# Službeni list L 295/21.

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 295 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 61.21. studenoga 2018. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 295

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 61.21. studenoga 2018.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. listopada 2018. o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (
  1
  ) | 39 |
| | * | Uredba (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011 | 99 |
| | * | Uredba (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) te zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2002/187/PUP | 138 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. listopada 2018. o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (
  1
  )

1

39

*

Uredba (EU) 2018/1726 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011

99

*

Uredba (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) te zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2002/187/PUP

138

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 21.11.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 295/1

---

UREDBA (EU) 2018/1724 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 2. listopada 2018.

o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 21. stavak 2. i članak 114. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Unutarnje tržište jedno je od najkonkretnijih postignuća Unije. Omogućivanjem slobodnog kretanja ljudi, robe, usluga i kapitala nastaju nove prilike za građane i poduzeća. Ova je Uredba ključni element Strategije jedinstvenog tržišta, uspostavljene Komunikacijom Komisije od 28. listopada 2015. pod naslovom „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća”. Tom se Strategijom nastoji ostvariti puni potencijal unutarnjeg tržišta tako što će se građanima i poduzećima olakšati kretanje unutar Unije i trgovanje, poslovni nastan i širenje poslovanja preko granica. |
| --- | --- |

(1)

Unutarnje tržište jedno je od najkonkretnijih postignuća Unije. Omogućivanjem slobodnog kretanja ljudi, robe, usluga i kapitala nastaju nove prilike za građane i poduzeća. Ova je Uredba ključni element Strategije jedinstvenog tržišta, uspostavljene Komunikacijom Komisije od 28. listopada 2015. pod naslovom „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća”. Tom se Strategijom nastoji ostvariti puni potencijal unutarnjeg tržišta tako što će se građanima i poduzećima olakšati kretanje unutar Unije i trgovanje, poslovni nastan i širenje poslovanja preko granica.

| (2) | U komunikaciji Komisije od 6. svibnja 2015. pod naslovom „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” prepoznata je uloga interneta i digitalnih tehnologija u mijenjanju naših života, načina na koji građani i poduzeća pristupaju informacijama, stječu znanje, kupuju dobra i usluge, sudjeluju na tržištu i rade, stvarajući time prilike za inovacije, rast i radna mjesta. U toj komunikaciji i u nekoliko rezolucija koje je donio Europski parlament potvrđuje se da bi se potrebe građana i poduzeća u vlastitoj zemlji i prekogranično mogle bolje ispuniti proširenjem i integracijom postojećih europskih portala, internetskih-stranica, mreža, usluga i sustava te njihovim povezivanjem s različitim nacionalnim rješenjima, stvarajući time „jedinstveni digitalni pristupnik” koji funkcionira kao jedinstvena europska ulazna točka („pristupnik”). U komunikaciji Komisije od 19. travnja 2016. pod naslovom „Akcijski plan EU-a za e-upravu 2016. – 2020.: Ubrzavanje digitalne transformacije uprave” spominje se pristupnik kao jedna od mjera za 2017. U izvješću Komisije od 24. siječnja 2017. pod naslovom „Jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena – Izvješće o građanstvu EU-a za 2017.” pristupnik se spominje kao prioritet za prava građana Unije. |
| --- | --- |

(2)

U komunikaciji Komisije od 6. svibnja 2015. pod naslovom „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” prepoznata je uloga interneta i digitalnih tehnologija u mijenjanju naših života, načina na koji građani i poduzeća pristupaju informacijama, stječu znanje, kupuju dobra i usluge, sudjeluju na tržištu i rade, stvarajući time prilike za inovacije, rast i radna mjesta. U toj komunikaciji i u nekoliko rezolucija koje je donio Europski parlament potvrđuje se da bi se potrebe građana i poduzeća u vlastitoj zemlji i prekogranično mogle bolje ispuniti proširenjem i integracijom postojećih europskih portala, internetskih-stranica, mreža, usluga i sustava te njihovim povezivanjem s različitim nacionalnim rješenjima, stvarajući time „jedinstveni digitalni pristupnik” koji funkcionira kao jedinstvena europska ulazna točka („pristupnik”). U komunikaciji Komisije od 19. travnja 2016. pod naslovom „Akcijski plan EU-a za e-upravu 2016. – 2020.: Ubrzavanje digitalne transformacije uprave” spominje se pristupnik kao jedna od mjera za 2017. U izvješću Komisije od 24. siječnja 2017. pod naslovom „Jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena – Izvješće o građanstvu EU-a za 2017.” pristupnik se spominje kao prioritet za prava građana Unije.

| (3) | Europski parlament i Vijeće u više su navrata tražili sveobuhvatniji paket informacija i podrške koji je ujedno prilagođeniji korisnicima kako bi se građanima i poduzećima pomoglo u snalaženju na unutarnjem tržištu te kako bi se alati unutarnjeg tržišta ojačali i pojednostavnili, čime bi se bolje odgovorilo na potrebe građana i poduzeća u prekograničnim aktivnostima. |
| --- | --- |

(3)

Europski parlament i Vijeće u više su navrata tražili sveobuhvatniji paket informacija i podrške koji je ujedno prilagođeniji korisnicima kako bi se građanima i poduzećima pomoglo u snalaženju na unutarnjem tržištu te kako bi se alati unutarnjeg tržišta ojačali i pojednostavnili, čime bi se bolje odgovorilo na potrebe građana i poduzeća u prekograničnim aktivnostima.

| (4) | Ovom se Uredbom odgovara na te zahtjeve nudeći građanima i poduzećima jednostavan pristup informacijama, postupcima te uslugama podrške i rješavanja problema koji su im potrebni kako bi ostvarili svoja prava na unutarnjem tržištu. Pristupnikom bi se moglo doprinijeti većoj transparentnosti pravila i propisa koji se odnose na različite poslovne i životne događaje u područjima kao što su putovanja, umirovljenje, obrazovanje, zapošljavanje, zdravstvo, potrošačka prava i obiteljska prava. Osim toga, s pomoću njega bi se moglo doprinijeti jačanju povjerenja potrošača, riješiti problem nedovoljnog poznavanja pravila o zaštiti potrošača i unutarnjem tržištu te smanjiti troškove usklađivanja za poduzeća. Ovom se Uredbom uspostavlja interaktivan i korisnicima prilagođen pristupnik koji bi korisnike, u skladu s njihovim potrebama, trebao usmjeravati na najadekvatnije usluge. U tom bi kontekstu Komisija i države članice trebale imati važnu ulogu u ostvarenju tih ciljeva. |
| --- | --- |

(4)

Ovom se Uredbom odgovara na te zahtjeve nudeći građanima i poduzećima jednostavan pristup informacijama, postupcima te uslugama podrške i rješavanja problema koji su im potrebni kako bi ostvarili svoja prava na unutarnjem tržištu. Pristupnikom bi se moglo doprinijeti većoj transparentnosti pravila i propisa koji se odnose na različite poslovne i životne događaje u područjima kao što su putovanja, umirovljenje, obrazovanje, zapošljavanje, zdravstvo, potrošačka prava i obiteljska prava. Osim toga, s pomoću njega bi se moglo doprinijeti jačanju povjerenja potrošača, riješiti problem nedovoljnog poznavanja pravila o zaštiti potrošača i unutarnjem tržištu te smanjiti troškove usklađivanja za poduzeća. Ovom se Uredbom uspostavlja interaktivan i korisnicima prilagođen pristupnik koji bi korisnike, u skladu s njihovim potrebama, trebao usmjeravati na najadekvatnije usluge. U tom bi kontekstu Komisija i države članice trebale imati važnu ulogu u ostvarenju tih ciljeva.

| (5) | Pristupnik bi trebao olakšati interakciju između građana i poduzeća, s jedne strane, te nadležnih tijela, s druge strane, omogućivanjem pristupa internetskim rješenjima, olakšavajući svakodnevne aktivnosti građana i poduzeća te smanjujući prepreke s kojima se susreću na unutarnjem tržištu. Postojanje jedinstvenog digitalnog pristupnika koji omogućuje internetski pristup točnim i ažuriranim informacijama, postupcima i uslugama podrške i rješavanja problema moglo bi pomoći da se podigne svijest korisnika o postojanju različitih internetskih usluga te bi im pomoglo da uštede vrijeme i novac. |
| --- | --- |

(5)

Pristupnik bi trebao olakšati interakciju između građana i poduzeća, s jedne strane, te nadležnih tijela, s druge strane, omogućivanjem pristupa internetskim rješenjima, olakšavajući svakodnevne aktivnosti građana i poduzeća te smanjujući prepreke s kojima se susreću na unutarnjem tržištu. Postojanje jedinstvenog digitalnog pristupnika koji omogućuje internetski pristup točnim i ažuriranim informacijama, postupcima i uslugama podrške i rješavanja problema moglo bi pomoći da se podigne svijest korisnika o postojanju različitih internetskih usluga te bi im pomoglo da uštede vrijeme i novac.

| (6) | Ova Uredba ima tri cilja, i to smanjiti bilo kakvo dodatno administrativno opterećenje za građane i poduzeća koji ostvaruju svoja prava na unutarnjem tržištu ili ih žele ostvarivati, što obuhvaća i slobodno kretanje građana, potpuno poštujući nacionalna pravila i postupke, dokinuti diskriminaciju i osigurati funkcioniranja unutarnjeg tržišta u pogledu osiguravanja informacija, postupaka te usluga podrške i rješavanja problema. Budući da se njome obuhvaća slobodno kretanje građana, koje se ne može smatrati samo sporednim, ova Uredba treba se temeljiti na članku 21. stavku 2. i članku 114. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). |
| --- | --- |

(6)

Ova Uredba ima tri cilja, i to smanjiti bilo kakvo dodatno administrativno opterećenje za građane i poduzeća koji ostvaruju svoja prava na unutarnjem tržištu ili ih žele ostvarivati, što obuhvaća i slobodno kretanje građana, potpuno poštujući nacionalna pravila i postupke, dokinuti diskriminaciju i osigurati funkcioniranja unutarnjeg tržišta u pogledu osiguravanja informacija, postupaka te usluga podrške i rješavanja problema. Budući da se njome obuhvaća slobodno kretanje građana, koje se ne može smatrati samo sporednim, ova Uredba treba se temeljiti na članku 21. stavku 2. i članku 114. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

| (7) | Kako bi građani i poduzeća iz Unije mogli uživati svoje pravo na slobodno kretanje na unutarnjem tržištu, Unija bi trebala donijeti posebne i nediskriminirajuće mjere kojima se građanima i poduzećima omogućuje lak pristup dovoljno sveobuhvatnim i pouzdanim informacijama o njihovim pravima koja proizlaze iz prava Unije te informacijama o primjenjivim nacionalnim pravilima i postupcima koje trebaju poštovati kada se presele, žive ili studiraju, odnosno ostvaruju poslovni nastan ili posluju u državi članici koja nije njihova. Informacije bi se trebale smatrati dovoljno sveobuhvatnima ako uključuju sve informacije koje su korisnicima potrebne da bi razumjeli koja su njihova prava i obveze i kojima se utvrđuju pravila koja se na njih primjenjuju u pogledu aktivnosti koje žele poduzeti kao prekogranični korisnici. Informacije trebaju biti navedene na jasan, jezgrovit i razumljiv način te trebaju biti operativne i dobro prilagođene ciljanoj grupi korisnika. Informacije o postupcima trebale bi obuhvaćati sve predvidive postupovne radnje relevantne za korisnike. Za građane i poduzeća koji su suočeni sa složenim regulatornim okruženjima, poput onih koji su aktivni u području e-trgovine i ekonomije suradnje, važno je da mogu lako naći primjenjiva pravila i informacije o tome kako se ona primjenjuju na njihove aktivnosti. Jednostavan i korisnicima prilagođen pristup informacijama znači omogućavanje korisnicima da lako pronađu informacije, lako utvrde koji su dijelovi informacija relevantni za njihovu specifičnu situaciju kao i da lako razumiju relevantne informacije. Informacije na nacionalnoj razini trebaju obuhvaćati ne samo nacionalna pravila kojima se provodi pravo Unije, već i sva ostala nacionalna pravila koja se primjenjuju i na neprekogranične i na prekogranične korisnike. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi građani i poduzeća iz Unije mogli uživati svoje pravo na slobodno kretanje na unutarnjem tržištu, Unija bi trebala donijeti posebne i nediskriminirajuće mjere kojima se građanima i poduzećima omogućuje lak pristup dovoljno sveobuhvatnim i pouzdanim informacijama o njihovim pravima koja proizlaze iz prava Unije te informacijama o primjenjivim nacionalnim pravilima i postupcima koje trebaju poštovati kada se presele, žive ili studiraju, odnosno ostvaruju poslovni nastan ili posluju u državi članici koja nije njihova. Informacije bi se trebale smatrati dovoljno sveobuhvatnima ako uključuju sve informacije koje su korisnicima potrebne da bi razumjeli koja su njihova prava i obveze i kojima se utvrđuju pravila koja se na njih primjenjuju u pogledu aktivnosti koje žele poduzeti kao prekogranični korisnici. Informacije trebaju biti navedene na jasan, jezgrovit i razumljiv način te trebaju biti operativne i dobro prilagođene ciljanoj grupi korisnika. Informacije o postupcima trebale bi obuhvaćati sve predvidive postupovne radnje relevantne za korisnike. Za građane i poduzeća koji su suočeni sa složenim regulatornim okruženjima, poput onih koji su aktivni u području e-trgovine i ekonomije suradnje, važno je da mogu lako naći primjenjiva pravila i informacije o tome kako se ona primjenjuju na njihove aktivnosti. Jednostavan i korisnicima prilagođen pristup informacijama znači omogućavanje korisnicima da lako pronađu informacije, lako utvrde koji su dijelovi informacija relevantni za njihovu specifičnu situaciju kao i da lako razumiju relevantne informacije. Informacije na nacionalnoj razini trebaju obuhvaćati ne samo nacionalna pravila kojima se provodi pravo Unije, već i sva ostala nacionalna pravila koja se primjenjuju i na neprekogranične i na prekogranične korisnike.

| (8) | Pravila o pružanju informacija iz ove Uredbe ne bi se trebala odnositi na nacionalne pravosudne sustave jer se informacije iz tog područja koje su važne za prekogranične korisnike već nalaze na portalu e-pravosuđe. U nekim situacijama koje su obuhvaćene ovom Uredbom sudovi bi se trebali smatrati nadležnim tijelima, na primjer ako upravljaju poslovnim registrima. Osim toga, načelo nediskriminacije trebalo bi se primjenjivati i na internetske postupke kojima se omogućuje pristup sudskim postupcima. |
| --- | --- |

(8)

Pravila o pružanju informacija iz ove Uredbe ne bi se trebala odnositi na nacionalne pravosudne sustave jer se informacije iz tog područja koje su važne za prekogranične korisnike već nalaze na portalu e-pravosuđe. U nekim situacijama koje su obuhvaćene ovom Uredbom sudovi bi se trebali smatrati nadležnim tijelima, na primjer ako upravljaju poslovnim registrima. Osim toga, načelo nediskriminacije trebalo bi se primjenjivati i na internetske postupke kojima se omogućuje pristup sudskim postupcima.

| (9) | Jasno je da građani i poduzeća iz drugih država članica mogu biti u nepovoljnijem položaju stoga što su im nacionalna pravila i administrativni postupci nepoznati, ne znaju jezik i geografski su udaljeni od nadležnih tijela države članice koja nije njihova matična država. Najučinkovitiji način da se smanje prepreke na unutarnjem tržištu jest omogućiti prekograničnim i neprekograničnim korisnicima pristup informacijama na internetu, na jeziku koji razumiju kako bi im se omogućilo da postupke za usklađivanje s nacionalnim pravilima obave u potpunosti na internetu te im ponuditi podršku kad pravila i postupci nisu dovoljno jasni ili kad naiđu na prepreke u ostvarivanju svojih prava. |
| --- | --- |

(9)

Jasno je da građani i poduzeća iz drugih država članica mogu biti u nepovoljnijem položaju stoga što su im nacionalna pravila i administrativni postupci nepoznati, ne znaju jezik i geografski su udaljeni od nadležnih tijela države članice koja nije njihova matična država. Najučinkovitiji način da se smanje prepreke na unutarnjem tržištu jest omogućiti prekograničnim i neprekograničnim korisnicima pristup informacijama na internetu, na jeziku koji razumiju kako bi im se omogućilo da postupke za usklađivanje s nacionalnim pravilima obave u potpunosti na internetu te im ponuditi podršku kad pravila i postupci nisu dovoljno jasni ili kad naiđu na prepreke u ostvarivanju svojih prava.

| (10) | Već postoje neka rješenja ostvarena različitim aktima Unije kojima su uspostavljeni sektorski sustavi „sve na jednom mjestu”, uključujući jedinstvene kontaktne točke uspostavljene Direktivom 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), koje na internetu nude informacije, usluge podrške i pristup postupcima koji su relevantni za pružanje usluga, kontaktne točke za proizvode uspostavljene Uredbom (EZ) br. 764/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i kontaktne točke za građevne proizvode uspostavljene Uredbom (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) pružaju pristup tehničkim pravilima koja se odnose na pojedine proizvode, te nacionalni centri za pomoć u području stručnih kvalifikacija uspostavljeni Direktivom 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) koji pomažu stručnjacima koji se sele u drugu zemlju. Uspostavljene su i posebne mreže, npr. europski potrošački centri, čiji je cilj promicanje razumijevanja prava potrošača u Uniji i pomoć u rješavanju pritužbi na kupnje u drugoj državi članici koja je dio mreže, tijekom putovanja ili kupovine na internetu. Nadalje, svrha SOLVIT-a iz Preporuke Komisije 2013/461/EU (7) jest pronaći brza, djelotvorna i neformalna rješenja za pojedince i poduzeća iz kad im tijela javne vlasti uskrate njihova prava na unutarnjem tržištu. Konačno, uspostavljeno je i nekoliko informativnih portala, kao što je Vaša Europa, koji se odnosi na unutarnje tržište, ili portal e-pravosuđe o pitanjima pravosuđa, gdje korisnici mogu pronaći informacije o pravilima Unije i nacionalnim pravilima. |
| --- | --- |

(10)

Već postoje neka rješenja ostvarena različitim aktima Unije kojima su uspostavljeni sektorski sustavi „sve na jednom mjestu”, uključujući jedinstvene kontaktne točke uspostavljene Direktivom 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), koje na internetu nude informacije, usluge podrške i pristup postupcima koji su relevantni za pružanje usluga, kontaktne točke za proizvode uspostavljene Uredbom (EZ) br. 764/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i kontaktne točke za građevne proizvode uspostavljene Uredbom (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) pružaju pristup tehničkim pravilima koja se odnose na pojedine proizvode, te nacionalni centri za pomoć u području stručnih kvalifikacija uspostavljeni Direktivom 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) koji pomažu stručnjacima koji se sele u drugu zemlju. Uspostavljene su i posebne mreže, npr. europski potrošački centri, čiji je cilj promicanje razumijevanja prava potrošača u Uniji i pomoć u rješavanju pritužbi na kupnje u drugoj državi članici koja je dio mreže, tijekom putovanja ili kupovine na internetu. Nadalje, svrha SOLVIT-a iz Preporuke Komisije 2013/461/EU (7) jest pronaći brza, djelotvorna i neformalna rješenja za pojedince i poduzeća iz kad im tijela javne vlasti uskrate njihova prava na unutarnjem tržištu. Konačno, uspostavljeno je i nekoliko informativnih portala, kao što je Vaša Europa, koji se odnosi na unutarnje tržište, ili portal e-pravosuđe o pitanjima pravosuđa, gdje korisnici mogu pronaći informacije o pravilima Unije i nacionalnim pravilima.

| (11) | Zbog sektorske prirode tih akata Unije, postojeće pružanje informacija na internetu i usluga podrške i rješavanja problema zajedno s postupcima za građane i poduzeća na internetu i dalje je vrlo fragmentirano. Dostupnost informacija i postupaka na internetu neujednačena je, usluge su nedovoljno kvalitetne, te ne postoji osviještenost o tim informacijama i uslugama podrške i rješavanja problema. Prekogranični korisnici susreću se i s problemima pronalaska i pristupa tim uslugama. |
| --- | --- |

(11)

Zbog sektorske prirode tih akata Unije, postojeće pružanje informacija na internetu i usluga podrške i rješavanja problema zajedno s postupcima za građane i poduzeća na internetu i dalje je vrlo fragmentirano. Dostupnost informacija i postupaka na internetu neujednačena je, usluge su nedovoljno kvalitetne, te ne postoji osviještenost o tim informacijama i uslugama podrške i rješavanja problema. Prekogranični korisnici susreću se i s problemima pronalaska i pristupa tim uslugama.

| (12) | Ovom bi se Uredbom trebao uspostaviti jedinstveni digitalni pristupnik kao jedinstvena ulazna točka putem koje građani i poduzeća mogu pristupati informacijama o pravilima i zahtjevima koje moraju ispuniti prema pravu Unije ili nacionalnom pravu. Pristupnikom bi se trebao pojednostavniti kontakt građana i poduzeća s uslugama podrške i rješavanja problema, bilo na razini Unije ili na nacionalnoj razini, te bi taj kontakt postao učinkovitiji. Pristupnikom bi se trebali olakšati pristup internetskim postupcima i njihovo dovršenje. Ova Uredba ni na koji način ne bi smjela utjecati na postojeća prava i obveze koji proizlaze iz prava Unije ili nacionalnog prava u tim područjima politika. Za postupke navedene u Prilogu II. ovoj Uredbi i postupke predviđene direktivama 2005/36/EZ i 2006/123/EZ te direktivama 2014/24/EU (8) i 2014/25/EU (9) Europskog parlamenta i Vijeća, ovom Uredbom trebalo bi se poticati načelo „samo jednom” te bi se trebalo u potpunosti poštovati temeljno pravo na zaštitu osobnih podataka pri razmjeni dokaza među nadležnim tijelima u različitim državama članicama. |
| --- | --- |

(12)

Ovom bi se Uredbom trebao uspostaviti jedinstveni digitalni pristupnik kao jedinstvena ulazna točka putem koje građani i poduzeća mogu pristupati informacijama o pravilima i zahtjevima koje moraju ispuniti prema pravu Unije ili nacionalnom pravu. Pristupnikom bi se trebao pojednostavniti kontakt građana i poduzeća s uslugama podrške i rješavanja problema, bilo na razini Unije ili na nacionalnoj razini, te bi taj kontakt postao učinkovitiji. Pristupnikom bi se trebali olakšati pristup internetskim postupcima i njihovo dovršenje. Ova Uredba ni na koji način ne bi smjela utjecati na postojeća prava i obveze koji proizlaze iz prava Unije ili nacionalnog prava u tim područjima politika. Za postupke navedene u Prilogu II. ovoj Uredbi i postupke predviđene direktivama 2005/36/EZ i 2006/123/EZ te direktivama 2014/24/EU (8) i 2014/25/EU (9) Europskog parlamenta i Vijeća, ovom Uredbom trebalo bi se poticati načelo „samo jednom” te bi se trebalo u potpunosti poštovati temeljno pravo na zaštitu osobnih podataka pri razmjeni dokaza među nadležnim tijelima u različitim državama članicama.

| (13) | Pristupnik i njegov sadržaj trebali bi biti usmjereni i prilagođeni korisnicima. Kada je riječ o pristupniku, cilj bi trebao biti da se izbjegnu preklapanja i osiguraju poveznice koje vode na postojeće usluge. Trebao bi omogućiti građanima i poduzećima interakciju s javnim tijelima na nacionalnoj razini i na razini Unije tako što će oni imati mogućnost dati povratne informacije i o uslugama u okviru pristupnika i o vlastitim iskustvima s funkcioniranjem unutarnjeg tržišta. U alatu za povratne informacije korisnik bi, na način koji mu osigurava anonimnost, trebao moći navesti uočene probleme, nedostatke i potrebe kako bi se potaklo stalno poboljšavanje kvalitete usluga. |
| --- | --- |

(13)

Pristupnik i njegov sadržaj trebali bi biti usmjereni i prilagođeni korisnicima. Kada je riječ o pristupniku, cilj bi trebao biti da se izbjegnu preklapanja i osiguraju poveznice koje vode na postojeće usluge. Trebao bi omogućiti građanima i poduzećima interakciju s javnim tijelima na nacionalnoj razini i na razini Unije tako što će oni imati mogućnost dati povratne informacije i o uslugama u okviru pristupnika i o vlastitim iskustvima s funkcioniranjem unutarnjeg tržišta. U alatu za povratne informacije korisnik bi, na način koji mu osigurava anonimnost, trebao moći navesti uočene probleme, nedostatke i potrebe kako bi se potaklo stalno poboljšavanje kvalitete usluga.

| (14) | Uspješnost pristupnika ovisit će o zajedničkim nastojanjima Komisije i država članica. Pristupnik bi trebao imati jedinstveno korisničko sučelje ugrađeno u postojeći portal Vaša Europa, kojim bi upravljala Komisija. U tom jedinstvenom korisničkom sučelju trebale bi se nalaziti poveznice na informacije, postupke te usluge podrške ili rješavanja problema koje već postoje na portalima kojima upravljaju nadležna tijela država članica i Komisija. Kako bi se olakšala upotreba pristupnika, jedinstveno korisničko sučelje trebalo bi biti dostupno na svim službenim jezicima institucija Unije („službeni jezici Unije”). Na postojećem portalu Vaša Europa i njegovoj glavnoj internetskoj stranici za pristup, koji će biti prilagođeni potrebama pristupnika, trebalo bi zadržati taj višejezični pristup dostupnim informacijama. Komisija će u bliskoj suradnji s državama članicama razviti tehničke alate koji bi trebali biti potpora funkcioniranju pristupnika. |
| --- | --- |

(14)

Uspješnost pristupnika ovisit će o zajedničkim nastojanjima Komisije i država članica. Pristupnik bi trebao imati jedinstveno korisničko sučelje ugrađeno u postojeći portal Vaša Europa, kojim bi upravljala Komisija. U tom jedinstvenom korisničkom sučelju trebale bi se nalaziti poveznice na informacije, postupke te usluge podrške ili rješavanja problema koje već postoje na portalima kojima upravljaju nadležna tijela država članica i Komisija. Kako bi se olakšala upotreba pristupnika, jedinstveno korisničko sučelje trebalo bi biti dostupno na svim službenim jezicima institucija Unije („službeni jezici Unije”). Na postojećem portalu Vaša Europa i njegovoj glavnoj internetskoj stranici za pristup, koji će biti prilagođeni potrebama pristupnika, trebalo bi zadržati taj višejezični pristup dostupnim informacijama. Komisija će u bliskoj suradnji s državama članicama razviti tehničke alate koji bi trebali biti potpora funkcioniranju pristupnika.

| (15) | U Povelji o elektroničkim jedinstvenim kontaktnim točkama u okviru Direktive 2006/123/EZ, koju je Vijeće podržalo 2013., države članice dobrovoljno su se obvezale da će se u pružanju informacija putem jedinstvenih kontaktnih točaka usmjeriti na korisnika, tako da budu pokrivena područja posebno bitna za poduzeća, uključujući zahtjeve u pogledu PDV-a, poreza na dohodak, socijalnog osiguranja ili radnog prava. Na temelju Povelje i iskustva s portalom Vaša Europa, te bi informacije trebale uključivati i opis usluga podrške i rješavanja problema. Građanima i poduzećima takve bi usluge trebale biti od pomoći kada imaju problema s razumijevanjem informacija, s primjenom tih informacija na svoju situaciju ili s dovršenjem postupka. |
| --- | --- |

(15)

U Povelji o elektroničkim jedinstvenim kontaktnim točkama u okviru Direktive 2006/123/EZ, koju je Vijeće podržalo 2013., države članice dobrovoljno su se obvezale da će se u pružanju informacija putem jedinstvenih kontaktnih točaka usmjeriti na korisnika, tako da budu pokrivena područja posebno bitna za poduzeća, uključujući zahtjeve u pogledu PDV-a, poreza na dohodak, socijalnog osiguranja ili radnog prava. Na temelju Povelje i iskustva s portalom Vaša Europa, te bi informacije trebale uključivati i opis usluga podrške i rješavanja problema. Građanima i poduzećima takve bi usluge trebale biti od pomoći kada imaju problema s razumijevanjem informacija, s primjenom tih informacija na svoju situaciju ili s dovršenjem postupka.

| (16) | U ovoj bi Uredbi trebala biti navedena informacijska područja koja su relevantna za građane i poduzeća koji svoja prava ostvaruju i svoje obveze ispunjavaju na unutarnjem tržištu. Za ta bi se područja na nacionalnoj razini, uključujući regionalnu i lokalnu razinu, kao i na razini Unije trebale pružati dovoljno obuhvatne informacije kojima se objašnjavaju primjenjiva pravila i obveze te postupci koje građani i poduzeća trebaju dovršiti kako bi bili u skladu s tim pravilima i obvezama. Kako bi se zajamčila kvaliteta ponuđenih usluga, informacije koje se pružaju preko pristupnika trebale bi biti jasne, točne i ažurirane, uporaba složene terminologije trebala bi biti svedena na minimum, a uporaba akronima ograničena na one koji predstavljaju pojednostavljene i lako razumljive pojmove za koje nije potrebno prethodno znanje o određenom pitanju ili pravnom području. Te informacije trebalo bi pružiti tako da korisnici mogu lako razumjeti osnovna pravila i zahtjeve koji se u tim područjima primjenjuju na njihovu situaciju. Korisnike je isto tako potrebno obavijestiti o nepostojanju, u određenim državama članicama, nacionalnih pravila u informacijskim područjima iz Priloga I. ovoj Uredbi, posebno ako su ta područja u drugim državama članicama uređena nacionalnim pravilima. Te bi se informacije o nacionalnim pravilima mogle staviti na raspolaganje na portalu Vaša Europa. |
| --- | --- |

(16)

U ovoj bi Uredbi trebala biti navedena informacijska područja koja su relevantna za građane i poduzeća koji svoja prava ostvaruju i svoje obveze ispunjavaju na unutarnjem tržištu. Za ta bi se područja na nacionalnoj razini, uključujući regionalnu i lokalnu razinu, kao i na razini Unije trebale pružati dovoljno obuhvatne informacije kojima se objašnjavaju primjenjiva pravila i obveze te postupci koje građani i poduzeća trebaju dovršiti kako bi bili u skladu s tim pravilima i obvezama. Kako bi se zajamčila kvaliteta ponuđenih usluga, informacije koje se pružaju preko pristupnika trebale bi biti jasne, točne i ažurirane, uporaba složene terminologije trebala bi biti svedena na minimum, a uporaba akronima ograničena na one koji predstavljaju pojednostavljene i lako razumljive pojmove za koje nije potrebno prethodno znanje o određenom pitanju ili pravnom području. Te informacije trebalo bi pružiti tako da korisnici mogu lako razumjeti osnovna pravila i zahtjeve koji se u tim područjima primjenjuju na njihovu situaciju. Korisnike je isto tako potrebno obavijestiti o nepostojanju, u određenim državama članicama, nacionalnih pravila u informacijskim područjima iz Priloga I. ovoj Uredbi, posebno ako su ta područja u drugim državama članicama uređena nacionalnim pravilima. Te bi se informacije o nacionalnim pravilima mogle staviti na raspolaganje na portalu Vaša Europa.

| (17) | Kada god je to moguće, informacijama koje je Komisija već prikupila od država članica u skladu s postojećim pravom Unije ili dobrovoljnim aranžmanima, poput informacija prikupljenih za portal EURES, uspostavljenog Uredbom (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća (10), portal e-pravosuđe, uspostavljenog Odlukom Vijeća 2001/470/EZ (11), ili bazu podataka o reguliranim profesijama, uspostavljene Direktivom 2005/36/EZ, trebalo bi obuhvatiti dio informacija koje u skladu s ovom Uredbom trebaju biti na raspolaganju građanima i poduzećima na razini Unije i na nacionalnoj razini. Od država članica ne bi se trebalo zahtijevati da na svojim nacionalnim internetskim mjestima pružaju informacije koje su već dostupne u relevantnim bazama podataka kojima upravlja Komisija. Ako države članice već imaju obvezu pružanja informacija na internetu u skladu s drugim aktima Unije, kao što je Direktiva 2014/67/EU Europskog parlamenta i Vijeća (12), trebalo bi biti dovoljno da države članice stave na raspolaganje poveznice na postojeće informacije na internetu. Ako su određena područja politika već u cijelosti usklađena s pravom Unije, primjerice prava potrošača, informacije koje se pružaju na razini Unije uglavnom bi trebale biti dovoljne korisnicima da shvate svoja relevantna prava ili obveze. U takvim slučajevima od država članica bi se trebalo zahtijevati da dostave samo dodatne informacije o svojim nacionalnim upravnim postupcima i uslugama podrške ili o bilo kojem drugom nacionalnom upravnom pravilu koje je relevantno za korisnike. Informacije o pravima potrošača ne bi, primjerice, trebale utjecati na ugovorno pravo, već bi se s pomoću njih samo trebalo obavijestiti korisnike o njihovim pravima u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom u kontekstu trgovačkih transakcija. |
| --- | --- |

(17)

Kada god je to moguće, informacijama koje je Komisija već prikupila od država članica u skladu s postojećim pravom Unije ili dobrovoljnim aranžmanima, poput informacija prikupljenih za portal EURES, uspostavljenog Uredbom (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća (10), portal e-pravosuđe, uspostavljenog Odlukom Vijeća 2001/470/EZ (11), ili bazu podataka o reguliranim profesijama, uspostavljene Direktivom 2005/36/EZ, trebalo bi obuhvatiti dio informacija koje u skladu s ovom Uredbom trebaju biti na raspolaganju građanima i poduzećima na razini Unije i na nacionalnoj razini. Od država članica ne bi se trebalo zahtijevati da na svojim nacionalnim internetskim mjestima pružaju informacije koje su već dostupne u relevantnim bazama podataka kojima upravlja Komisija. Ako države članice već imaju obvezu pružanja informacija na internetu u skladu s drugim aktima Unije, kao što je Direktiva 2014/67/EU Europskog parlamenta i Vijeća (12), trebalo bi biti dovoljno da države članice stave na raspolaganje poveznice na postojeće informacije na internetu. Ako su određena područja politika već u cijelosti usklađena s pravom Unije, primjerice prava potrošača, informacije koje se pružaju na razini Unije uglavnom bi trebale biti dovoljne korisnicima da shvate svoja relevantna prava ili obveze. U takvim slučajevima od država članica bi se trebalo zahtijevati da dostave samo dodatne informacije o svojim nacionalnim upravnim postupcima i uslugama podrške ili o bilo kojem drugom nacionalnom upravnom pravilu koje je relevantno za korisnike. Informacije o pravima potrošača ne bi, primjerice, trebale utjecati na ugovorno pravo, već bi se s pomoću njih samo trebalo obavijestiti korisnike o njihovim pravima u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom u kontekstu trgovačkih transakcija.

| (18) | Ovom bi se Uredbom u internetskim postupcima trebao učvrstiti aspekt unutarnjeg tržišta, čime bi se doprinijelo njegovoj digitalizaciji, jer se podržava opće načelo nediskriminacije između ostalog u pogledu pristupa građana ili poduzeća internetskim postupcima koji su već uspostavljeni na nacionalnoj razini na temelju prava Unije ili nacionalnog prava, kao i postupcima koji bi u skladu s ovom Uredbom trebali u potpunosti biti dostupni na internetu. Ako korisnik koji se nalazi u situaciji koja je strogo ograničena na jednu državu članicu može pristupiti internetskom postupku i dovršiti ga u toj državi članici u području koje je obuhvaćeno ovom Uredbom, prekogranični korisnik također bi trebao moći pristupiti tom internetskom postupku i dovršiti ga, bilo s pomoću istog tehničkog rješenja ili s pomoću alternativnog, zasebnog tehničkog rješenja kojim će doći do jednakog ishoda, bez ikakvih diskriminirajućih prepreka. Takve prepreke mogle bi se sastojati od nacionalno osmišljenih rješenja kao što su polja u obrascima gdje su prihvatljivi samo nacionalni telefonski brojevi, pozivni brojevi država ili nacionalni poštanski brojevi, plaćanje naknada samo putem sustava u kojima prekogranično plaćanje nije moguće, nedostatak detaljnih objašnjenja na jeziku koji razumiju prekogranični korisnici, nemogućnost da tijela iz druge države članice dostave dokaze u elektroničkom obliku te neprihvaćanje sredstava elektroničke identifikacije izdanih u drugim državama članicama. Države članice trebale bi pružiti rješenja za takve prepreke. |
| --- | --- |

(18)

Ovom bi se Uredbom u internetskim postupcima trebao učvrstiti aspekt unutarnjeg tržišta, čime bi se doprinijelo njegovoj digitalizaciji, jer se podržava opće načelo nediskriminacije između ostalog u pogledu pristupa građana ili poduzeća internetskim postupcima koji su već uspostavljeni na nacionalnoj razini na temelju prava Unije ili nacionalnog prava, kao i postupcima koji bi u skladu s ovom Uredbom trebali u potpunosti biti dostupni na internetu. Ako korisnik koji se nalazi u situaciji koja je strogo ograničena na jednu državu članicu može pristupiti internetskom postupku i dovršiti ga u toj državi članici u području koje je obuhvaćeno ovom Uredbom, prekogranični korisnik također bi trebao moći pristupiti tom internetskom postupku i dovršiti ga, bilo s pomoću istog tehničkog rješenja ili s pomoću alternativnog, zasebnog tehničkog rješenja kojim će doći do jednakog ishoda, bez ikakvih diskriminirajućih prepreka. Takve prepreke mogle bi se sastojati od nacionalno osmišljenih rješenja kao što su polja u obrascima gdje su prihvatljivi samo nacionalni telefonski brojevi, pozivni brojevi država ili nacionalni poštanski brojevi, plaćanje naknada samo putem sustava u kojima prekogranično plaćanje nije moguće, nedostatak detaljnih objašnjenja na jeziku koji razumiju prekogranični korisnici, nemogućnost da tijela iz druge države članice dostave dokaze u elektroničkom obliku te neprihvaćanje sredstava elektroničke identifikacije izdanih u drugim državama članicama. Države članice trebale bi pružiti rješenja za takve prepreke.

| (19) | Kada prekogranični korisnici dovršavaju postupke na internetu, trebalo bi im omogućiti da dobiju sva odgovarajuća objašnjenja na službenom jeziku Unije koji općenito razumije najveći mogući broj prekograničnih korisnika. Time se od država članica ne zahtijeva da na taj jezik prevode svoje administrativne obrasce povezane s postupkom niti ishod tog postupka. Međutim, države članice potiče se da upotrebljavaju tehnička rješenja kojima bi se korisnicima omogućilo da dovrše postupke, u najvećem mogućem broju slučajeva, na tom jeziku, pri čemu se poštuju propisi država članica o upotrebe jezika. |
| --- | --- |

