloge mineralov, verjetne vire ali pričakovane ravni proizvodnje zadevnega minerala

Pri vsakem od teh opozoril, ki se nanašajo na lokacijo, zlasti v primeru šibkega ali neobstoječega upravljanja, se tveganje poveča, če se zakoni o preprečevanju pranja denarja, protikorupcijski zakoni, carinske kontrole in drugi ustrezni vladni zakoni o nadzoru slabo izvršujejo; če delujejo neuradni bančni sistemi in če je pri poslovanju razširjena uporaba gotovine.

| B. | Opozorila, ki se nanašajo na dobavitelja







  — | Kadar dobavitelji podjetja ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige delujejo na eni izmed zgoraj omenjenih opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov ali so delničarji ali imajo druge interese v zvezi z dobavitelji mineralov iz ene od zgoraj navedenih opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov, |
| --- | --- | --- |

B.

Opozorila, ki se nanašajo na dobavitelja

Opozorila, ki se nanašajo na dobavitelja

—

Kadar dobavitelji podjetja ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige delujejo na eni izmed zgoraj omenjenih opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov ali so delničarji ali imajo druge interese v zvezi z dobavitelji mineralov iz ene od zgoraj navedenih opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov,

dobavitelji

ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige delujejo

delničarji ali imajo druge interese

| — | kadar je znano, da so dobavitelji podjetja ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige v zadnjih dvanajstih mesecih pridobivali minerale iz opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov, |
| --- | --- |

—

kadar je znano, da so dobavitelji podjetja ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige v zadnjih dvanajstih mesecih pridobivali minerale iz opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov,

dobavitelji

ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige

pridobivali minerale iz opozorilnih lokacij

| — | za zlato: kadar se trdi, da zlato izvira iz recikliranih/odpadnih ali mešanih virov in je bilo rafinirano v državi, za katero je znano ali obstaja utemeljen sum, da se prek nje prevaža zlato iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem. |
| --- | --- |

—

za zlato: kadar se trdi, da zlato izvira iz recikliranih/odpadnih ali mešanih virov in je bilo rafinirano v državi, za katero je znano ali obstaja utemeljen sum, da se prek nje prevaža zlato iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem.

| C. | Opozorilne okoliščine







  — | Kadar se nepravilnosti ali neobičajne okoliščine ugotovijo iz informacij, zbranih s sistemom podjetja za upravljanje, na podlagi katerih se utemeljeno sumi, da bi lahko minerali prispevali h konfliktom ali hudim kršitvam pri njihovem pridobivanju, prevozu ali trgovanju z njimi. |
| --- | --- | --- |

C.

Opozorilne okoliščine

Opozorilne okoliščine

—

Kadar se nepravilnosti ali neobičajne okoliščine ugotovijo iz informacij, zbranih s sistemom podjetja za upravljanje, na podlagi katerih se utemeljeno sumi, da bi lahko minerali prispevali h konfliktom ali hudim kršitvam pri njihovem pridobivanju, prevozu ali trgovanju z njimi.

nepravilnosti ali neobičajne okoliščine

5.2   Opredelitev posebnih opozoril in zagotavljanje ustrezne potrebne skrbnosti

Opredelitev posebnih opozoril in zagotavljanje ustrezne potrebne skrbnosti

Po opredelitvi opozoril iz oddelka 5.1 v okviru ocene tveganja podjetja, morajo podjetja izvesti poglobljen pregled okoliščin vseh teh opozoril, in sicer z zbiranjem dodatnih informacij prek sistema podjetja za upravljanje ter z zagotavljanjem, da se zadevna tveganja ustrezno upoštevajo.

Kot je poudarjeno v smernicah OECD o potrebni skrbnosti, je potrebna skrbnost postopni pristop, ki temelji na tveganju, v skladu s katerim morajo podjetja uvesti ustrezne sisteme in postopke za upravljanje, se seznaniti z dejanskimi okoliščinami vzdolž dobavne verige ter opredeliti tveganja, zaradi katerih bi lahko bila potrebna okrepljena potrebna skrbnost.

Naslednje smernice bi morale podjetjem pomagati pridobiti ustrezne informacije v zvezi z opozorilnimi situacijami in ustrezno prilagoditi svoje potrebne skrbnosti. Omeniti je treba, da se navedeni viri informacij posodabljajo v različnih časovnih presledkih ter so sicer pomembni, vendar ne nujno popolnoma točni. Zato bi jih bilo treba uporabiti v kombinaciji in po potrebi dodati dopolnilne vire.

| A. | Opozorilne lokacije za poreklo in prevoz mineralov







  — | Opozorilo: Minerali, ki izvirajo iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ali so se prevažali prek takšnih območij.

  Okrepljena potrebna skrbnost je potrebna, kadar minerali izvirajo iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ali so se prevažali prek takšnih območij. Opredelitev takšnih območij je obravnavana v oddelku 4 teh smernic. |
| --- | --- | --- |

A.

Opozorilne lokacije za poreklo in prevoz mineralov

Opozorilne lokacije za poreklo in prevoz mineralov

—

Opozorilo: Minerali, ki izvirajo iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ali so se prevažali prek takšnih območij.

Opozorilo: Minerali, ki izvirajo iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ali so se prevažali prek takšnih območij.

Okrepljena potrebna skrbnost je potrebna, kadar minerali izvirajo iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ali so se prevažali prek takšnih območij. Opredelitev takšnih območij je obravnavana v oddelku 4 teh smernic.

| — | Opozorilo: Minerali, za katere se trdi, da izvirajo iz države, za katero je znano ali se upravičeno sumi, da se prek nje prevažajo minerali iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem.

  Podjetja bi morala oceniti, v kolikšni meri velja naslednje:






  — | Pregledati je potrebno upravljanje in druga vprašanja v zvezi z državami, da se ugotovi, v kolikšni meri imajo države ali območja nadzor nad svojimi mejami ter ali imajo ustrezne notranje mehanizme izvajanja, s katerimi zagotovijo verodostojno in dokumentirano sledljivost trgovine z minerali, da se v primeru slabega upravljanja lahko preprečijo tveganja v zvezi z prevozom.






  Kazalniki | Viri informacij (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Deklarirana država porekla ima prepustne meje ali izvaja šibko carinjenje blaga. |

—

Opozorilo: Minerali, za katere se trdi, da izvirajo iz države, za katero je znano ali se upravičeno sumi, da se prek nje prevažajo minerali iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem.

Opozorilo: Minerali, za katere se trdi, da izvirajo iz države, za katero je znano ali se upravičeno sumi, da se prek nje prevažajo minerali iz konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem.

Podjetja bi morala oceniti, v kolikšni meri velja naslednje:

—

Pregledati je potrebno upravljanje in druga vprašanja v zvezi z državami, da se ugotovi, v kolikšni meri imajo države ali območja nadzor nad svojimi mejami ter ali imajo ustrezne notranje mehanizme izvajanja, s katerimi zagotovijo verodostojno in dokumentirano sledljivost trgovine z minerali, da se v primeru slabega upravljanja lahko preprečijo tveganja v zvezi z prevozom.

upravljanje in druga vprašanja v zvezi z državami

Kazalniki

Viri informacij (5)

5

—

Deklarirana država porekla ima prepustne meje ali izvaja šibko carinjenje blaga.

| — | Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (glej oddelek 4) |
| --- | --- |

—

Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (glej oddelek 4)

| — | Informacije, ki jih zagotovijo lokalne ambasade, EU ali druge delegacije |
| --- | --- |

—

Informacije, ki jih zagotovijo lokalne ambasade, EU ali druge delegacije

| — | Protikorupcijski zakoni se slabo izvajajo in poroča se o primerih korupcije v rudarstvu in trgovini. |
| --- | --- |

—

Protikorupcijski zakoni se slabo izvajajo in poroča se o primerih korupcije v rudarstvu in trgovini.

| — | Zakonov o preprečevanju pranja denarja in nadzoru bank ni oziroma niso zadostni ali se slabo izvajajo. |
| --- | --- |

—

Zakonov o preprečevanju pranja denarja in nadzoru bank ni oziroma niso zadostni ali se slabo izvajajo.

| — | Gospodarstva večinoma poslujejo z gotovino, zlasti pri trgovanju z minerali. |
| --- | --- |

—

Gospodarstva večinoma poslujejo z gotovino, zlasti pri trgovanju z minerali.

| — | Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF)
  http://www.fatf-gafi.org/countries/ |
| --- | --- |