(19)

Kada prekogranični korisnici dovršavaju postupke na internetu, trebalo bi im omogućiti da dobiju sva odgovarajuća objašnjenja na službenom jeziku Unije koji općenito razumije najveći mogući broj prekograničnih korisnika. Time se od država članica ne zahtijeva da na taj jezik prevode svoje administrativne obrasce povezane s postupkom niti ishod tog postupka. Međutim, države članice potiče se da upotrebljavaju tehnička rješenja kojima bi se korisnicima omogućilo da dovrše postupke, u najvećem mogućem broju slučajeva, na tom jeziku, pri čemu se poštuju propisi država članica o upotrebe jezika.

| (20) | Nacionalni internetski postupci koji su bitni za prekogranične korisnike kako bi im se omogućilo ostvarivanje njihovih prava u vezi s unutarnjim tržištem ovise o tome imaju li oni boravište ili poslovni nastan u dotičnoj državi članici ili žele pristupiti postupcima te države članice, a imaju boravište ili poslovni nastan u drugoj državi članici. Ovom se Uredbom države članice ne bi smjelo sprečavati da od prekograničnih korisnika koji imaju boravište ili poslovni nastan na njihovom državnom području zahtijevaju da ishode nacionalni identifikacijski broj kako bi imali pristup nacionalnim internetskim postupcima, pod uvjetom da to nema za posljedicu neopravdano dodatno opterećenje ili trošak za te korisnike. Za prekogranične korisnike koji nemaju boravište ili poslovni nastan u dotičnoj državi članici, nacionalni internetski postupci koji nisu važni za ostvarivanje njihovih prava u vezi s unutarnjim tržištem, na primjer prijave za ostvarivanje lokalnih usluga, kao što su skupljanje otpada i parkirne dozvole, ne trebaju biti u potpunosti dostupni putem interneta. |
| --- | --- |

(20)

Nacionalni internetski postupci koji su bitni za prekogranične korisnike kako bi im se omogućilo ostvarivanje njihovih prava u vezi s unutarnjim tržištem ovise o tome imaju li oni boravište ili poslovni nastan u dotičnoj državi članici ili žele pristupiti postupcima te države članice, a imaju boravište ili poslovni nastan u drugoj državi članici. Ovom se Uredbom države članice ne bi smjelo sprečavati da od prekograničnih korisnika koji imaju boravište ili poslovni nastan na njihovom državnom području zahtijevaju da ishode nacionalni identifikacijski broj kako bi imali pristup nacionalnim internetskim postupcima, pod uvjetom da to nema za posljedicu neopravdano dodatno opterećenje ili trošak za te korisnike. Za prekogranične korisnike koji nemaju boravište ili poslovni nastan u dotičnoj državi članici, nacionalni internetski postupci koji nisu važni za ostvarivanje njihovih prava u vezi s unutarnjim tržištem, na primjer prijave za ostvarivanje lokalnih usluga, kao što su skupljanje otpada i parkirne dozvole, ne trebaju biti u potpunosti dostupni putem interneta.

| (21) | Ova bi se Uredba trebala nadovezivati na Uredbu (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (13), kojom se utvrđuju uvjeti pod kojima države članice priznaju određena sredstva elektroničke identifikacije fizičkih i pravnih osoba koja su podložna prijavljenom sustavu elektroničke identifikacije druge države članice. Uredbom (EU) br. 910/2014 utvrđuju se uvjeti na temelju kojih se korisnicima dozvoljava koristiti se svojim sredstvima elektroničke identifikacije i provjere za pristup javnim internetskim uslugama u prekograničnim slučajevima. Institucije, tijela, urede i agencije Unije potiče se da prihvaćaju sredstva elektroničke identifikacije i provjere za postupke za koje su nadležni. |
| --- | --- |

(21)

Ova bi se Uredba trebala nadovezivati na Uredbu (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (13), kojom se utvrđuju uvjeti pod kojima države članice priznaju određena sredstva elektroničke identifikacije fizičkih i pravnih osoba koja su podložna prijavljenom sustavu elektroničke identifikacije druge države članice. Uredbom (EU) br. 910/2014 utvrđuju se uvjeti na temelju kojih se korisnicima dozvoljava koristiti se svojim sredstvima elektroničke identifikacije i provjere za pristup javnim internetskim uslugama u prekograničnim slučajevima. Institucije, tijela, urede i agencije Unije potiče se da prihvaćaju sredstva elektroničke identifikacije i provjere za postupke za koje su nadležni.

| (22) | U nizu sektorskih akata Unije kao što su direktive 2005/36/EZ, 2006/123/EZ, 2014/24/EU i 2014/25/EU zahtijeva se da postupci budu u potpunosti dostupni na internetu. Ovom bi se Uredbom, za potpunu dostupnost na internetu, trebalo zahtijevati i niz drugih postupaka koji su od ključne važnosti za većinu građana i poduzeća koji ostvaruju svoja prava i ispunjavaju svoje obveze prekogranično. |
| --- | --- |

(22)

U nizu sektorskih akata Unije kao što su direktive 2005/36/EZ, 2006/123/EZ, 2014/24/EU i 2014/25/EU zahtijeva se da postupci budu u potpunosti dostupni na internetu. Ovom bi se Uredbom, za potpunu dostupnost na internetu, trebalo zahtijevati i niz drugih postupaka koji su od ključne važnosti za većinu građana i poduzeća koji ostvaruju svoja prava i ispunjavaju svoje obveze prekogranično.

| (23) | Kako bi se građanima i poduzećima omogućilo da izravno koriste prednosti unutarnjeg tržišta bez nepotrebnih dodatnih administrativnih opterećenja, ovom bi se Uredbom trebala zahtijevati potpuna digitalizacija korisničkog sučelja u pogledu određenih ključnih postupaka za prekogranične korisnike, koji su navedeni u Prilogu II. ovoj Uredbi,. Ovom bi se Uredbom također trebali utvrditi kriteriji na temelju kojih se utvrđuje kada se takvi postupci smatraju potpuno dostupnima na internetu. Obveza da se takvi postupci učine potpuno dostupni na internetu trebala bi se primjenjivati samo ako su u dotičnoj državi članici takvi postupci uspostavljeni. Ovom Uredbom nisu obuhvaćeni početna registracija poslovne djelatnosti, postupci osnivanja društava kao pravnih subjekata ni bilo kakvo buduće podnošenje dokumentacije tih društava jer je za takve postupke potreban sveobuhvatan pristup koji bi omogućavao digitalna rješenja tijekom cijelog životnog ciklusa društva. Kad poduzeće ostvari poslovni nastan u drugoj državi članici, mora se registrirati u sustav socijalne sigurnosti i osiguranja kako bi njegovi radnici bili prijavljeni te kako bi se za njih plaćali doprinosi u obama sustavima. Poduzeća će možda trebati prijaviti svoje poslovne djelatnosti, ishoditi dozvole ili prijaviti promjene u vezi sa svojom poslovnom djelatnosti. Ti su postupci uobičajeni za poduzeća u mnogim sektorima gospodarstva i stoga je primjereno tražiti da ti postupci budu dostupni na internetu. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se građanima i poduzećima omogućilo da izravno koriste prednosti unutarnjeg tržišta bez nepotrebnih dodatnih administrativnih opterećenja, ovom bi se Uredbom trebala zahtijevati potpuna digitalizacija korisničkog sučelja u pogledu određenih ključnih postupaka za prekogranične korisnike, koji su navedeni u Prilogu II. ovoj Uredbi,. Ovom bi se Uredbom također trebali utvrditi kriteriji na temelju kojih se utvrđuje kada se takvi postupci smatraju potpuno dostupnima na internetu. Obveza da se takvi postupci učine potpuno dostupni na internetu trebala bi se primjenjivati samo ako su u dotičnoj državi članici takvi postupci uspostavljeni. Ovom Uredbom nisu obuhvaćeni početna registracija poslovne djelatnosti, postupci osnivanja društava kao pravnih subjekata ni bilo kakvo buduće podnošenje dokumentacije tih društava jer je za takve postupke potreban sveobuhvatan pristup koji bi omogućavao digitalna rješenja tijekom cijelog životnog ciklusa društva. Kad poduzeće ostvari poslovni nastan u drugoj državi članici, mora se registrirati u sustav socijalne sigurnosti i osiguranja kako bi njegovi radnici bili prijavljeni te kako bi se za njih plaćali doprinosi u obama sustavima. Poduzeća će možda trebati prijaviti svoje poslovne djelatnosti, ishoditi dozvole ili prijaviti promjene u vezi sa svojom poslovnom djelatnosti. Ti su postupci uobičajeni za poduzeća u mnogim sektorima gospodarstva i stoga je primjereno tražiti da ti postupci budu dostupni na internetu.

| (24) | Ovom bi se Uredbom trebalo pojasniti što se podrazumijeva kada je postupak u potpunosti dostupan na internetu. Postupak bi se trebao smatrati u potpunosti dostupnim na internetu ako korisnik sve korake, od pristupa postupku do dovršetka tog postupka, interakcije s nadležnim tijelom, „službom za korisnike”, može obaviti elektronički, na daljinu i putem internetske usluge. Ta bi internetska usluga trebala voditi korisnika kroz popis svih zahtjeva koje je potrebno ispuniti i svih popratnih dokaza koje je potrebno dostaviti, omogućiti korisniku da dostavi informacije i dokaze o usklađenosti sa svim takvim zahtjevima te bi korisnik putem nje trebao dobiti automatsku potvrdu o primitku, osim kada se rezultat postupka dostavlja odmah. To nadležna tijela ne bi smjelo spriječiti da izravno kontaktiraju s korisnicima ako su potrebna dodatna pojašnjenja vezana uz postupak. Kada je to moguće u skladu s mjerodavnim pravom Unije i nacionalnim pravom, nadležna tijela isto bi tako rezultat postupka trebala korisniku dostaviti elektroničkim putem, kao što je utvrđeno u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(24)

Ovom bi se Uredbom trebalo pojasniti što se podrazumijeva kada je postupak u potpunosti dostupan na internetu. Postupak bi se trebao smatrati u potpunosti dostupnim na internetu ako korisnik sve korake, od pristupa postupku do dovršetka tog postupka, interakcije s nadležnim tijelom, „službom za korisnike”, može obaviti elektronički, na daljinu i putem internetske usluge. Ta bi internetska usluga trebala voditi korisnika kroz popis svih zahtjeva koje je potrebno ispuniti i svih popratnih dokaza koje je potrebno dostaviti, omogućiti korisniku da dostavi informacije i dokaze o usklađenosti sa svim takvim zahtjevima te bi korisnik putem nje trebao dobiti automatsku potvrdu o primitku, osim kada se rezultat postupka dostavlja odmah. To nadležna tijela ne bi smjelo spriječiti da izravno kontaktiraju s korisnicima ako su potrebna dodatna pojašnjenja vezana uz postupak. Kada je to moguće u skladu s mjerodavnim pravom Unije i nacionalnim pravom, nadležna tijela isto bi tako rezultat postupka trebala korisniku dostaviti elektroničkim putem, kao što je utvrđeno u ovoj Uredbi.

| (25) | Ova Uredba ne bi smjela utjecati na suštinu postupaka navedenih u Prilogu II. koji su uspostavljeni na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini te ona ne propisuje materijalna ili postupovna pravila u područjima obuhvaćenima Prilogom II., uključujući područje oporezivanja. Svrha je ove Uredbe utvrditi tehničke zahtjeve kako bi se osiguralo da su takvi postupci, ako su uspostavljeni u dotičnoj državi članici, u potpunosti dostupni na internetu. |
| --- | --- |

(25)

Ova Uredba ne bi smjela utjecati na suštinu postupaka navedenih u Prilogu II. koji su uspostavljeni na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini te ona ne propisuje materijalna ili postupovna pravila u područjima obuhvaćenima Prilogom II., uključujući područje oporezivanja. Svrha je ove Uredbe utvrditi tehničke zahtjeve kako bi se osiguralo da su takvi postupci, ako su uspostavljeni u dotičnoj državi članici, u potpunosti dostupni na internetu.

| (26) | Ova Uredba ne bi smjela utjecati na nadležnosti nacionalnih tijela za bilo koji postupak, uključujući provjeru točnosti i valjanosti dostavljenih informacija ili dokaza, te provjeru autentičnosti ako je dokaz dostavljen kanalima koji nisu dio tehničkog sustava temeljenog na načelu „samo jednom”. Ovom Uredbom također se ne bi smjelo utjecati na tijek rada unutar njihovih nadležnih tijela i među njima („službe”), bili oni digitalizirani ili ne. Ako je to potrebno kao dio nekog od postupaka za evidentiranje promjene poslovnih djelatnosti, države članice bi trebale moći nastaviti zahtijevati sudjelovanje javnih bilježnika ili odvjetnika koji će se možda htjeti koristiti sredstvima provjere poput videokonferencije ili drugih internetskih sredstava koja pružaju audiovizualnu vezu u stvarnom vremenu. Međutim, takvo sudjelovanje ne bi smjelo spriječiti dovršetak postupaka za internetsko evidentiranje takvih promjena u njihovoj cijelosti. |
| --- | --- |

(26)

Ova Uredba ne bi smjela utjecati na nadležnosti nacionalnih tijela za bilo koji postupak, uključujući provjeru točnosti i valjanosti dostavljenih informacija ili dokaza, te provjeru autentičnosti ako je dokaz dostavljen kanalima koji nisu dio tehničkog sustava temeljenog na načelu „samo jednom”. Ovom Uredbom također se ne bi smjelo utjecati na tijek rada unutar njihovih nadležnih tijela i među njima („službe”), bili oni digitalizirani ili ne. Ako je to potrebno kao dio nekog od postupaka za evidentiranje promjene poslovnih djelatnosti, države članice bi trebale moći nastaviti zahtijevati sudjelovanje javnih bilježnika ili odvjetnika koji će se možda htjeti koristiti sredstvima provjere poput videokonferencije ili drugih internetskih sredstava koja pružaju audiovizualnu vezu u stvarnom vremenu. Međutim, takvo sudjelovanje ne bi smjelo spriječiti dovršetak postupaka za internetsko evidentiranje takvih promjena u njihovoj cijelosti.

| (27) | U nekim slučajevima od korisnika se može zahtijevati da dostave dokaze kako bi potvrdili činjenice koje se ne mogu utvrditi preko interneta. Ti dokazi mogu uključivati liječničke potvrde, dokaz da je korisnik živ, dokaz o tehničkoj ispravnosti motornih vozila ili potvrdu brojeva šasije. Pod uvjetom da se takvi dokazi mogu predati u elektroničkom obliku, to ne bi predstavljalo iznimku od načela da bi postupak trebao biti u potpunosti dostupan na internetu. U drugim slučajevima i dalje može biti potrebno da se korisnik i u internetskom postupku osobno pojavi pred nadležnim tijelima. Takve iznimke, osim onih koje proizlaze iz prava Unije, trebaju biti ograničene na situacije koje su opravdane prevladavajućim razlogom od javnog interesa u području javne sigurnosti, javnog zdravlja ili borbe protiv prijevara. Kako bi se osigurala transparentnost, države članice trebale bi podijeliti s Komisijom i drugim državama članicama informacije o takvim iznimkama te razlozima na temelju kojih i okolnostima pod kojima ih mogu primijeniti. Od država članica ne bi se smjelo zahtijevati da izvješćuju o svakom pojedinačnom slučaju u kojem je fizička prisutnost iznimno bila potrebna, već bi one trebale priopćiti nacionalne propise kojima se predviđaju takvi slučajevi. U okviru koordinacijske skupine za pristupnik trebalo bi redovito raspravljati o najboljim praksama na nacionalnoj razini i o tehničkom razvoju kojim se omogućuje daljnja digitalizacija u tom pogledu. |
| --- | --- |

(27)

U nekim slučajevima od korisnika se može zahtijevati da dostave dokaze kako bi potvrdili činjenice koje se ne mogu utvrditi preko interneta. Ti dokazi mogu uključivati liječničke potvrde, dokaz da je korisnik živ, dokaz o tehničkoj ispravnosti motornih vozila ili potvrdu brojeva šasije. Pod uvjetom da se takvi dokazi mogu predati u elektroničkom obliku, to ne bi predstavljalo iznimku od načela da bi postupak trebao biti u potpunosti dostupan na internetu. U drugim slučajevima i dalje može biti potrebno da se korisnik i u internetskom postupku osobno pojavi pred nadležnim tijelima. Takve iznimke, osim onih koje proizlaze iz prava Unije, trebaju biti ograničene na situacije koje su opravdane prevladavajućim razlogom od javnog interesa u području javne sigurnosti, javnog zdravlja ili borbe protiv prijevara. Kako bi se osigurala transparentnost, države članice trebale bi podijeliti s Komisijom i drugim državama članicama informacije o takvim iznimkama te razlozima na temelju kojih i okolnostima pod kojima ih mogu primijeniti. Od država članica ne bi se smjelo zahtijevati da izvješćuju o svakom pojedinačnom slučaju u kojem je fizička prisutnost iznimno bila potrebna, već bi one trebale priopćiti nacionalne propise kojima se predviđaju takvi slučajevi. U okviru koordinacijske skupine za pristupnik trebalo bi redovito raspravljati o najboljim praksama na nacionalnoj razini i o tehničkom razvoju kojim se omogućuje daljnja digitalizacija u tom pogledu.

| (28) | Postupak za prijavu promjene adrese može se u prekograničnim situacijama sastojati od dvaju odvojenih postupaka, jednog u državi članici podrijetla kako bi se zatražila odjava sa stare adrese te drugoga u odredišnoj državi članici kako bi se zatražila prijava na novoj adresi. Oba postupka trebala bi biti obuhvaćena ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(28)

Postupak za prijavu promjene adrese može se u prekograničnim situacijama sastojati od dvaju odvojenih postupaka, jednog u državi članici podrijetla kako bi se zatražila odjava sa stare adrese te drugoga u odredišnoj državi članici kako bi se zatražila prijava na novoj adresi. Oba postupka trebala bi biti obuhvaćena ovom Uredbom.

| (29) | S obzirom na to da je digitalizacija uvjeta, postupaka i formalnosti koji se odnose na priznavanje stručnih kvalifikacija već obuhvaćena Direktivom 2005/36/EZ, ovom bi Uredbom trebalo obuhvatiti samo digitalizaciju postupka kojim se traži akademsko priznavanje diploma, svjedodžbi ili drugih dokaza o završenom obrazovnom programu za osobu koja se želi početi školovati ili nastaviti sa školovanjem, ili se želi služiti akademskim nazivom, ali ne i formalnosti koje se odnose na priznavanje stručnih kvalifikacija. |
| --- | --- |

(29)

S obzirom na to da je digitalizacija uvjeta, postupaka i formalnosti koji se odnose na priznavanje stručnih kvalifikacija već obuhvaćena Direktivom 2005/36/EZ, ovom bi Uredbom trebalo obuhvatiti samo digitalizaciju postupka kojim se traži akademsko priznavanje diploma, svjedodžbi ili drugih dokaza o završenom obrazovnom programu za osobu koja se želi početi školovati ili nastaviti sa školovanjem, ili se želi služiti akademskim nazivom, ali ne i formalnosti koje se odnose na priznavanje stručnih kvalifikacija.

| (30) | Ovom se Uredbom ne bi smjelo utjecati na pravila o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti utvrđena u uredbama (EZ) br. 883/2004 (14) i (EZ) br. 987/2009 (15) Europskog parlamenta i Vijeća, kojima se definiraju prava i obveze osiguranih osoba i ustanova socijalne sigurnosti te postupci primjenjivi u području koordinacije socijalne sigurnosti. |
| --- | --- |

(30)

Ovom se Uredbom ne bi smjelo utjecati na pravila o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti utvrđena u uredbama (EZ) br. 883/2004 (14) i (EZ) br. 987/2009 (15) Europskog parlamenta i Vijeća, kojima se definiraju prava i obveze osiguranih osoba i ustanova socijalne sigurnosti te postupci primjenjivi u području koordinacije socijalne sigurnosti.

| (31) | Na razini Unije i na nacionalnoj razini uspostavljeno je nekoliko mreža i usluga za pomoć građanima i poduzećima u njihovim prekograničnim aktivnostima. Važno je da te usluge, uključujući postojeće usluge podrške ili rješavanja problema uspostavljene na razini Unije, kao što su europski potrošački centri, služba Vaša Europa – Savjeti, SOLVIT, služba za pomoć u području prava intelektualnoga vlasništva, informacijski centar Europe Direct i Europska poduzetnička mreža, budu dio pristupnika kako bi se osiguralo da ih svi potencijalni korisnici mogu pronaći. Usluge navedene u Prilogu III. uspostavljene su obvezujućim aktima Unije, a ostale usluge funkcioniraju na dobrovoljnoj osnovi. Za usluge uspostavljene obvezujućim aktima Unije trebali bi vrijediti zahtjevi u pogledu kvalitete utvrđeni ovom Uredbom Usluge koje funkcioniraju na dobrovoljnoj osnovi trebale bi ispunjavati zahtjeve u pogledu kvalitete ako ih se namjerava učiniti dostupnima putem pristupnika. Opseg i priroda tih usluga, njihovi upravljački mehanizmi, postojeći rokovi te dobrovoljna, ugovorna ili druga osnova na temelju koje djeluju ne bi se smjeli izmijeniti ovom Uredbom. Na primjer, ako je pomoć koju pružaju neformalne prirode, ovom se Uredbom takva pomoć ne bi smjela mijenjati u pravni savjet obvezujuće prirode. |
| --- | --- |

(31)

Na razini Unije i na nacionalnoj razini uspostavljeno je nekoliko mreža i usluga za pomoć građanima i poduzećima u njihovim prekograničnim aktivnostima. Važno je da te usluge, uključujući postojeće usluge podrške ili rješavanja problema uspostavljene na razini Unije, kao što su europski potrošački centri, služba Vaša Europa – Savjeti, SOLVIT, služba za pomoć u području prava intelektualnoga vlasništva, informacijski centar Europe Direct i Europska poduzetnička mreža, budu dio pristupnika kako bi se osiguralo da ih svi potencijalni korisnici mogu pronaći. Usluge navedene u Prilogu III. uspostavljene su obvezujućim aktima Unije, a ostale usluge funkcioniraju na dobrovoljnoj osnovi. Za usluge uspostavljene obvezujućim aktima Unije trebali bi vrijediti zahtjevi u pogledu kvalitete utvrđeni ovom Uredbom Usluge koje funkcioniraju na dobrovoljnoj osnovi trebale bi ispunjavati zahtjeve u pogledu kvalitete ako ih se namjerava učiniti dostupnima putem pristupnika. Opseg i priroda tih usluga, njihovi upravljački mehanizmi, postojeći rokovi te dobrovoljna, ugovorna ili druga osnova na temelju koje djeluju ne bi se smjeli izmijeniti ovom Uredbom. Na primjer, ako je pomoć koju pružaju neformalne prirode, ovom se Uredbom takva pomoć ne bi smjela mijenjati u pravni savjet obvezujuće prirode.

| (32) | Nadalje, države članice i Komisija trebale bi moći pristupniku dodati i druge nacionalne usluge podrške i rješavanja problema koje pružaju nadležna tijela ili privatni ili poluprivatni subjekti ili javna tijela, kao što su gospodarske komore ili nevladine usluge podrške za građane, pod uvjetima utvrđenima ovom Uredbom. U načelu, pomoć građanima i poduzećima sa svim upitima koje imaju u vezi s primjenjivim pravilima i postupcima koji se ne mogu potpuno riješiti na internetu trebala bi biti zadaća nadležnih tijela. Međutim, u vrlo specijaliziranim područjima i u slučaju kada usluga privatnih ili poluprivatnih tijela zadovoljava potrebe korisnika, države članice mogu predložiti Komisiji da se takve usluge uključe u pristupnik, pod uvjetom da te usluge ispunjavaju sve uvjete utvrđene ovom Uredbom i da se time ne udvostručavaju već uključene usluge podrške i rješavanja problema. |
| --- | --- |

(32)

Nadalje, države članice i Komisija trebale bi moći pristupniku dodati i druge nacionalne usluge podrške i rješavanja problema koje pružaju nadležna tijela ili privatni ili poluprivatni subjekti ili javna tijela, kao što su gospodarske komore ili nevladine usluge podrške za građane, pod uvjetima utvrđenima ovom Uredbom. U načelu, pomoć građanima i poduzećima sa svim upitima koje imaju u vezi s primjenjivim pravilima i postupcima koji se ne mogu potpuno riješiti na internetu trebala bi biti zadaća nadležnih tijela. Međutim, u vrlo specijaliziranim područjima i u slučaju kada usluga privatnih ili poluprivatnih tijela zadovoljava potrebe korisnika, države članice mogu predložiti Komisiji da se takve usluge uključe u pristupnik, pod uvjetom da te usluge ispunjavaju sve uvjete utvrđene ovom Uredbom i da se time ne udvostručavaju već uključene usluge podrške i rješavanja problema.

| (33) | Kako bi se korisnicima pomoglo u pronalaženju odgovarajuće usluge, ovom bi se Uredbom trebao osigurati pretraživač usluga podrške koji korisnike automatski vodi do prave usluge. |
| --- | --- |

(33)

Kako bi se korisnicima pomoglo u pronalaženju odgovarajuće usluge, ovom bi se Uredbom trebao osigurati pretraživač usluga podrške koji korisnike automatski vodi do prave usluge.

| (34) | Usklađenost s popisom minimalnih zahtjeva u pogledu kvalitete ključna je za uspjeh pristupnika jer je potrebno osigurati da pružanje informacija i usluga bude pouzdano zato što bi u protivnom vjerodostojnost pristupnika u cjelini bila narušena. Najvažniji cilj usklađenosti jest osigurati da su informacije ili usluga predstavljene na jasan način prilagođen korisnicima. Države članice imaju zadaću utvrditi način na koji se informacije predstavljaju tijekom korisničkog služenja njima kako bi se taj cilj ostvario. Primjerice, iako je korisno da prije započinjanja postupka korisnici budu obaviješteni o općenitim pravnim sredstvima koja su im dostupna u slučaju negativnog ishoda postupka, za korisnike je mnogo korisnije da im se konkretne informacije o mogućim koracima koje u tom slučaju treba poduzeti daju na kraju postupka. |
| --- | --- |

(34)

Usklađenost s popisom minimalnih zahtjeva u pogledu kvalitete ključna je za uspjeh pristupnika jer je potrebno osigurati da pružanje informacija i usluga bude pouzdano zato što bi u protivnom vjerodostojnost pristupnika u cjelini bila narušena. Najvažniji cilj usklađenosti jest osigurati da su informacije ili usluga predstavljene na jasan način prilagođen korisnicima. Države članice imaju zadaću utvrditi način na koji se informacije predstavljaju tijekom korisničkog služenja njima kako bi se taj cilj ostvario. Primjerice, iako je korisno da prije započinjanja postupka korisnici budu obaviješteni o općenitim pravnim sredstvima koja su im dostupna u slučaju negativnog ishoda postupka, za korisnike je mnogo korisnije da im se konkretne informacije o mogućim koracima koje u tom slučaju treba poduzeti daju na kraju postupka.

| (35) | Pristupačnost informacija prekograničnim korisnicima može se znatno unaprijediti ako su one dostupne na službenom jeziku Unije koji općenito razumije najveći mogući broj prekograničnih korisnika. Taj bi jezik u većini slučajeva trebao biti strani jezik koji korisnici diljem Unije najviše uče, ali u nekim posebnim slučajevima, posebno u slučaju informacija koje na lokalnoj razini pružaju male lokalne jedinice u blizini granice države članice, najprikladniji jezik može biti onaj kojim se prekogranični korisnici u susjednoj državi članici služe kao materinjim jezikom. Prijevod sa službenog/službenih jezika dotične države članice na taj drugi službeni jezik Unije treba točno prenijeti sadržaj informacija koje se pružaju na izvornom jeziku/izvornim jezicima. Prevođenje može biti ograničeno samo na informacije koje su korisnicima potrebne kako bi razumjeli temeljna pravila i zahtjeve koji se odnose na njihovu situaciju. Premda bi države članice trebalo poticati da prevedu što je moguće više informacija na službeni jezik Unije koji općenito razumije najveći mogući broj prekograničnih korisnika, opseg informacija koje treba prevesti u skladu s ovom Uredbom ovisit će o financijskim sredstvima dostupnima u tu svrhu, posebice u okviru proračuna Unije. Komisija bi trebala poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se državama članicama osigurala učinkovita dostava prijevoda na njihov zahtjev. O pitanju službenog jezika ili službenih jezika Unije na koje takve informacije treba prevesti trebala bi raspraviti koordinacijska skupina za pristupnik te u vezi s time pružiti smjernice. |
| --- | --- |

(35)

Pristupačnost informacija prekograničnim korisnicima može se znatno unaprijediti ako su one dostupne na službenom jeziku Unije koji općenito razumije najveći mogući broj prekograničnih korisnika. Taj bi jezik u većini slučajeva trebao biti strani jezik koji korisnici diljem Unije najviše uče, ali u nekim posebnim slučajevima, posebno u slučaju informacija koje na lokalnoj razini pružaju male lokalne jedinice u blizini granice države članice, najprikladniji jezik može biti onaj kojim se prekogranični korisnici u susjednoj državi članici služe kao materinjim jezikom. Prijevod sa službenog/službenih jezika dotične države članice na taj drugi službeni jezik Unije treba točno prenijeti sadržaj informacija koje se pružaju na izvornom jeziku/izvornim jezicima. Prevođenje može biti ograničeno samo na informacije koje su korisnicima potrebne kako bi razumjeli temeljna pravila i zahtjeve koji se odnose na njihovu situaciju. Premda bi države članice trebalo poticati da prevedu što je moguće više informacija na službeni jezik Unije koji općenito razumije najveći mogući broj prekograničnih korisnika, opseg informacija koje treba prevesti u skladu s ovom Uredbom ovisit će o financijskim sredstvima dostupnima u tu svrhu, posebice u okviru proračuna Unije. Komisija bi trebala poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se državama članicama osigurala učinkovita dostava prijevoda na njihov zahtjev. O pitanju službenog jezika ili službenih jezika Unije na koje takve informacije treba prevesti trebala bi raspraviti koordinacijska skupina za pristupnik te u vezi s time pružiti smjernice.

| (36) | U skladu s Direktivom (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća (16) države članice moraju osigurati da internetske stranice njihovih javnih tijela budu dostupne u skladu s načelima mogućnosti percepcije, operabilnosti, razumljivosti i stabilnosti te da budu u skladu sa zahtjevima utvrđenima u toj direktivi. Komisija i države članice trebale bi osigurati da se poštuje Konvencija Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, osobito njezini članci 9. i 21., a kako bi se omogućio pristup informacijama za osobe s intelektualnim poteškoćama, trebalo bi u najvećoj mogućoj mjeri i u skladu s načelom proporcionalnosti osigurati alternativna rješenja na lako čitljivom jeziku. Države članice ratificiranjem i Unija zaključivanjem (17) te Konvencije, obvezale su se da će poduzimati odgovarajuće mjere za osiguravanje ravnopravnog pristupa osobama s invaliditetom novim informacijskim i komunikacijskim tehnologijama i sustavima, uključujući internet, na način da olakšaju pristup informacijama osobama s intelektualnim poteškoćama, pružaju alternative na lako čitljivom jeziku što je više moguće i na razmjeran način. |
| --- | --- |

(36)

U skladu s Direktivom (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća (16) države članice moraju osigurati da internetske stranice njihovih javnih tijela budu dostupne u skladu s načelima mogućnosti percepcije, operabilnosti, razumljivosti i stabilnosti te da budu u skladu sa zahtjevima utvrđenima u toj direktivi. Komisija i države članice trebale bi osigurati da se poštuje Konvencija Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, osobito njezini članci 9. i 21., a kako bi se omogućio pristup informacijama za osobe s intelektualnim poteškoćama, trebalo bi u najvećoj mogućoj mjeri i u skladu s načelom proporcionalnosti osigurati alternativna rješenja na lako čitljivom jeziku. Države članice ratificiranjem i Unija zaključivanjem (17) te Konvencije, obvezale su se da će poduzimati odgovarajuće mjere za osiguravanje ravnopravnog pristupa osobama s invaliditetom novim informacijskim i komunikacijskim tehnologijama i sustavima, uključujući internet, na način da olakšaju pristup informacijama osobama s intelektualnim poteškoćama, pružaju alternative na lako čitljivom jeziku što je više moguće i na razmjeran način.

| (37) | Iako se Direktiva (EU) 2016/2102 ne primjenjuje na internetske stranice i mobilne aplikacije institucija, tijela, ureda i agencija Unije, Komisija bi trebala osigurati da su zajedničko sučelje i internetske stranice za koje je nadležna i koji će biti obuhvaćeni pristupnikom pristupačni osobama s invaliditetom, što znači da se mogu percipirati i da su operabilni, razumljivi i stabilni. Mogućnost percepcije znači da informacije i sastavni dijelovi zajedničkog korisničkog sučelja moraju biti predstavljeni korisnicima na način da ih oni mogu percipirati; operabilnost znači da se sastavnim dijelovima zajedničkog korisničkog sučelja i navigacijom mora moći upravljati; razumljivost znači da informacije i način rada zajedničkog korisničkog sučelja moraju biti razumljivi; a stabilnost znači da sadržaj mora biti dovoljno stabilan da ga može pouzdano tumačiti širok raspon korisničkih posrednika, uključujući pomoćne tehnologije. U pogledu pojmova mogućnost percepcije, operabilnost, razumljivost i stabilnost Komisiju se potiče da poštuje relevantne usklađene norme. |
| --- | --- |

(37)

Iako se Direktiva (EU) 2016/2102 ne primjenjuje na internetske stranice i mobilne aplikacije institucija, tijela, ureda i agencija Unije, Komisija bi trebala osigurati da su zajedničko sučelje i internetske stranice za koje je nadležna i koji će biti obuhvaćeni pristupnikom pristupačni osobama s invaliditetom, što znači da se mogu percipirati i da su operabilni, razumljivi i stabilni. Mogućnost percepcije znači da informacije i sastavni dijelovi zajedničkog korisničkog sučelja moraju biti predstavljeni korisnicima na način da ih oni mogu percipirati; operabilnost znači da se sastavnim dijelovima zajedničkog korisničkog sučelja i navigacijom mora moći upravljati; razumljivost znači da informacije i način rada zajedničkog korisničkog sučelja moraju biti razumljivi; a stabilnost znači da sadržaj mora biti dovoljno stabilan da ga može pouzdano tumačiti širok raspon korisničkih posrednika, uključujući pomoćne tehnologije. U pogledu pojmova mogućnost percepcije, operabilnost, razumljivost i stabilnost Komisiju se potiče da poštuje relevantne usklađene norme.

| (38) | Kako bi se olakšalo plaćanje naknada koje se zahtijevaju u sklopu internetskih postupaka ili za pružanje usluga podrške ili rješavanja problema, prekogranični korisnici trebali bi biti u mogućnosti koristiti se kreditnim transferima ili izravnim terećenjima, kako je navedeno u Uredbi br. (EU) 260/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (18), ili drugim općenito upotrebljavanim prekograničnim načinima plaćanja, uključujući debitne ili kreditne kartice. |
| --- | --- |

(38)

Kako bi se olakšalo plaćanje naknada koje se zahtijevaju u sklopu internetskih postupaka ili za pružanje usluga podrške ili rješavanja problema, prekogranični korisnici trebali bi biti u mogućnosti koristiti se kreditnim transferima ili izravnim terećenjima, kako je navedeno u Uredbi br. (EU) 260/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (18), ili drugim općenito upotrebljavanim prekograničnim načinima plaćanja, uključujući debitne ili kreditne kartice.

| (39) | Za korisnike je korisno da budu informirani o očekivanom trajanju određenog postupka. Korisnici bi, tako, trebali biti informirani o primjenjivim rokovima ili postupcima prešutnog odobrenja ili šutnje uprave ili, ako oni nisu primjenjivi, barem o prosječnom, očekivanom ili okvirnom vremenu koje je obično potrebno za taj postupak. Takve procjene ili naznake bi samo trebale pomoći korisnicima u planiranju aktivnosti ili bilo kojih naknadnih administrativnih koraka te ne bi smjele imati nikakav pravni učinak. |
| --- | --- |

(39)

Za korisnike je korisno da budu informirani o očekivanom trajanju određenog postupka. Korisnici bi, tako, trebali biti informirani o primjenjivim rokovima ili postupcima prešutnog odobrenja ili šutnje uprave ili, ako oni nisu primjenjivi, barem o prosječnom, očekivanom ili okvirnom vremenu koje je obično potrebno za taj postupak. Takve procjene ili naznake bi samo trebale pomoći korisnicima u planiranju aktivnosti ili bilo kojih naknadnih administrativnih koraka te ne bi smjele imati nikakav pravni učinak.

| (40) | Ovom bi se Uredbom trebala omogućiti i provjera dokaza koje korisnici dostavljaju u elektroničkom obliku kad se ti dokazi dostavljaju bez elektroničkog pečata ili certificiranja nadležnog tijela koje ih izdaje ili kada ne postoji tehnički alat utvrđen ovom Uredbom ili drugim sustavom kojim bi se omogućila izravna razmjena ili provjera dokaza među nadležnim tijelima različitih država članica. U takvim slučajevima Uredbom bi se trebao predvidjeti djelotvoran mehanizam administrativne suradnje među nadležnim tijelima država članica na temelju Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (sustav IMI) koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1024/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (19). U takvim bi slučajevima odluka nadležnog tijela da se koristi sustavom IMI trebala biti dobrovoljna, ali nakon što je tijelo podnijelo zahtjev za informacijama ili suradnjom putem sustava IMI, nadležno tijelo kojem je upućen zahtjev trebalo bi biti dužno surađivati i pružiti odgovor. Zahtjev se putem sustava IMI može poslati ili nadležnom tijelu koje izdaje dokaz ili središnjem tijelu koje trebaju imenovati države članice u skladu sa svojim administrativnim pravilima. Kako bi se izbjeglo nepotrebno udvostručenje i budući da je Uredbom (EU) 2016/1191 Europskog parlamenta i Vijeća (20) obuhvaćen dio dokaza relevantnih za postupke obuhvaćene ovom Uredbom, mehanizmi suradnje za sustav IMI utvrđeni u Uredbi (EU) 2016/1191 mogu se upotrebljavati i u svrhu drugih dokaza koji se zahtijevaju u postupcima obuhvaćenima ovom Uredbom. Kako bi se tijelima, službama i agencijama Unije omogućilo sudjelovanje u sustavu IMI, potrebno je izmijeniti Uredbu (EU) br. 1024/2012. |
| --- | --- |