—

Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF)

http://www.fatf-gafi.org/countries/

| — | Indeks zaznave korupcije, ki ga izračuna organizacija Transparency International
  http://www.transparency.org/research/cpi/overview |
| --- | --- |

—

Indeks zaznave korupcije, ki ga izračuna organizacija Transparency International

http://www.transparency.org/research/cpi/overview

| — | Kazalnik svetovnega upravljanja, ki ga pripravi Svetovna banka
  http://info.worldbank.org/governance/wgi |
| --- | --- |

—

Kazalnik svetovnega upravljanja, ki ga pripravi Svetovna banka

http://info.worldbank.org/governance/wgi

| — | Poročila skupine Global Financial Integrity
  http://www.gfintegrity.org/ |
| --- | --- |

—

Poročila skupine Global Financial Integrity

http://www.gfintegrity.org/

| — | Glej oddelek 4 teh smernic o „upravljanju“ |
| --- | --- |

—

Glej oddelek 4 teh smernic o „upravljanju“

| — | Neposredna bližina, regionalna in zgodovinska vprašanja zagotavljajo informacije o verjetnosti napačnega prikazovanja porekla s tihotapljenjem iz sosednjih držav, držav z zgodovinskimi vezmi ali držav, ki nudijo davčne spodbude.






  Kazalniki | Viri informacij |
| --- | --- | --- |
| — | Deklarirana država porekla neposredno meji na območja, kjer so nezakonite oborožene skupine, varnostne sile ali kriminalne združbe vpletene v pridobivanje mineralov in trgovanje z njimi. |

—

Neposredna bližina, regionalna in zgodovinska vprašanja zagotavljajo informacije o verjetnosti napačnega prikazovanja porekla s tihotapljenjem iz sosednjih držav, držav z zgodovinskimi vezmi ali držav, ki nudijo davčne spodbude.

Neposredna bližina, regionalna in zgodovinska vprašanja

Kazalniki

Viri informacij

—

Deklarirana država porekla neposredno meji na območja, kjer so nezakonite oborožene skupine, varnostne sile ali kriminalne združbe vpletene v pridobivanje mineralov in trgovanje z njimi.

| — | Deklarirana država porekla ima gospodarske vezi s konfliktnimi območji in območji z visokim tveganjem ter z njimi povezano nezakonito trgovino z minerali. |
| --- | --- |

—

Deklarirana država porekla ima gospodarske vezi s konfliktnimi območji in območji z visokim tveganjem ter z njimi povezano nezakonito trgovino z minerali.

| — | Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov |
| --- | --- |

—

Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov

| — | Lokalne ambasade, EU ali druge delegacije |
| --- | --- |

—

Lokalne ambasade, EU ali druge delegacije

| — | Glej oddelek 4 teh smernic o „konfliktih“ |
| --- | --- |

—

Glej oddelek 4 teh smernic o „konfliktih“

| — | Davčna politika države porekla spodbuja tihotapljenje mineralov v države tranzita, v katerih se izvoženo blago ne obdavčuje ali pa se obdavčuje po precej nižjih stopnjah. |
| --- | --- |

—

Davčna politika države porekla spodbuja tihotapljenje mineralov v države tranzita, v katerih se izvoženo blago ne obdavčuje ali pa se obdavčuje po precej nižjih stopnjah.

| — | Podatkovna zbirka OECD za omejitve pri izvozu surovin
  http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm |
| --- | --- |

—

Podatkovna zbirka OECD za omejitve pri izvozu surovin

http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm

| — | Opozorilo: Minerali, za katere se trdi, da izvirajo iz države, ki ima omejene znane vire/zaloge ali pričakovane ravni proizvodnje.

  Spodnji seznam določa Vprašanja, povezana z minerali in oskrbovalno verigo. Podjetja bi morala v okviru izvajanja potrebne skrbnosti zlasti preveriti, ali domnevna država porekla dejansko ima znane geološke vire ali pričakovane ravni proizvodnje zadevnega minerala. Podobno bi morala podjetja razumno oceniti, ali je deklarirano poreklo smiselno z gospodarskega vidika, kot je na primer prisotnost bližnjih in privlačnih trgov.