(40)

Ovom bi se Uredbom trebala omogućiti i provjera dokaza koje korisnici dostavljaju u elektroničkom obliku kad se ti dokazi dostavljaju bez elektroničkog pečata ili certificiranja nadležnog tijela koje ih izdaje ili kada ne postoji tehnički alat utvrđen ovom Uredbom ili drugim sustavom kojim bi se omogućila izravna razmjena ili provjera dokaza među nadležnim tijelima različitih država članica. U takvim slučajevima Uredbom bi se trebao predvidjeti djelotvoran mehanizam administrativne suradnje među nadležnim tijelima država članica na temelju Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (sustav IMI) koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1024/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (19). U takvim bi slučajevima odluka nadležnog tijela da se koristi sustavom IMI trebala biti dobrovoljna, ali nakon što je tijelo podnijelo zahtjev za informacijama ili suradnjom putem sustava IMI, nadležno tijelo kojem je upućen zahtjev trebalo bi biti dužno surađivati i pružiti odgovor. Zahtjev se putem sustava IMI može poslati ili nadležnom tijelu koje izdaje dokaz ili središnjem tijelu koje trebaju imenovati države članice u skladu sa svojim administrativnim pravilima. Kako bi se izbjeglo nepotrebno udvostručenje i budući da je Uredbom (EU) 2016/1191 Europskog parlamenta i Vijeća (20) obuhvaćen dio dokaza relevantnih za postupke obuhvaćene ovom Uredbom, mehanizmi suradnje za sustav IMI utvrđeni u Uredbi (EU) 2016/1191 mogu se upotrebljavati i u svrhu drugih dokaza koji se zahtijevaju u postupcima obuhvaćenima ovom Uredbom. Kako bi se tijelima, službama i agencijama Unije omogućilo sudjelovanje u sustavu IMI, potrebno je izmijeniti Uredbu (EU) br. 1024/2012.

| (41) | Internetske usluge koje osiguravaju nadležna tijela ključne su za poboljšanje kvalitete i sigurnosti usluga namijenjenih građanima i poduzećima. Javne uprave u državama članicama nastoje ponovno upotrebljavati postojeće podatke, izostavljajući zahtjeve građanima i poduzećima za ponovnom dostavom istih informacija. Ponovna upotreba podataka trebala bi biti omogućena i prekograničnim korisnicima kako bi se izbjeglo dodatno opterećenje. |
| --- | --- |

(41)

Internetske usluge koje osiguravaju nadležna tijela ključne su za poboljšanje kvalitete i sigurnosti usluga namijenjenih građanima i poduzećima. Javne uprave u državama članicama nastoje ponovno upotrebljavati postojeće podatke, izostavljajući zahtjeve građanima i poduzećima za ponovnom dostavom istih informacija. Ponovna upotreba podataka trebala bi biti omogućena i prekograničnim korisnicima kako bi se izbjeglo dodatno opterećenje.

| (42) | Kako bi se u cijeloj Uniji omogućila zakonita prekogranična razmjena dokaza i informacija primjenom načela „samo jednom”, ova bi se Uredba i to načelo trebali primjenjivati u skladu sa svim primjenjivim pravilima o zaštiti podataka, uključujući načela smanjenja količine podataka, točnosti, ograničenja pohrane, integriteta i povjerljivosti, nužnosti, proporcionalnosti i ograničenja svrhe. Njezina bi primjena osim toga trebala biti u potpunosti u skladu s načelima integrirane sigurnosti i integrirane privatnosti, uz poštovanje temeljnih prava pojedinaca, uključujući ona povezana s pravednosti i transparentnosti. |
| --- | --- |

(42)

Kako bi se u cijeloj Uniji omogućila zakonita prekogranična razmjena dokaza i informacija primjenom načela „samo jednom”, ova bi se Uredba i to načelo trebali primjenjivati u skladu sa svim primjenjivim pravilima o zaštiti podataka, uključujući načela smanjenja količine podataka, točnosti, ograničenja pohrane, integriteta i povjerljivosti, nužnosti, proporcionalnosti i ograničenja svrhe. Njezina bi primjena osim toga trebala biti u potpunosti u skladu s načelima integrirane sigurnosti i integrirane privatnosti, uz poštovanje temeljnih prava pojedinaca, uključujući ona povezana s pravednosti i transparentnosti.

| (43) | Države članice trebaju osigurati da se korisnicima postupaka pruže jasne informacije o tome kako će se osobni podatci koji se odnose na njih obrađivati u skladu s člancima 13. i 14. Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (21) i člancima 15. i 16. Uredbe (EU) 2018/1725 (22). |
| --- | --- |

(43)

Države članice trebaju osigurati da se korisnicima postupaka pruže jasne informacije o tome kako će se osobni podatci koji se odnose na njih obrađivati u skladu s člancima 13. i 14. Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (21) i člancima 15. i 16. Uredbe (EU) 2018/1725 (22).

| (44) | Kako bi se dodatno olakšala upotreba internetskih postupaka, ovom bi se Uredbom, u skladu s načelom „samo jednom”, trebao pružiti temelj za izradu i upotrebu potpuno operativnog, sigurnog i zaštićenog tehničkog sustava za automatiziranu prekograničnu razmjenu dokaza među sudionicima uključenima u postupak, kada to građani i poduzeća izričito zahtijevaju. Kada razmjena dokaza uključuje osobne podatke, zahtjev se treba smatrati izričitim ako sadrži dobrovoljno danu, određenu, informiranu i nedvosmislenu naznaku želje pojedinca za razmjenom relevantnih osobnih podataka ili u obliku izjave ili u obliku potvrdne radnje. Ako korisnik nije osoba na koju se podatci odnose, internetskim postupkom ne bi se smjela ugroziti njegova prava iz Uredbe (EU) 2016/679. Prekogranična primjena načela „samo jednom” trebala bi dovesti do toga da građani i poduzeća ne trebaju dostavljati iste podatke tijelima javne vlasti više od jedanput te da bi se ti podatci isto tako trebali moći upotrijebiti na zahtjev korisnika u svrhe dovršetka prekograničnih internetskih postupaka koji uključuju prekogranične korisnike. Obveza uporabe tehničkog sustava za automatiziranu razmjenu dokaza između različitih država članica treba se primjenjivati na nadležno tijelo izdavatelja samo ako ta tijela u vlastitoj državi članici zakonito izdaju dokaz u elektroničkom obliku kojim se omogućuje takva automatizirana razmjena. |
| --- | --- |

(44)

Kako bi se dodatno olakšala upotreba internetskih postupaka, ovom bi se Uredbom, u skladu s načelom „samo jednom”, trebao pružiti temelj za izradu i upotrebu potpuno operativnog, sigurnog i zaštićenog tehničkog sustava za automatiziranu prekograničnu razmjenu dokaza među sudionicima uključenima u postupak, kada to građani i poduzeća izričito zahtijevaju. Kada razmjena dokaza uključuje osobne podatke, zahtjev se treba smatrati izričitim ako sadrži dobrovoljno danu, određenu, informiranu i nedvosmislenu naznaku želje pojedinca za razmjenom relevantnih osobnih podataka ili u obliku izjave ili u obliku potvrdne radnje. Ako korisnik nije osoba na koju se podatci odnose, internetskim postupkom ne bi se smjela ugroziti njegova prava iz Uredbe (EU) 2016/679. Prekogranična primjena načela „samo jednom” trebala bi dovesti do toga da građani i poduzeća ne trebaju dostavljati iste podatke tijelima javne vlasti više od jedanput te da bi se ti podatci isto tako trebali moći upotrijebiti na zahtjev korisnika u svrhe dovršetka prekograničnih internetskih postupaka koji uključuju prekogranične korisnike. Obveza uporabe tehničkog sustava za automatiziranu razmjenu dokaza između različitih država članica treba se primjenjivati na nadležno tijelo izdavatelja samo ako ta tijela u vlastitoj državi članici zakonito izdaju dokaz u elektroničkom obliku kojim se omogućuje takva automatizirana razmjena.

| (45) | Sve prekogranične razmjene dokaza trebale bi imati odgovarajuću pravnu osnovu, kao što su direktive 2005/36/EZ, 2006/123/EZ, 2014/24/EU ili 2014/25/EU ili, za postupke navedene u Prilogu II., drugo primjenjivo pravo Unije ili nacionalnom pravu. |
| --- | --- |

(45)

Sve prekogranične razmjene dokaza trebale bi imati odgovarajuću pravnu osnovu, kao što su direktive 2005/36/EZ, 2006/123/EZ, 2014/24/EU ili 2014/25/EU ili, za postupke navedene u Prilogu II., drugo primjenjivo pravo Unije ili nacionalnom pravu.

| (46) | Primjereno je da se ovom Uredbom, kao opće pravilo, utvrdi da se prekogranična automatizirana razmjena dokaza odvija na izričit zahtjev korisnika. Taj se zahtjev, međutim, ne bi trebao primjenjivati u slučajevima u kojima se relevantnim pravom Unije ili nacionalnim pravom dozvoljava automatska prekogranična razmjena podataka bez izričitog zahtjeva korisnika. |
| --- | --- |

(46)

Primjereno je da se ovom Uredbom, kao opće pravilo, utvrdi da se prekogranična automatizirana razmjena dokaza odvija na izričit zahtjev korisnika. Taj se zahtjev, međutim, ne bi trebao primjenjivati u slučajevima u kojima se relevantnim pravom Unije ili nacionalnim pravom dozvoljava automatska prekogranična razmjena podataka bez izričitog zahtjeva korisnika.

| (47) | Uporaba tehničkog sustava uspostavljenog ovom Uredbom trebala bi biti dobrovoljna, a korisnik bi trebao moći podnijeti dokaze i drugim kanalima, izvan tehničkog sustava. Korisnik bi trebao imati mogućnost pretpregleda dokaza te pravo da odustane od razmjene dokaza u slučaju da, nakon pretpregleda dokaza koji se trebaju razmijeniti, otkrije da su informacije netočne, zastarjele ili izlaze izvan okvira onog što je potrebno za predmetni postupak. Podatci se za potrebe pretpregleda ne bi smjeli pohranjivati duže nego što je tehnički potrebno. |
| --- | --- |

(47)

Uporaba tehničkog sustava uspostavljenog ovom Uredbom trebala bi biti dobrovoljna, a korisnik bi trebao moći podnijeti dokaze i drugim kanalima, izvan tehničkog sustava. Korisnik bi trebao imati mogućnost pretpregleda dokaza te pravo da odustane od razmjene dokaza u slučaju da, nakon pretpregleda dokaza koji se trebaju razmijeniti, otkrije da su informacije netočne, zastarjele ili izlaze izvan okvira onog što je potrebno za predmetni postupak. Podatci se za potrebe pretpregleda ne bi smjeli pohranjivati duže nego što je tehnički potrebno.

| (48) | Sigurnim tehničkim sustavom koji se treba uspostaviti radi omogućivanja razmjene dokaza u skladu s ovom Uredbom ujedno se pruža sigurnost nadležnim tijelima podnositeljima zahtjeva da im je dokaze dostavilo pravo tijelo izdavatelj. Prije prihvaćanja informacija koje je u okviru postupka dostavio korisnik, u slučaju dvojbe nadležno bi tijelo trebalo biti u mogućnosti provjeriti te informacije i zaključiti da su točne. |
| --- | --- |

(48)

Sigurnim tehničkim sustavom koji se treba uspostaviti radi omogućivanja razmjene dokaza u skladu s ovom Uredbom ujedno se pruža sigurnost nadležnim tijelima podnositeljima zahtjeva da im je dokaze dostavilo pravo tijelo izdavatelj. Prije prihvaćanja informacija koje je u okviru postupka dostavio korisnik, u slučaju dvojbe nadležno bi tijelo trebalo biti u mogućnosti provjeriti te informacije i zaključiti da su točne.

| (49) | Postoji niz sastavnica koje nude temeljne mogućnosti koje se mogu upotrijebiti za uspostavljanje tehničkog sustava, kao što su Instrument za povezivanje Europe uspostavljen Uredbom (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (23) te sastavnice e-dostava i elektronička osobna iskaznica koji su dio tog instrumenta. Te se sastavnice sastoje od tehničkih specifikacija, uzoraka softvera i pomoćnih usluga te se njima teži osigurati interoperabilnost među postojećim sustavima informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) u različitim državama članicama kako bi građani, poduzeća i javne uprave, gdje god se nalazili u Europi, mogli imati koristi od digitalnih javnih usluga bez prekida. |
| --- | --- |

(49)

Postoji niz sastavnica koje nude temeljne mogućnosti koje se mogu upotrijebiti za uspostavljanje tehničkog sustava, kao što su Instrument za povezivanje Europe uspostavljen Uredbom (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (23) te sastavnice e-dostava i elektronička osobna iskaznica koji su dio tog instrumenta. Te se sastavnice sastoje od tehničkih specifikacija, uzoraka softvera i pomoćnih usluga te se njima teži osigurati interoperabilnost među postojećim sustavima informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) u različitim državama članicama kako bi građani, poduzeća i javne uprave, gdje god se nalazili u Europi, mogli imati koristi od digitalnih javnih usluga bez prekida.

| (50) | Tehnički sustav uspostavljen ovom Uredbom trebao bi biti dostupan uz ostale sustave u kojima postoje mehanizmi za suradnju nadležnih tijela, kao što je sustav IMI, što ne bi trebalo utjecati na ostale sustave, uključujući sustav predviđen u Uredbi (EZ) br. 987/2009, Europsku jedinstvenu dokumentaciju o nabavi iz Direktive 2014/24/EU, Informacijski sustav elektroničke razmjene podataka o socijalnoj sigurnosti u skladu s Uredbom (EZ) br. 987/2009, europsku strukovnu iskaznicu u skladu s Direktivom 2005/36/EZ, međusobno povezivanje nacionalnih registara i međusobno povezivanje središnjeg registra, trgovačkog registra i registra trgovačkih društava u skladu s Direktivom (EU) 2017/1132 Europskog parlamenta i Vijeća (24) te međusobno povezivanje registara nesolventnosti u skladu s Uredbom (EU) 2015/848 Europskog parlamenta i Vijeća (25). |
| --- | --- |

(50)

Tehnički sustav uspostavljen ovom Uredbom trebao bi biti dostupan uz ostale sustave u kojima postoje mehanizmi za suradnju nadležnih tijela, kao što je sustav IMI, što ne bi trebalo utjecati na ostale sustave, uključujući sustav predviđen u Uredbi (EZ) br. 987/2009, Europsku jedinstvenu dokumentaciju o nabavi iz Direktive 2014/24/EU, Informacijski sustav elektroničke razmjene podataka o socijalnoj sigurnosti u skladu s Uredbom (EZ) br. 987/2009, europsku strukovnu iskaznicu u skladu s Direktivom 2005/36/EZ, međusobno povezivanje nacionalnih registara i međusobno povezivanje središnjeg registra, trgovačkog registra i registra trgovačkih društava u skladu s Direktivom (EU) 2017/1132 Europskog parlamenta i Vijeća (24) te međusobno povezivanje registara nesolventnosti u skladu s Uredbom (EU) 2015/848 Europskog parlamenta i Vijeća (25).

| (51) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta primjene tehničkog sustava za automatiziranu razmjenu dokaza, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji koja će utvrditi posebno tehničke i operativne specifikacije sustava za obradu zahtjeva korisnika za razmjenu i prijenos tih dokaza, kao i utvrditi mjere za osiguranje cjelovitosti i povjerljivosti prijenosa. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (26). |
| --- | --- |

(51)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta primjene tehničkog sustava za automatiziranu razmjenu dokaza, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji koja će utvrditi posebno tehničke i operativne specifikacije sustava za obradu zahtjeva korisnika za razmjenu i prijenos tih dokaza, kao i utvrditi mjere za osiguranje cjelovitosti i povjerljivosti prijenosa. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (26).

| (52) | S ciljem osiguranja da tehnički sustav pruža visoku razinu sigurnosti za prekograničnu primjenu načela „samo jednom”, Komisija bi pri donošenju provedbenih akata kojima se utvrđuju specifikacije za takav tehnički sustav trebala voditi računa o normama i tehničkim specifikacijama koje su izradile europske i međunarodne organizacije i tijela za normizaciju, osobito Europski odbor za normizaciju (CEN), Europski institut za telekomunikacijske norme (ETSI), Međunarodna organizacija za normizaciju (ISO) i Međunarodna telekomunikacijska unija (ITU), te o normama sigurnosti iz članka 32. Uredbe (EU) 2016/679 i članka 22. Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(52)

S ciljem osiguranja da tehnički sustav pruža visoku razinu sigurnosti za prekograničnu primjenu načela „samo jednom”, Komisija bi pri donošenju provedbenih akata kojima se utvrđuju specifikacije za takav tehnički sustav trebala voditi računa o normama i tehničkim specifikacijama koje su izradile europske i međunarodne organizacije i tijela za normizaciju, osobito Europski odbor za normizaciju (CEN), Europski institut za telekomunikacijske norme (ETSI), Međunarodna organizacija za normizaciju (ISO) i Međunarodna telekomunikacijska unija (ITU), te o normama sigurnosti iz članka 32. Uredbe (EU) 2016/679 i članka 22. Uredbe (EU) 2018/1725.

| (53) | Kad je to potrebno kako bi se zajamčili razvoj, dostupnost, održavanje, nadzor i praćenje dijelova tehničkog sustava za koje je ona odgovorna te upravljanje sigurnošću za njih, Komisija bi trebala zatražiti savjet europskog nadzornika za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(53)

Kad je to potrebno kako bi se zajamčili razvoj, dostupnost, održavanje, nadzor i praćenje dijelova tehničkog sustava za koje je ona odgovorna te upravljanje sigurnošću za njih, Komisija bi trebala zatražiti savjet europskog nadzornika za zaštitu podataka.

| (54) | Nadležna tijela i Komisija trebali bi osigurati da su informacije, postupci i usluge za koje su odgovorni u skladu s kriterijem kvalitete. Nacionalni koordinatori koji su imenovani na temelju ove Uredbe trebali bi, na nacionalnoj razini, a Komisija na razini Unije, redovito nadzirati usklađenost s kriterijima kvalitete i sigurnosti i rješavati sve eventualne probleme. Nacionalni bi koordinatori usto trebali pomagati Komisiji u praćenju rada tehničkog sustava kojim se omogućuje prekogranična razmjena dokaza. Ovom bi Uredbom Komisija trebala dobiti niz načina kako rješavati eventualno snižavanje kvalitete usluga koje se nude putem pristupnika, ovisno o ozbiljnosti i trajanju pogoršanja kvalitete, uključenjem, prema potrebi, koordinacijske skupine za pristupnik. Time se ne dovodi u pitanje opća odgovornost Komisije u pogledu praćenja usklađenosti s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(54)

Nadležna tijela i Komisija trebali bi osigurati da su informacije, postupci i usluge za koje su odgovorni u skladu s kriterijem kvalitete. Nacionalni koordinatori koji su imenovani na temelju ove Uredbe trebali bi, na nacionalnoj razini, a Komisija na razini Unije, redovito nadzirati usklađenost s kriterijima kvalitete i sigurnosti i rješavati sve eventualne probleme. Nacionalni bi koordinatori usto trebali pomagati Komisiji u praćenju rada tehničkog sustava kojim se omogućuje prekogranična razmjena dokaza. Ovom bi Uredbom Komisija trebala dobiti niz načina kako rješavati eventualno snižavanje kvalitete usluga koje se nude putem pristupnika, ovisno o ozbiljnosti i trajanju pogoršanja kvalitete, uključenjem, prema potrebi, koordinacijske skupine za pristupnik. Time se ne dovodi u pitanje opća odgovornost Komisije u pogledu praćenja usklađenosti s ovom Uredbom.

| (55) | U ovoj bi se Uredbi trebale navesti glavne funkcije tehničkih alata koji omogućuju rad pristupnika, osobito zajedničkog korisničkog sučelja, repozitorija za poveznice i zajedničkog alata za pretraživanje usluga podrške. Zajedničkim korisničkim sučeljem trebalo bi osigurati da korisnici mogu lako pronaći informacije, postupke i usluge podrške i rješavanja problema na nacionalnim internetskim mjestima i internetskim mjestima na razini Unije. Države članice i Komisija trebale bi težiti pružanju poveznica na jedinstven izvor informacija koji je potreban za pristupnik kako bi se izbjegle nedoumice među korisnicima uzrokovane različitim te u potpunosti ili djelomično udvostručenim izvorima istih informacija. To ne bi smjelo spriječiti stavljanje poveznica na iste informacije koje lokalna ili regionalna nadležna tijela nude u vezi s različitim geografskim područjima. Isto tako, ne bi smjelo spriječiti udvostručavanje informacija kada je to neizbježno ili poželjno, primjerice ako se ponavljaju ili opisuju neka prava, obveze i pravila Unije na nacionalnim internetskim stranicama kako bi se poboljšala prilagođenost korisnicima. Kako bi se ljudske intervencije u ažuriranju poveznica koje će se upotrebljavati preko zajedničkog korisničkog sučelja svele na najmanju moguću mjeru, trebalo bi, gdje je to tehnički moguće, uspostaviti izravnu vezu među relevantnim tehničkim sustavima država članica i repozitorija za poveznice. U okviru zajedničkih alata za IKT podršku može se koristiti Glosar temeljnih javnih usluga (CPSV) kako bi se olakšali interoperabilnost s nacionalnim katalozima usluga i semantika. Trebalo bi poticati države članice da se služe CPSV-om, iako one mogu odlučiti služiti se nacionalnim rješenjima. Informacije sadržane u repozitoriju za poveznice trebale bi biti javne i dostupne u strojno čitljivom i otvorenom formatu, na primjer preko sučelja za programiranje aplikacija (API), kako bi se omogućila njihova ponovna upotreba. |
| --- | --- |

(55)

U ovoj bi se Uredbi trebale navesti glavne funkcije tehničkih alata koji omogućuju rad pristupnika, osobito zajedničkog korisničkog sučelja, repozitorija za poveznice i zajedničkog alata za pretraživanje usluga podrške. Zajedničkim korisničkim sučeljem trebalo bi osigurati da korisnici mogu lako pronaći informacije, postupke i usluge podrške i rješavanja problema na nacionalnim internetskim mjestima i internetskim mjestima na razini Unije. Države članice i Komisija trebale bi težiti pružanju poveznica na jedinstven izvor informacija koji je potreban za pristupnik kako bi se izbjegle nedoumice među korisnicima uzrokovane različitim te u potpunosti ili djelomično udvostručenim izvorima istih informacija. To ne bi smjelo spriječiti stavljanje poveznica na iste informacije koje lokalna ili regionalna nadležna tijela nude u vezi s različitim geografskim područjima. Isto tako, ne bi smjelo spriječiti udvostručavanje informacija kada je to neizbježno ili poželjno, primjerice ako se ponavljaju ili opisuju neka prava, obveze i pravila Unije na nacionalnim internetskim stranicama kako bi se poboljšala prilagođenost korisnicima. Kako bi se ljudske intervencije u ažuriranju poveznica koje će se upotrebljavati preko zajedničkog korisničkog sučelja svele na najmanju moguću mjeru, trebalo bi, gdje je to tehnički moguće, uspostaviti izravnu vezu među relevantnim tehničkim sustavima država članica i repozitorija za poveznice. U okviru zajedničkih alata za IKT podršku može se koristiti Glosar temeljnih javnih usluga (CPSV) kako bi se olakšali interoperabilnost s nacionalnim katalozima usluga i semantika. Trebalo bi poticati države članice da se služe CPSV-om, iako one mogu odlučiti služiti se nacionalnim rješenjima. Informacije sadržane u repozitoriju za poveznice trebale bi biti javne i dostupne u strojno čitljivom i otvorenom formatu, na primjer preko sučelja za programiranje aplikacija (API), kako bi se omogućila njihova ponovna upotreba.

| (56) | Korisnici bi pretraživanjem zajedničkog korisničkog sučelja trebali doći do informacija koje su im potrebne, bilo da se one nalaze na internetskim stranicama Unije bilo na nacionalnim stranicama. Osim toga, kao alternativan način za usmjeravanje korisnika prema korisnim informacijama, i dalje će biti korisno stvarati poveznice između postojećih i komplementarnih internetskih mjesta ili internetskih stranica, tako što će ih se što više pojednostavniti i grupirati, te stvarati poveznice između internetskih stranica na razini Unije i na nacionalnoj razini omogućujući pristup internetskim uslugama i informacijama. |
| --- | --- |

(56)

Korisnici bi pretraživanjem zajedničkog korisničkog sučelja trebali doći do informacija koje su im potrebne, bilo da se one nalaze na internetskim stranicama Unije bilo na nacionalnim stranicama. Osim toga, kao alternativan način za usmjeravanje korisnika prema korisnim informacijama, i dalje će biti korisno stvarati poveznice između postojećih i komplementarnih internetskih mjesta ili internetskih stranica, tako što će ih se što više pojednostavniti i grupirati, te stvarati poveznice između internetskih stranica na razini Unije i na nacionalnoj razini omogućujući pristup internetskim uslugama i informacijama.

| (57) | Ovom Uredbom trebalo bi također utvrditi zahtjeve u pogledu kvalitete za zajedničko korisničko sučelje. Komisija bi trebala osigurati da zajedničko korisničko sučelje bude u skladu s tim zahtjevima te da sučelje osobito bude dostupno preko raznih kanala i lako za upotrebu. |
| --- | --- |

(57)

Ovom Uredbom trebalo bi također utvrditi zahtjeve u pogledu kvalitete za zajedničko korisničko sučelje. Komisija bi trebala osigurati da zajedničko korisničko sučelje bude u skladu s tim zahtjevima te da sučelje osobito bude dostupno preko raznih kanala i lako za upotrebu.

| (58) | Radi osiguranja jednakih uvjeta za primjenu tehničkih rješenja koji su potpora pristupniku, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji koja će po potrebi utvrditi primjenjive standarde i zahtjeve interoperabilnosti s ciljem lakšeg pronalaženja informacija o pravilima i obvezama, postupcima i uslugama podrške i rješavanja problema koje su u nadležnosti država članica i Komisije. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. |
| --- | --- |

(58)

Radi osiguranja jednakih uvjeta za primjenu tehničkih rješenja koji su potpora pristupniku, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji koja će po potrebi utvrditi primjenjive standarde i zahtjeve interoperabilnosti s ciljem lakšeg pronalaženja informacija o pravilima i obvezama, postupcima i uslugama podrške i rješavanja problema koje su u nadležnosti država članica i Komisije. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011.

| (59) | Ovom bi se Uredbom trebalo jasno utvrditi za što će u pogledu razvoja, dostupnosti, održavanja i sigurnosti IKT aplikacija koje podržavaju pristupnik biti odgovorna Komisija, a za što države članice. Komisija i države članice trebale bi kao dio zadataka održavanja redovno pratiti ispravnost tih IKT aplikacija. |
| --- | --- |

(59)

Ovom bi se Uredbom trebalo jasno utvrditi za što će u pogledu razvoja, dostupnosti, održavanja i sigurnosti IKT aplikacija koje podržavaju pristupnik biti odgovorna Komisija, a za što države članice. Komisija i države članice trebale bi kao dio zadataka održavanja redovno pratiti ispravnost tih IKT aplikacija.

| (60) | Kako bi se razvio puni potencijal različitih informacijskih područja, postupaka te usluga podrške i rješavanja problema koji trebaju biti uključeni u pristupnik, potrebno je u znatnoj mjeri unaprijediti svijest ciljne publike o njihovu postojanju i funkcioniranju. Kad se ta područja uključe u pristupnik, korisnicima bi trebalo biti puno lakše pronaći potrebne informacije, postupke te usluge podrške i rješavanja problema, čak i ako su im dotad bili nepoznati. Nadalje, bit će potreban koordiniran rad na promociji kako bi se građane i poduzeća diljem Unije upoznalo s postojanjem pristupnika i njegovim prednostima. Takve promotivne aktivnosti trebale bi uključivati optimizaciju tražilice i druge aktivnosti za podizanje razine svijesti na internetu s obzirom na to da su one troškovno najučinkovitije i imaju potencijal da dopru do najveće moguće ciljne publike. Za postizanje maksimalne učinkovitosti poželjno je da se te promotivne aktivnosti koordiniraju unutar okvira koordinacijske skupine za pristupnik, a države članice trebale bi prilagoditi svoje promotivne aktivnosti tako da se u svim relevantnim kontekstima spominje isti brend, uz mogućnost da se pristupnik objedini u brend s nacionalnim inicijativama. |
| --- | --- |

(60)

Kako bi se razvio puni potencijal različitih informacijskih područja, postupaka te usluga podrške i rješavanja problema koji trebaju biti uključeni u pristupnik, potrebno je u znatnoj mjeri unaprijediti svijest ciljne publike o njihovu postojanju i funkcioniranju. Kad se ta područja uključe u pristupnik, korisnicima bi trebalo biti puno lakše pronaći potrebne informacije, postupke te usluge podrške i rješavanja problema, čak i ako su im dotad bili nepoznati. Nadalje, bit će potreban koordiniran rad na promociji kako bi se građane i poduzeća diljem Unije upoznalo s postojanjem pristupnika i njegovim prednostima. Takve promotivne aktivnosti trebale bi uključivati optimizaciju tražilice i druge aktivnosti za podizanje razine svijesti na internetu s obzirom na to da su one troškovno najučinkovitije i imaju potencijal da dopru do najveće moguće ciljne publike. Za postizanje maksimalne učinkovitosti poželjno je da se te promotivne aktivnosti koordiniraju unutar okvira koordinacijske skupine za pristupnik, a države članice trebale bi prilagoditi svoje promotivne aktivnosti tako da se u svim relevantnim kontekstima spominje isti brend, uz mogućnost da se pristupnik objedini u brend s nacionalnim inicijativama.

| (61) | Sve institucije, tijela i agencije Unije trebalo bi poticati da promiču upotrebu pristupnika tako što će njegov logotip i poveznice na njega dodati na sve relevantne internetske stranice za koje su odgovorni. |
| --- | --- |

(61)

Sve institucije, tijela i agencije Unije trebalo bi poticati da promiču upotrebu pristupnika tako što će njegov logotip i poveznice na njega dodati na sve relevantne internetske stranice za koje su odgovorni.

| (62) | Ime pod kojim pristupnik u javnosti treba biti poznat i pod kojim ga treba promovirati jest „Your Europe”. Zajedničko korisničko sučelje trebalo bi biti vidljivo i trebalo bi ga moći jednostavno naći, posebno na relevantnim internetskim stranicama Unije i nacionalnim internetskim stranicama. Logotip pristupnika trebao bi biti vidljiv na relevantnim internetskim mjestima Unije i nacionalnim internetskim mjestima. |
| --- | --- |

(62)

Ime pod kojim pristupnik u javnosti treba biti poznat i pod kojim ga treba promovirati jest „Your Europe”. Zajedničko korisničko sučelje trebalo bi biti vidljivo i trebalo bi ga moći jednostavno naći, posebno na relevantnim internetskim stranicama Unije i nacionalnim internetskim stranicama. Logotip pristupnika trebao bi biti vidljiv na relevantnim internetskim mjestima Unije i nacionalnim internetskim mjestima.

| (63) | Kako bi se dobile prikladne informacije za mjerenje i poboljšanje uspješnosti pristupnika, ovom Uredbom trebalo bi od nadležnih tijela i Komisije zahtijevati da prikupljaju i analiziraju podatke o upotrebi različitih informacijskih područja, postupaka te usluga koji se nude putem pristupnika. Prikupljanjem statističkih podataka o korisnicima, kao što su podatci koji se odnose na broj posjeta određenim internetskim stranicama, broj korisnika unutar neke države članice u usporedbi s brojem korisnika iz druge države članice, pojmovi korišteni za pretraživanje, najposjećenije stranice, preporučene internetske stranice ili broj, podrijetlo i tematika zahtjeva za podršku, trebalo bi se poboljšati rad pristupnika jer će to doprinijeti identificiranju publike, razvoju promotivnih aktivnosti i poboljšanju kvalitete ponuđenih usluga. Kako bi se izbjeglo svako udvostručivanje, prikupljanjem podataka trebalo bi uzimati u obzir godišnje ocjenjivanje e-uprave prema referentnim vrijednostima, koje provodi Komisija. |
| --- | --- |

(63)

Kako bi se dobile prikladne informacije za mjerenje i poboljšanje uspješnosti pristupnika, ovom Uredbom trebalo bi od nadležnih tijela i Komisije zahtijevati da prikupljaju i analiziraju podatke o upotrebi različitih informacijskih područja, postupaka te usluga koji se nude putem pristupnika. Prikupljanjem statističkih podataka o korisnicima, kao što su podatci koji se odnose na broj posjeta određenim internetskim stranicama, broj korisnika unutar neke države članice u usporedbi s brojem korisnika iz druge države članice, pojmovi korišteni za pretraživanje, najposjećenije stranice, preporučene internetske stranice ili broj, podrijetlo i tematika zahtjeva za podršku, trebalo bi se poboljšati rad pristupnika jer će to doprinijeti identificiranju publike, razvoju promotivnih aktivnosti i poboljšanju kvalitete ponuđenih usluga. Kako bi se izbjeglo svako udvostručivanje, prikupljanjem podataka trebalo bi uzimati u obzir godišnje ocjenjivanje e-uprave prema referentnim vrijednostima, koje provodi Komisija.

| (64) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji kako bi utvrdila ujednačena pravila o metodi prikupljanja i razmjene statističkih podataka o korisnicima. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. |
| --- | --- |

(64)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji kako bi utvrdila ujednačena pravila o metodi prikupljanja i razmjene statističkih podataka o korisnicima. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011.

| (65) | Kvaliteta pristupnika ovisi o kvaliteti usluga Unije i nacionalnih usluga koje se pružaju putem pristupnika. Stoga bi kvalitetu informacija, postupaka te usluga podrške i rješavanja problema koji su dostupni putem pristupnika također trebalo redovito pratiti putem alata za povratne informacije, u kojem se od korisnika traži da procijene i daju povratne informacije o pokrivenosti i kvaliteti informacija, postupaka te usluga podrške i rješavanja problema kojima su se koristili. Te bi se povratne informacije prikupljale na jednom mjestu, a pristup tom zajedničkom alatu trebali bi imati Komisija, nadležna tijela i nacionalni koordinatori. Radi osiguranja jednakih uvjeta za primjenu ove Uredbe u pogledu zajedničkih funkcija alata za povratne informacije korisnika i detaljnog uređenja prikupljanja i razmjene tih povratnih informacija korisnika, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. Komisija bi na internetu trebala objaviti anoniman sažeti pregled problema na temelju informacija, statističkih podataka o glavnim korisnicima i povratnih informacija glavnih korisnika prikupljenih u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(65)

Kvaliteta pristupnika ovisi o kvaliteti usluga Unije i nacionalnih usluga koje se pružaju putem pristupnika. Stoga bi kvalitetu informacija, postupaka te usluga podrške i rješavanja problema koji su dostupni putem pristupnika također trebalo redovito pratiti putem alata za povratne informacije, u kojem se od korisnika traži da procijene i daju povratne informacije o pokrivenosti i kvaliteti informacija, postupaka te usluga podrške i rješavanja problema kojima su se koristili. Te bi se povratne informacije prikupljale na jednom mjestu, a pristup tom zajedničkom alatu trebali bi imati Komisija, nadležna tijela i nacionalni koordinatori. Radi osiguranja jednakih uvjeta za primjenu ove Uredbe u pogledu zajedničkih funkcija alata za povratne informacije korisnika i detaljnog uređenja prikupljanja i razmjene tih povratnih informacija korisnika, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. Komisija bi na internetu trebala objaviti anoniman sažeti pregled problema na temelju informacija, statističkih podataka o glavnim korisnicima i povratnih informacija glavnih korisnika prikupljenih u skladu s ovom Uredbom.

| (66) | Nadalje, alat za povratne informacije kojim se korisnicima omogućuje da, ako to žele i anonimno, prijave sve probleme i poteškoće na koje naiđu pri ostvarivanju svojih prava povezanih s unutarnjim tržištem trebao bi biti dio pristupnika. S obzirom na to da taj alat ne omogućuje personalizirani odgovor korisniku, on bi se trebao smatrati tek dodatkom mehanizmu za rješavanje pritužbi. Tako primljene informacije trebale bi se kombinirati sa zbirnim informacijama o slučajevima koji su se rješavali u okviru usluga podrške i rješavanja problema, te bi se tako dobio pregled unutarnjeg tržišta kako ga doživljavaju korisnici i utvrdila problematična područja u kojima bi ubuduće trebalo djelovati kako bi se unaprijedilo funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Taj bi pregled trebao biti povezan s postojećim alatima za izvješćivanje kao što je pregled stanja na jedinstvenom tržištu. |
| --- | --- |

(66)

Nadalje, alat za povratne informacije kojim se korisnicima omogućuje da, ako to žele i anonimno, prijave sve probleme i poteškoće na koje naiđu pri ostvarivanju svojih prava povezanih s unutarnjim tržištem trebao bi biti dio pristupnika. S obzirom na to da taj alat ne omogućuje personalizirani odgovor korisniku, on bi se trebao smatrati tek dodatkom mehanizmu za rješavanje pritužbi. Tako primljene informacije trebale bi se kombinirati sa zbirnim informacijama o slučajevima koji su se rješavali u okviru usluga podrške i rješavanja problema, te bi se tako dobio pregled unutarnjeg tržišta kako ga doživljavaju korisnici i utvrdila problematična područja u kojima bi ubuduće trebalo djelovati kako bi se unaprijedilo funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Taj bi pregled trebao biti povezan s postojećim alatima za izvješćivanje kao što je pregled stanja na jedinstvenom tržištu.

| (67) | Ova Uredba ne bi smjela utjecati na pravo država članica da odlučuju tko bi trebao obavljati ulogu nacionalnog koordinatora. Države članice trebale bi moći prilagoditi funkcije i odgovornosti svojih nacionalnih koordinatora u vezi s pristupnikom svojim internim upravnim strukturama. Države članice trebale bi moći imenovati dodatne nacionalne koordinatore za obavljanje zadaća u skladu s ovom Uredbom, samostalno ili s drugim koordinatorima, s odgovornošću za upravne raspodjele ili zemljopisna područja ili u skladu s nekim drugim kriterijem. Države članice trebaju obavijestiti Komisiju o identitetu jedinstvenog nacionalnog koordinatora kojeg su imenovale za kontakt s Komisijom. |
| --- | --- |

(67)

Ova Uredba ne bi smjela utjecati na pravo država članica da odlučuju tko bi trebao obavljati ulogu nacionalnog koordinatora. Države članice trebale bi moći prilagoditi funkcije i odgovornosti svojih nacionalnih koordinatora u vezi s pristupnikom svojim internim upravnim strukturama. Države članice trebale bi moći imenovati dodatne nacionalne koordinatore za obavljanje zadaća u skladu s ovom Uredbom, samostalno ili s drugim koordinatorima, s odgovornošću za upravne raspodjele ili zemljopisna područja ili u skladu s nekim drugim kriterijem. Države članice trebaju obavijestiti Komisiju o identitetu jedinstvenog nacionalnog koordinatora kojeg su imenovale za kontakt s Komisijom.

| (68) | Trebalo bi osnovati koordinacijsku skupinu za pristupnik čiji su članovi nacionalni koordinatori i kojom predsjeda Komisija kako bi se olakšala primjena ove Uredbe, osobito razmjenom najboljih praksi i zajedničkim radom na unapređenju ujednačenosti načina prezentacije informacija, što je jedan od zahtjeva ove Uredbe. Pri radu koordinacijske skupine za pristupnik trebalo bi uzimati u obzir ciljeve utvrđene u godišnjem programu rada, koje bi joj Komisija trebala dostaviti na razmatranje. Godišnji program rada trebao bi biti u obliku smjernica ili preporuka koje su neobvezujuće za države članice. Komisija, na zahtjev Europskog parlamenta, može uputiti poziv Parlamentu da pošalje stručnjake koji će sudjelovati na sastancima koordinacijske skupine za pristupnik. |
| --- | --- |

(68)

Trebalo bi osnovati koordinacijsku skupinu za pristupnik čiji su članovi nacionalni koordinatori i kojom predsjeda Komisija kako bi se olakšala primjena ove Uredbe, osobito razmjenom najboljih praksi i zajedničkim radom na unapređenju ujednačenosti načina prezentacije informacija, što je jedan od zahtjeva ove Uredbe. Pri radu koordinacijske skupine za pristupnik trebalo bi uzimati u obzir ciljeve utvrđene u godišnjem programu rada, koje bi joj Komisija trebala dostaviti na razmatranje. Godišnji program rada trebao bi biti u obliku smjernica ili preporuka koje su neobvezujuće za države članice. Komisija, na zahtjev Europskog parlamenta, može uputiti poziv Parlamentu da pošalje stručnjake koji će sudjelovati na sastancima koordinacijske skupine za pristupnik.

| (69) | Ovom Uredbom trebalo bi pojasniti koji će se dijelovi pristupnika financirati iz proračuna Unije, a koji su dijelovi u nadležnosti država članica. Komisija bi trebala pomagati državama članicama oko pronalaženja IKT sastavnica koje se mogu višekratno upotrebljavati i oko financiranja dostupnog preko raznih fondova i programa na razini Unije kojima se može doprinijeti pokrivanju troškova za IKT prilagodbe i razvoja potrebnih da bi na nacionalnoj razini bili u skladu s ovom Uredbom. Proračun za provedbu ove Uredbe trebao bi biti u skladu s važećim višegodišnjim financijskim okvirom. |
| --- | --- |

(69)

Ovom Uredbom trebalo bi pojasniti koji će se dijelovi pristupnika financirati iz proračuna Unije, a koji su dijelovi u nadležnosti država članica. Komisija bi trebala pomagati državama članicama oko pronalaženja IKT sastavnica koje se mogu višekratno upotrebljavati i oko financiranja dostupnog preko raznih fondova i programa na razini Unije kojima se može doprinijeti pokrivanju troškova za IKT prilagodbe i razvoja potrebnih da bi na nacionalnoj razini bili u skladu s ovom Uredbom. Proračun za provedbu ove Uredbe trebao bi biti u skladu s važećim višegodišnjim financijskim okvirom.

| (70) | Države članice potiče se na snažniju međusobnu koordinaciju, razmjenu i suradnju s ciljem povećanja njihovih strateških, operativnih, istraživačkih i razvojnih kapaciteta u području kibersigurnosti, osobito provedbom mrežne i informacijske sigurnosti iz Direktive (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća (27), radi jačanja sigurnosti i otpornosti svoje javne uprave i usluga. Države članice potiče se da povećaju sigurnost transakcija i osiguraju dovoljnu razinu povjerenja u elektronička sredstva upotrebom okvira za eIDAS utvrđenog Uredbom (EU) br. 910/2014 i, posebice, odgovarajućih razina sigurnosti. Radi očuvanja kibersigurnosti i sprečavanja zlouporabe identiteta ili drugih oblika prijevare države članice mogu poduzimati mjere u skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(70)

Države članice potiče se na snažniju međusobnu koordinaciju, razmjenu i suradnju s ciljem povećanja njihovih strateških, operativnih, istraživačkih i razvojnih kapaciteta u području kibersigurnosti, osobito provedbom mrežne i informacijske sigurnosti iz Direktive (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća (27), radi jačanja sigurnosti i otpornosti svoje javne uprave i usluga. Države članice potiče se da povećaju sigurnost transakcija i osiguraju dovoljnu razinu povjerenja u elektronička sredstva upotrebom okvira za eIDAS utvrđenog Uredbom (EU) br. 910/2014 i, posebice, odgovarajućih razina sigurnosti. Radi očuvanja kibersigurnosti i sprečavanja zlouporabe identiteta ili drugih oblika prijevare države članice mogu poduzimati mjere u skladu s pravom Unije.

| (71) | Kada primjena ove Uredbe uključuje obradu osobnih podataka, trebala bi se provoditi u skladu s pravom Unije o zaštiti osobnih podataka, osobito s Uredbom (EU) 2016/679 i Uredbom (EU) 2018/1725. U kontekstu ove Uredbe također se primjenjuje Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (28). Države članice mogu u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 zadržati postojeće ili uvesti dodatne uvjete, uključujući ograničenja, u pogledu obrade zdravstvenih podataka, i mogu predvidjeti detaljnija pravila za obradu osobnih podataka zaposlenika u kontekstu zapošljavanja. |
| --- | --- |

(71)

Kada primjena ove Uredbe uključuje obradu osobnih podataka, trebala bi se provoditi u skladu s pravom Unije o zaštiti osobnih podataka, osobito s Uredbom (EU) 2016/679 i Uredbom (EU) 2018/1725. U kontekstu ove Uredbe također se primjenjuje Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (28). Države članice mogu u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 zadržati postojeće ili uvesti dodatne uvjete, uključujući ograničenja, u pogledu obrade zdravstvenih podataka, i mogu predvidjeti detaljnija pravila za obradu osobnih podataka zaposlenika u kontekstu zapošljavanja.

| (72) | Ovom Uredbom trebalo bi promicati i olakšati pojednostavnjenje mehanizama upravljanja za usluge obuhvaćene pristupnikom. U tu bi svrhu Komisija trebala, u bliskoj suradnji s državama članicama, preispitati postojeće mehanizme upravljanja i po potrebi ih prilagoditi kako bi se izbjeglo udvostručavanje i neučinkovitost. |
| --- | --- |

(72)

Ovom Uredbom trebalo bi promicati i olakšati pojednostavnjenje mehanizama upravljanja za usluge obuhvaćene pristupnikom. U tu bi svrhu Komisija trebala, u bliskoj suradnji s državama članicama, preispitati postojeće mehanizme upravljanja i po potrebi ih prilagoditi kako bi se izbjeglo udvostručavanje i neučinkovitost.

| (73) | Cilj je ove Uredbe osigurati da korisnici koji su aktivni u drugim državama članicama imaju putem interneta pristup sveobuhvatnim, pouzdanim, pristupačnim i razumljivim informacijama o pravima, obvezama i pravilima na razini Unije i na nacionalnoj razini, pristup postupcima koji se u potpunosti mogu obavljati prekogranično te uslugama podrške i rješavanja problema. S obzirom na to da taj cilj ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega ili učinaka djelovanja on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(73)

Cilj je ove Uredbe osigurati da korisnici koji su aktivni u drugim državama članicama imaju putem interneta pristup sveobuhvatnim, pouzdanim, pristupačnim i razumljivim informacijama o pravima, obvezama i pravilima na razini Unije i na nacionalnoj razini, pristup postupcima koji se u potpunosti mogu obavljati prekogranično te uslugama podrške i rješavanja problema. S obzirom na to da taj cilj ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega ili učinaka djelovanja on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (74) | Kako bi Komisija i države članice razvile i primijenile alate potrebne za provedbu ove Uredbe, neke njezine odredbe trebale bi se početi primjenjivati dvije godine nakon njezina stupanja na snagu. Lokalna bi tijela nakon stupanja na snagu ove Uredbe trebala imati maksimalno četiri godine za provedbu zahtjeva o pružanju informacija o pravilima, postupcima te uslugama podrške i rješavanja problema u okviru svoje nadležnosti. Odredbe ove Uredbe o postupcima koji će se u potpunosti nuditi na internetu, prekograničnom pristupu internetskim postupcima i tehničkom sustavu za prekograničnu automatiziranu razmjenu dokaza u skladu s načelom „samo jednom” trebale bi se provesti najkasnije pet godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(74)

Kako bi Komisija i države članice razvile i primijenile alate potrebne za provedbu ove Uredbe, neke njezine odredbe trebale bi se početi primjenjivati dvije godine nakon njezina stupanja na snagu. Lokalna bi tijela nakon stupanja na snagu ove Uredbe trebala imati maksimalno četiri godine za provedbu zahtjeva o pružanju informacija o pravilima, postupcima te uslugama podrške i rješavanja problema u okviru svoje nadležnosti. Odredbe ove Uredbe o postupcima koji će se u potpunosti nuditi na internetu, prekograničnom pristupu internetskim postupcima i tehničkom sustavu za prekograničnu automatiziranu razmjenu dokaza u skladu s načelom „samo jednom” trebale bi se provesti najkasnije pet godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe.

| (75) | Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela priznata posebno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i njezinom bi se provedbom trebala poštovati ta prava i načela. |
| --- | --- |

(75)

Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela priznata posebno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i njezinom bi se provedbom trebala poštovati ta prava i načela.

| (76) | Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (29), koji je dao mišljenje 1. kolovoza 2017. (30), |
| --- | --- |

(76)

Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (29), koji je dao mišljenje 1. kolovoza 2017. (30),

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za:

| (a) | uspostavljanje i funkcioniranje jedinstvenog digitalnog pristupnika kojim se građanima i poduzećima omogućuje lak pristup visokokvalitetnim informacijama, učinkovitim postupcima te djelotvornim uslugama podrške i rješavanja problema u pogledu pravila Unije i nacionalnih pravila primjenjivih na građane i poduzeća koji ostvaruju ili žele ostvariti svoja prava koja proizlaze iz prava Unije u području unutarnjeg tržišta u smislu članka 26. stavka 2. UFEU-a; |
| --- | --- |

(a)

uspostavljanje i funkcioniranje jedinstvenog digitalnog pristupnika kojim se građanima i poduzećima omogućuje lak pristup visokokvalitetnim informacijama, učinkovitim postupcima te djelotvornim uslugama podrške i rješavanja problema u pogledu pravila Unije i nacionalnih pravila primjenjivih na građane i poduzeća koji ostvaruju ili žele ostvariti svoja prava koja proizlaze iz prava Unije u području unutarnjeg tržišta u smislu članka 26. stavka 2. UFEU-a;

| (b) | upotrebu postupaka za prekogranične korisnike i za primjenu načela „samo jednom” u vezi s postupcima navedenima u Prilogu II. ovoj Uredbi i postupcima iz direktiva 2005/36/EZ, 2006/123/EZ, 2014/24/EU i 2014/25/EU; |
| --- | --- |

(b)

upotrebu postupaka za prekogranične korisnike i za primjenu načela „samo jednom” u vezi s postupcima navedenima u Prilogu II. ovoj Uredbi i postupcima iz direktiva 2005/36/EZ, 2006/123/EZ, 2014/24/EU i 2014/25/EU;

| (c) | izvješćivanje o preprekama na unutarnjem tržištu na temelju povratnih informacija prikupljenih od korisnika i statističkih podataka o uslugama obuhvaćenima pristupnikom. |
| --- | --- |

(c)

izvješćivanje o preprekama na unutarnjem tržištu na temelju povratnih informacija prikupljenih od korisnika i statističkih podataka o uslugama obuhvaćenima pristupnikom.

2.   Ako je ova Uredbe u suprotnosti s odredbama nekog drugog akta Unije kojim se uređuju specifični aspekti predmeta obuhvaćenog ovom Uredbom, odredba tog drugog akta Unije ima prednost.

3.   Ovom se Uredbom ne utječe na sadržaj postupaka, kao ni na prava odobrena bilo kojim postupkom uspostavljenim na nacionalnoj razini ili razini Unije u svim područjima obuhvaćenima ovom Uredbom. Nadalje, ovom se Uredbom ne utječe na mjere poduzete u skladu s pravom Unije radi očuvanja kibersigurnosti i sprečavanja prijevare.

Članak 2.

Uspostavljanje jedinstvenog digitalnog pristupnika

1.   Komisija i države članice uspostavljaju jedinstveni digitalni pristupnik („pristupnik”) u skladu s ovom Uredbom. Pristupnik se sastoji od zajedničkog korisničkog sučelja kojim upravlja Komisija („zajedničko korisničko sučelje”), koji je sastavni dio portala Vaša Europa, a njime se daje pristup relevantnim Unijinim i nacionalnim internetskim stranicama i internetskim stranicama.

2.   Pristupnikom se osigurava pristup:

| (a) | informacijama o pravima, obvezama i pravilima utvrđenima u pravu Unije i nacionalnom pravu koje su primjenjive na korisnike koji ostvaruju ili namjeravaju ostvariti svoja prava koja proizlaze iz prava Unije u pogledu unutarnjeg tržišta u područjima navedenima u Prilogu I.; |
| --- | --- |

(a)

informacijama o pravima, obvezama i pravilima utvrđenima u pravu Unije i nacionalnom pravu koje su primjenjive na korisnike koji ostvaruju ili namjeravaju ostvariti svoja prava koja proizlaze iz prava Unije u pogledu unutarnjeg tržišta u područjima navedenima u Prilogu I.;

| (b) | informacijama o postupcima na internetu i izvan njega i poveznicama na postupke na internetu uključujući postupke obuhvaćene Prilogom II., uspostavljene na nacionalnoj razini ili razini Unije radi ostvarenja prava i ispunjavanja obveza i pravila u okviru unutarnjeg tržišta u područjima navedenima u Prilogu I.; |
| --- | --- |

(b)

informacijama o postupcima na internetu i izvan njega i poveznicama na postupke na internetu uključujući postupke obuhvaćene Prilogom II., uspostavljene na nacionalnoj razini ili razini Unije radi ostvarenja prava i ispunjavanja obveza i pravila u okviru unutarnjeg tržišta u područjima navedenima u Prilogu I.;

| (c) | informacijama o uslugama podrške i rješavanja problema, te poveznicama na njih, navedenima u Prilogu III. ili na koje se upućuje u članku 7. kojima se građani i poduzeća mogu obratiti s pitanjima ili problemima koji se odnose na njihova prava, obveze, pravila ili postupke iz točaka (a) i (b) ovog stavka. |
| --- | --- |

(c)

informacijama o uslugama podrške i rješavanja problema, te poveznicama na njih, navedenima u Prilogu III. ili na koje se upućuje u članku 7. kojima se građani i poduzeća mogu obratiti s pitanjima ili problemima koji se odnose na njihova prava, obveze, pravila ili postupke iz točaka (a) i (b) ovog stavka.

3.   Zajedničko korisničko sučelje dostupno je na svim službenim jezicima Unije.

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „korisnik” znači građanin Unije, fizička osoba s prebivalištem u državi članici ili pravna osoba sa sjedištem u državi članici koja putem pristupnika pristupa informacijama, postupcima ili uslugama podrške i rješavanja problema navedenima u članku 2. stavku 2.; |
| --- | --- |

1.

„korisnik” znači građanin Unije, fizička osoba s prebivalištem u državi članici ili pravna osoba sa sjedištem u državi članici koja putem pristupnika pristupa informacijama, postupcima ili uslugama podrške i rješavanja problema navedenima u članku 2. stavku 2.;

| 2. | „prekogranični korisnik” znači korisnik koji se nalazi u situaciji koja ni u kojem pogledu nije ograničena na samo jednu državu članicu; |
| --- | --- |

2.

„prekogranični korisnik” znači korisnik koji se nalazi u situaciji koja ni u kojem pogledu nije ograničena na samo jednu državu članicu;

| 3. | „postupak” znači niz radnji koje korisnici moraju izvršiti kako bi ispunili zahtjeve ili od nadležnog tijela dobili odluku kojom im se omogućuje ostvarenje prava iz članka 2. stavka 2. točke (a); |
| --- | --- |

3.

„postupak” znači niz radnji koje korisnici moraju izvršiti kako bi ispunili zahtjeve ili od nadležnog tijela dobili odluku kojom im se omogućuje ostvarenje prava iz članka 2. stavka 2. točke (a);

| 4. | „nadležno tijelo” znači bilo koje tijelo države članice osnovano na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini koje ima posebne odgovornosti u pogledu informacija, postupaka te usluga podrške i rješavanja problema obuhvaćenih ovom Uredbom; |
| --- | --- |

4.

„nadležno tijelo” znači bilo koje tijelo države članice osnovano na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini koje ima posebne odgovornosti u pogledu informacija, postupaka te usluga podrške i rješavanja problema obuhvaćenih ovom Uredbom;

| 5. | „dokazi” znači svaki dokument ili podatak, uključujući tekstualni ili zvučni, vizualni ili audiovizualni zapis, neovisno o upotrijebljenom mediju, koji nadležno tijelo zahtijeva da bi potvrdilo činjenice ili usklađenost sa zahtjevima za postupke iz članka 2. stavka 2. točke (b). |
| --- | --- |

5.

„dokazi” znači svaki dokument ili podatak, uključujući tekstualni ili zvučni, vizualni ili audiovizualni zapis, neovisno o upotrijebljenom mediju, koji nadležno tijelo zahtijeva da bi potvrdilo činjenice ili usklađenost sa zahtjevima za postupke iz članka 2. stavka 2. točke (b).

POGLAVLJE II.

USLUGE PRISTUPNIKA

Članak 4.

Pristup informacijama

1.   Države članice osiguravaju da korisnici imaju lak internetski pristup na njihovim nacionalnim internetskim stranicama sljedećim elementima:

| (a) | informacijama o pravima, obvezama i pravilima iz članka 2. stavka 2. točke (a) koji proizlaze iz nacionalnog prava; |
| --- | --- |

(a)

informacijama o pravima, obvezama i pravilima iz članka 2. stavka 2. točke (a) koji proizlaze iz nacionalnog prava;

| (b) | informacijama o postupcima iz članka 2. stavka 2. točke (b) koji su uspostavljeni na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

informacijama o postupcima iz članka 2. stavka 2. točke (b) koji su uspostavljeni na nacionalnoj razini;

| (c) | informacijama o uslugama podrške i rješavanja problema iz članka 2. stavka 2. točke (c) koje se pružaju na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(c)

informacijama o uslugama podrške i rješavanja problema iz članka 2. stavka 2. točke (c) koje se pružaju na nacionalnoj razini.

2.   Komisija osigurava da korisnici portala Vaša Europa imaju lak internetski pristup sljedećim elementima:

| (a) | informacijama o pravima, obvezama i pravilima iz članka 2. stavka 2. točke (a) koji proizlaze iz prava Unije; |
| --- | --- |

(a)

informacijama o pravima, obvezama i pravilima iz članka 2. stavka 2. točke (a) koji proizlaze iz prava Unije;

| (b) | informacijama o postupcima iz članka 2. stavka 2. točke (b) koji su uspostavljeni na razini Unije; |
| --- | --- |

(b)

informacijama o postupcima iz članka 2. stavka 2. točke (b) koji su uspostavljeni na razini Unije;

| (c) | informacijama o uslugama podrške i rješavanja problema iz članka 2. stavka 2. točke (c) koje se pružaju na razini Unije. |
| --- | --- |

(c)

informacijama o uslugama podrške i rješavanja problema iz članka 2. stavka 2. točke (c) koje se pružaju na razini Unije.

Članak 5.

Pristup informacijama koje nisu obuhvaćene Prilogom I.

1.   Države članice i Komisija mogu osigurati poveznice na informacije u područjima koja nisu navedena u Prilogu I., a nude ih nadležna tijela, Komisija ili tijela, službe i agencije Unije, pod uvjetom da te informacije ulaze u okvir područja primjene pristupnika kako je definirano u članku 1. stavku 1. točki (a) i da su usklađene sa zahtjevima o kvaliteti iz članka 9.

2.   Poveznice na informacije iz stavka 1. ovog članka osiguravaju se u skladu s člankom 19. stavcima 2. i 3.

3.   Prije aktiviranja poveznica, Komisija provjerava jesu li uvjeti iz stavka 1. ispunjeni i savjetuje se s koordinacijskom skupinom za pristupnik.

Članak 6.

Postupci koji će se u potpunosti nuditi preko interneta

1.   Svaka država članica osigurava da korisnici mogu u potpunosti putem interneta pristupiti postupcima navedenima u Prilogu II. i dovršiti ih ako su relevantni postupci uspostavljeni u dotičnoj državi članici.

2.   Smatra se da su postupci iz stavka 1. u potpunosti dostupni na internetu ako:

| (a) | identifikacija korisnika, dostavljanje informacija i dokaza, potpisivanje te završno podnošenje mogu se provesti elektroničkim putem na daljinu putem servisnog kanala koji omogućava korisnicima da ispune sve zahtjeve u vezi s postupkom na strukturiran način pristupačan korisnicima; |
| --- | --- |

(a)

identifikacija korisnika, dostavljanje informacija i dokaza, potpisivanje te završno podnošenje mogu se provesti elektroničkim putem na daljinu putem servisnog kanala koji omogućava korisnicima da ispune sve zahtjeve u vezi s postupkom na strukturiran način pristupačan korisnicima;

| (b) | korisnicima se osigurava dostava automatske potvrde o primitku, osim ako se rezultat postupka isporučuje odmah; |
| --- | --- |

(b)

korisnicima se osigurava dostava automatske potvrde o primitku, osim ako se rezultat postupka isporučuje odmah;

| (c) | rezultat postupka dostavlja se elektroničkim putem ili, ako je to potrebno radi usklađenosti s mjerodavnim nacionalnim pravom ili pravom Unije, dostavlja se fizičkim putem; i |
| --- | --- |

(c)

rezultat postupka dostavlja se elektroničkim putem ili, ako je to potrebno radi usklađenosti s mjerodavnim nacionalnim pravom ili pravom Unije, dostavlja se fizičkim putem; i

| (d) | korisnici dobivaju elektroničku obavijest o završetku postupka. |
| --- | --- |

(d)

korisnici dobivaju elektroničku obavijest o završetku postupka.

3.   Ako se, u iznimnim slučajevima opravdanima prevladavajućim razlozima od javnog interesa u područjima javne sigurnosti, javnog zdravlja ili borbe protiv prijevara, željeni cilj ne može u potpunosti ostvariti putem interneta, države članice mogu zatražiti od korisnika da se kao korak u postupku fizički pojavi pred nadležnim tijelom. U takvim iznimnim okolnostima države članice ograničit će tu obvezu fizičke prisutnosti na ono što je doista neophodno i objektivno opravdano te će osigurati da se ostali koraci u postupku mogu u potpunosti dovršiti na internetu. Države članice također moraju osigurati da zahtjevi za fizičku prisutnost ne dovedu do diskriminacije prekograničnih korisnika.

4.   Države članice priopćavaju i objašnjavaju putem zajedničkog repozitorija koji je dostupan Komisiji i drugim državama članicama razloge na temelju kojih i okolnosti u kojima fizička prisutnost može biti potrebna zbog postupovnih koraka iz stavka 3. i razloge na temelju kojih i okolnosti u kojima je potrebna fizička dostava iz stavka 2. točke (c).

5.   Ovim se člankom države članice ne sprječava da korisnicima ponude dodatnu mogućnost pristupanja postupcima iz članka 2. stavka 2. točke (b) i njihova dovršavanja na neelektronički način, ili da izravno kontaktiraju korisnike.

Članak 7.

Pristup uslugama podrške i rješavanja problema

1.   Države članice i Komisija korisnicima, pa i prekograničnim korisnicima, preko različitih kanala osiguravaju lak internetski pristup uslugama podrške i rješavanja problema iz članka 2. stavka 2. točke (c).

2.   U skladu s člankom 19. stavcima 2. i 3. nacionalni koordinatori iz članka 28. i Komisija mogu osigurati poveznice na usluge podrške i rješavanja problema koje nude nadležna tijela, Komisija ili tijela, službe i agencije Unije, a koje nisu navedene u Prilogu III. i ako su te usluge u skladu sa zahtjevima u pogledu kvalitete utvrđenima u člancima 11. i 16.

3.   Kad je to potrebno radi zadovoljavanja potreba korisnika, nacionalni koordinator može predložiti Komisiji da se poveznice na usluge podrške i rješavanja problema koje pružaju privatni ili poluprivatni subjekti uključe u pristupnik ako te usluge ispunjavaju sljedeće uvjete:

| (a) | nude informacije ili podršku u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom i u njezine svrhe, a komplementarne su uslugama koje su već uključene u pristupnik; |
| --- | --- |

(a)

nude informacije ili podršku u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom i u njezine svrhe, a komplementarne su uslugama koje su već uključene u pristupnik;

| (b) | besplatne su ili se nude po cijeni koja je prihvatljiva mikropoduzećima, neprofitnim organizacijama i građanima; i |
| --- | --- |

(b)

besplatne su ili se nude po cijeni koja je prihvatljiva mikropoduzećima, neprofitnim organizacijama i građanima; i

| (c) | u skladu su sa zahtjevima utvrđenima u člancima 8., 11. i 16. |
| --- | --- |

(c)

u skladu su sa zahtjevima utvrđenima u člancima 8., 11. i 16.

4.   Kada nacionalni koordinator predloži uključivanje poveznice u skladu sa stavkom 3. ovog članka i osigura takvu poveznicu u skladu s člankom 19. stavkom 3., Komisija procjenjuje zadovoljava li usluga koja će se uključiti putem poveznice uvjete iz stavka 3. ovog članka te ako ih zadovoljava, aktivira poveznicu.

Ako Komisija smatra da usluga koja će se uključiti ne zadovoljava uvjete iz stavka 3., ona obavješćuje nacionalnog koordinatora o tome zašto poveznica nije aktivirana.

Članak 8.

Zahtjevi u pogledu kvalitete internetske pristupačnosti

Komisija poboljšava pristup internetskim mjestima i internetskim stranicama preko kojih omogućuje pristup informacijama iz članka 4. stavka 2. te uslugama podrške i rješavanja problema iz članka 7. tako što osigurava da ih se može percipirati, da su operabilni, razumljiviji i stabilni.

POGLAVLJE III.

ZAHTJEVI U POGLEDU KVALITETE

ODJELJAK 1.

Zahtjevi u pogledu kvalitete informacija o pravima, obvezama i pravilima, o postupcima te o uslugama podrške i rješavanja problema

Članak 9.

Kvaliteta informacija o pravima, obvezama i pravilima

1.   Ako su države članice i Komisija u skladu s člankom 4. odgovorne za osiguravanje pristupa informacijama iz članka 2. stavka 2. točke (a), one osiguravaju da su takve informacije u skladu sa sljedećim zahtjevima:

| (a) | prilagođene su korisnicima pa ih korisnici mogu lako pronaći i razumjeti te utvrditi koji su dijelovi informacija relevantni za njih; |
| --- | --- |

(a)

prilagođene su korisnicima pa ih korisnici mogu lako pronaći i razumjeti te utvrditi koji su dijelovi informacija relevantni za njih;

| (b) | točne su i dovoljno opsežne da obuhvaćaju informacije koje korisnici trebaju znati kako bi ostvarili svoja prava uz potpuno poštovanje primjenjivih pravila i obveza; |
| --- | --- |

(b)

točne su i dovoljno opsežne da obuhvaćaju informacije koje korisnici trebaju znati kako bi ostvarili svoja prava uz potpuno poštovanje primjenjivih pravila i obveza;

| (c) | po potrebi uključuju upućivanja, poveznice na pravne akte, tehničke specifikacije i smjernice; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi uključuju upućivanja, poveznice na pravne akte, tehničke specifikacije i smjernice;

| (d) | sadržavaju ime nadležnog tijela ili subjekta odgovornog za sadržaj informacija; |
| --- | --- |

(d)

sadržavaju ime nadležnog tijela ili subjekta odgovornog za sadržaj informacija;

| (e) | sadržavaju podatke za kontakt za svaku relevantnu uslugu pružanja podrške ili rješavanja problema, kao što su telefonski broj, adresa elektroničke pošte, internetski obrazac za upit ili bilo koje drugo uobičajeno sredstvo elektroničke komunikacije koje se koristi, a najviše odgovara ciljnoj publici i vrsti usluge koja se nudi; |
| --- | --- |

(e)

sadržavaju podatke za kontakt za svaku relevantnu uslugu pružanja podrške ili rješavanja problema, kao što su telefonski broj, adresa elektroničke pošte, internetski obrazac za upit ili bilo koje drugo uobičajeno sredstvo elektroničke komunikacije koje se koristi, a najviše odgovara ciljnoj publici i vrsti usluge koja se nudi;

| (f) | uključuju datum posljednjeg ažuriranja informacija, ako je do toga došlo, ili ako informacije nisu ažurirane, datum njihova objavljivanja; |
| --- | --- |

(f)

uključuju datum posljednjeg ažuriranja informacija, ako je do toga došlo, ili ako informacije nisu ažurirane, datum njihova objavljivanja;

| (g) | dobro su strukturirane i prikazane tako da korisnici brzo mogu pronaći ono što im treba; |
| --- | --- |

(g)

dobro su strukturirane i prikazane tako da korisnici brzo mogu pronaći ono što im treba;

| (h) | stalno se ažuriraju; i |
| --- | --- |

(h)

stalno se ažuriraju; i

| (i) | napisane su jasnim i jednostavnim jezikom prilagođenim potrebama korisnika. |
| --- | --- |

(i)

napisane su jasnim i jednostavnim jezikom prilagođenim potrebama korisnika.

2.   Države članice u skladu s člankom 12. osiguravaju da su informacije iz stavka 1. ovog članka dostupne na službenom jeziku Unije koji općenito razumije najveći mogući broj prekograničnih korisnika.

Članak 10.

Kvaliteta informacija o postupcima

1.   U svrhu usklađivanja s člankom 4. države članice i Komisija osiguravaju da korisnici prije nego se moraju identificirati prije pokretanja postupka imaju pristup dovoljno opsežnim, jasnim i jednostavnim objašnjenjima sljedećih elemenata postupaka, po potrebi, iz članka 2. stavka 2. točke (b):

| (a) | relevantnim koracima u postupku koje korisnik treba poduzeti, uključujući sve iznimke u skladu s člankom 6. stavkom 3. od obveze država članica da osiguraju da postupak bude u potpunosti na internetu; |
| --- | --- |

(a)

relevantnim koracima u postupku koje korisnik treba poduzeti, uključujući sve iznimke u skladu s člankom 6. stavkom 3. od obveze država članica da osiguraju da postupak bude u potpunosti na internetu;

| (b) | imenu nadležnog tijela odgovornog za postupak, uključujući njegove kontaktne podatke; |
| --- | --- |

(b)

imenu nadležnog tijela odgovornog za postupak, uključujući njegove kontaktne podatke;

| (c) | prihvatljivim sredstvima autentifikacije, identifikacije i potpisivanja za taj postupak; |
| --- | --- |

(c)

prihvatljivim sredstvima autentifikacije, identifikacije i potpisivanja za taj postupak;

| (d) | vrsti i formatu dokaza koji se dostavljaju; |
| --- | --- |

(d)

vrsti i formatu dokaza koji se dostavljaju;

| (e) | sredstvima pravne zaštite koja su općenito dostupna u slučaju spora s nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

(e)

sredstvima pravne zaštite koja su općenito dostupna u slučaju spora s nadležnim tijelima;

| (f) | primjenjivom iznosu naknada i načinima internetskog plaćanja; |
| --- | --- |

(f)

primjenjivom iznosu naknada i načinima internetskog plaćanja;

| (g) | svim rokovima koje treba poštovati korisnik ili nadležno tijelo; a ako nema rokova, prosječnom, očekivanom ili okvirnom vremenu koje je nadležnom tijelu potrebno da dovrši postupak; |
| --- | --- |

(g)

svim rokovima koje treba poštovati korisnik ili nadležno tijelo; a ako nema rokova, prosječnom, očekivanom ili okvirnom vremenu koje je nadležnom tijelu potrebno da dovrši postupak;

| (h) | svim pravilima u pogledu izostanka odgovora nadležnog tijela i pravnim posljedicama toga za korisnike, uključujući prešutno odobrenje ili administrativnu šutnju; |
| --- | --- |

(h)

svim pravilima u pogledu izostanka odgovora nadležnog tijela i pravnim posljedicama toga za korisnike, uključujući prešutno odobrenje ili administrativnu šutnju;

| (i) | svim dodatnim jezicima na kojima se postupak može provesti. |
| --- | --- |

(i)

svim dodatnim jezicima na kojima se postupak može provesti.

2.   Ako ne postoje prešutno odobrenje, šutnja administracije ili slična uređenja, nadležna tijela, kad je to relevantno, obavješćuju korisnike o svakom kašnjenju i produljenju rokova ili bilo kakvim posljedicama toga.

3.   Ako su objašnjenja iz stavka 1. već dostupna neprekograničnim korisnicima, mogu se upotrijebiti ili iznova upotrijebiti i za potrebe ove Uredbe, pod uvjetom da obuhvaćaju i situacije s prekograničnim korisnicima kad je to primjenjivo.

4.   Države članice u skladu člankom 12. osiguravaju da je objašnjenje iz stavka 1. ovog članka dostupno na službenom jeziku Unije koji općenito razumije najveći mogući broj prekograničnih korisnika.

Članak 11.

Kvaliteta informacija o uslugama podrške i rješavanja problema

1.   U svrhu usklađivanja s člankom 4. države članice i Komisija osiguravaju da korisnici prije podnošenja zahtjeva za uslugu iz članka 2. stavka 2. točke (c) imaju pristup jasnim i jednostavnim objašnjenjima koja se odnose na sljedeće elemente:

| (a) | vrstu, svrhu i očekivane rezultate ponuđene usluge; |
| --- | --- |

(a)

vrstu, svrhu i očekivane rezultate ponuđene usluge;

| (b) | kontaktne podatke za subjekte odgovorne za određenu uslugu, kao što su telefonski broj, adresa elektroničke pošte, internetski obrazac za upit ili bilo koje drugo uobičajeno sredstvo elektroničke komunikacije koje se koristi, a najviše odgovara ciljnoj publici i vrsti usluge koja se nudi; |
| --- | --- |

(b)

kontaktne podatke za subjekte odgovorne za određenu uslugu, kao što su telefonski broj, adresa elektroničke pošte, internetski obrazac za upit ili bilo koje drugo uobičajeno sredstvo elektroničke komunikacije koje se koristi, a najviše odgovara ciljnoj publici i vrsti usluge koja se nudi;

| (c) | gdje je primjenjivo, iznos naknada i način internetskog plaćanja; |
| --- | --- |

(c)

gdje je primjenjivo, iznos naknada i način internetskog plaćanja;

| (d) | sve primjenjive rokove koji se trebaju poštovati, a kad nema rokova, prosječno ili procijenjeno vrijeme potrebno za pružanje usluge; |
| --- | --- |

(d)

sve primjenjive rokove koji se trebaju poštovati, a kad nema rokova, prosječno ili procijenjeno vrijeme potrebno za pružanje usluge;

| (e) | sve dodatne jezike na kojima se može podnijeti zahtjev i komunicirati u naknadnim kontaktima. |
| --- | --- |

(e)

sve dodatne jezike na kojima se može podnijeti zahtjev i komunicirati u naknadnim kontaktima.

2.   Države članice u skladu člankom 12. osiguravaju da je objašnjenje iz stavka 1. ovog članka dostupno na službenom jeziku Unije koji općenito razumije najveći mogući broj prekograničnih korisnika.

Članak 12.

Prijevod informacija

1.   Ako država članica ne pruža informacije, objašnjenja i upute utvrđene u člancima 9., 10. i 11. te članku 13. stavku 2. točki (a) na službenom jeziku Unije koji općenito razumije najveći mogući broj prekograničnih korisnika, ta država članica zahtijeva od Komisije osiguranje prijevoda na taj jezik, u granicama raspoloživih proračunskih sredstava Unije kako je navedeno u članku 32. stavku 1. točki (c).

2.   Države članice osiguravaju da su tekstovima koji su podneseni na prijevod u skladu sa stavkom 1. ovog članka obuhvaćene barem osnovne informacije u svim područjima navedenima u Prilogu I. i da, kada su dostupna dostatna proračunska sredstva Unije, obuhvaćaju sve dodatne informacije, objašnjenja i upute kako je navedeno u člancima 9., 10. i 11. te u članku 13. stavku 2. točki (a), uzimajući u obzir najvažnije potrebe prekograničnih korisnika. Države članice osiguravaju poveznice na te prevedene informacije u repozitoriju za poveznice iz članka 19.

3.   Jezik iz stavka 1. mora biti službeni jezik Unije koji korisnici u Uniji uče u najvećoj mjeri kao strani jezik. Iznimno, ako se očekuje da će informacije, objašnjenja ili upute koje se trebaju prevesti biti uglavnom od interesa za prekogranične korisnike iz druge države članice, jezik iz stavka 1. može biti službeni jezik Unije koji prekogranični korisnici koriste kao materinji jezik.

4.   Ako država članica zatraži prijevod na službeni jezik Unije koji nije jezik koji korisnici u Uniji uče u najvećoj mjeri kao strani jezik, ona mora svoj zahtjev propisno obrazložiti. Ako Komisija utvrdi da uvjeti iz stavka 3. za odabir tog drugog jezika nisu ispunjeni, ona može odbiti zahtjev i o razlozima za to obavještava državu članicu.

ODJELJAK 2.

Zahtjevi u pogledu internetskih postupaka

Članak 13.

Prekogranični pristup internetskim postupcima

1.   Ako je neki postupak iz članka 2. stavka 2. točke (b) uspostavljen na nacionalnoj razini i ako mu neprekogranični korisnici u potpunosti mogu pristupiti i dovršiti ga preko interneta, države članice osiguravaju da mu na nediskriminirajući način pomoću istog ili drugog tehničkog rješenja mogu pristupiti i dovršiti ga i prekogranični korisnici.