  Kazalniki | Viri informacij |
| --- | --- | --- |
| — | Deklarirana država porekla ima omejene znane vire ali zaloge mineralov, verjetne vire ali pričakovane ravni proizvodnje mineralov, kar velja tudi za posebne značilnosti mineralov. |

—

Opozorilo: Minerali, za katere se trdi, da izvirajo iz države, ki ima omejene znane vire/zaloge ali pričakovane ravni proizvodnje.

Opozorilo: Minerali, za katere se trdi, da izvirajo iz države, ki ima omejene znane vire/zaloge ali pričakovane ravni proizvodnje.

Spodnji seznam določa Vprašanja, povezana z minerali in oskrbovalno verigo. Podjetja bi morala v okviru izvajanja potrebne skrbnosti zlasti preveriti, ali domnevna država porekla dejansko ima znane geološke vire ali pričakovane ravni proizvodnje zadevnega minerala. Podobno bi morala podjetja razumno oceniti, ali je deklarirano poreklo smiselno z gospodarskega vidika, kot je na primer prisotnost bližnjih in privlačnih trgov.

Vprašanja, povezana z minerali in oskrbovalno verigo

Kazalniki

Viri informacij

—

Deklarirana država porekla ima omejene znane vire ali zaloge mineralov, verjetne vire ali pričakovane ravni proizvodnje mineralov, kar velja tudi za posebne značilnosti mineralov.

| — | Deklarirana država porekla ima velik neuradni ali obrtniški in manjši rudarski sektor, kjer so tveganja običajno višja. |
| --- | --- |

—

Deklarirana država porekla ima velik neuradni ali obrtniški in manjši rudarski sektor, kjer so tveganja običajno višja.

| — | Britanski urad za geološke raziskave
  https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html |
| --- | --- |

—

Britanski urad za geološke raziskave

https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

| — | Ameriški urad za geološke raziskave (USGS)
  http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/ |
| --- | --- |

—

Ameriški urad za geološke raziskave (USGS)

http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

| — | Nacionalne geološke službe v državah članicah EU |
| --- | --- |

—

Nacionalne geološke službe v državah članicah EU

| — | Geološka služba domnevne države porekla |
| --- | --- |

—

Geološka služba domnevne države porekla

| B. | Opozorila, ki se nanašajo na dobavitelja







  — | Opozorilo: Kadar dobavitelji podjetja ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige delujejo na eni izmed zgoraj omenjenih opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov ali so delničarji ali imajo druge interese v zvezi z dobavitelji mineralov iz ene od zgoraj navedenih opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov ter kadar je znano, da so dobavitelji podjetja ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige v zadnjih dvanajstih mesecih pridobivali minerale iz opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov.

  Te informacije o dobavitelju bi morale večinoma izhajati iz podatkov, ki jih podjetja zberejo pri izvajanju svojega sistema potrebne skrbnosti. Ko je identiteta dobavitelja podjetja ali drugega znanega podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige znana, morajo podjetja preveriti, ali dobavitelj deluje na opozorilni lokaciji, tako da:






  — | na internetu poiščejo splošne informacije o navedenem dobavitelju ali podjetju v zgornjem delu oskrbovalne verige, vključno s poročili vladnih in mednarodnih organizacij (zlasti poročila strokovnih skupin ZN) ter splošnejšimi poročili mednarodnih in lokalnih medijev ter organizacij civilne družbe, |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Opozorila, ki se nanašajo na dobavitelja

Opozorila, ki se nanašajo na dobavitelja

—

Opozorilo: Kadar dobavitelji podjetja ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige delujejo na eni izmed zgoraj omenjenih opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov ali so delničarji ali imajo druge interese v zvezi z dobavitelji mineralov iz ene od zgoraj navedenih opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov ter kadar je znano, da so dobavitelji podjetja ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige v zadnjih dvanajstih mesecih pridobivali minerale iz opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov.

Opozorilo: Kadar dobavitelji podjetja ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige delujejo na eni izmed zgoraj omenjenih opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov ali so delničarji ali imajo druge interese v zvezi z dobavitelji mineralov iz ene od zgoraj navedenih opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov ter kadar je znano, da so dobavitelji podjetja ali druga znana podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige v zadnjih dvanajstih mesecih pridobivali minerale iz opozorilnih lokacij za poreklo ali prevoz mineralov.