2.   Države članice osiguravaju da su za postupke iz stavka 1. ovog članka ispunjeni barem sljedeći zahtjevi:

| (a) | korisnici u skladu s člankom 12. mogu pristupiti uputama za dovršenje postupka na jednom od službenih jezika Unije koji općenito razumije najveći mogući broj prekograničnih korisnika; |
| --- | --- |

(a)

korisnici u skladu s člankom 12. mogu pristupiti uputama za dovršenje postupka na jednom od službenih jezika Unije koji općenito razumije najveći mogući broj prekograničnih korisnika;

| (b) | prekogranični korisnici mogu dostaviti potrebne informacije, među ostalim kada se struktura takvih informacija razlikuje od sličnih informacija u dotičnoj državi članici; |
| --- | --- |

(b)

prekogranični korisnici mogu dostaviti potrebne informacije, među ostalim kada se struktura takvih informacija razlikuje od sličnih informacija u dotičnoj državi članici;

| (c) | prekogranični korisnici se mogu identificirati i provesti autentifikaciju, potpisati ili pečatiti dokumente elektroničkim putem, kako je predviđeno Uredbom (EU) 910/2014, u svim slučajevima u kojima to mogu i neprekogranični korisnici; |
| --- | --- |

(c)

prekogranični korisnici se mogu identificirati i provesti autentifikaciju, potpisati ili pečatiti dokumente elektroničkim putem, kako je predviđeno Uredbom (EU) 910/2014, u svim slučajevima u kojima to mogu i neprekogranični korisnici;

| (d) | prekogranični korisnici mogu u elektroničkom obliku predati dokaze o usklađenosti s primjenjivim zahtjevima te primiti rezultate postupaka u elektroničkom obliku u svim slučajevima u kojima to mogu i neprekogranični korisnici; |
| --- | --- |

(d)

prekogranični korisnici mogu u elektroničkom obliku predati dokaze o usklađenosti s primjenjivim zahtjevima te primiti rezultate postupaka u elektroničkom obliku u svim slučajevima u kojima to mogu i neprekogranični korisnici;

| (e) | ako je za dovršenje postupka potrebno plaćanje naknada, korisnici te naknade mogu platiti na internetu preko široko dostupne usluge prekograničnog plaćanja, bez diskriminiranja na temelju mjesta poslovnog nastana pružatelja usluge plaćanja, mjesta izdavanja platnog instrumenta ili lokacije računa za plaćanje u Uniji. |
| --- | --- |

(e)

ako je za dovršenje postupka potrebno plaćanje naknada, korisnici te naknade mogu platiti na internetu preko široko dostupne usluge prekograničnog plaćanja, bez diskriminiranja na temelju mjesta poslovnog nastana pružatelja usluge plaćanja, mjesta izdavanja platnog instrumenta ili lokacije računa za plaćanje u Uniji.

3.   Kad se postupkom ne zahtijeva elektronička identifikacija ili autentifikacija iz stavka 2. točke (c) i kad se nadležnim tijelima dopušta da u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom ili upravnim praksama prihvaćaju digitalizirane kopije neelektroničkih dokaza identiteta kao što su osobne iskaznice ili putovnice u slučaju neprekograničnih korisnika, ta su tijela dužna prihvaćati takve digitalizirane kopije u slučaju prekograničnih korisnika.

Članak 14.

Tehnički sustav za prekograničnu automatiziranu razmjenu dokaza i primjena načela „samo jednom”

1.   U svrhu razmjene dokaza za internetske postupke navedene u Prilogu II. ovoj Uredbi i postupke predviđene direktivama 2005/36/EZ, 2006/123/EZ, 2014/24/EU i 2014/25/EU Komisija u suradnji s državama članicama uspostavlja tehnički sustav za automatiziranu razmjenu dokaza među nadležnim tijelima u različitim državama članicama („tehnički sustav”).

2.   Kada nadležna tijela u vlastitoj državi članici zakonito izdaju u elektroničkom obliku kojim se omogućuje automatizirana razmjena dokaz koji je relevantan za internetske postupke iz stavka 1., ona takav dokaz stavljaju na raspolaganje nadležnim tijelima podnositeljima zahtjeva iz drugih država članica u elektroničkom obliku kojim se omogućuje automatizirana razmjena.

3.   Tim se tehničkim sustavom posebno:

| (a) | omogućuje obrada zahtjeva za dokaze na izričit zahtjev korisnika; |
| --- | --- |

(a)

omogućuje obrada zahtjeva za dokaze na izričit zahtjev korisnika;

| (b) | omogućuje obrada zahtjeva za dokaze kojima treba pristupiti ili se trebaju razmijeniti; |
| --- | --- |

(b)

omogućuje obrada zahtjeva za dokaze kojima treba pristupiti ili se trebaju razmijeniti;

| (c) | omogućuje prijenos dokaza među nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

(c)

omogućuje prijenos dokaza među nadležnim tijelima;

| (d) | nadležnom tijelu koje zahtijeva dokaze omogućuje njihovu obradu; |
| --- | --- |

(d)

nadležnom tijelu koje zahtijeva dokaze omogućuje njihovu obradu;

| (e) | osigurava povjerljivost i cjelovitost dokaza; |
| --- | --- |

(e)

osigurava povjerljivost i cjelovitost dokaza;

| (f) | korisniku omogućuje pretpregled dokaza koji će koristiti nadležno tijelo koje ih zahtijeva te mu omogućuje da izabere hoće li dovršiti razmjenu dokaza ili ne; |
| --- | --- |

(f)

korisniku omogućuje pretpregled dokaza koji će koristiti nadležno tijelo koje ih zahtijeva te mu omogućuje da izabere hoće li dovršiti razmjenu dokaza ili ne;

| (g) | osigurava odgovarajuća razina interoperabilnosti s drugim relevantnim sustavima; |
| --- | --- |

(g)

osigurava odgovarajuća razina interoperabilnosti s drugim relevantnim sustavima;

| (h) | osigurava visoka razina sigurnosti za prijenos i obradu dokaza; |
| --- | --- |

(h)

osigurava visoka razina sigurnosti za prijenos i obradu dokaza;

| (i) | ne obrađuju dokazi izvan okvira onog što je tehnički potrebno za razmjenu dokaza i to samo u razdoblju koje je potrebno u tu svrhu. |
| --- | --- |

(i)

ne obrađuju dokazi izvan okvira onog što je tehnički potrebno za razmjenu dokaza i to samo u razdoblju koje je potrebno u tu svrhu.

4.   Upotreba tehničkog sustava nije obvezna za korisnike i dopušta se samo na njihov izričit zahtjev, osim ako pravom Unije ili nacionalnim pravom nije predviđeno drukčije. Korisnicima se dopušta i podnošenje dokaza na način koji nije dio tehničkog sustava te izravno odgovarajućem nadležnom tijelu koje ih zahtijeva.

5.   Mogućnost pretpregleda dokaza iz stavka 3. točke (f) ovog članka ne zahtijeva se za postupke u kojima je automatizirana prekogranična razmjena podataka bez takvog pretpregleda dopuštena u skladu s mjerodavnim pravom Unije ili nacionalnim pravom. Tom mogućnošću pretpregleda dokaza ne dovodi se u pitanje obveza pružanja informacija na temelju članaka 13. i 14. Uredbe (EU) 2016/679.

6.   Države članice u postupke iz stavka 1. ugrađuju potpuno funkcionalan tehnički sustav.

7.   Na izričit, dobrovoljan, konkretan, informiran i nedvosmislen zahtjev dotičnog korisnika tijela nadležna za internetske postupke iz stavka 1. putem tehničkog sustava traže dokaze izravno od tijela nadležnih za izdavanje dokaza u drugim državama članicama. Nadležna tijela izdavatelji iz stavka 2. dostavljaju te dokaze putem istog sustava, u skladu sa stavkom 3. točkom (e).

8.   Dokazi koji se dostavljaju nadležnom tijelu koje ih zahtijeva strogo su ograničeni na ono što je zatraženo, a tijelo koje ih prima koristi ih samo u svrhe postupka za koji su dokazi razmijenjeni. Dokazi koji se razmjenjuju pomoću tehničkog sustava za potrebe nadležnog tijela koje ih zahtijeva smatraju se vjerodostojnima.

9.   Do 12. lipnja 2021. Komisija donosi provedbene akte u kojima se utvrđuju tehničke i operativne specifikacije tehničkog sustava potrebnog za provedbu ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 37. stavka 2.

10.   Stavci od 1. do 8. ne primjenjuju se na postupke uspostavljene na razini Unije za koje postoje drugi mehanizmi razmjene dokaza, osim ako je tehnički sustav potreban za provedbu ovog članka ugrađen u te postupke u skladu s pravilima akata Unije kojima su ti postupci uspostavljeni.

11.   Komisija i sve države članice odgovorne su za razvoj, dostupnost, održavanje, nadzor i praćenje svojih dijelova tehničkog sustava te za upravljanje njihovom sigurnošću.

Članak 15.

Provjera dokaza među državama članicama

Kada tehnički sustav ili drugi sustavi za razmjenu ili provjeru dokaza među državama članicama nisu dostupni ili nisu primjenjivi, ili kada korisnik nije zatražio upotrebu tehničkog sustava, nadležna tijela surađuju u okviru Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (sustav IMI), ako je to potrebno radi provjere autentičnosti dokaza koji su dostavljeni nekom od njih u cilju provođenja postupka na internetu.

ODJELJAK 3.

Zahtjevi u pogledu kvalitete usluga podrške i rješavanja problema

Članak 16.

Zahtjevi u pogledu kvalitete usluga podrške i rješavanja problema

Nadležna tijela i Komisija osiguravaju, u skladu s vlastitim nadležnostima, da usluge podrške i rješavanja problema navedene u Prilogu III. i usluge uključene u pristupnik u skladu s člankom 7. stavcima 2., 3. i 4. ispunjavaju sljedeće zahtjeve u pogledu kvalitete:

| (a) | pružaju se u razumnom roku uzimajući u obzir složenost zahtjeva; |
| --- | --- |

(a)

pružaju se u razumnom roku uzimajući u obzir složenost zahtjeva;

| (b) | ako su rokovi produženi, korisnike se unaprijed obavješćuje o razlozima te o novom danom roku; |
| --- | --- |

(b)

ako su rokovi produženi, korisnike se unaprijed obavješćuje o razlozima te o novom danom roku;

| (c) | ako je za pružanje usluge potrebno plaćanje naknada, korisnici te naknade mogu platiti na internetu preko široko dostupne usluge prekograničnog plaćanja, bez diskriminiranja na temelju mjesta poslovnog nastana pružatelja usluge plaćanja, mjesta izdavanja platnog instrumenta ili lokacije računa za plaćanje u Uniji. |
| --- | --- |

(c)

ako je za pružanje usluge potrebno plaćanje naknada, korisnici te naknade mogu platiti na internetu preko široko dostupne usluge prekograničnog plaćanja, bez diskriminiranja na temelju mjesta poslovnog nastana pružatelja usluge plaćanja, mjesta izdavanja platnog instrumenta ili lokacije računa za plaćanje u Uniji.

ODJELJAK 4.

Praćenje kvalitete

Članak 17.

Praćenje kvalitete

1.   Nacionalni koordinatori iz članka 28. i Komisija, u skladu s vlastitim nadležnostima, redovito prate u kojoj su mjeri informacije, postupci te usluge podrške i rješavanja problema koji su dostupni putem pristupnika usklađeni sa zahtjevima u pogledu kvalitete utvrđenima u člancima od 8. do 13. te u članku 16. To se praćenje provodi na temelju podataka prikupljenih u skladu s člancima 24. i 25.

2.   U slučaju pogoršanja kvalitete informacija, postupaka i usluga podrške i rješavanja problema iz stavka 1. koje pružaju nadležna tijela Komisija, ovisno o ozbiljnosti i trajanju pogoršanja kvalitete, poduzima jednu ili više od sljedećih mjera,:

| (a) | obavješćuje mjerodavnog nacionalnog koordinatora i traži korektivne mjere; |
| --- | --- |

(a)

obavješćuje mjerodavnog nacionalnog koordinatora i traži korektivne mjere;

| (b) | podnosi na raspravu u koordinacijskoj skupini za pristupnik preporučene mjere za poboljšanje usklađenosti sa zahtjevima u pogledu kvalitete; |
| --- | --- |

(b)

podnosi na raspravu u koordinacijskoj skupini za pristupnik preporučene mjere za poboljšanje usklađenosti sa zahtjevima u pogledu kvalitete;

| (c) | šalje dopis s preporukama dotičnoj državi članici; |
| --- | --- |

(c)

šalje dopis s preporukama dotičnoj državi članici;

| (d) | privremeno isključuje informacije, postupke ili usluge podrške i rješavanja problema s pristupnika. |
| --- | --- |

(d)

privremeno isključuje informacije, postupke ili usluge podrške i rješavanja problema s pristupnika.

3.   Ako usluge podrške i rješavanja problema na koje postoje poveznice u skladu s člankom 7. stavkom 3. trajno ne ispunjavaju zahtjeve utvrđene u člancima 11. i 16., ili prema podatcima prikupljenima u skladu s člancima 24. i 25. više ne zadovoljavaju potrebe korisnika, Komisija ih može, nakon savjetovanja s relevantnim nacionalnim koordinatorom i, prema potrebi, s koordinacijskom skupinom za pristupnik, isključiti s pristupnika.

POGLAVLJE IV.

TEHNIČKA RJEŠENJA

Članak 18.

Zajedničko korisničko sučelje

1.   Komisija, u bliskoj suradnji s državama članicama, osigurava zajedničko korisničko sučelje integrirano u portal Vaša Europa kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje pristupnika.

2.   Zajedničko korisničko sučelje omogućuje pristup informacijama, postupcima i uslugama podrške i rješavanja problema s pomoću poveznica na relevantna internetska mjesta ili internetske stranice na razini Unije ili država članica, koje se nalaze u repozitoriju za poveznice navedenom u članku 19.

3.   Države članice i Komisija, djelujući u skladu sa svojim odgovarajućim ulogama i odgovornostima, kao što je navedeno u članku 4., osiguravaju organizaciju i označivanje informacija o pravilima i obvezama, postupcima te uslugama podrške i rješavanja problema na način koji olakšava njihovo pronalaženje na zajedničkom korisničkom sučelju.

4.   Komisija osigurava usklađenost zajedničkog korisničkog sučelja sa sljedećim zahtjevima u pogledu kvalitete:

| (a) | jednostavno je za korištenje |
| --- | --- |

(a)

jednostavno je za korištenje

| (b) | dostupno je na internetu preko različitih elektroničkih uređaja |
| --- | --- |

(b)

dostupno je na internetu preko različitih elektroničkih uređaja

| (c) | razvijeno je i optimizirano za različite internetske preglednike |
| --- | --- |

(c)

razvijeno je i optimizirano za različite internetske preglednike

| (d) | zadovoljava sljedeće zahtjeve u pogledu pristupa: mogućnost percepcije, operabilnost, razumljivost i stabilnost. |
| --- | --- |

(d)

zadovoljava sljedeće zahtjeve u pogledu pristupa: mogućnost percepcije, operabilnost, razumljivost i stabilnost.

5.   Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu interoperabilnosti kako bi se olakšalo pronalaženje informacija o pravilima i obvezama, postupcima te uslugama podrške i rješavanja problema preko zajedničkog korisničkog sučelja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 37. stavka 2.

Članak 19.

Repozitorij za poveznice

1.   Komisija, u bliskoj suradnji s državama članicama, uspostavlja i održava elektronički repozitorij za poveznice na informacije, postupke i usluge podrške i rješavanja problema navedene u članku 2. stavku 2., što omogućuje povezivanje tih usluga i zajedničkog korisničkog sučelja.

2.   Komisija u repozitoriju za poveznice osigurava poveznice na informacije, postupke i usluge podrške i rješavanja problema dostupne na internetskim stranicama kojima se upravlja na razini Unije te održava te poveznice točnima i ažuriranima.

3.   Nacionalni koordinatori u repozitoriju za poveznice pružaju poveznice na informacije, postupke i usluge podrške i rješavanja problema dostupne na internetskim stranicama kojima upravljaju nadležna tijela ili privatna ili poluprivatna tijela kao što je navedeno u članku 7. stavku 3. te održavaju te poveznice točnima i ažuriranima.

4.   Ako je to tehnički moguće, osiguravanje poveznica iz stavka 3. može se obaviti automatski između relevantnih sustava država članica i repozitorija za poveznice.

5.   Komisija osigurava javnu dostupnost informacija uvrštenih u repozitorij za poveznice u otvorenom i strojno čitljivom formatu.

6.   Komisija i nacionalni koordinatori osiguravaju da poveznice na informacije, postupke i usluge podrške i rješavanja problema koji se nude putem pristupnika ne sadržavaju nepotrebna djelomična ili potpuna udvostručenja i preklapanja koja bi mogla zbuniti korisnike.

7.   Ako je drugim odredbama prava Unije predviđena obveza stavljanja informacija na raspolaganje iz članka 4., Komisija i nacionalni koordinatori mogu osigurati poveznice na te informacije kako bi poštovali zahtjeve tog članka.

Članak 20.

Jedinstveni pretraživač usluga podrške

1.   Kako bi se pospješio pristup uslugama podrške i rješavanja problema navedenim u Prilogu III. ili u članku 7. stavcima 2. i 3., nadležna tijela i Komisija osiguravaju pristup korisnika tim uslugama s pomoću jedinstvenog pretraživača usluga podrške i rješavanja problema („jedinstveni pretraživač usluga podrške”) dostupnog preko pristupnika.

2.   Komisija razvija jedinstveni pretraživač usluga podrške i rješavanja problema i upravlja njime te odlučuje o potrebnoj strukturi i obliku za opise i podatke za kontakt u vezi s tim uslugama kako bi se omogućilo pravilno funkcioniranje pretraživača.

3.   Nacionalni koordinatori Komisiji dostavljaju opise i podatke za kontakt kao što je navedeno u stavku 2.

Članak 21.

Odgovornost za IKT aplikacije za podršku pristupniku

1.   Komisija je odgovorna za razvoj, dostupnost, nadzor, ažuriranje, održavanje, sigurnost i udomljavanje sljedećih IKT aplikacija i internetskih stranica:

| (a) | portala Vaša Europa iz članka 2. stavka 1.; |
| --- | --- |

(a)

portala Vaša Europa iz članka 2. stavka 1.;

| (b) | zajedničkog korisničkog sučelja navedenog u članku 18. stavku 1., uključujući tražilicu ili neki drugi IKT alat koji omogućuje pretraživanje mrežnih informacija i usluga; |
| --- | --- |

(b)

zajedničkog korisničkog sučelja navedenog u članku 18. stavku 1., uključujući tražilicu ili neki drugi IKT alat koji omogućuje pretraživanje mrežnih informacija i usluga;

| (c) | repozitorija za poveznice navedenog u članku 19. stavku 1.; |
| --- | --- |

(c)

repozitorija za poveznice navedenog u članku 19. stavku 1.;

| (d) | jedinstvenog pretraživača usluga podrške navedenog u članku 20. stavku 1.; |
| --- | --- |

(d)

jedinstvenog pretraživača usluga podrške navedenog u članku 20. stavku 1.;

| (e) | korisničkih alata za pružanje povratnih informacija navedenih u članku 25. stavku 1. i članku 26. stavku 1. točki (a). |
| --- | --- |

(e)

korisničkih alata za pružanje povratnih informacija navedenih u članku 25. stavku 1. i članku 26. stavku 1. točki (a).

Komisija u bliskoj suradnji s državama članicama razvija IKT aplikacije.

2.   Države članice odgovorne su za razvoj, dostupnost, nadzor, ažuriranje, održavanje i sigurnost IKT aplikacija povezanih s nacionalnim internetskim mjestima i internetskim stranicama kojima upravljaju i koje su povezane sa zajedničkim korisničkim sučeljem.

POGLAVLJE V.

PROMOCIJA

Članak 22.

Naziv, logotip i oznaka kvalitete

1.   Ime pod kojim pristupnik u javnosti treba biti poznat i pod kojim ga treba promovirati jest „Your Europe”.

Komisija u bliskoj suradnji s koordinacijskom skupinom za pristupnik najkasnije do 12. lipnja 2019. odlučuje o logotipu pristupnika pod kojim on treba biti poznat i pod kojim ga treba promovirati u javnosti.

Logotip pristupnika i poveznica na pristupnik moraju biti vidljivi i dostupni na relevantnim internetskim mjestima na razini Unije i na nacionalnoj razini povezanima s pristupnikom.

2.   Kako bi se dokazalo da su u skladu sa zahtjevima u pogledu kvalitete iz članaka od 9., 10. i 11., naziv i logotip pristupnika ujedno su i oznaka kvalitete. Logotip pristupnika, međutim, kao oznaku kvalitete mogu koristiti samo internetske stranice i internetska mjesta koja su uvrštena u repozitorij za poveznice naveden u članku 19.

Članak 23.

Promocija

1.   Države članice i Komisija promiču svijest o pristupniku i njegovu uporabu među građanima i poduzećima te osiguravaju da pristupnik i njegove informacije, postupci i usluge podrške i rješavanja problema budu vidljivi javnosti i da ih se može lako pronaći putem tražilica dostupnih javnosti.

2.   Države članice i Komisija koordiniraju svoje promotivne aktivnosti navedene u stavku 1. u okviru kojih upućuju na pristupnik te se u takvim aktivnostima, prema potrebi, koriste njegovim logotipom zajedno s drugim imenima robnih marki.

3.   Države članice i Komisija osiguravaju mogućnost jednostavnog pronalaženja pristupnika preko povezanih internetskih mjesta za koje su odgovorne te postojanje jasnih poveznica na zajedničko korisničko sučelje na svim relevantnim internetskim mjestima na razini Unije i na nacionalnim razinama.

4.   Nacionalni koordinatori promiču pristupnik nadležnim nacionalnim tijelima.

POGLAVLJE VI.

PRIKUPLJANJE POVRATNIH INFORMACIJA KORISNIKA I STATISTIČKIH PODATAKA

Članak 24.

Statistički podatci o korisnicima

1.   Nadležna tijela i Komisija osiguravaju prikupljanje statističkih podataka o posjetima korisnika pristupniku i internetskim stranicama na koje postoje poveznice na pristupniku uz jamstvo anonimnosti korisnika te u cilju poboljšanja funkcionalnosti pristupnika.

2.   Nadležna tijela, pružatelji usluga podrške ili rješavanja problema iz članka 7. stavka 3. i Komisija prikupljaju i razmjenjuju agregirane brojčane podatke, podatke o podrijetlu i predmetu zahtjeva za usluge podrške i rješavanja problema i vremenu odgovora na njih.

3.   Statistički podatci prikupljeni u skladu sa stavcima 1. i 2. u vezi s informacijama, postupcima i uslugama podrške i rješavanja problema za koje poveznice na pristupniku uključuju sljedeće kategorije podataka:

| (a) | podatke o broju, podrijetlu i vrsti korisnika pristupnika; |
| --- | --- |

(a)

podatke o broju, podrijetlu i vrsti korisnika pristupnika;

| (b) | podatke o korisničkim postavkama i korisničkim kretanjima; |
| --- | --- |

(b)

podatke o korisničkim postavkama i korisničkim kretanjima;

| (c) | podatke o upotrebljivosti, mogućnosti jednostavnog pronalaženja i kvaliteti informacija, postupaka i usluga podrške i rješavanja problema. |
| --- | --- |

(c)

podatke o upotrebljivosti, mogućnosti jednostavnog pronalaženja i kvaliteti informacija, postupaka i usluga podrške i rješavanja problema.

Ti podatci moraju biti javno dostupni u otvorenom, uobičajeno korištenom i strojno čitljivom formatu.

4.   Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuje metoda prikupljanja i razmjene statističkih podataka o korisnicima iz stavaka 1., 2. i 3. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 37. stavka 2.

Članak 25.

Povratne informacije korisnika o uslugama pristupnika

1.   Kako bi prikupila izravne informacije od korisnika o njihovu zadovoljstvu uslugama u okviru pristupnika i informacijama koje su na njemu dostupne, Komisija im putem pristupnika omogućuje alat za slanje povratnih informacija koji je prilagođen korisnicima, a pruža mogućnost anonimnih komentara, neposredno nakon uporabe usluga navedenih u članku 2. stavku 2, o kvaliteti i dostupnosti zajedničkog korisničkog sučelja te usluga koje se pružaju putem pristupnika i informacija koje su na njemu dostupne.

2.   Nadležna tijela i Komisija korisnicima omogućuju pristup alatu iz stavka 1. na svim internetskim stranicama u okviru pristupnika.

3.   Komisija, nadležna tijela i nacionalni koordinatori imaju izravan pristup povratnim informacijama korisnika prikupljenima s pomoću alata iz stavka 1. kako bi mogli otkloniti eventualne probleme.

4.   Nadležna tijela nisu obvezna na svojim internetskim stranicama koje su dio pristupnika korisnicima omogućiti pristup alatu za povratne informacije korisnika iz stavka 1. ako je drugi alat za povratne informacije korisnika sa funkcionalnostima koje su slične alatu za povratne informacije korisnika iz stavka 1. već dostupan na njihovim internetskim stranicama radi nadzora kvalitete usluga. Nadležna tijela prikupljaju povratne informacije korisnika primljene putem vlastitog alata za povratne informacije korisnika i razmjenjuju ih s Komisijom i nacionalnim koordinatorima drugih država članica.

5.   Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju pravila za prikupljanje i razmjenu povratnih informacija korisnika. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 37. stavka 2.

Članak 26.

Izvješćivanje o funkcioniranju unutarnjeg tržišta

1.   Komisija:

| (a) | korisnicima pristupnika osigurava alat koji je prilagođen korisnicima kako bi anonimno mogli prijaviti prepreke na koje nailaze pri ostvarivanju svojih prava na unutarnjem tržištu i dati povratne informacije; |
| --- | --- |

(a)

korisnicima pristupnika osigurava alat koji je prilagođen korisnicima kako bi anonimno mogli prijaviti prepreke na koje nailaze pri ostvarivanju svojih prava na unutarnjem tržištu i dati povratne informacije;

| (b) | prikuplja agregirane informacije od usluga podrške i rješavanja problema koje su dijelom pristupnika o predmetu zahtjeva i odgovorima. |
| --- | --- |

(b)

prikuplja agregirane informacije od usluga podrške i rješavanja problema koje su dijelom pristupnika o predmetu zahtjeva i odgovorima.

2.   Komisija, nadležna tijela i nacionalni koordinatori imaju izravan pristup povratnim informacijama prikupljenima u skladu sa stavkom 1. točkom (a).

3.   Države članice i Komisija analiziraju i istražuju probleme na koje su naišli korisnici u skladu s ovim člankom i rješavaju ih na primjeren način kad god je to moguće.

Članak 27.

Sažeti internetski pregled

Komisija objavljuje anoniman sažeti internetski pregled problema utvrđenih na temelju informacija prikupljenih u skladu s člankom 26. stavkom 1., statističkih podataka o glavnim korisnicima iz članka 24. i povratnih informacija glavnih korisnika iz članka 25.

POGLAVLJE VII.

UPRAVLJANJE PRISTUPNIKOM

Članak 28.

Nacionalni koordinatori

1.   Svaka država članica imenuje nacionalnog koordinatora. Uza svoje obveze u skladu s člancima 7., 17., 19., 20., 23. i 25. nacionalni koordinatori:

| (a) | djeluju kao kontaktne točke u okviru svoje uprave za sva pitanja u vezi s pristupnikom; |
| --- | --- |

(a)

djeluju kao kontaktne točke u okviru svoje uprave za sva pitanja u vezi s pristupnikom;

| (b) | promiču jedinstvenu primjenu članaka od 9. do 16. svojih nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

(b)

promiču jedinstvenu primjenu članaka od 9. do 16. svojih nadležnim tijelima;

| (c) | osiguravaju pravilnu provedbu preporuka navedenih u članku 17. stavku 2. točki (c). |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju pravilnu provedbu preporuka navedenih u članku 17. stavku 2. točki (c).

2.   Osim toga, svaka država članica može, u skladu sa svojom unutarnjom upravnom strukturom, imenovati jednog ili više koordinatora za izvršavanje zadaća navedenih u stavku 1. Jedan nacionalni koordinator po državi članici odgovoran je za kontakte s Komisijom za sva pitanja koja se odnose na pristupnik.

3.   Svaka država članica obavješćuje druge države članice i Komisiju o imenu i podatcima za kontakt svojeg nacionalnog koordinatora.

Članak 29.

Koordinacijska skupina

Osniva se koordinacijska skupina („koordinacijska skupina za pristupnik”). Sastavljena je od jednog nacionalnog koordinatora za svaku državu članicu, a predsjeda joj predstavnik Komisije. Skupina donosi svoj poslovnik. Komisija osigurava tajništvo.

Članak 30.

Zadaće koordinacijske skupine za pristupnik

1.   Koordinacijska skupina za pristupnik podupire provedbu ove Uredbe. Posebno:

| (a) | pospješuje razmjenu i redovito ažuriranje najboljih praksi; |
| --- | --- |

(a)

pospješuje razmjenu i redovito ažuriranje najboljih praksi;

| (b) | potiče primjenu i drugih postupaka koji se u cijelosti obavljaju na internetu, a ne samo onih navedenih u Prilogu II. ovoj Uredbi, kao i internetskih načina autentifikacije, identifikacije i potpisivanja, osobito onih predviđenih Uredbom (EU) br. 910/2014; |
| --- | --- |

(b)

potiče primjenu i drugih postupaka koji se u cijelosti obavljaju na internetu, a ne samo onih navedenih u Prilogu II. ovoj Uredbi, kao i internetskih načina autentifikacije, identifikacije i potpisivanja, osobito onih predviđenih Uredbom (EU) br. 910/2014;

| (c) | raspravlja o načinima na koje se prikazivanje informacija može poboljšati i učiniti prilagođenim korisnicima unutar područja navedenih u Prilogu I., osobito na temelju podataka prikupljenih u skladu s člancima 24. i 25.; |
| --- | --- |

(c)

raspravlja o načinima na koje se prikazivanje informacija može poboljšati i učiniti prilagođenim korisnicima unutar područja navedenih u Prilogu I., osobito na temelju podataka prikupljenih u skladu s člancima 24. i 25.;

| (d) | pomaže Komisiji u razvoju zajedničkih IKT rješenja za podršku pristupniku; |
| --- | --- |

(d)

pomaže Komisiji u razvoju zajedničkih IKT rješenja za podršku pristupniku;

| (e) | raspravlja o nacrtu godišnjeg programa rada; |
| --- | --- |

(e)

raspravlja o nacrtu godišnjeg programa rada;

| (f) | pomaže Komisiji u nadzoru provedbe godišnjeg programa rada; |
| --- | --- |

(f)

pomaže Komisiji u nadzoru provedbe godišnjeg programa rada;

| (g) | raspravlja o dodatnim informacijama koje se pružaju u skladu s člankom 5. kako bi se druge države članice potaknulo da pružaju slične informacije, ako je to relevantno za korisnike; |
| --- | --- |

(g)

raspravlja o dodatnim informacijama koje se pružaju u skladu s člankom 5. kako bi se druge države članice potaknulo da pružaju slične informacije, ako je to relevantno za korisnike;

| (h) | pomaže Komisiji u nadzoru poštovanja zahtjeva navedenih u člancima od 8. do 16., u skladu s člankom 17.; |
| --- | --- |

(h)

pomaže Komisiji u nadzoru poštovanja zahtjeva navedenih u člancima od 8. do 16., u skladu s člankom 17.;

| (i) | obavješćuje o provedbi članka 6. stavka 1.; |
| --- | --- |

(i)

obavješćuje o provedbi članka 6. stavka 1.;

| (j) | raspravlja o aktivnostima i preporučuje ih nadležnim tijelima i Komisiji kako bi se izbjeglo ili otklonilo nepotrebno udvostručenje usluga dostupnih putem pristupnika; |
| --- | --- |

(j)

raspravlja o aktivnostima i preporučuje ih nadležnim tijelima i Komisiji kako bi se izbjeglo ili otklonilo nepotrebno udvostručenje usluga dostupnih putem pristupnika;

| (k) | daje mišljenja o postupcima ili mjerama kako bi se učinkovito otklonili bilo kakvi problemi u vezi s kvalitetom usluga koje navedu korisnici ili kako bi se odgovorilo na prijedloge poboljšanja usluga; |
| --- | --- |

(k)

daje mišljenja o postupcima ili mjerama kako bi se učinkovito otklonili bilo kakvi problemi u vezi s kvalitetom usluga koje navedu korisnici ili kako bi se odgovorilo na prijedloge poboljšanja usluga;

| (l) | raspravlja o primjeni načela integrirane sigurnosti i integrirane privatnosti u kontekstu ove Uredbe; |
| --- | --- |

(l)

raspravlja o primjeni načela integrirane sigurnosti i integrirane privatnosti u kontekstu ove Uredbe;

| (m) | raspravlja o problemima u vezi s prikupljanjem povratnih informacija korisnika i statističkih podataka o korisnicima iz članaka 24. i 25. u cilju stalnog poboljšanja usluga koje se pružaju na razini Unije i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(m)

raspravlja o problemima u vezi s prikupljanjem povratnih informacija korisnika i statističkih podataka o korisnicima iz članaka 24. i 25. u cilju stalnog poboljšanja usluga koje se pružaju na razini Unije i na nacionalnoj razini;

| (n) | raspravlja o pitanjima u vezi sa zahtjevima u pogledu kvalitete usluga koje se nude putem pristupnika; |
| --- | --- |

(n)

raspravlja o pitanjima u vezi sa zahtjevima u pogledu kvalitete usluga koje se nude putem pristupnika;

| (o) | razmjenjuje najbolje prakse i pomaže Komisiji u organizaciji, strukturiranju i prikazivanju usluga navedenih u članku 2. stavku 2. kako bi se omogućilo dobro funkcioniranje zajedničkog korisničkog sučelja; |
| --- | --- |

(o)

razmjenjuje najbolje prakse i pomaže Komisiji u organizaciji, strukturiranju i prikazivanju usluga navedenih u članku 2. stavku 2. kako bi se omogućilo dobro funkcioniranje zajedničkog korisničkog sučelja;

| (p) | pospješuje razvoj i provedbu koordinirane promocije; |
| --- | --- |

(p)

pospješuje razvoj i provedbu koordinirane promocije;

| (q) | surađuje s upravljačkim tijelima ili mrežama službi za informiranje, te uslugama podrške ili rješavanja problema; |
| --- | --- |

(q)

surađuje s upravljačkim tijelima ili mrežama službi za informiranje, te uslugama podrške ili rješavanja problema;

| (r) | daje smjernice o dodatnom službenom jeziku ili jezicima Unije kojima će se služiti nadležna tijela u skladu s člankom 9. stavkom 2., člankom 10. stavkom 4., člankom 11. stavkom 2. i člankom 13. stavkom 2. točkom (a). |
| --- | --- |

(r)

daje smjernice o dodatnom službenom jeziku ili jezicima Unije kojima će se služiti nadležna tijela u skladu s člankom 9. stavkom 2., člankom 10. stavkom 4., člankom 11. stavkom 2. i člankom 13. stavkom 2. točkom (a).

2.   Komisija se može savjetovati s koordinacijskom skupinom za pristupnik o bilo kojem pitanju u vezi s primjenom ove Uredbe.

Članak 31.

Godišnji program rada

1.   Komisija donosi godišnji program rada u kojem posebno navodi:

| (a) | aktivnosti za poboljšanje prikaza specifičnih informacija iz područja navedenih u Prilogu I. i aktivnosti za lakšu pravodobnu provedbu obveza nadležnih tijela na svim razinama, uključujući i lokalnu razinu, da pružaju informacije; |
| --- | --- |

(a)

aktivnosti za poboljšanje prikaza specifičnih informacija iz područja navedenih u Prilogu I. i aktivnosti za lakšu pravodobnu provedbu obveza nadležnih tijela na svim razinama, uključujući i lokalnu razinu, da pružaju informacije;

| (b) | aktivnosti za olakšavanje usklađenosti s člancima 6. i 13.; |
| --- | --- |

(b)

aktivnosti za olakšavanje usklađenosti s člancima 6. i 13.;

| (c) | aktivnosti potrebne za osiguranje dosljednog poštovanja zahtjeva navedenih u člancima od 9. do 12.; |
| --- | --- |

(c)

aktivnosti potrebne za osiguranje dosljednog poštovanja zahtjeva navedenih u člancima od 9. do 12.;

| (d) | aktivnosti povezane s promocijom pristupnika u skladu s člankom 23. |
| --- | --- |

(d)

aktivnosti povezane s promocijom pristupnika u skladu s člankom 23.

2.   Komisija pri pripremi nacrta godišnjeg programa rada uzima u obzir statističke podatke o korisnicima i povratne informacije korisnika prikupljene u skladu s člancima 24. i 25. te sve preporuke koje su dale države članice. Komisija prije donošenja predaje nacrt godišnjeg programa rada koordinacijskoj skupini za pristupnik radi rasprave.

POGLAVLJE VIII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 32.

Troškovi

1.   Iz općeg proračuna Europske unije pokrivaju se troškovi za sljedeće aktivnosti:

| (a) | razvoj i održavanje IKT alata kojima se podupire provedba ove Uredbe na razini Unije; |
| --- | --- |

(a)

razvoj i održavanje IKT alata kojima se podupire provedba ove Uredbe na razini Unije;

| (b) | promocija pristupnika na razini Unije; |
| --- | --- |

(b)

promocija pristupnika na razini Unije;

| (c) | prijevod informacija, objašnjenja i uputa u skladu s člankom 12. u količini koja ne prelazi maksimalnu godišnju količinu po državi članici, ne dovodeći u pitanje moguću preraspodjelu, ovisno o potrebi, kako bi se osigurala potpuna iskorištenost raspoloživog proračuna. |
| --- | --- |

(c)

prijevod informacija, objašnjenja i uputa u skladu s člankom 12. u količini koja ne prelazi maksimalnu godišnju količinu po državi članici, ne dovodeći u pitanje moguću preraspodjelu, ovisno o potrebi, kako bi se osigurala potpuna iskorištenost raspoloživog proračuna.

2.   Troškove povezane s nacionalnim internetskim portalima, informacijskim platformama, uslugama podrške i postupcima utvrđenima na razini države članice snose države članice iz svojih proračuna, osim ako se zakonodavstvom Unije ne uredi drukčije rješenje.

Članak 33.

Zaštita osobnih podataka

Obrada osobnih podataka u okviru ove Uredbe koju vrše nadležna tijela mora biti u skladu s Uredbom (EU) 2016/679. Obrada osobnih podataka koju vrši Komisija u okviru ove Uredbe mora biti u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725.

Članak 34.

Suradnja s drugim mrežama za informiranje i podršku

1.   Nakon savjetovanja s državama članicama Komisija odlučuje za koja će postojeća neformalna rješenja za upravljanje bilo kojom od usluga podrške ili rješavanja problema navedenih u Prilogu III. ili bilo kojim od informacijskih područja obuhvaćenih Prilogom I. biti odgovorna koordinacijska skupina za pristupnik.

2.   Ako su usluge i mreže za informiranje i podršku stvorene pravno obvezujućim aktom Unije za bilo koje od informacijskih područja obuhvaćenih Prilogom I., Komisija koordinira rad koordinacijske skupine za pristupnik i upravljačkih tijela takvih usluga ili mreža kako bi se ostvarile sinergije i izbjeglo udvostručavanje.

Članak 35.

Informacijski sustav unutarnjeg tržišta

1.   Informacijski sustav unutarnjeg tržišta (sustav IMI) uspostavljen Uredbom (EU) br. 1024/2012 upotrebljava se u svrhu članka 6. stavka 4 i članka 15. te u skladu s njima.

2.   Komisija može odlučiti da će upotrebljavati sustav IMI kao repozitorij za poveznice iz članka 19. stavka 1.

Članak 36.

Izvješćivanje i preispitivanje

Najkasnije do 12. prosinca 2022. i svake dvije godine nakon toga Komisija preispituje primjenu ove Uredbe i Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o ocjeni funkcioniranja pristupnika i o funkcioniranju unutarnjeg tržišta na temelju statističkih podataka i povratnih informacija prikupljenih u skladu s člancima 24., 25. i 26. Preispitivanjem se, posebice, ocjenjuje područje primjene članka 14. uzimajući u obzir tehnološka, tržišna i pravna kretanja u vezi s razmjenom dokaza između nadležnih tijela.

Članak 37.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 38.

Izmjena Uredbe (EU) br. 1024/2012

Uredba (EU) br. 1024/2012 mijenja se kako slijedi:

| 1. | članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 1.
  Predmet
  Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za uporabu informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (sustav IMI) u svrhu administrativne suradnje među sudionicima sustava IMI, uključujući obradu osobnih podataka.”; |
| --- | --- |

1.

članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za uporabu informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (sustav IMI) u svrhu administrativne suradnje među sudionicima sustava IMI, uključujući obradu osobnih podataka.”;

| 2. | u članku 3. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Sustav IMI upotrebljava se za razmjenu informacija, uključujući osobne podatke, među sudionicima sustava IMI i obradu tih informacija u bilo koju od navedenih svrha:






  (a) | administrativna suradnja koja se traži u skladu s aktima navedenima u Prilogu; |
| --- | --- | --- |

2.

u članku 3. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Sustav IMI upotrebljava se za razmjenu informacija, uključujući osobne podatke, među sudionicima sustava IMI i obradu tih informacija u bilo koju od navedenih svrha:

(a)

administrativna suradnja koja se traži u skladu s aktima navedenima u Prilogu;

| (b) | administrativna suradnja koja podliježe pilot-projektu provedenom u skladu s člankom 4.”; |
| --- | --- |

(b)

administrativna suradnja koja podliježe pilot-projektu provedenom u skladu s člankom 4.”;

| 3. | u članku 5. drugi stavak mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | „sustav IMI” znači elektronički alat koji pruža Komisija kako bi se olakšala administrativna suradnja među sudionicima sustava IMI;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

u članku 5. drugi stavak mijenja se kako slijedi:

(a)

točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

„sustav IMI” znači elektronički alat koji pruža Komisija kako bi se olakšala administrativna suradnja među sudionicima sustava IMI;”;

| (b) | točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | „administrativna suradnja” znači suradnja između sudionika sustava IMI u razmjeni i obradi informacija radi bolje primjene prava Unije.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

„administrativna suradnja” znači suradnja između sudionika sustava IMI u razmjeni i obradi informacija radi bolje primjene prava Unije.”;

| (c) | točka (g) zamjenjuje se sljedećim:






  „(g) | „sudionici sustava IMI” znači nadležna tijela, koordinatori sustava IMI, Komisija te tijela, uredi i agencije Unije;”; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (g) zamjenjuje se sljedećim:

„(g)

„sudionici sustava IMI” znači nadležna tijela, koordinatori sustava IMI, Komisija te tijela, uredi i agencije Unije;”;

| 4. | u članku 8. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:






  „(f) | osiguravanje koordinacije s tijelima, uredima i agencijama Unije i dodjeljivanje tim tijelima, uredima i agencijama pristupa sustavu IMI”; |
| --- | --- | --- |

4.

u članku 8. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:

„(f)

osiguravanje koordinacije s tijelima, uredima i agencijama Unije i dodjeljivanje tim tijelima, uredima i agencijama pristupa sustavu IMI”;

| 5. | u članku 9. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Države članice, Komisija i tijela, uredi i agencije Unije uspostavljaju primjerene mjere kako bi osigurali da se korisnicima sustava IMI omogući pristup osobnim podacima koji se obrađuju u sustavu IMI samo u mjeri u kojoj je to nužno te unutar područja unutarnjeg tržišta za koje ili koja su im dodijeljena prava pristupa u skladu sa stavkom 3.”; |
| --- | --- |

5.

u članku 9. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Države članice, Komisija i tijela, uredi i agencije Unije uspostavljaju primjerene mjere kako bi osigurali da se korisnicima sustava IMI omogući pristup osobnim podacima koji se obrađuju u sustavu IMI samo u mjeri u kojoj je to nužno te unutar područja unutarnjeg tržišta za koje ili koja su im dodijeljena prava pristupa u skladu sa stavkom 3.”;

| 6. | članak 21. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Europski nadzornik za zaštitu podataka odgovoran je za nadzor i osiguravanje primjene ove Uredbe kada Komisija ili tijela, uredi i agencije Unije kao sudionici sustava IMI obrađuju osobne podatke. Pritom se primjenjuju dužnosti i ovlasti iz članaka 57. i 58. Uredbe (EU) 2018/1725 (*1).”


  (*1)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).”;" |
| --- | --- | --- |

6.

članak 21. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Europski nadzornik za zaštitu podataka odgovoran je za nadzor i osiguravanje primjene ove Uredbe kada Komisija ili tijela, uredi i agencije Unije kao sudionici sustava IMI obrađuju osobne podatke. Pritom se primjenjuju dužnosti i ovlasti iz članaka 57. i 58. Uredbe (EU) 2018/1725 (*1).”

(*1)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).”;"

*1

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Nacionalna nadzorna tijela i europski nadzornik za zaštitu podataka, djelujući prema svojim odgovarajućim nadležnostima, međusobno surađuju kako bi osigurali koordinirani nadzor sustava IMI i njegovu uporabu među sudionicima sustava IMI u skladu s člankom 62. Uredbe (EU) 2018/1725.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Nacionalna nadzorna tijela i europski nadzornik za zaštitu podataka, djelujući prema svojim odgovarajućim nadležnostima, međusobno surađuju kako bi osigurali koordinirani nadzor sustava IMI i njegovu uporabu među sudionicima sustava IMI u skladu s člankom 62. Uredbe (EU) 2018/1725.”;

| (c) | stavak 4. briše se; |
| --- | --- |

(c)

stavak 4. briše se;

| 7. | u članku 29. stavak 1. briše se. |
| --- | --- |

7.

u članku 29. stavak 1. briše se.

| 8. | u Prilogu se dodaju sljedeće točke:






  „11. | Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (*2): članak 56., članci od 60. do 66. i članak 70. stavak 1. |
| --- | --- | --- |

8.

u Prilogu se dodaju sljedeće točke:

„11.

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (*2

| 12. | Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. listopada 2018. o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (*3): članak 6. stavak 4., članci 15. i 19. |
| --- | --- |

12.

Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. listopada 2018. o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (*3

(*2)  
  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.
  "

*2

(*3)  
  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.
  ”."

*3

Članak 39.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Članak 2., članak 4., članci od 7. do 12., članak 16., članak 17., članak 18. stavci od 1. do 4., članak 19., članak 20., članak 24. stavci 1., 2. i 3., članak 25. stavci od 1. do 4. i članci 26. i 27. primjenjuju se od 12. prosinca 2020.

Članak 6., članak 13., članak 14. stavci od 1. do 8. te stavak 10. i članak 15. primjenjuju se od 12. prosinca 2023.

Ne dovodeći u pitanje datum primjene članaka 2., 9., 10. i 11., lokalna tijela stavljaju na raspolaganje informacije, objašnjenja i upute iz tih članaka najkasnije do 12. prosinca 2022.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 2. listopada 2018.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednica

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  
  SL C 81, 2.3.2018., str. 88.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 27. rujna 2018.

2

(3)  Direktiva 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (SL L 376, 27.12.2006., str. 36.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 764/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju postupaka koji se odnose na primjenu određenih nacionalnih tehničkih propisa na proizvode koji se zakonito stavljaju na tržište u drugoj državi članici i o stavljanju izvan snage Odluke br. 3052/95/EZ (SL L 218, 13.8.2008., str. 21.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o utvrđivanju usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/106/EEZ (SL L 88, 4.4.2011., str. 5.).

5

(6)  Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).

6

(7)  Preporuka Komisije 2013/461/EU od 17. rujna 2013. o načelima rada SOLVIT-a (SL L 249, 19.9.2013., str. 10.).

7

(8)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

8

(9)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

9

(10)  Uredba (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013 (SL L 107, 22.4.2016., str. 1.).

10

(11)  Odluka Vijeća 2001/470/EZ od 28. svibnja 2001. o uspostavi Europske pravosudne mreže u građanskim i trgovačkim stvarima (SL L 174, 27.6.2001., str. 25.).

11

(12)  Direktiva 2014/67/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o provedbi Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga i izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (SL L 159, 28.5.2014., str. 11.).

12

(13)  Uredba (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (SL L 257, 28.8.2014., str. 73.).

13

(14)  Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (SL L 166, 30.4.2004., str. 1.).

14

(15)  Uredba (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (SL L 284, 30.10.2009., str. 1.).

15

(16)  Direktiva (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (SL L 327, 2.12.2016., str. 1.).

16

(17)  Odluka Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (SL L 23, 27.1.2010., str. 35.).

17

(18)  Uredba (EZ) br. 260/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o utvrđivanju tehničkih i poslovnih zahtjeva za kreditne transfere i izravna terećenja u eurima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 924/2009 (SL L 94, 30.3.2012., str. 22.).

18

(19)  Uredba (EU) br. 1024/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2008/49/EZ („Uredba IMI”) (SL L 316, 14.11.2012., str. 1.).

19

(20)  Uredba (EU) 2016/1191 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o promicanju slobodnog kretanja građana pojednostavnjenjem zahtjevâ za predočavanje određenih javnih isprava u Europskoj uniji i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (SL L 200, 26.7.2016., str. 1.).

20

(21)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

21

(22)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (vidjeti stranicu 39 ovoga Službenog lista).

22

(23)  Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.).

23

(24)  Direktiva (EU) 2017/1132 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o određenim aspektima prava društava (SL L 169, 30.6.2017., str. 46.).

24

(25)  Uredba (EU) 2015/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o postupku u slučaju nesolventnosti (SL L 141, 5.6.2015., str. 19.).

25

(26)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

26

(27)  Direktiva (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (SL L 194, 19.7.2016., str. 1.).

27

(28)  Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).

28

(29)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

29

(30)  
  SL C 340, 11.10.2017., str. 6.

30

---

PRILOG I.

Popis informacijskih područja važnih za građane i poduzeća koji se na unutarnjem tržištu koriste svojim pravima iz članka 2. stavka 2. točke (a)

Informacijska područja koja se odnose na građane:

| Područje | INFORMACIJE U VEZI S PRAVIMA, OBVEZAMA I PRAVILIMA KOJI PROIZLAZE IZ PRAVA UNIJE I NACIONALNOG PRAVA |
| --- | --- |
| A. | Putovanje unutar Unije |

Područje

INFORMACIJE U VEZI S PRAVIMA, OBVEZAMA I PRAVILIMA KOJI PROIZLAZE IZ PRAVA UNIJE I NACIONALNOG PRAVA

A.

Putovanje unutar Unije

| 1. | dokumenti koji su obvezni za građane Unije, članove njihovih obitelji koji nisu građani Unije, maloljetnike koji putuju sami te osobe koje nisu građani Unije kada prelaze granice unutar Unije (osobna iskaznica, viza, putovnica) |
| --- | --- |

1.

dokumenti koji su obvezni za građane Unije, članove njihovih obitelji koji nisu građani Unije, maloljetnike koji putuju sami te osobe koje nisu građani Unije kada prelaze granice unutar Unije (osobna iskaznica, viza, putovnica)

| 2. | prava i obveze putnika koji putuju u Uniju i iz nje zrakoplovom, vlakom, brodom, autobusom te prava i obveze osoba koje kupe paket aranžmane ili povezane putne aranžmane |
| --- | --- |

2.

prava i obveze putnika koji putuju u Uniju i iz nje zrakoplovom, vlakom, brodom, autobusom te prava i obveze osoba koje kupe paket aranžmane ili povezane putne aranžmane

| 3. | podrška osobama smanjene pokretljivosti koje putuju u Uniju i iz nje |
| --- | --- |

3.

podrška osobama smanjene pokretljivosti koje putuju u Uniju i iz nje

| 4. | prijevoz životinja, biljaka, alkohola, duhana, cigareta i druge robe pri putovanju u Uniji |
| --- | --- |

4.

prijevoz životinja, biljaka, alkohola, duhana, cigareta i druge robe pri putovanju u Uniji

| 5. | glasovni pozivi, slanje i primanje elektroničkih poruka i podataka unutar Unije |
| --- | --- |

5.

glasovni pozivi, slanje i primanje elektroničkih poruka i podataka unutar Unije

| B. | Rad i umirovljenje unutar Unije |
| --- | --- |

B.

Rad i umirovljenje unutar Unije

| 1. | traženje zaposlenja u drugoj državi članici |
| --- | --- |

1.

traženje zaposlenja u drugoj državi članici

| 2. | zaposlenje u drugoj državi članici |
| --- | --- |

2.

zaposlenje u drugoj državi članici

| 3. | priznavanje kvalifikacija radi zaposlenja u drugoj državi članici |
| --- | --- |

3.

priznavanje kvalifikacija radi zaposlenja u drugoj državi članici

| 4. | oporezivanje u drugoj državi članici |
| --- | --- |

4.

oporezivanje u drugoj državi članici

| 5. | pravila o odgovornosti i obveznom osiguranju u vezi s boravkom ili zaposlenjem u drugoj državi članici |
| --- | --- |

5.

pravila o odgovornosti i obveznom osiguranju u vezi s boravkom ili zaposlenjem u drugoj državi članici

| 6. | uvjeti zapošljavanja, uključujući uvjete zapošljavanja za radnike upućene na rad u drugu državu članicu, utvrđeni zakonom ili zakonskim instrumentom (uključujući informacije o radnom vremenu, plaćenom dopustu, pravu na godišnji odmor, pravu i obvezama u vezi s prekovremenim radom, zdravstvenim pregledima, raskidu ugovora, otpuštanju i višku radne snage) |
| --- | --- |

6.

uvjeti zapošljavanja, uključujući uvjete zapošljavanja za radnike upućene na rad u drugu državu članicu, utvrđeni zakonom ili zakonskim instrumentom (uključujući informacije o radnom vremenu, plaćenom dopustu, pravu na godišnji odmor, pravu i obvezama u vezi s prekovremenim radom, zdravstvenim pregledima, raskidu ugovora, otpuštanju i višku radne snage)

| 7. | jednako postupanje (pravila kojima se zabranjuje diskriminacija na radnom mjestu, pravila o jednakoj plaći za muškarce i žene i o jednakoj plaći za zaposlenike s ugovorima o radu na ograničeno ili neograničeno vrijeme) |
| --- | --- |

7.

jednako postupanje (pravila kojima se zabranjuje diskriminacija na radnom mjestu, pravila o jednakoj plaći za muškarce i žene i o jednakoj plaći za zaposlenike s ugovorima o radu na ograničeno ili neograničeno vrijeme)

| 8. | obveze u pogledu zdravlja i sigurnosti s obzirom na različite vrste aktivnosti |
| --- | --- |

8.

obveze u pogledu zdravlja i sigurnosti s obzirom na različite vrste aktivnosti

| 9. | prava i obveze u okviru socijalne sigurnosti u Uniji, uključujući pravo na mirovinu |
| --- | --- |

9.

prava i obveze u okviru socijalne sigurnosti u Uniji, uključujući pravo na mirovinu

| C. | Vozila u Uniji |
| --- | --- |

C.

Vozila u Uniji

| 1. | privremeno ili trajno prenošenje motornog vozila u drugu državu članicu |
| --- | --- |

1.

privremeno ili trajno prenošenje motornog vozila u drugu državu članicu

| 2. | stjecanje i obnavljanje vozačke dozvole |
| --- | --- |

2.

stjecanje i obnavljanje vozačke dozvole

| 3. | zaključivanje obveznog osiguranja za motorna vozila |
| --- | --- |

3.

zaključivanje obveznog osiguranja za motorna vozila

| 4. | kupnja i prodaja motornog vozila u drugoj državi članici |
| --- | --- |

4.

kupnja i prodaja motornog vozila u drugoj državi članici

| 5. | nacionalna prometna pravila i zahtjevi za vozače, uključujući opća pravila za korištenje nacionalnom cestovnom infrastrukturom: naknade s vremenskim ograničenjem (vinjete), naknade na temelju udaljenosti (cestarine), ekološke vinjete |
| --- | --- |

5.

nacionalna prometna pravila i zahtjevi za vozače, uključujući opća pravila za korištenje nacionalnom cestovnom infrastrukturom: naknade s vremenskim ograničenjem (vinjete), naknade na temelju udaljenosti (cestarine), ekološke vinjete

| D. | Boravište u drugoj državi članici |
| --- | --- |

D.

Boravište u drugoj državi članici

| 1. | privremeno ili trajno preseljenje u drugu državu članicu |
| --- | --- |

1.

privremeno ili trajno preseljenje u drugu državu članicu

| 2. | kupnja ili prodaja nekretnine, uključujući uvjete i obveze u vezi s porezima, vlasništvom ili korištenjem imovine, uključujući za drugu nekretninu u vlasništvu |
| --- | --- |

2.

kupnja ili prodaja nekretnine, uključujući uvjete i obveze u vezi s porezima, vlasništvom ili korištenjem imovine, uključujući za drugu nekretninu u vlasništvu

| 3. | sudjelovanje na lokalnim izborima i izborima za Europski parlament |
| --- | --- |

3.

sudjelovanje na lokalnim izborima i izborima za Europski parlament

| 4. | zahtjevi za boravišne iskaznice za građane Unije i članove njihovih obitelji, uključujući članove obitelji koji nisu građani Unije |
| --- | --- |

4.

zahtjevi za boravišne iskaznice za građane Unije i članove njihovih obitelji, uključujući članove obitelji koji nisu građani Unije

| 5. | uvjeti koji se primjenjuju za naturalizaciju državljana drugih država članica |
| --- | --- |

5.

uvjeti koji se primjenjuju za naturalizaciju državljana drugih država članica

| 6. | primjenjiva pravila u slučaju smrti, uključujući pravila o repatrijaciji posmrtnih ostataka u drugu državu članicu |
| --- | --- |

6.

primjenjiva pravila u slučaju smrti, uključujući pravila o repatrijaciji posmrtnih ostataka u drugu državu članicu

| E. | Obrazovanje ili staž u drugoj državi članici |
| --- | --- |

E.

Obrazovanje ili staž u drugoj državi članici

| 1. | obrazovni sustav u drugoj državi članici, uključujući predškolsko obrazovanje i skrb, osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje, visokoškolsko obrazovanje i obrazovanje odraslih |
| --- | --- |

1.

obrazovni sustav u drugoj državi članici, uključujući predškolsko obrazovanje i skrb, osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje, visokoškolsko obrazovanje i obrazovanje odraslih

| 2. | volontiranje u drugoj državi članici |
| --- | --- |

2.

volontiranje u drugoj državi članici

| 3. | stažiranje u drugoj državi članici |
| --- | --- |

3.

stažiranje u drugoj državi članici

| 4. | vođenje istraživanja u drugoj državi članici u okviru obrazovnog programa |
| --- | --- |

4.

vođenje istraživanja u drugoj državi članici u okviru obrazovnog programa

| F. | Zdravstvena skrb |
| --- | --- |

F.

Zdravstvena skrb

| 1. | liječenje u drugoj državi članici |
| --- | --- |

1.

liječenje u drugoj državi članici

| 2. | kupnja farmaceutskih proizvoda na recept u državi članici, ali ne u onoj u kojoj je recept izdan, internetom ili osobno |
| --- | --- |

2.

kupnja farmaceutskih proizvoda na recept u državi članici, ali ne u onoj u kojoj je recept izdan, internetom ili osobno

| 3. | primjenjiva pravila o zdravstvenom osiguranju za slučaj kratkotrajnog ili dugotrajnoj boravka u drugoj državi članici, uključujući način izdavanja europske iskaznice zdravstvenog osiguranja |
| --- | --- |

3.

primjenjiva pravila o zdravstvenom osiguranju za slučaj kratkotrajnog ili dugotrajnoj boravka u drugoj državi članici, uključujući način izdavanja europske iskaznice zdravstvenog osiguranja

| 4. | opće informacije o pravima pristupa ili obvezama sudjelovanja u dostupnim javnim preventivnim zdravstvenim mjerama |
| --- | --- |

4.

opće informacije o pravima pristupa ili obvezama sudjelovanja u dostupnim javnim preventivnim zdravstvenim mjerama

| 5. | usluge dostupne preko telefonskih brojeva nacionalnih hitnih službi, kao što su „112” i „116” |
| --- | --- |

5.

usluge dostupne preko telefonskih brojeva nacionalnih hitnih službi, kao što su „112” i „116”

| 6. | prava i uvjeti za smještaj u dom za starije i nemoćne |
| --- | --- |

6.

prava i uvjeti za smještaj u dom za starije i nemoćne

| G. | Građanska i obiteljska prava |
| --- | --- |

G.

Građanska i obiteljska prava

| 1. | rođenje, skrbništvo nad maloljetnom djecom, roditeljske odgovornosti, zamjensko majčinstvo i posvojenje djece, uključujući posvojenje od strane drugog roditelja, obveze uzdržavanja djece u prekograničnom kontekstu |
| --- | --- |

1.

rođenje, skrbništvo nad maloljetnom djecom, roditeljske odgovornosti, zamjensko majčinstvo i posvojenje djece, uključujući posvojenje od strane drugog roditelja, obveze uzdržavanja djece u prekograničnom kontekstu

| 2. | život s osobom druge nacionalnosti, uključujući istospolne zajednice (brak, životno ili registrirano partnerstvo, rastava, razvod, prava u pogledu bračne imovine, prava životnih partnera) |
| --- | --- |

2.

život s osobom druge nacionalnosti, uključujući istospolne zajednice (brak, životno ili registrirano partnerstvo, rastava, razvod, prava u pogledu bračne imovine, prava životnih partnera)

| 3. | pravila o priznavanju roda |
| --- | --- |

3.

pravila o priznavanju roda

| 4. | prava i obveze u pogledu nasljeđivanja u drugoj državi članici, uključujući porezna pravila |
| --- | --- |

4.

prava i obveze u pogledu nasljeđivanja u drugoj državi članici, uključujući porezna pravila

| 5. | primjenjiva prava i pravila u slučaju prekogranične roditeljske otmice djeteta |
| --- | --- |

5.

primjenjiva prava i pravila u slučaju prekogranične roditeljske otmice djeteta

| H. | Prava potrošača |
| --- | --- |

H.

Prava potrošača

| 1. | kupnja robe, digitalnog sadržaja ili usluga (uključujući financijske usluge) iz druge države članice, internetom ili osobno |
| --- | --- |

1.

kupnja robe, digitalnog sadržaja ili usluga (uključujući financijske usluge) iz druge države članice, internetom ili osobno

| 2. | posjedovanje bankovnog računa u drugoj državi članici |
| --- | --- |

2.

posjedovanje bankovnog računa u drugoj državi članici

| 3. | priključak na komunalne usluge, npr. plin, struja, voda, odvoz otpada iz kućanstva, telekomunikacije i internet |
| --- | --- |

3.

priključak na komunalne usluge, npr. plin, struja, voda, odvoz otpada iz kućanstva, telekomunikacije i internet

| 4. | plaćanja, uključujući transfere, odgode u prekograničnim plaćanjima |
| --- | --- |

4.

plaćanja, uključujući transfere, odgode u prekograničnim plaćanjima

| 5. | prava potrošača i jamstva u vezi s kupovinom robe i usluga, uključujući postupke za rješavanje potrošačkih sporova i isplatu naknada |
| --- | --- |

5.

prava potrošača i jamstva u vezi s kupovinom robe i usluga, uključujući postupke za rješavanje potrošačkih sporova i isplatu naknada

| 6. | sigurnost robe široke potrošnje |
| --- | --- |

6.

sigurnost robe široke potrošnje

| 7. | najam motornog vozila |
| --- | --- |

7.

najam motornog vozila

| I. | Zaštita osobnih podataka |
| --- | --- |

I.

Zaštita osobnih podataka

| 1. | ostvarivanje prava osoba čiji se podatci obrađuju u pogledu zaštite osobnih podataka |
| --- | --- |

1.

ostvarivanje prava osoba čiji se podatci obrađuju u pogledu zaštite osobnih podataka

Informacijska područja koja se odnose na poduzeća:

| Područje | INFORMACIJE U VEZI S PRAVIMA, OBVEZAMA I PRAVILIMA |
| --- | --- |
| J. | Pokretanje, vođenje i zatvaranje poduzeća |

Područje

INFORMACIJE U VEZI S PRAVIMA, OBVEZAMA I PRAVILIMA

J.

Pokretanje, vođenje i zatvaranje poduzeća

| 1. | registriranje, promjena pravnog oblika ili zatvaranje poduzeća (postupci registracije i pravni obrasci za vođenje poslovanja) |
| --- | --- |

1.

registriranje, promjena pravnog oblika ili zatvaranje poduzeća (postupci registracije i pravni obrasci za vođenje poslovanja)

| 2. | preseljenje poduzeća u drugu državu članicu |
| --- | --- |

2.

preseljenje poduzeća u drugu državu članicu

| 3. | prava intelektualnog vlasništva (prijava patenta, registracija žiga, crteža ili dizajna, dobivanje licence za reprodukciju) |
| --- | --- |

3.

prava intelektualnog vlasništva (prijava patenta, registracija žiga, crteža ili dizajna, dobivanje licence za reprodukciju)

| 4. | pravedne i transparentne trgovačke prakse, uključujući prava potrošača i jamstva u vezi s prodajom robe i usluga |
| --- | --- |

4.

pravedne i transparentne trgovačke prakse, uključujući prava potrošača i jamstva u vezi s prodajom robe i usluga

| 5. | ponuda internetskih usluga za prekogranična plaćanja pri prodaji robe i usluga na internetu |
| --- | --- |

5.

ponuda internetskih usluga za prekogranična plaćanja pri prodaji robe i usluga na internetu

| 6. | prava i obveze prema ugovornom pravu, uključujući kamate na zakašnjela plaćanja |
| --- | --- |

6.

prava i obveze prema ugovornom pravu, uključujući kamate na zakašnjela plaćanja

| 7. | postupci u slučaju nesolventnosti i likvidacija društava |
| --- | --- |

7.

postupci u slučaju nesolventnosti i likvidacija društava

| 8. | osiguranje kredita |
| --- | --- |

8.

osiguranje kredita

| 9. | spajanja društava ili prodaja poduzeća |
| --- | --- |

9.

spajanja društava ili prodaja poduzeća

| 10. | građanska odgovornost direktora društva |
| --- | --- |

10.

građanska odgovornost direktora društva

| 11. | pravila i obveze u pogledu obrade osobnih podataka |
| --- | --- |

11.

pravila i obveze u pogledu obrade osobnih podataka

| K. | Zaposlenici |
| --- | --- |

K.

Zaposlenici

| 1. | uvjeti zapošljavanja utvrđeni zakonom ili zakonskim instrumentom (uključujući radno vrijeme, plaćeni dopust, pravo na godišnji odmor, prava i obveze u vezi s prekovremenim radom, zdravstveni pregledi, raskid ugovora, otpuštanja i višak radne snage) |
| --- | --- |

1.

uvjeti zapošljavanja utvrđeni zakonom ili zakonskim instrumentom (uključujući radno vrijeme, plaćeni dopust, pravo na godišnji odmor, prava i obveze u vezi s prekovremenim radom, zdravstveni pregledi, raskid ugovora, otpuštanja i višak radne snage)

| 2. | prava i obveze u sustavu socijalne sigurnosti Unije (registracija poslodavca, prijava zaposlenika, obavještavanje zaposlenika o prestanku ugovora, plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje, prava i obveze u vezi s mirovinama) |
| --- | --- |

2.

prava i obveze u sustavu socijalne sigurnosti Unije (registracija poslodavca, prijava zaposlenika, obavještavanje zaposlenika o prestanku ugovora, plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje, prava i obveze u vezi s mirovinama)

| 3. | zapošljavanje radnika iz drugih država članica (upućivanje radnika, pravila o slobodi pružanja usluga, uvjet boravišta za radnike) |
| --- | --- |

3.

zapošljavanje radnika iz drugih država članica (upućivanje radnika, pravila o slobodi pružanja usluga, uvjet boravišta za radnike)

| 4. | jednako postupanje (pravila kojima se zabranjuje diskriminacija na radnom mjestu, pravila o jednakoj plaći za muškarce i žene, jednaka plaća za zaposlenike s ugovorima o radu na ograničeno ili neograničeno vrijeme) |
| --- | --- |

4.

jednako postupanje (pravila kojima se zabranjuje diskriminacija na radnom mjestu, pravila o jednakoj plaći za muškarce i žene, jednaka plaća za zaposlenike s ugovorima o radu na ograničeno ili neograničeno vrijeme)

| 5. | pravila o zastupanju osoblja |
| --- | --- |

5.

pravila o zastupanju osoblja

| L. | Porezi |
| --- | --- |

L.

Porezi

| 1. | PDV: informiranje o općim pravilima, stopama i izuzećima, registracija u sustavu PDV-a i plaćanje PDV-a, ostvarivanje povrata |
| --- | --- |

1.

PDV: informiranje o općim pravilima, stopama i izuzećima, registracija u sustavu PDV-a i plaćanje PDV-a, ostvarivanje povrata

| 2. | trošarine: informiranje o općim pravilima, stopama i izuzećima, registracija u sustavu PDV-a i plaćanje PDV-a, ostvarivanje povrata |
| --- | --- |

2.

trošarine: informiranje o općim pravilima, stopama i izuzećima, registracija u sustavu PDV-a i plaćanje PDV-a, ostvarivanje povrata

| 3. | carine i drugi porezi i nameti koji se naplaćuju pri uvozu |
| --- | --- |

3.

carine i drugi porezi i nameti koji se naplaćuju pri uvozu

| 4. | carinski postupci pri uvozu i izvozu u skladu s Carinskim zakonikom Unije |
| --- | --- |

4.

carinski postupci pri uvozu i izvozu u skladu s Carinskim zakonikom Unije

| 5. | ostali porezi: plaćanje, stope, prijave poreza |
| --- | --- |

5.

ostali porezi: plaćanje, stope, prijave poreza

| M. | Roba |
| --- | --- |

M.

Roba

| 1. | dobivanje oznake CE |
| --- | --- |

1.

dobivanje oznake CE

| 2. | pravila i zahtjevi u pogledu proizvoda |
| --- | --- |

2.

pravila i zahtjevi u pogledu proizvoda

| 3. | utvrđivanje primjenjivih standarda, tehničkih specifikacija i certificiranje proizvoda |
| --- | --- |

3.

utvrđivanje primjenjivih standarda, tehničkih specifikacija i certificiranje proizvoda

| 4. | uzajamno priznavanje proizvoda koji ne podliježu specifikacijama Unije |
| --- | --- |

4.

uzajamno priznavanje proizvoda koji ne podliježu specifikacijama Unije

| 5. | zahtjevi u vezi s klasifikacijom, označivanjem i pakiranjem opasnih kemikalija |
| --- | --- |

5.

zahtjevi u vezi s klasifikacijom, označivanjem i pakiranjem opasnih kemikalija

| 6. | prodaja na daljinu/izvan poslovnih prostora: informacije koje unaprijed treba dati kupcima, pisana potvrda ugovora, odustajanje od ugovora, isporuka robe, druge specifične obveze |
| --- | --- |

6.

prodaja na daljinu/izvan poslovnih prostora: informacije koje unaprijed treba dati kupcima, pisana potvrda ugovora, odustajanje od ugovora, isporuka robe, druge specifične obveze

| 7. | neispravni proizvodi: prava potrošača i jamstva, dužnosti nakon prodaje, pravni lijek za oštećenu stranu |
| --- | --- |

7.

neispravni proizvodi: prava potrošača i jamstva, dužnosti nakon prodaje, pravni lijek za oštećenu stranu

| 8. | certifikacija, oznake (EMAS, energetske oznake, ekološki dizajn, znak za okoliš EU-a) |
| --- | --- |

8.

certifikacija, oznake (EMAS, energetske oznake, ekološki dizajn, znak za okoliš EU-a)

| 9. | recikliranje i upravljanje otpadom |
| --- | --- |

9.

recikliranje i upravljanje otpadom

| N. | Usluge |
| --- | --- |

N.

Usluge

| 1. | ishođenje licencija, odobrenja ili dozvola radi pokretanja posla i obavljanja poslovne djelatnosti |
| --- | --- |

1.

ishođenje licencija, odobrenja ili dozvola radi pokretanja posla i obavljanja poslovne djelatnosti

| 2. | obavješćivanje nadležnih tijela o prekograničnim aktivnostima |
| --- | --- |

2.

obavješćivanje nadležnih tijela o prekograničnim aktivnostima

| 3. | priznavanje stručnih kvalifikacija, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje |
| --- | --- |

3.

priznavanje stručnih kvalifikacija, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje

| O. | Financiranje poslovanja |
| --- | --- |

O.

Financiranje poslovanja

| 1. | dobivanje pristupa financijskim sredstvima na razini Unije, uključujući programe financiranja Unije i bespovratna sredstva za poslovanje |
| --- | --- |

1.

dobivanje pristupa financijskim sredstvima na razini Unije, uključujući programe financiranja Unije i bespovratna sredstva za poslovanje

| 2. | dobivanje pristupa financiranju na nacionalnoj razini |
| --- | --- |

2.

dobivanje pristupa financiranju na nacionalnoj razini

| 3. | inicijative namijenjene poduzetnicima (razmjene organizirane za nove poduzetnike, programi mentoriranja itd.) |
| --- | --- |

3.

inicijative namijenjene poduzetnicima (razmjene organizirane za nove poduzetnike, programi mentoriranja itd.)

| P. | Javni ugovori |
| --- | --- |

P.

Javni ugovori

| 1. | sudjelovanje u postupcima javne nabave: pravila i postupci |
| --- | --- |

1.

sudjelovanje u postupcima javne nabave: pravila i postupci

| 2. | internetsko podnošenje ponude u postupku javne nabave |
| --- | --- |

2.

internetsko podnošenje ponude u postupku javne nabave

| 3. | prijavljivanje nepravilnosti u postupku javne nabave |
| --- | --- |

3.

prijavljivanje nepravilnosti u postupku javne nabave

| Q. | Zdravlje i sigurnost na radu |
| --- | --- |

Q.

Zdravlje i sigurnost na radu

| 1. | obveze u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu s obzirom na različite vrste aktivnosti, uključujući sprječavanje rizika, informiranje i osposobljavanje |
| --- | --- |

1.

obveze u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu s obzirom na različite vrste aktivnosti, uključujući sprječavanje rizika, informiranje i osposobljavanje

---

PRILOG II.