Te informacije o dobavitelju bi morale večinoma izhajati iz podatkov, ki jih podjetja zberejo pri izvajanju svojega sistema potrebne skrbnosti. Ko je identiteta dobavitelja podjetja ali drugega znanega podjetja v zgornjem delu oskrbovalne verige znana, morajo podjetja preveriti, ali dobavitelj deluje na opozorilni lokaciji, tako da:

—

na internetu poiščejo splošne informacije o navedenem dobavitelju ali podjetju v zgornjem delu oskrbovalne verige, vključno s poročili vladnih in mednarodnih organizacij (zlasti poročila strokovnih skupin ZN) ter splošnejšimi poročili mednarodnih in lokalnih medijev ter organizacij civilne družbe,

| — | preverijo spletna mesta podjetij in vsa razpoložljiva poročila o potrebni skrbnosti (na primer predložitve Komisiji ZDA za vrednostne papirje in borzo), |
| --- | --- |

—

preverijo spletna mesta podjetij in vsa razpoložljiva poročila o potrebni skrbnosti (na primer predložitve Komisiji ZDA za vrednostne papirje in borzo),

| — | preverijo sezname talilnic/rafinerij v obstoječih shemah za potrebno skrbnost; in, ko bo na voljo, seznam odgovornih talilnic in rafinerij po svetu, ki ga bo pripravila Evropska komisija, |
| --- | --- |

—

preverijo sezname talilnic/rafinerij v obstoječih shemah za potrebno skrbnost; in, ko bo na voljo, seznam odgovornih talilnic in rafinerij po svetu, ki ga bo pripravila Evropska komisija,

| — | preverijo nacionalne poslovne registre, v katerih lahko najdejo informacije o lokaciji sedežev in morebitnih obratujočih podružnicah. |
| --- | --- |

—

preverijo nacionalne poslovne registre, v katerih lahko najdejo informacije o lokaciji sedežev in morebitnih obratujočih podružnicah.

Podjetja bi poleg tega morala preveriti registre dejanskega lastništva, če so ti na voljo, ter poročila pobude za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI) za državo (ki vsebujejo vse več informacij o dejanskem lastništvu podjetij, ki so vpletena v ekstraktivno industrijo).

| C. | Opozorilne okoliščine







  — | Opozorilo: Kadar se nepravilnosti ali neobičajne okoliščine ugotovijo iz informacij, zbranih s sistemom podjetja za upravljanje, na podlagi katerih se lahko utemeljeno sumi, da bi lahko minerali prispevali h konfliktom ali hudim kršitvam pri njihovem pridobivanju, prevozu ali trgovanju z njimi.

  Te informacije o dejavnostih večinoma izhajajo iz podatkov, ki jih podjetja zberejo pri izvajanju potrebne skrbnosti.
  Nepravilnosti/neobičajne okoliščine so lahko različne. Dopolnilo za zlato k smernicam OECD o potrebni skrbnosti navaja, da bi bilo treba v primeru, da je nakit, ki se nosi v državi, običajno iz 14 karatnega zlata (58 %), podvomiti v ponudbo, ki trdi, da gre za recikliran nakit z 90 % vsebnostjo zlata.
  Drugi primeri vključujejo situacije, ko je dobavitelj v zgornjem delu oskrbovalne verige (npr. lokalni izvoznik) sposoben v kratkem času povečati količino izvoženega blaga, ne da bi to lahko obrazložil, poleg tega pa se pogosto poroča o krajah virov mineralov v regiji, za katero evropski uvoznik upravičeno verjame, da je regija porekla mineralov, ki jih uvaža.
  Druge primere „neobičajnih okoliščin“, zlasti v zvezi z zlatom (in drugimi plemenitimi kovinami), je mogoče najti v odstavku 111 Smernic za trgovce s plemenitimi kovinami in dragocenimi kamni, ki temeljijo na tveganju, ki jih je pripravila Projektna skupina za finančno ukrepanje (6), ter v poročilu Kanadskega centra za analize finančnih transakcij o Delovnem zvezku o pristopu na podlagi tveganja za trgovce s plemenitimi kovinami in dragocenimi kamni (7), npr.:






  — | pred tem neznana stranka rafinerijo prosi, da zlato pretopi v naložbeno zlato, |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Opozorilne okoliščine

Opozorilne okoliščine

—

Opozorilo: Kadar se nepravilnosti ali neobičajne okoliščine ugotovijo iz informacij, zbranih s sistemom podjetja za upravljanje, na podlagi katerih se lahko utemeljeno sumi, da bi lahko minerali prispevali h konfliktom ali hudim kršitvam pri njihovem pridobivanju, prevozu ali trgovanju z njimi.