Postupci iz članka 6. stavka 1.

| Životni događaji | Postupci | Očekivani ishod koji podliježe ocjeni zahtjeva od strane nadležnih tijela u skladu s nacionalnim pravom, prema potrebi |
| --- | --- | --- |
| Rođenje | Zahtjev za izdavanje potvrde o prijavi rođenja | Potvrda o prijavi rođenja ili rodni list |
| Boravište | Zahtjev za izdavanje potvrde o boravištu | Potvrda o prijavi trenutačne adrese |
| Studiranje | Prijava za financiranje školovanja u okviru visokoškolskog obrazovanja, poput stipendija i zajmova javnog tijela ili institucije | Odluka o prijavi za financiranje ili potvrda o primitku |
| Podnošenje početne prijave za upis u javnu visokoškolsku instituciju | Potvrda o primitku prijave |
| Zahtjev za akademsko priznavanje diploma, svjedodžbi ili drugih dokaza o studiju ili obrazovnom programu | Odluka o zahtjevu za priznavanje diplome |
| Rad | Zahtjev za određivanje mjerodavnog zakonodavstva u skladu s glavom II. Uredbe (EZ) br. 883/2004 (1) | Odluka o mjerodavnom zakonodavstvu |
| Obavješćivanje o promjeni osobnih ili profesionalnih okolnosti u pogledu osobe koja prima naknade iz sustava socijalne sigurnosti, relevantnih za takve naknade | Potvrda o primitku obavijesti o tim promjenama |
| Zahtjev za izdavanje Europske iskaznice zdravstvenog osiguranja (EHIC) | Europska iskaznica zdravstvenog osiguranja (EHIC) |
| Prijava poreza na dohodak | Potvrda o primitku prijave |
| Preseljenje | Prijava promjene adrese | Potvrda o odjavi prethodne adrese i prijavi nove adrese |
| Registracija motornog vozila iz države članice ili motornog vozila koje je već registrirano u državi članici, u skladu s uobičajenim postupkom (2) | Dokaz o registraciji motornog vozila |
| Izdavanje vinjeta za korištenje nacionalnom cestovnom infrastrukturom: naknade s vremenskim ograničenjem (vinjete), naknade na temelju udaljenosti (cestarine) koje izdaje javno tijelo ili institucija | Naljepnica, vinjeta ili drugi dokaz o plaćanju |
| Izdavanje ekoloških vinjeta koje izdaje javno tijelo ili institucija | Ekološka vinjeta ili drugi dokaz o plaćanju |
| Umirovljenje | Dobivanje mirovine i naknada prije mirovine iz obveznih fondova | Potvrda o primitku zahtjeva ili odluka u vezi sa zahtjevom za mirovinu ili naknadu prije mirovine |
| Traženje informacija o podatcima u vezi s mirovinom iz obveznih fondova | Potvrda o osobnim podatcima o mirovini |
| Pokretanje, vođenje i zatvaranje poduzeća | Prijavljivanje poslovne aktivnosti, dozvole za poslovanje, promjene poslovne aktivnosti i prestanak poslovne aktivnosti bez postupaka u slučaju nesolventnosti ili postupka likvidacije, isključujući početnu registraciju poslovne aktivnosti u poslovnom registru i isključujući postupke u vezi s osnivanjem društava u smislu članka 54. drugog stavka UFEU-a ili u vezi s naknadnim podnošenjem dokumentacije | Potvrda o primitku prijave ili promjene ili zahtjeva za izdavanje dozvole za poslovanje |
| Registracija poslodavca (fizička osoba) u obveznom mirovinskom i osiguravajućem fondu | Potvrda o registraciji ili broj socijalnog osiguranja |
| Registracija zaposlenika u obveznom mirovinskom i osiguravajućem fondu | Potvrda o registraciji ili broj socijalnog osiguranja |
| Prijava poreza na dobit | Potvrda o primitku prijave |
| Obavješćivanje fondova socijalnog osiguranja o prestanku ugovora zaposlenika, isključujući postupke za kolektivni prestanak ugovora zaposlenika | Potvrda o primitku prijave |
| Plaćanje socijalnih doprinosa za zaposlenike | Potvrda ili drugi oblik potvrde o uplati socijalnih doprinosa za zaposlenike |

Životni događaji

Postupci

Očekivani ishod koji podliježe ocjeni zahtjeva od strane nadležnih tijela u skladu s nacionalnim pravom, prema potrebi

Rođenje

Zahtjev za izdavanje potvrde o prijavi rođenja

Potvrda o prijavi rođenja ili rodni list

Boravište

Zahtjev za izdavanje potvrde o boravištu

Potvrda o prijavi trenutačne adrese

Studiranje

Prijava za financiranje školovanja u okviru visokoškolskog obrazovanja, poput stipendija i zajmova javnog tijela ili institucije

Odluka o prijavi za financiranje ili potvrda o primitku

Podnošenje početne prijave za upis u javnu visokoškolsku instituciju

Potvrda o primitku prijave

Zahtjev za akademsko priznavanje diploma, svjedodžbi ili drugih dokaza o studiju ili obrazovnom programu

Odluka o zahtjevu za priznavanje diplome

Rad

Zahtjev za određivanje mjerodavnog zakonodavstva u skladu s glavom II. Uredbe (EZ) br. 883/2004 (1)

Odluka o mjerodavnom zakonodavstvu

Obavješćivanje o promjeni osobnih ili profesionalnih okolnosti u pogledu osobe koja prima naknade iz sustava socijalne sigurnosti, relevantnih za takve naknade

Potvrda o primitku obavijesti o tim promjenama

Zahtjev za izdavanje Europske iskaznice zdravstvenog osiguranja (EHIC)

Europska iskaznica zdravstvenog osiguranja (EHIC)

Prijava poreza na dohodak

Potvrda o primitku prijave

Preseljenje

Prijava promjene adrese

Potvrda o odjavi prethodne adrese i prijavi nove adrese

Registracija motornog vozila iz države članice ili motornog vozila koje je već registrirano u državi članici, u skladu s uobičajenim postupkom (2)

Dokaz o registraciji motornog vozila

Izdavanje vinjeta za korištenje nacionalnom cestovnom infrastrukturom: naknade s vremenskim ograničenjem (vinjete), naknade na temelju udaljenosti (cestarine) koje izdaje javno tijelo ili institucija

Naljepnica, vinjeta ili drugi dokaz o plaćanju

Izdavanje ekoloških vinjeta koje izdaje javno tijelo ili institucija

Ekološka vinjeta ili drugi dokaz o plaćanju

Umirovljenje

Dobivanje mirovine i naknada prije mirovine iz obveznih fondova

Potvrda o primitku zahtjeva ili odluka u vezi sa zahtjevom za mirovinu ili naknadu prije mirovine

Traženje informacija o podatcima u vezi s mirovinom iz obveznih fondova

Potvrda o osobnim podatcima o mirovini

Pokretanje, vođenje i zatvaranje poduzeća

Prijavljivanje poslovne aktivnosti, dozvole za poslovanje, promjene poslovne aktivnosti i prestanak poslovne aktivnosti bez postupaka u slučaju nesolventnosti ili postupka likvidacije, isključujući početnu registraciju poslovne aktivnosti u poslovnom registru i isključujući postupke u vezi s osnivanjem društava u smislu članka 54. drugog stavka UFEU-a ili u vezi s naknadnim podnošenjem dokumentacije

Potvrda o primitku prijave ili promjene ili zahtjeva za izdavanje dozvole za poslovanje

Registracija poslodavca (fizička osoba) u obveznom mirovinskom i osiguravajućem fondu

Potvrda o registraciji ili broj socijalnog osiguranja

Registracija zaposlenika u obveznom mirovinskom i osiguravajućem fondu

Potvrda o registraciji ili broj socijalnog osiguranja

Prijava poreza na dobit

Potvrda o primitku prijave

Obavješćivanje fondova socijalnog osiguranja o prestanku ugovora zaposlenika, isključujući postupke za kolektivni prestanak ugovora zaposlenika

Potvrda o primitku prijave

Plaćanje socijalnih doprinosa za zaposlenike

Potvrda ili drugi oblik potvrde o uplati socijalnih doprinosa za zaposlenike

---

(1)  Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (SL L 166, 30.4.2004., str. 1.).

(2)  Obuhvaćena su sljedeća vozila: (a) svako motorno vozilo ili prikolica iz članka 3. Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 263, 9.10.2007., str. 1.) i (b) svako motorno vozilo s dvama ili trima kotačima, s dvostrukim kotačima ili ne, koje je namijenjeno za cestovni promet, iz članka 1. Uredbe (EU) br. 168/2013 Europskog Parlamenta i Vijeća (SL L 60, 2.3.2013., str. 52.).

---

PRILOG III.

Popis usluga podrške i rješavanja problema iz članka 2. stavka 2. točke (c)

| 1. | Jedinstvene kontaktne točke (1) |
| --- | --- |

1.

Jedinstvene kontaktne točke (1)

| 2. | Kontaktne točke za proizvode (2) |
| --- | --- |

2.

Kontaktne točke za proizvode (2)

| 3. | Kontaktne točke za građevne proizvode (3) |
| --- | --- |

3.

Kontaktne točke za građevne proizvode (3)

| 4. | Nacionalni centri za pomoć za stručne kvalifikacije (4) |
| --- | --- |

4.

Nacionalni centri za pomoć za stručne kvalifikacije (4)

| 5. | Nacionalne kontaktne točke za prekograničnu zdravstvenu zaštitu (5) |
| --- | --- |

5.

Nacionalne kontaktne točke za prekograničnu zdravstvenu zaštitu (5)

| 6. | Europska mreža službi za zapošljavanje (EURES) (6) |
| --- | --- |

6.

Europska mreža službi za zapošljavanje (EURES) (6)

| 7. | Online rješavanje sporova (ORS) (7) |
| --- | --- |

7.

Online rješavanje sporova (ORS) (7)

---

(1)  Direktiva 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (SL L 376, 27.12.2006., str. 36.).

(2)  Uredba (EZ) br. 764/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju postupaka koji se odnose na primjenu određenih nacionalnih tehničkih propisa na proizvode koji se zakonito stavljaju na tržište u drugoj državi članici i o stavljanju izvan snage Odluke br. 3052/95/EZ (SL L 218, 13.8.2008., str. 21.).

(3)  Uredba (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o utvrđivanju usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/106/EEZ (SL L 88, 4.4.2011., str. 5.).

(4)  Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).

(5)  Direktiva 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (SL L 88, 4.4.2011., str. 45.).

(6)  Uredba (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013 (SL L 107, 22.4.2016., str. 1.).

(7)  Uredba (EU) br. 524/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o online rješavanju potrošačkih sporova i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (Uredba o online rješavanju potrošačkih sporova) (SL L 165, 18.6.2013., str. 1.).

---

| 21.11.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 295/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 295/39

---

UREDBA (EU) 2018/1725 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 23. listopada 2018.

o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 16. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Zaštita pojedinaca s obzirom na obradu osobnih podataka temeljno je pravo. Člankom 8. stavkom 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) te člankom 16. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) utvrđuje se da svatko ima pravo na zaštitu svojih osobnih podataka. To je pravo zajamčeno i člankom 8. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. |
| --- | --- |

(1)

Zaštita pojedinaca s obzirom na obradu osobnih podataka temeljno je pravo. Člankom 8. stavkom 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) te člankom 16. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) utvrđuje se da svatko ima pravo na zaštitu svojih osobnih podataka. To je pravo zajamčeno i člankom 8. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda.

| (2) | Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (3) pojedincima se osigurava prava koja su zakonito ostvariva, utvrđuju dužnosti voditelja obrade pri obradi podataka u institucijama i tijelima Zajednice te uspostavlja neovisno nadzorno tijelo, Europski nadzornik za zaštitu podataka, odgovorno za praćenje obrade osobnih podataka u institucijama i tijelima Unije. No ta se Uredba ne primjenjuje na obradu osobnih podataka u institucijama i tijelima Unije tijekom djelatnosti koja je izvan područja primjene prava Unije. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (3) pojedincima se osigurava prava koja su zakonito ostvariva, utvrđuju dužnosti voditelja obrade pri obradi podataka u institucijama i tijelima Zajednice te uspostavlja neovisno nadzorno tijelo, Europski nadzornik za zaštitu podataka, odgovorno za praćenje obrade osobnih podataka u institucijama i tijelima Unije. No ta se Uredba ne primjenjuje na obradu osobnih podataka u institucijama i tijelima Unije tijekom djelatnosti koja je izvan područja primjene prava Unije.

| (3) | Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donesene su 27. travnja 2016. Dok se Uredbom utvrđuju opća pravila za zaštitu pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i za osiguravanje slobodnog kretanja osobnih podataka u Uniji, Direktivom se utvrđuju posebna pravila za zaštitu pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka te za osiguravanje slobodnog kretanja osobnih podataka u Uniji u područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donesene su 27. travnja 2016. Dok se Uredbom utvrđuju opća pravila za zaštitu pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i za osiguravanje slobodnog kretanja osobnih podataka u Uniji, Direktivom se utvrđuju posebna pravila za zaštitu pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka te za osiguravanje slobodnog kretanja osobnih podataka u Uniji u područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje.

| (4) | Uredbom (EU) 2016/679 uređuju se prilagodbe Uredbe (EZ) br. 45/2001 kako bi se osigurao čvrst i usklađen okvir za zaštitu podataka u Uniji te kako bi se mogla primjenjivati usporedno s Uredbom (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(4)

Uredbom (EU) 2016/679 uređuju se prilagodbe Uredbe (EZ) br. 45/2001 kako bi se osigurao čvrst i usklađen okvir za zaštitu podataka u Uniji te kako bi se mogla primjenjivati usporedno s Uredbom (EU) 2016/679.

| (5) | Radi usklađenog pristupa zaštiti osobnih podataka u cijeloj Uniji te slobodnog kretanja osobnih podataka unutar Unije potrebno je pravila o zaštiti osobnih podataka koja vrijede za institucije, tijela, urede i agencije Unije što bolje uskladiti s pravilima o zaštiti osobnih podataka donesenima za javni sektor u državama članicama. Kad god se odredbe ove Uredbe temelje na istim načelima kao i odredbe Uredbe (EU) 2016/679, te bi skupove odredbi, u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije („Sud”) trebalo tumačiti ujednačeno, posebno zato što bi strukturu ove Uredbe trebalo shvatiti kao istovjetnu strukturi Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(5)

Radi usklađenog pristupa zaštiti osobnih podataka u cijeloj Uniji te slobodnog kretanja osobnih podataka unutar Unije potrebno je pravila o zaštiti osobnih podataka koja vrijede za institucije, tijela, urede i agencije Unije što bolje uskladiti s pravilima o zaštiti osobnih podataka donesenima za javni sektor u državama članicama. Kad god se odredbe ove Uredbe temelje na istim načelima kao i odredbe Uredbe (EU) 2016/679, te bi skupove odredbi, u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije („Sud”) trebalo tumačiti ujednačeno, posebno zato što bi strukturu ove Uredbe trebalo shvatiti kao istovjetnu strukturi Uredbe (EU) 2016/679.

| (6) | Trebalo bi zaštititi osobe čije osobne podatke obrađuju institucije i tijela Unije u bilo kojemu kontekstu, primjerice zato što su te osobe zaposlene u tim institucijama ili tijelima. Ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na obradu osobnih podataka preminulih osoba. Ova Uredba ne obuhvaća obradu osobnih podataka koji se tiču pravnih osoba, a osobito poduzetnika koji su ustanovljeni kao pravne osobe, uključujući ime i oblik pravne osobe i podatke za kontakt pravne osobe. |
| --- | --- |

(6)

Trebalo bi zaštititi osobe čije osobne podatke obrađuju institucije i tijela Unije u bilo kojemu kontekstu, primjerice zato što su te osobe zaposlene u tim institucijama ili tijelima. Ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na obradu osobnih podataka preminulih osoba. Ova Uredba ne obuhvaća obradu osobnih podataka koji se tiču pravnih osoba, a osobito poduzetnika koji su ustanovljeni kao pravne osobe, uključujući ime i oblik pravne osobe i podatke za kontakt pravne osobe.

| (7) | Radi sprečavanja stvaranja ozbiljnog rizika zaobilaženja propisa, zaštita pojedinaca trebala bi biti tehnološki neutralna i ne bi smjela ovisiti o upotrebljavanim tehnologijama. |
| --- | --- |

(7)

Radi sprečavanja stvaranja ozbiljnog rizika zaobilaženja propisa, zaštita pojedinaca trebala bi biti tehnološki neutralna i ne bi smjela ovisiti o upotrebljavanim tehnologijama.

| (8) | Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na obradu osobnih podataka koju obavljaju sve institucije, tijela, uredi i agencije Unije. Trebala bi se primjenjivati na obradu osobnih podataka koja se u cijelosti ili djelomično obavlja automatizirano te na neautomatiziranu obradu osobnih podataka koji čine dio sustava pohrane ili su namijenjeni biti dio sustava pohrane. Dokumenti ili skupovi dokumenata te njihove naslovne stranice koji nisu strukturirani prema posebnim mjerilima ne bi trebali biti obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na obradu osobnih podataka koju obavljaju sve institucije, tijela, uredi i agencije Unije. Trebala bi se primjenjivati na obradu osobnih podataka koja se u cijelosti ili djelomično obavlja automatizirano te na neautomatiziranu obradu osobnih podataka koji čine dio sustava pohrane ili su namijenjeni biti dio sustava pohrane. Dokumenti ili skupovi dokumenata te njihove naslovne stranice koji nisu strukturirani prema posebnim mjerilima ne bi trebali biti obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe.

| (9) | U Izjavi br. 21 o zaštiti osobnih podataka u područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje, priloženoj završnom aktu međuvladine konferencije na kojoj je donesen Ugovor iz Lisabona, na konferenciji je potvrđeno da bi se određena pravila o zaštiti osobnih podataka i slobodnom kretanju osobnih podataka u područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje na temelju članka 16. UFEU-a mogla pokazati neophodnima zbog specifične prirode tih područja. Zasebno poglavlje ove Uredbe koje sadrži opća pravila stoga bi trebalo primjenjivati na obradu operativnih osobnih podataka kao što su osobni podaci koji se obrađuju za potrebe kaznenih istraga koje provode tijela, uredi ili agencije Unije pri obavljanju aktivnosti u područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje. |
| --- | --- |

(9)

U Izjavi br. 21 o zaštiti osobnih podataka u područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje, priloženoj završnom aktu međuvladine konferencije na kojoj je donesen Ugovor iz Lisabona, na konferenciji je potvrđeno da bi se određena pravila o zaštiti osobnih podataka i slobodnom kretanju osobnih podataka u područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje na temelju članka 16. UFEU-a mogla pokazati neophodnima zbog specifične prirode tih područja. Zasebno poglavlje ove Uredbe koje sadrži opća pravila stoga bi trebalo primjenjivati na obradu operativnih osobnih podataka kao što su osobni podaci koji se obrađuju za potrebe kaznenih istraga koje provode tijela, uredi ili agencije Unije pri obavljanju aktivnosti u područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i policijske suradnje.

| (10) | Direktivom (EU) 2016/680 utvrđuju se usklađena pravila za zaštitu i slobodno kretanje osobnih podataka obrađenih u svrhu sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje. Kako bi se pojedincima osigurala jednaka razina zaštite s pomoću prava koja su zakonito ostvariva u cijeloj Uniji te spriječila odstupanja koja ometaju razmjenu osobnih podataka između tijela, ureda ili agencija Unije pri obavljanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene poglavlja 4. ili poglavlja 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a i nadležnih tijela, pravila o zaštiti i slobodnom kretanju operativnih osobnih podataka koje obrađuju ta tijela, uredi ili agencije Unije trebala bi biti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680. |
| --- | --- |

(10)

Direktivom (EU) 2016/680 utvrđuju se usklađena pravila za zaštitu i slobodno kretanje osobnih podataka obrađenih u svrhu sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje. Kako bi se pojedincima osigurala jednaka razina zaštite s pomoću prava koja su zakonito ostvariva u cijeloj Uniji te spriječila odstupanja koja ometaju razmjenu osobnih podataka između tijela, ureda ili agencija Unije pri obavljanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene poglavlja 4. ili poglavlja 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a i nadležnih tijela, pravila o zaštiti i slobodnom kretanju operativnih osobnih podataka koje obrađuju ta tijela, uredi ili agencije Unije trebala bi biti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680.

| (11) | Opća pravila poglavlja ove Uredbe o obradi operativnih osobnih podataka trebala bi se primjenjivati ne dovodeći u pitanje posebna pravila koja se primjenjuju na obradu operativnih osobnih podataka u tijelima, uredima i agencijama Unije pri izvršavanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene poglavlja 4. ili poglavlja 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a. Ta posebna pravila trebalo bi smatrati za lex specialis u odnosu na odredbe u poglavlju ove Uredbe u vezi s obradom operativnih osobnih podataka (lex specialis derogat legi generali). Kako bi se smanjila pravna rascjepkanost, posebna pravila o zaštiti podataka koja se primjenjuju na obradu operativnih osobnih podataka u tijelima, uredima ili agencijama Unije pri obavljanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene poglavlja 4. ili poglavlja 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a trebala bi biti u skladu s načelima na kojima se temelji poglavlje ove Uredbe u vezi s obradom operativnih osobnih podataka, kao i s odredbama ove Uredbe koje se odnose na neovisan nadzor, pravna sredstva, odgovornost i sankcije. |
| --- | --- |

(11)

Opća pravila poglavlja ove Uredbe o obradi operativnih osobnih podataka trebala bi se primjenjivati ne dovodeći u pitanje posebna pravila koja se primjenjuju na obradu operativnih osobnih podataka u tijelima, uredima i agencijama Unije pri izvršavanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene poglavlja 4. ili poglavlja 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a. Ta posebna pravila trebalo bi smatrati za lex specialis u odnosu na odredbe u poglavlju ove Uredbe u vezi s obradom operativnih osobnih podataka (lex specialis derogat legi generali). Kako bi se smanjila pravna rascjepkanost, posebna pravila o zaštiti podataka koja se primjenjuju na obradu operativnih osobnih podataka u tijelima, uredima ili agencijama Unije pri obavljanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene poglavlja 4. ili poglavlja 5. glave V. trećeg dijela UFEU-a trebala bi biti u skladu s načelima na kojima se temelji poglavlje ove Uredbe u vezi s obradom operativnih osobnih podataka, kao i s odredbama ove Uredbe koje se odnose na neovisan nadzor, pravna sredstva, odgovornost i sankcije.

| (12) | Poglavlje ove Uredbe o obradi operativnih osobnih podataka trebalo bi se primjenjivati na tijela, urede i agencije Unije kada obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene glave V. poglavlja 4. i 5. trećeg dijela UFEU-a, bez obzira na to obavljaju li te aktivnosti kao glavne ili dodatne zadaće, za potrebe sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona kaznenih djela. Međutim, ono se ne bi smjelo primjenjivati na Europol ili na Ured europskog javnog tužitelja sve dok se pravni akti o osnivanju Europola i Ureda europskog javnog tužitelja ne izmijene s ciljem da se poglavlje ove Uredbe u vezi s obradom operativnih osobnih podataka, kako je prilagođeno, primjenjuje i na njih. |
| --- | --- |

(12)

Poglavlje ove Uredbe o obradi operativnih osobnih podataka trebalo bi se primjenjivati na tijela, urede i agencije Unije kada obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene glave V. poglavlja 4. i 5. trećeg dijela UFEU-a, bez obzira na to obavljaju li te aktivnosti kao glavne ili dodatne zadaće, za potrebe sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona kaznenih djela. Međutim, ono se ne bi smjelo primjenjivati na Europol ili na Ured europskog javnog tužitelja sve dok se pravni akti o osnivanju Europola i Ureda europskog javnog tužitelja ne izmijene s ciljem da se poglavlje ove Uredbe u vezi s obradom operativnih osobnih podataka, kako je prilagođeno, primjenjuje i na njih.

| (13) | Komisija bi trebala provesti preispitivanje ove Uredbe, osobito poglavlja ove Uredbe o obradi operativnih osobnih podataka. Komisija bi trebala provesti preispitivanje i ostalih zakonodavnih akata usvojenih na osnovi Ugovora kojima s uređuje obrada operativnih osobnih podataka u tijelima, uredima ili agencijama Unije pri obavljanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU -a. Nakon tog preispitivanja, kako bi se zajamčila jedinstvena i dosljedna zaštita pojedinaca s obzirom na obradu osobnih podataka, Komisija bi trebala moći podnijeti odgovarajuće zakonodavne prijedloge, što podrazumijeva i, ako je potrebno, prilagodbu posebnog poglavlja ove Uredbe u vezi s obradom operativnih osobnih podataka, s ciljem njegove primjene na Europol i Ured europskog javnog tužitelja. Prilagodba bi trebala uzeti u obzir odredbe koje se odnose na neovisan nadzor, pravna sredstva, odgovornost i sankcije. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bi trebala provesti preispitivanje ove Uredbe, osobito poglavlja ove Uredbe o obradi operativnih osobnih podataka. Komisija bi trebala provesti preispitivanje i ostalih zakonodavnih akata usvojenih na osnovi Ugovora kojima s uređuje obrada operativnih osobnih podataka u tijelima, uredima ili agencijama Unije pri obavljanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU -a. Nakon tog preispitivanja, kako bi se zajamčila jedinstvena i dosljedna zaštita pojedinaca s obzirom na obradu osobnih podataka, Komisija bi trebala moći podnijeti odgovarajuće zakonodavne prijedloge, što podrazumijeva i, ako je potrebno, prilagodbu posebnog poglavlja ove Uredbe u vezi s obradom operativnih osobnih podataka, s ciljem njegove primjene na Europol i Ured europskog javnog tužitelja. Prilagodba bi trebala uzeti u obzir odredbe koje se odnose na neovisan nadzor, pravna sredstva, odgovornost i sankcije.

| (14) | Ova bi Uredba trebala obuhvaćati obradu administrativnih osobnih podataka, kao što su podaci o osoblju, pri obavljanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU -a u tijelima, uredima ili agencijama Unije. |
| --- | --- |

(14)

Ova bi Uredba trebala obuhvaćati obradu administrativnih osobnih podataka, kao što su podaci o osoblju, pri obavljanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. trećeg dijela UFEU -a u tijelima, uredima ili agencijama Unije.

| (15) | Ova Uredba trebala bi se primjenjivati na obradu osobnih podataka koju obavljaju institucije, tijela, uredi ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene glave V. poglavlja 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). Ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na obradu osobnih podataka koja se obavlja u misijama iz članka 42. stavka 1. te članaka 43. i 44. UEU-a, kojima se provodi zajednička sigurnosna i obrambena politika. Prema potrebi bi trebalo iznijeti odgovarajuće prijedloge radi dodatne regulacije obrade osobnih podataka u području zajedničke sigurnosne i obrambene politike. |
| --- | --- |

(15)

Ova Uredba trebala bi se primjenjivati na obradu osobnih podataka koju obavljaju institucije, tijela, uredi ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene glave V. poglavlja 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). Ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na obradu osobnih podataka koja se obavlja u misijama iz članka 42. stavka 1. te članaka 43. i 44. UEU-a, kojima se provodi zajednička sigurnosna i obrambena politika. Prema potrebi bi trebalo iznijeti odgovarajuće prijedloge radi dodatne regulacije obrade osobnih podataka u području zajedničke sigurnosne i obrambene politike.

| (16) | Načela zaštite podataka trebala bi se primjenjivati na sve informacije koje se odnose na pojedinca čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi. Osobne podatke koji su pseudonimizirani, a koji bi se mogli pripisati pojedincu uporabom dodatnih informacija, trebalo bi smatrati informacijama o pojedincu čiji se identitet može utvrditi. Kako bi se odredilo može li se utvrditi identitet pojedinca, trebalo bi uzeti u obzir sva sredstva, poput primjerice selekcije, koja voditelj obrade ili bilo koja druga osoba mogu po svemu sudeći upotrijebiti u svrhu izravnog ili neizravnog utvrđivanja identiteta pojedinca. Kako bi se utvrdilo je li po svemu sudeći izgledno da se upotrebljavaju sredstva za utvrđivanje identiteta pojedinca, trebalo bi uzeti u obzir sve objektivne čimbenike, kao što su troškovi i vrijeme potrebno za utvrđivanje identiteta, uzimajući u obzir i tehnologiju dostupnu u vrijeme obrade i tehnološki razvoj. Načela zaštite podataka stoga se ne bi trebala primjenjivati na anonimne informacije, odnosno informacije koje se ne odnose na pojedinca čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi ili na osobne podatke koji su učinjeni anonimnima na način da se identitet ispitanika ne može ili više ne može utvrditi. Ova se Uredba stoga ne odnosi na obradu takvih anonimnih informacija, među ostalim za statističke ili istraživačke svrhe. |
| --- | --- |

(16)

Načela zaštite podataka trebala bi se primjenjivati na sve informacije koje se odnose na pojedinca čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi. Osobne podatke koji su pseudonimizirani, a koji bi se mogli pripisati pojedincu uporabom dodatnih informacija, trebalo bi smatrati informacijama o pojedincu čiji se identitet može utvrditi. Kako bi se odredilo može li se utvrditi identitet pojedinca, trebalo bi uzeti u obzir sva sredstva, poput primjerice selekcije, koja voditelj obrade ili bilo koja druga osoba mogu po svemu sudeći upotrijebiti u svrhu izravnog ili neizravnog utvrđivanja identiteta pojedinca. Kako bi se utvrdilo je li po svemu sudeći izgledno da se upotrebljavaju sredstva za utvrđivanje identiteta pojedinca, trebalo bi uzeti u obzir sve objektivne čimbenike, kao što su troškovi i vrijeme potrebno za utvrđivanje identiteta, uzimajući u obzir i tehnologiju dostupnu u vrijeme obrade i tehnološki razvoj. Načela zaštite podataka stoga se ne bi trebala primjenjivati na anonimne informacije, odnosno informacije koje se ne odnose na pojedinca čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi ili na osobne podatke koji su učinjeni anonimnima na način da se identitet ispitanika ne može ili više ne može utvrditi. Ova se Uredba stoga ne odnosi na obradu takvih anonimnih informacija, među ostalim za statističke ili istraživačke svrhe.

| (17) | Primjena pseudonimizacije na osobne podatke može smanjiti rizike za dotične ispitanike i pomoći voditeljima obrade i izvršiteljima obrade u ispunjavanju njihovih obveza u vezi sa zaštitom podataka. Izričitim uvođenjem „pseudonimizacije” ovom se Uredbom ne namjeravaju isključiti bilo koje druge mjere za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(17)

Primjena pseudonimizacije na osobne podatke može smanjiti rizike za dotične ispitanike i pomoći voditeljima obrade i izvršiteljima obrade u ispunjavanju njihovih obveza u vezi sa zaštitom podataka. Izričitim uvođenjem „pseudonimizacije” ovom se Uredbom ne namjeravaju isključiti bilo koje druge mjere za zaštitu podataka.

| (18) | Pojedinci mogu biti pridruženi mrežnim identifikatorima koje pružaju njihovi uređaji, aplikacije, alati i protokoli, kao što su adrese internetskog protokola, identifikatori kolačića ili drugim identifikatorima poput oznaka za radiofrekvencijsku identifikaciju. Tako mogu ostati tragovi koji se, posebno u kombinaciji s jedinstvenim identifikatorima i drugim informacijama koje primaju poslužitelji, mogu upotrijebiti za izradu profila pojedinaca i njihovu identifikaciju. |
| --- | --- |

(18)

Pojedinci mogu biti pridruženi mrežnim identifikatorima koje pružaju njihovi uređaji, aplikacije, alati i protokoli, kao što su adrese internetskog protokola, identifikatori kolačića ili drugim identifikatorima poput oznaka za radiofrekvencijsku identifikaciju. Tako mogu ostati tragovi koji se, posebno u kombinaciji s jedinstvenim identifikatorima i drugim informacijama koje primaju poslužitelji, mogu upotrijebiti za izradu profila pojedinaca i njihovu identifikaciju.

| (19) | Privola bi se trebala davati jasnom potvrdnom radnjom kojom se izražava dobrovoljan, poseban, informiran i nedvosmislen pristanak ispitanika na obradu osobnih podataka koji se odnose na njega, poput pisane izjave, uključujući elektroničku, ili usmene izjave. To bi moglo obuhvaćati označivanje polja kvačicom pri posjetu internetskim stranicama, biranje tehničkih postavki usluga informacijskog društva ili drugu izjavu ili ponašanje koje u tom kontekstu jasno pokazuje da ispitanik prihvaća predloženu obradu svojih osobnih podataka. Šutnja, polje unaprijed označeno kvačicom ili manjak aktivnosti stoga se ne bi smjeli smatrati privolom. Privola bi trebala obuhvatiti sve aktivnosti obrade koje se obavljaju u istu svrhu ili svrhe. Kada obrada ima višestruke svrhe, privolu bi trebalo dati za sve njih. Ako se privola ispitanika treba dati nakon zahtjeva upućenog elektroničkim putem, taj zahtjev mora biti jasan, jezgrovit i ne smije nepotrebno ometati upotrebu usluge za koju se upotrebljava. Isto tako, ispitanik bi trebao imati pravo u bilo kojem trenutku povući privolu, a da to ne utječe na zakonitost obrade na temelju privole prije njezina povlačenja. Kako bi se osiguralo da je privola dana dobrovoljno, ona ne bi smjela predstavljati valjanu pravnu osnovu za obradu osobnih podataka u određenom slučaju kada postoji jasna neravnoteža između ispitanika i voditelja obrade i kada stoga nije vjerojatno da je s obzirom na sve okolnosti te posebne situacije privola dana dobrovoljno. Često nije moguće u potpunosti identificirati svrhu obrade osobnih podataka u znanstvene svrhe u trenutku prikupljanja podataka. Stoga bi se ispitanicima trebalo omogućiti da svoju privolu daju za određena područja znanstvenog istraživanja uz pridržavanje priznatih etičkih normi za znanstveno istraživanje. Ispitanici bi trebali imati priliku dati svoju privolu samo za određena područja istraživanja ili dijelove istraživačkih projekata u mjeri u kojoj to dopušta željena namjena. |
| --- | --- |

(19)

Privola bi se trebala davati jasnom potvrdnom radnjom kojom se izražava dobrovoljan, poseban, informiran i nedvosmislen pristanak ispitanika na obradu osobnih podataka koji se odnose na njega, poput pisane izjave, uključujući elektroničku, ili usmene izjave. To bi moglo obuhvaćati označivanje polja kvačicom pri posjetu internetskim stranicama, biranje tehničkih postavki usluga informacijskog društva ili drugu izjavu ili ponašanje koje u tom kontekstu jasno pokazuje da ispitanik prihvaća predloženu obradu svojih osobnih podataka. Šutnja, polje unaprijed označeno kvačicom ili manjak aktivnosti stoga se ne bi smjeli smatrati privolom. Privola bi trebala obuhvatiti sve aktivnosti obrade koje se obavljaju u istu svrhu ili svrhe. Kada obrada ima višestruke svrhe, privolu bi trebalo dati za sve njih. Ako se privola ispitanika treba dati nakon zahtjeva upućenog elektroničkim putem, taj zahtjev mora biti jasan, jezgrovit i ne smije nepotrebno ometati upotrebu usluge za koju se upotrebljava. Isto tako, ispitanik bi trebao imati pravo u bilo kojem trenutku povući privolu, a da to ne utječe na zakonitost obrade na temelju privole prije njezina povlačenja. Kako bi se osiguralo da je privola dana dobrovoljno, ona ne bi smjela predstavljati valjanu pravnu osnovu za obradu osobnih podataka u određenom slučaju kada postoji jasna neravnoteža između ispitanika i voditelja obrade i kada stoga nije vjerojatno da je s obzirom na sve okolnosti te posebne situacije privola dana dobrovoljno. Često nije moguće u potpunosti identificirati svrhu obrade osobnih podataka u znanstvene svrhe u trenutku prikupljanja podataka. Stoga bi se ispitanicima trebalo omogućiti da svoju privolu daju za određena područja znanstvenog istraživanja uz pridržavanje priznatih etičkih normi za znanstveno istraživanje. Ispitanici bi trebali imati priliku dati svoju privolu samo za određena područja istraživanja ili dijelove istraživačkih projekata u mjeri u kojoj to dopušta željena namjena.

| (20) | Svaka obrada osobnih podataka trebala bi biti zakonita i poštena. Za pojedince bi trebalo biti transparentno kako se osobni podaci koji se odnose na njih prikupljaju, upotrebljavaju, daju na uvid ili na drugi način obrađuju kao i do koje se mjere ti osobni podaci obrađuju ili će se obrađivati. Načelom transparentnosti traži se da svaka informacija i komunikacija u vezi s obradom tih osobnih podataka bude lako dostupna i razumljiva te da se upotrebljava jasan i jednostavan jezik. To se načelo osobito odnosi na informacije ispitaniku o identitetu voditelja obrade i svrhama obrade te daljnje informacije radi osiguravanja poštenosti i transparentnosti obrade s obzirom na pojedince o kojima je riječ i njihovo pravo da dobiju potvrdu i na obavijest o osobnim podacima koji se obrađuju, a koji se odnose na njih. Pojedinci bi trebali biti upoznati s rizicima, pravilima, zaštitnim mjerama i pravima u vezi s obradom osobnih podataka i načinom ostvarenja svojih prava u vezi s obradom. Osobito, određene svrhe u koje se osobni podaci obrađuju trebale bi biti izrijekom navedene i opravdane te određene u vrijeme prikupljanja osobnih podataka. Osobni podaci trebali bi biti primjereni, bitni i ograničeni na ono što je nužno za svrhe u koje se obrađuju. Zbog toga je osobito potrebno osigurati da je razdoblje u kojem se osobni podaci pohranjuju ograničeno na strogi minimum. Osobni podaci trebali bi se obrađivati samo ako se svrha obrade opravdano ne bi mogla postići drugim sredstvima. Radi osiguravanja da se osobni podaci ne drže duže nego što je nužno, voditelj obrade trebao bi odrediti rok za brisanje ili periodično preispitivanje. Trebalo bi poduzeti svaki razumno opravdani korak radi osiguravanja da se netočni osobni podaci isprave ili izbrišu. Osobne podatke trebalo bi obrađivati uz odgovarajuće poštovanje sigurnosti i povjerljivosti osobnih podataka, što obuhvaća i sprečavanje neovlaštenog pristupa osobnim podacima i opremi kojom se koristi pri obradi podataka, neovlaštenog otkrivanja tijekom njihova prijenosa ili njihove neovlaštene upotrebe. |
| --- | --- |

(20)

Svaka obrada osobnih podataka trebala bi biti zakonita i poštena. Za pojedince bi trebalo biti transparentno kako se osobni podaci koji se odnose na njih prikupljaju, upotrebljavaju, daju na uvid ili na drugi način obrađuju kao i do koje se mjere ti osobni podaci obrađuju ili će se obrađivati. Načelom transparentnosti traži se da svaka informacija i komunikacija u vezi s obradom tih osobnih podataka bude lako dostupna i razumljiva te da se upotrebljava jasan i jednostavan jezik. To se načelo osobito odnosi na informacije ispitaniku o identitetu voditelja obrade i svrhama obrade te daljnje informacije radi osiguravanja poštenosti i transparentnosti obrade s obzirom na pojedince o kojima je riječ i njihovo pravo da dobiju potvrdu i na obavijest o osobnim podacima koji se obrađuju, a koji se odnose na njih. Pojedinci bi trebali biti upoznati s rizicima, pravilima, zaštitnim mjerama i pravima u vezi s obradom osobnih podataka i načinom ostvarenja svojih prava u vezi s obradom. Osobito, određene svrhe u koje se osobni podaci obrađuju trebale bi biti izrijekom navedene i opravdane te određene u vrijeme prikupljanja osobnih podataka. Osobni podaci trebali bi biti primjereni, bitni i ograničeni na ono što je nužno za svrhe u koje se obrađuju. Zbog toga je osobito potrebno osigurati da je razdoblje u kojem se osobni podaci pohranjuju ograničeno na strogi minimum. Osobni podaci trebali bi se obrađivati samo ako se svrha obrade opravdano ne bi mogla postići drugim sredstvima. Radi osiguravanja da se osobni podaci ne drže duže nego što je nužno, voditelj obrade trebao bi odrediti rok za brisanje ili periodično preispitivanje. Trebalo bi poduzeti svaki razumno opravdani korak radi osiguravanja da se netočni osobni podaci isprave ili izbrišu. Osobne podatke trebalo bi obrađivati uz odgovarajuće poštovanje sigurnosti i povjerljivosti osobnih podataka, što obuhvaća i sprečavanje neovlaštenog pristupa osobnim podacima i opremi kojom se koristi pri obradi podataka, neovlaštenog otkrivanja tijekom njihova prijenosa ili njihove neovlaštene upotrebe.

| (21) | Ako institucije i tijela Unije prenose osobne podatke unutar iste institucije ili tijela Unije, a primatelj nije dio voditelja obrade, ili drugim institucijama ili tijelima Unije, trebali bi, u skladu s načelom odgovornosti, provjeriti jesu li ti osobni podaci nužni za zakonito izvršavanje zadaća koje su u nadležnosti primatelja. Konkretno, kad primatelj podnese zahtjev za prijenos podataka, voditelj obrade trebao bi provjeriti postoji li relevantna osnova za zakonitu obradu osobnih podataka i nadležnost primatelja. Voditelj obrade također bi trebao privremeno ocijeniti potrebu za prijenosom podataka. Ako se pojave dvojbe u vezi s potrebom za prijenosom, voditelj obrade trebao bi od primatelja zatražiti dodatne informacije. Primatelj bi trebao osigurati da se potreba za prijenosom podataka može naknadno provjeriti. |
| --- | --- |