Opozorilo: Kadar se nepravilnosti ali neobičajne okoliščine ugotovijo iz informacij, zbranih s sistemom podjetja za upravljanje, na podlagi katerih se lahko utemeljeno sumi, da bi lahko minerali prispevali h konfliktom ali hudim kršitvam pri njihovem pridobivanju, prevozu ali trgovanju z njimi.

Te informacije o dejavnostih večinoma izhajajo iz podatkov, ki jih podjetja zberejo pri izvajanju potrebne skrbnosti.

Nepravilnosti/neobičajne okoliščine so lahko različne. Dopolnilo za zlato k smernicam OECD o potrebni skrbnosti navaja, da bi bilo treba v primeru, da je nakit, ki se nosi v državi, običajno iz 14 karatnega zlata (58 %), podvomiti v ponudbo, ki trdi, da gre za recikliran nakit z 90 % vsebnostjo zlata.

Drugi primeri vključujejo situacije, ko je dobavitelj v zgornjem delu oskrbovalne verige (npr. lokalni izvoznik) sposoben v kratkem času povečati količino izvoženega blaga, ne da bi to lahko obrazložil, poleg tega pa se pogosto poroča o krajah virov mineralov v regiji, za katero evropski uvoznik upravičeno verjame, da je regija porekla mineralov, ki jih uvaža.

Druge primere „neobičajnih okoliščin“, zlasti v zvezi z zlatom (in drugimi plemenitimi kovinami), je mogoče najti v odstavku 111 Smernic za trgovce s plemenitimi kovinami in dragocenimi kamni, ki temeljijo na tveganju, ki jih je pripravila Projektna skupina za finančno ukrepanje (6), ter v poročilu Kanadskega centra za analize finančnih transakcij o Delovnem zvezku o pristopu na podlagi tveganja za trgovce s plemenitimi kovinami in dragocenimi kamni (7), npr.:

6

7

—

pred tem neznana stranka rafinerijo prosi, da zlato pretopi v naložbeno zlato,

| — | čistoča, masa, poreklo in vrednost zlata so na obrazcu carinske deklaracije navedeni napačno, |
| --- | --- |

—

čistoča, masa, poreklo in vrednost zlata so na obrazcu carinske deklaracije navedeni napačno,

| — | zlato proizvajajo in tržijo osebe ali podjetja brez licence, |
| --- | --- |

—

zlato proizvajajo in tržijo osebe ali podjetja brez licence,

| — | naložbeno zlato ima fizikalne značilnosti, ki niso v skladu s standardi industrije. |
| --- | --- |

—

naložbeno zlato ima fizikalne značilnosti, ki niso v skladu s standardi industrije.

---

(1)  V skladu s členom 2(l) Uredbe (EU) 2017/821 „uvoznik v Uniji“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki prijavi minerale ali kovine za sprostitev v prosti promet v smislu člena 201(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1), oziroma katero koli fizično ali pravno osebo, v imenu katere se vloži ta prijava, kot je določeno v podatkovnih elementih 3/15 in 3/16 v skladu s Prilogo B Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 1).

1

(2)  Smernice OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne oskrbovalne verige z minerali s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (druga izdaja, OECD 2013) so okvir za izvajanje potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi v skladu z Uredbo (EU) 2017/821.

2

(3)  Tveganja, kot so določena v Prilogi II smernic OECD o potrebni skrbnosti, vključno s tveganji, ki jih sprožijo opozorila, kot so opredeljena v dopolnilih smernic.

3

(4)  Za opredelitev človekovih pravic glej Konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; https://www.echr.coe.int/Documents/Convention_SLV.pdf.

4

(5)  Informacije bi bilo treba po potrebi redno posodabljati.

5

(6)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/RBA%20for%20Dealers%20in%20Precious%20Metal%20and%20Stones.pdf

6

(7)  http://www.fintrac-canafe.gc.ca/guidance-directives/compliance-conformite/rba/rba-dpms-eng.asp

7

---