(21)

Ako institucije i tijela Unije prenose osobne podatke unutar iste institucije ili tijela Unije, a primatelj nije dio voditelja obrade, ili drugim institucijama ili tijelima Unije, trebali bi, u skladu s načelom odgovornosti, provjeriti jesu li ti osobni podaci nužni za zakonito izvršavanje zadaća koje su u nadležnosti primatelja. Konkretno, kad primatelj podnese zahtjev za prijenos podataka, voditelj obrade trebao bi provjeriti postoji li relevantna osnova za zakonitu obradu osobnih podataka i nadležnost primatelja. Voditelj obrade također bi trebao privremeno ocijeniti potrebu za prijenosom podataka. Ako se pojave dvojbe u vezi s potrebom za prijenosom, voditelj obrade trebao bi od primatelja zatražiti dodatne informacije. Primatelj bi trebao osigurati da se potreba za prijenosom podataka može naknadno provjeriti.

| (22) | Kako bi obrada bila zakonita, osobne podatke trebalo bi obrađivati kada je to nužno za izvršavanje nekog zadatka koji institucije i tijela Unije obavljaju u javnom interesu ili pri izvršavanju službene ovlasti, za ispunjavanje pravne obveze kojoj podliježe voditelj obrade ili neke druge legitimne osnove u skladu s ovom Uredbom, uključujući privolu dotičnog ispitanika, ako je to nužno za izvršavanje ugovora u kojem je ispitanik jedna od stranaka ili kako bi se poduzele radnje na zahtjev ispitanika prije sklapanja ugovora. Obrada osobnih podataka radi izvršavanja zadataka koje institucije i tijela Unije obavljaju u javnom interesu uključuje i obradu osobnih podataka potrebnu za upravljanje tim institucijama i tijelima te za njihovo djelovanje. Obrada osobnih podataka trebala bi se također smatrati zakonitom ako je potrebna za zaštitu interesa koji je neophodan za očuvanje života ispitanika ili druge fizičke osobe. Obrada osobnih podataka na temelju životno važnih interesa druge fizičke osobe u načelu bi se smjela obavljati samo ako se obrada očito ne može temeljiti na drugoj pravnoj osnovi. Neke vrste obrade mogu poslužiti i za važne potrebe javnog interesa i životno važne interese ispitanika, primjerice ako je obrada potrebna u humanitarne svrhe, među ostalim za praćenje epidemija i njihova širenja ili u humanitarnim krizama, posebno u slučajevima prirodnih katastrofa i katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi obrada bila zakonita, osobne podatke trebalo bi obrađivati kada je to nužno za izvršavanje nekog zadatka koji institucije i tijela Unije obavljaju u javnom interesu ili pri izvršavanju službene ovlasti, za ispunjavanje pravne obveze kojoj podliježe voditelj obrade ili neke druge legitimne osnove u skladu s ovom Uredbom, uključujući privolu dotičnog ispitanika, ako je to nužno za izvršavanje ugovora u kojem je ispitanik jedna od stranaka ili kako bi se poduzele radnje na zahtjev ispitanika prije sklapanja ugovora. Obrada osobnih podataka radi izvršavanja zadataka koje institucije i tijela Unije obavljaju u javnom interesu uključuje i obradu osobnih podataka potrebnu za upravljanje tim institucijama i tijelima te za njihovo djelovanje. Obrada osobnih podataka trebala bi se također smatrati zakonitom ako je potrebna za zaštitu interesa koji je neophodan za očuvanje života ispitanika ili druge fizičke osobe. Obrada osobnih podataka na temelju životno važnih interesa druge fizičke osobe u načelu bi se smjela obavljati samo ako se obrada očito ne može temeljiti na drugoj pravnoj osnovi. Neke vrste obrade mogu poslužiti i za važne potrebe javnog interesa i životno važne interese ispitanika, primjerice ako je obrada potrebna u humanitarne svrhe, među ostalim za praćenje epidemija i njihova širenja ili u humanitarnim krizama, posebno u slučajevima prirodnih katastrofa i katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem.

| (23) | Pravo Unije iz ove Uredbe trebalo bi biti jasno i precizno, a njegova bi primjena trebala biti predvidljiva osobama koje mu podliježu, u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Povelji i Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. |
| --- | --- |

(23)

Pravo Unije iz ove Uredbe trebalo bi biti jasno i precizno, a njegova bi primjena trebala biti predvidljiva osobama koje mu podliježu, u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Povelji i Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda.

| (24) | Interna pravila iz ove Uredbe trebala bi biti jasni i precizni akti opće primjene kojima se proizvode pravni učinci u odnosu na ispitanike. Ona bi trebala biti donesena na najvišoj rukovodećoj razini institucija i tijela Unije u okviru njihove nadležnosti i u pitanjima koja se odnose na njihovo djelovanje. Ona bi trebala biti objavljena u Službenom listu Europske unije. Primjena tih pravila trebala bi biti predvidljiva osobama koje im podliježu u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Povelji i Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Interna pravila mogu biti u obliku odluka, posebno kada ih donose institucije Unije. |
| --- | --- |

(24)

Interna pravila iz ove Uredbe trebala bi biti jasni i precizni akti opće primjene kojima se proizvode pravni učinci u odnosu na ispitanike. Ona bi trebala biti donesena na najvišoj rukovodećoj razini institucija i tijela Unije u okviru njihove nadležnosti i u pitanjima koja se odnose na njihovo djelovanje. Ona bi trebala biti objavljena u Službenom listu Europske unije. Primjena tih pravila trebala bi biti predvidljiva osobama koje im podliježu u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Povelji i Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Interna pravila mogu biti u obliku odluka, posebno kada ih donose institucije Unije.

| (25) | Obrada osobnih podataka u svrhe različite od svrha za koje su podaci prvotno prikupljeni smjela bi se dopustiti samo ako je obrada usklađena sa svrhama za koje su osobni podaci prvotno prikupljeni. U takvom slučaju nije potrebna pravna osnova zasebna od one kojom je dopušteno prikupljanje osobnih podataka. Ako je obrada potrebna za obavljanje zadaće koja se obavlja u javnom interesu ili pri izvršavanju službene ovlasti voditelja obrade, pravom Unije mogu se utvrditi i odrediti zadaće i svrhe za koje će se nastavak obrade smatrati usklađenim i zakonitim. Nastavak obrade u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe trebalo bi smatrati usklađenom zakonitom obradom. Pravna osnova koja se predviđa pravom Unije za obradu osobnih podataka također može činiti pravnu osnovu za daljnju obradu. Radi utvrđivanja je li svrha daljnje obrade usklađena sa svrhom prvotnog prikupljanja osobnih podataka, voditelj obrade nakon ispunjavanja svih zahtjeva zakonitosti izvorne obrade trebao bi uzeti u obzir, među ostalim: svaku vezu između te svrhe i svrhe planirane daljnje obrade; kontekst u kojem su osobni podaci prikupljeni, a posebno opravdana očekivanja ispitanikâ koja se temelje na njihovom odnosu s voditeljem obrade u pogledu daljnje uporabe podataka; prirodu osobnih podataka; posljedice planirane daljnje obrade za ispitanike te postojanje odgovarajućih zaštitnih mjera u izvornoj i planiranoj daljnjoj obradi. |
| --- | --- |

(25)

Obrada osobnih podataka u svrhe različite od svrha za koje su podaci prvotno prikupljeni smjela bi se dopustiti samo ako je obrada usklađena sa svrhama za koje su osobni podaci prvotno prikupljeni. U takvom slučaju nije potrebna pravna osnova zasebna od one kojom je dopušteno prikupljanje osobnih podataka. Ako je obrada potrebna za obavljanje zadaće koja se obavlja u javnom interesu ili pri izvršavanju službene ovlasti voditelja obrade, pravom Unije mogu se utvrditi i odrediti zadaće i svrhe za koje će se nastavak obrade smatrati usklađenim i zakonitim. Nastavak obrade u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe trebalo bi smatrati usklađenom zakonitom obradom. Pravna osnova koja se predviđa pravom Unije za obradu osobnih podataka također može činiti pravnu osnovu za daljnju obradu. Radi utvrđivanja je li svrha daljnje obrade usklađena sa svrhom prvotnog prikupljanja osobnih podataka, voditelj obrade nakon ispunjavanja svih zahtjeva zakonitosti izvorne obrade trebao bi uzeti u obzir, među ostalim: svaku vezu između te svrhe i svrhe planirane daljnje obrade; kontekst u kojem su osobni podaci prikupljeni, a posebno opravdana očekivanja ispitanikâ koja se temelje na njihovom odnosu s voditeljem obrade u pogledu daljnje uporabe podataka; prirodu osobnih podataka; posljedice planirane daljnje obrade za ispitanike te postojanje odgovarajućih zaštitnih mjera u izvornoj i planiranoj daljnjoj obradi.

| (26) | Ako se obrada temelji na privoli ispitanika, voditelj obrade trebao bi moći dokazati da je ispitanik dao privolu za postupak obrade. Zaštitnim mjerama, posebno u kontekstu pisane izjave o drugom pitanju, trebalo bi se osigurati da je ispitanik svjestan činjenice da daje privolu i do koje mjere se ona daje. U skladu s Direktivom Vijeća 93/13/EEZ (6) izjavu o privoli koju je unaprijed sastavio voditelj obrade trebalo bi ponuditi u razumljivom i lako dostupnom obliku, uz upotrebu jasnog i jednostavnog jezika te u njoj ne bi smjelo biti nepoštenih uvjeta. Da bi ispitanik mogao dati privolu informiran, trebao bi barem znati identitet voditelja obrade i svrhe obrade za koju se upotrebljavaju osobni podaci. Ne može se smatrati da je privola dana dobrovoljno ako ispitanik nema istinski ili slobodan izbor ili ako nije u mogućnosti odbiti ili povući privolu bez posljedica. |
| --- | --- |

(26)

Ako se obrada temelji na privoli ispitanika, voditelj obrade trebao bi moći dokazati da je ispitanik dao privolu za postupak obrade. Zaštitnim mjerama, posebno u kontekstu pisane izjave o drugom pitanju, trebalo bi se osigurati da je ispitanik svjestan činjenice da daje privolu i do koje mjere se ona daje. U skladu s Direktivom Vijeća 93/13/EEZ (6) izjavu o privoli koju je unaprijed sastavio voditelj obrade trebalo bi ponuditi u razumljivom i lako dostupnom obliku, uz upotrebu jasnog i jednostavnog jezika te u njoj ne bi smjelo biti nepoštenih uvjeta. Da bi ispitanik mogao dati privolu informiran, trebao bi barem znati identitet voditelja obrade i svrhe obrade za koju se upotrebljavaju osobni podaci. Ne može se smatrati da je privola dana dobrovoljno ako ispitanik nema istinski ili slobodan izbor ili ako nije u mogućnosti odbiti ili povući privolu bez posljedica.

| (27) | Djeca zaslužuju posebnu zaštitu u pogledu svojih osobnih podataka jer mogu biti manje svjesna predmetnih rizika, posljedica i zaštitnih mjera te svojih prava u vezi s obradom osobnih podataka. Takvo pravo na posebnu zaštitu trebalo bi se posebno odnositi na stvaranje osobnih profila te prikupljanje osobnih podataka o djeci pri uslugama koje se izravno nude djetetu na internetskim stranicama institucija i tijela Unije, kao što su interpersonalne komunikacijske usluge ili internetska prodaja ulaznica te obrada osobnih podataka na temelju privole. |
| --- | --- |

(27)

Djeca zaslužuju posebnu zaštitu u pogledu svojih osobnih podataka jer mogu biti manje svjesna predmetnih rizika, posljedica i zaštitnih mjera te svojih prava u vezi s obradom osobnih podataka. Takvo pravo na posebnu zaštitu trebalo bi se posebno odnositi na stvaranje osobnih profila te prikupljanje osobnih podataka o djeci pri uslugama koje se izravno nude djetetu na internetskim stranicama institucija i tijela Unije, kao što su interpersonalne komunikacijske usluge ili internetska prodaja ulaznica te obrada osobnih podataka na temelju privole.

| (28) | Kad primatelji s poslovnim nastanom u Uniji koji nisu institucije i tijela Unije žele da im institucije i tijela Unije prenesu osobne podatke, ti bi primatelji trebali dokazati da im je prijenos podataka potreban ili za izvršavanje svojih zadataka koje obavljaju u javnom interesu ili pri izvršavanju službene ovlasti koja im je dodijeljena. Osim toga, ti bi primatelji trebali dokazati da je prijenos potreban za posebnu svrhu u javnom interesu, a voditelj obrade trebao bi utvrditi postoji li razlog za pretpostavku da bi legitimni interesi ispitanika mogli biti dovedeni u pitanje. U takvim bi slučajevima voditelj obrade trebao odvagnuti različite suprotstavljene interese kako bi ocijenio proporcionalnost zatraženog prijenosa osobnih podataka. Posebna svrha u javnom interesu može se odnositi na transparentnost institucija i tijela Unije. Nadalje, institucije i tijela Unije trebali bi dokazati takvu potrebu kad na vlastitu inicijativu obavljaju prijenos, u skladu s načelom transparentnosti i dobre uprave. Uvjete utvrđene u ovoj Uredbi za prijenose primateljima s poslovnim nastanom u Uniji koji nisu institucije i tijela Unije trebalo bi smatrati dopunskima u odnosu na uvjete za zakonitu obradu. |
| --- | --- |

(28)

Kad primatelji s poslovnim nastanom u Uniji koji nisu institucije i tijela Unije žele da im institucije i tijela Unije prenesu osobne podatke, ti bi primatelji trebali dokazati da im je prijenos podataka potreban ili za izvršavanje svojih zadataka koje obavljaju u javnom interesu ili pri izvršavanju službene ovlasti koja im je dodijeljena. Osim toga, ti bi primatelji trebali dokazati da je prijenos potreban za posebnu svrhu u javnom interesu, a voditelj obrade trebao bi utvrditi postoji li razlog za pretpostavku da bi legitimni interesi ispitanika mogli biti dovedeni u pitanje. U takvim bi slučajevima voditelj obrade trebao odvagnuti različite suprotstavljene interese kako bi ocijenio proporcionalnost zatraženog prijenosa osobnih podataka. Posebna svrha u javnom interesu može se odnositi na transparentnost institucija i tijela Unije. Nadalje, institucije i tijela Unije trebali bi dokazati takvu potrebu kad na vlastitu inicijativu obavljaju prijenos, u skladu s načelom transparentnosti i dobre uprave. Uvjete utvrđene u ovoj Uredbi za prijenose primateljima s poslovnim nastanom u Uniji koji nisu institucije i tijela Unije trebalo bi smatrati dopunskima u odnosu na uvjete za zakonitu obradu.

| (29) | Osobni podaci koji su po svojoj naravi posebno osjetljive prirode u pogledu temeljnih prava i sloboda zaslužuju posebnu zaštitu jer bi u okviru njihove obrade moglo doći do značajnih rizika za temeljna prava i slobode. Takvi osobni podaci ne bi se smjeli obrađivati ako nisu ispunjeni posebni uvjeti utvrđeni ovom Uredbom. Ti osobni podaci trebali bi obuhvaćati osobne podatke koji otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, pri čemu upotreba termina „rasno podrijetlo” u ovoj Uredbi ne podrazumijeva da Unija prihvaća teorije koje pokušavaju dokazati postojanje odvojenih ljudskih rasa. Obradu fotografija ne bi trebalo sustavno smatrati obradom posebnih kategorija osobnih podataka jer su one obuhvaćene definicijom biometrijskih podataka samo pri obradi posebnim tehničkim sredstvima kojima se omogućuje jedinstvena identifikacija ili autentifikacija pojedinca. Osim posebnih zahtjeva za obradu osjetljivih podataka, trebala bi se primjenjivati opća načela i druga pravila iz ove Uredbe, posebno u pogledu uvjeta za zakonitu obradu. Odstupanja od opće zabrane obrade takvih posebnih kategorija osobnih podataka trebala bi biti izričito predviđena, među ostalim ako je ispitanik dao svoju izričitu privolu ili u vezi s posebnim potrebama, pogotovo ako se obrada provodi u sklopu legitimnih aktivnosti određenih udruženja ili zaklada koje se zalažu za ostvarivanje temeljnih sloboda. |
| --- | --- |

(29)

Osobni podaci koji su po svojoj naravi posebno osjetljive prirode u pogledu temeljnih prava i sloboda zaslužuju posebnu zaštitu jer bi u okviru njihove obrade moglo doći do značajnih rizika za temeljna prava i slobode. Takvi osobni podaci ne bi se smjeli obrađivati ako nisu ispunjeni posebni uvjeti utvrđeni ovom Uredbom. Ti osobni podaci trebali bi obuhvaćati osobne podatke koji otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, pri čemu upotreba termina „rasno podrijetlo” u ovoj Uredbi ne podrazumijeva da Unija prihvaća teorije koje pokušavaju dokazati postojanje odvojenih ljudskih rasa. Obradu fotografija ne bi trebalo sustavno smatrati obradom posebnih kategorija osobnih podataka jer su one obuhvaćene definicijom biometrijskih podataka samo pri obradi posebnim tehničkim sredstvima kojima se omogućuje jedinstvena identifikacija ili autentifikacija pojedinca. Osim posebnih zahtjeva za obradu osjetljivih podataka, trebala bi se primjenjivati opća načela i druga pravila iz ove Uredbe, posebno u pogledu uvjeta za zakonitu obradu. Odstupanja od opće zabrane obrade takvih posebnih kategorija osobnih podataka trebala bi biti izričito predviđena, među ostalim ako je ispitanik dao svoju izričitu privolu ili u vezi s posebnim potrebama, pogotovo ako se obrada provodi u sklopu legitimnih aktivnosti određenih udruženja ili zaklada koje se zalažu za ostvarivanje temeljnih sloboda.

| (30) | Posebne kategorije osobnih podataka koje zaslužuju veći stupanj zaštite trebale bi se obrađivati u svrhe povezane sa zdravljem samo ako je to potrebno radi ostvarivanja tih svrhâ u korist pojedinaca i društva u cjelini, pogotovo u kontekstu upravljanja uslugama i sustavima zdravstvene ili socijalne skrbi. Stoga bi se ovom Uredbom trebali utvrditi usklađeni uvjeti za obradu posebnih kategorija osobnih podataka koji se odnose na zdravlje, za posebne potrebe, osobito kada obradu takvih podataka za određene zdravstvene svrhe provode osobe koje podliježu zakonskoj obvezi čuvanja profesionalne tajne. Pravom Unije trebalo bi predvidjeti specifične i primjerene mjere za zaštitu temeljnih prava i osobnih podataka pojedinaca. |
| --- | --- |

(30)

Posebne kategorije osobnih podataka koje zaslužuju veći stupanj zaštite trebale bi se obrađivati u svrhe povezane sa zdravljem samo ako je to potrebno radi ostvarivanja tih svrhâ u korist pojedinaca i društva u cjelini, pogotovo u kontekstu upravljanja uslugama i sustavima zdravstvene ili socijalne skrbi. Stoga bi se ovom Uredbom trebali utvrditi usklađeni uvjeti za obradu posebnih kategorija osobnih podataka koji se odnose na zdravlje, za posebne potrebe, osobito kada obradu takvih podataka za određene zdravstvene svrhe provode osobe koje podliježu zakonskoj obvezi čuvanja profesionalne tajne. Pravom Unije trebalo bi predvidjeti specifične i primjerene mjere za zaštitu temeljnih prava i osobnih podataka pojedinaca.

| (31) | Obrada posebnih kategorija osobnih podataka bez privole ispitanika može biti potrebna zbog javnog interesa u područjima javnog zdravlja. Takva bi obrada trebala podlijegati primjerenim i specifičnim mjerama kako bi se zaštitila prava i slobode pojedinaca. U tom bi kontekstu „javno zdravlje” trebalo tumačiti u skladu s definicijom iz Uredbe (EZ) br. 1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (7), što znači svi elementi povezani sa zdravljem, tj. zdravstvenim stanjem, uključujući morbiditet i invaliditet, determinante koje utječu na to zdravstveno stanje, potrebe zdravstvene zaštite, sredstva dodijeljena zdravstvenoj zaštiti, pružanje zdravstvene zaštite i opća dostupnost zdravstvene zaštite, kao i troškovi i financiranje zdravstvene zaštite te uzroci smrtnosti. Takva obrada podataka koji se odnose na zdravlje za potrebe javnog interesa ne bi smjela dovesti do obrade osobnih podataka u druge svrhe. |
| --- | --- |

(31)

Obrada posebnih kategorija osobnih podataka bez privole ispitanika može biti potrebna zbog javnog interesa u područjima javnog zdravlja. Takva bi obrada trebala podlijegati primjerenim i specifičnim mjerama kako bi se zaštitila prava i slobode pojedinaca. U tom bi kontekstu „javno zdravlje” trebalo tumačiti u skladu s definicijom iz Uredbe (EZ) br. 1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (7), što znači svi elementi povezani sa zdravljem, tj. zdravstvenim stanjem, uključujući morbiditet i invaliditet, determinante koje utječu na to zdravstveno stanje, potrebe zdravstvene zaštite, sredstva dodijeljena zdravstvenoj zaštiti, pružanje zdravstvene zaštite i opća dostupnost zdravstvene zaštite, kao i troškovi i financiranje zdravstvene zaštite te uzroci smrtnosti. Takva obrada podataka koji se odnose na zdravlje za potrebe javnog interesa ne bi smjela dovesti do obrade osobnih podataka u druge svrhe.

| (32) | Ako voditelj obrade ne može utvrditi identitet pojedinca na temelju osobnih podataka koje obrađuje, on ne bi smio biti obvezan prikupiti dodatne informacije kako bi utvrdio identitet ispitanika isključivo radi pridržavanja bilo koje odredbe iz ove Uredbe. Međutim, voditelj obrade ne bi smio odbiti dodatne informacije koje je ispitanik pružio radi ostvarivanja svojih prava. Identifikacija bi trebala uključivati digitalnu identifikaciju ispitanika, primjerice putem mehanizma autentifikacije, kao što su isti pristupni podaci kojima se ispitanik koristi da bi se prijavio za internetske usluge koje nudi voditelj obrade. |
| --- | --- |

(32)

Ako voditelj obrade ne može utvrditi identitet pojedinca na temelju osobnih podataka koje obrađuje, on ne bi smio biti obvezan prikupiti dodatne informacije kako bi utvrdio identitet ispitanika isključivo radi pridržavanja bilo koje odredbe iz ove Uredbe. Međutim, voditelj obrade ne bi smio odbiti dodatne informacije koje je ispitanik pružio radi ostvarivanja svojih prava. Identifikacija bi trebala uključivati digitalnu identifikaciju ispitanika, primjerice putem mehanizma autentifikacije, kao što su isti pristupni podaci kojima se ispitanik koristi da bi se prijavio za internetske usluge koje nudi voditelj obrade.

| (33) | Obrada osobnih podataka u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe trebala bi podlijegati odgovarajućim zaštitnim mjerama za prava i slobode ispitanika u skladu s ovom Uredbom. Tim zaštitnim mjerama trebalo bi osigurati da su tehničke i organizacijske mjere na snazi kako bi se osobito zajamčilo načelo smanjenja količine podataka. Daljnja obrada osobnih podataka u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe provodi se kada voditelj obrade procijeni izvedivost ispunjavanja tih svrha obradom osobnih podataka koji ne omogućuju ili više ne omogućuju identifikaciju ispitanikâ, pod uvjetom da postoje odgovarajuće zaštitne mjere (kao što je, primjerice, pseudonimizacija osobnih podataka). Institucije i tijela Unije trebali bi pravom Unije, koje može uključivati i interna pravila koja su institucije i tijela Unije donijeli u pitanjima koja se odnose na njihovo djelovanje, predvidjeti odgovarajuće zaštitne mjere za obradu osobnih podataka u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe. |
| --- | --- |

(33)

Obrada osobnih podataka u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe trebala bi podlijegati odgovarajućim zaštitnim mjerama za prava i slobode ispitanika u skladu s ovom Uredbom. Tim zaštitnim mjerama trebalo bi osigurati da su tehničke i organizacijske mjere na snazi kako bi se osobito zajamčilo načelo smanjenja količine podataka. Daljnja obrada osobnih podataka u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe provodi se kada voditelj obrade procijeni izvedivost ispunjavanja tih svrha obradom osobnih podataka koji ne omogućuju ili više ne omogućuju identifikaciju ispitanikâ, pod uvjetom da postoje odgovarajuće zaštitne mjere (kao što je, primjerice, pseudonimizacija osobnih podataka). Institucije i tijela Unije trebali bi pravom Unije, koje može uključivati i interna pravila koja su institucije i tijela Unije donijeli u pitanjima koja se odnose na njihovo djelovanje, predvidjeti odgovarajuće zaštitne mjere za obradu osobnih podataka u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe.

| (34) | Trebalo bi predvidjeti modalitete kojima se olakšava ostvarivanje prava ispitanika iz ove Uredbe, uključujući mehanizme za podnošenje zahtjeva te, ako je primjenjivo, besplatno ostvarivanje, osobito pristupa osobnim podacima, njihovo ispravljanje ili brisanje i ostvarivanje prava na prigovor. Voditelj obrade trebao bi pružiti i sredstva za elektroničku predaju zahtjeva, posebno ako se osobni podaci obrađuju elektronički. Voditelj obrade trebao bi biti dužan odgovoriti na zahtjev ispitanika bez nepotrebne odgode i najkasnije u roku od mjesec dana te iznijeti razloge ako nema namjeru ispuniti bilo koji takav zahtjev. |
| --- | --- |

(34)

Trebalo bi predvidjeti modalitete kojima se olakšava ostvarivanje prava ispitanika iz ove Uredbe, uključujući mehanizme za podnošenje zahtjeva te, ako je primjenjivo, besplatno ostvarivanje, osobito pristupa osobnim podacima, njihovo ispravljanje ili brisanje i ostvarivanje prava na prigovor. Voditelj obrade trebao bi pružiti i sredstva za elektroničku predaju zahtjeva, posebno ako se osobni podaci obrađuju elektronički. Voditelj obrade trebao bi biti dužan odgovoriti na zahtjev ispitanika bez nepotrebne odgode i najkasnije u roku od mjesec dana te iznijeti razloge ako nema namjeru ispuniti bilo koji takav zahtjev.

| (35) | Načelima poštene i transparentne obrade zahtijeva se da je ispitanik informiran o postupku obrade i njegovim svrhama. Voditelj obrade trebao bi ispitaniku pružiti sve dodatne informacije neophodne za osiguravanje poštene i transparentne obrade uzimajući u obzir posebne okolnosti i kontekst obrade osobnih podataka. Osim toga ispitanik bi trebao biti informiran o postupku izrade profila i posljedicama takve izrade profila. Kada se prikupljaju osobni podaci od ispitanika, trebalo bi ga također obavijestiti o tome je li obvezan pružiti osobne podatke te o posljedicama ako takve podatke ne pruži. Ova se informacija može pružiti u kombinaciji sa standardiziranim ikonama kako bi se na lako vidljiv, razumljiv i jasno čitljiv način pružio smislen pregled planirane obrade. Kad su ikone predstavljene elektroničkim putem, trebale bi biti strojno čitljive. |
| --- | --- |

(35)

Načelima poštene i transparentne obrade zahtijeva se da je ispitanik informiran o postupku obrade i njegovim svrhama. Voditelj obrade trebao bi ispitaniku pružiti sve dodatne informacije neophodne za osiguravanje poštene i transparentne obrade uzimajući u obzir posebne okolnosti i kontekst obrade osobnih podataka. Osim toga ispitanik bi trebao biti informiran o postupku izrade profila i posljedicama takve izrade profila. Kada se prikupljaju osobni podaci od ispitanika, trebalo bi ga također obavijestiti o tome je li obvezan pružiti osobne podatke te o posljedicama ako takve podatke ne pruži. Ova se informacija može pružiti u kombinaciji sa standardiziranim ikonama kako bi se na lako vidljiv, razumljiv i jasno čitljiv način pružio smislen pregled planirane obrade. Kad su ikone predstavljene elektroničkim putem, trebale bi biti strojno čitljive.

| (36) | Ispitaniku bi tijekom prikupljanja podataka trebalo dati informacije o obradi osobnih podataka koji se odnose na njega ili, ako se osobni podaci ne uzimaju od ispitanika već su prikupljeni iz drugog izvora, u razumnom roku ovisno o okolnostima slučaja. Ako se osobni podaci legitimno mogu otkriti drugom primatelju, ispitanika bi trebalo informirati kada se osobni podaci prvi put otkrivaju primatelju. Ako voditelj obrade namjerava obrađivati osobne podatke u svrhu koja je različita od one za koju su prikupljeni, voditelj obrade bi prije te daljnje obrade trebao ispitaniku pružiti informacije o toj drugoj svrsi i druge potrebne informacije. Ako se izvor osobnih podataka ne može dati ispitaniku jer su upotrebljavani razni izvori, trebalo bi dati opće informacije. |
| --- | --- |

(36)

Ispitaniku bi tijekom prikupljanja podataka trebalo dati informacije o obradi osobnih podataka koji se odnose na njega ili, ako se osobni podaci ne uzimaju od ispitanika već su prikupljeni iz drugog izvora, u razumnom roku ovisno o okolnostima slučaja. Ako se osobni podaci legitimno mogu otkriti drugom primatelju, ispitanika bi trebalo informirati kada se osobni podaci prvi put otkrivaju primatelju. Ako voditelj obrade namjerava obrađivati osobne podatke u svrhu koja je različita od one za koju su prikupljeni, voditelj obrade bi prije te daljnje obrade trebao ispitaniku pružiti informacije o toj drugoj svrsi i druge potrebne informacije. Ako se izvor osobnih podataka ne može dati ispitaniku jer su upotrebljavani razni izvori, trebalo bi dati opće informacije.

| (37) | Ispitanik bi trebao imati pravo pristupa prikupljenim osobnim podacima koji se na njega odnose te ostvarivati to pravo lako i u razumnim intervalima kako bi bio svjestan obrade i provjerio njezinu zakonitost. To uključuje pravo ispitanika na pristup podacima o njegovom zdravstvenom stanju, na primjer podacima u medicinskoj dokumentaciji koja sadržava informacije kao što su dijagnoze, rezultati pretraga, liječnička mišljenja, liječenja ili zahvati. Svaki ispitanik stoga bi osobito trebao imati pravo znati i dobiti obavijest o svrhama obrade osobnih podataka, ako je moguće i o tome za koje se razdoblje osobni podaci obrađuju, o primateljima osobnih podataka, o logici automatske obrade osobnih podataka i o posljedicama takve obrade, barem kad se temelji na izradi profila. To pravo ne bi smjelo negativno utjecati na prava ili slobode drugih, uključujući i poslovne tajne ili intelektualno vlasništvo, a posebno na autorsko pravo kojim je zaštićen računalni program. Rezultat tih razmatranja ipak ne bi smjelo biti odbijanje pružanja svih informacija ispitaniku. Ako voditelj obrade obrađuje velike količine informacija koje se odnose na ispitanika, voditelj obrade trebao bi imati mogućnost prije dostave informacija zahtijevati od ispitanika da navede informacije ili aktivnosti obrade na koje se zahtjev odnosi. |
| --- | --- |

(37)

Ispitanik bi trebao imati pravo pristupa prikupljenim osobnim podacima koji se na njega odnose te ostvarivati to pravo lako i u razumnim intervalima kako bi bio svjestan obrade i provjerio njezinu zakonitost. To uključuje pravo ispitanika na pristup podacima o njegovom zdravstvenom stanju, na primjer podacima u medicinskoj dokumentaciji koja sadržava informacije kao što su dijagnoze, rezultati pretraga, liječnička mišljenja, liječenja ili zahvati. Svaki ispitanik stoga bi osobito trebao imati pravo znati i dobiti obavijest o svrhama obrade osobnih podataka, ako je moguće i o tome za koje se razdoblje osobni podaci obrađuju, o primateljima osobnih podataka, o logici automatske obrade osobnih podataka i o posljedicama takve obrade, barem kad se temelji na izradi profila. To pravo ne bi smjelo negativno utjecati na prava ili slobode drugih, uključujući i poslovne tajne ili intelektualno vlasništvo, a posebno na autorsko pravo kojim je zaštićen računalni program. Rezultat tih razmatranja ipak ne bi smjelo biti odbijanje pružanja svih informacija ispitaniku. Ako voditelj obrade obrađuje velike količine informacija koje se odnose na ispitanika, voditelj obrade trebao bi imati mogućnost prije dostave informacija zahtijevati od ispitanika da navede informacije ili aktivnosti obrade na koje se zahtjev odnosi.

| (38) | Ispitanik bi trebao imati pravo na ispravak osobnih podataka koji se na njega odnose te „pravo na zaborav” ako se zadržavanjem takvih podataka krši ova Uredba ili pravo Unije koje se primjenjuje na voditelja obrade. Ispitanici bi trebali imati pravo na to da se njihovi osobni podaci izbrišu i više ne obrađuju ako ti osobni podaci više nisu potrebni s obzirom na svrhu u koju su prikupljeni ili na druge načine obrađivani, ako su ispitanici povukli svoju privolu ili ako podnesu prigovor na obradu osobnih podataka koji se odnose na njih ili ako obrada njihovih osobnih podataka na druge načine nije u skladu s ovom Uredbom. Ovo je pravo posebno važno ako je ispitanik dao privolu dok je bio dijete te nije bio u potpunosti svjestan rizika obrade, a kasnije želi ukloniti takve osobne podatke, posebno na internetu. Ispitanik bi trebao biti u mogućnosti ostvariti to pravo neovisno o činjenici da više nije dijete. No daljnja pohrana osobnih podataka trebala bi biti zakonita ako je nužna za ostvarivanje prava na slobodu izražavanja i na slobodu informiranja, radi ispunjavanja pravnih obveza, za izvršavanje zadaće od javnog interesa ili izvršavanje službene ovlasti voditelja obrade, na temelju javnog interesa u području javnog zdravlja, u svrhe arhiviranja od javnog interesa, u svrhe znanstvenih ili povijesnih istraživanja, u statističke svrhe ili za postavljanje, ostvarivanje ili obranu pravnih zahtjeva. |
| --- | --- |

(38)

Ispitanik bi trebao imati pravo na ispravak osobnih podataka koji se na njega odnose te „pravo na zaborav” ako se zadržavanjem takvih podataka krši ova Uredba ili pravo Unije koje se primjenjuje na voditelja obrade. Ispitanici bi trebali imati pravo na to da se njihovi osobni podaci izbrišu i više ne obrađuju ako ti osobni podaci više nisu potrebni s obzirom na svrhu u koju su prikupljeni ili na druge načine obrađivani, ako su ispitanici povukli svoju privolu ili ako podnesu prigovor na obradu osobnih podataka koji se odnose na njih ili ako obrada njihovih osobnih podataka na druge načine nije u skladu s ovom Uredbom. Ovo je pravo posebno važno ako je ispitanik dao privolu dok je bio dijete te nije bio u potpunosti svjestan rizika obrade, a kasnije želi ukloniti takve osobne podatke, posebno na internetu. Ispitanik bi trebao biti u mogućnosti ostvariti to pravo neovisno o činjenici da više nije dijete. No daljnja pohrana osobnih podataka trebala bi biti zakonita ako je nužna za ostvarivanje prava na slobodu izražavanja i na slobodu informiranja, radi ispunjavanja pravnih obveza, za izvršavanje zadaće od javnog interesa ili izvršavanje službene ovlasti voditelja obrade, na temelju javnog interesa u području javnog zdravlja, u svrhe arhiviranja od javnog interesa, u svrhe znanstvenih ili povijesnih istraživanja, u statističke svrhe ili za postavljanje, ostvarivanje ili obranu pravnih zahtjeva.

| (39) | Kako bi se ojačalo „pravo na zaborav” u internetskom okruženju, pravo na brisanje također bi trebalo proširiti tako da voditelj obrade koji je objavio osobne podatke bude obvezan obavijestiti voditelje obrade koji takve osobne podatke obrađuju da izbrišu sve poveznice s tim osobnim podacima ili sve kopije ili replike tih osobnih podataka. Pritom bi voditelj obrade trebao poduzeti razumne mjere, uzimajući u obzir dostupnu tehnologiju i sredstva koja su mu dostupna, uključujući tehničke mjere, da o zahtjevu ispitanika obavijesti voditelje obrade koji obrađuju osobne podatke. |
| --- | --- |

(39)

Kako bi se ojačalo „pravo na zaborav” u internetskom okruženju, pravo na brisanje također bi trebalo proširiti tako da voditelj obrade koji je objavio osobne podatke bude obvezan obavijestiti voditelje obrade koji takve osobne podatke obrađuju da izbrišu sve poveznice s tim osobnim podacima ili sve kopije ili replike tih osobnih podataka. Pritom bi voditelj obrade trebao poduzeti razumne mjere, uzimajući u obzir dostupnu tehnologiju i sredstva koja su mu dostupna, uključujući tehničke mjere, da o zahtjevu ispitanika obavijesti voditelje obrade koji obrađuju osobne podatke.

| (40) | Metode kojima se ograničava obrada osobnih podataka mogle bi, među ostalim, uključivati privremeno premještanje odabranih podataka u drugi sustav obrade, onemogućavanje dostupnosti odabranih podataka korisnicima ili privremeno uklanjanje objavljenih podataka s internetske stranice. U automatiziranim sustavima pohrane ograničavanje obrade u načelu bi trebalo osigurati tehničkim sredstvima na način da osobni podaci nisu predmet daljnjih postupaka obrade i da se ne mogu mijenjati. Činjenicu da je obrada osobnih podataka ograničena trebalo bi jasno navesti u sustavu. |
| --- | --- |

(40)

Metode kojima se ograničava obrada osobnih podataka mogle bi, među ostalim, uključivati privremeno premještanje odabranih podataka u drugi sustav obrade, onemogućavanje dostupnosti odabranih podataka korisnicima ili privremeno uklanjanje objavljenih podataka s internetske stranice. U automatiziranim sustavima pohrane ograničavanje obrade u načelu bi trebalo osigurati tehničkim sredstvima na način da osobni podaci nisu predmet daljnjih postupaka obrade i da se ne mogu mijenjati. Činjenicu da je obrada osobnih podataka ograničena trebalo bi jasno navesti u sustavu.

| (41) | Radi dodatnog jačanja nadzora nad vlastitim podacima, kada se obrada osobnih podataka obavlja automatskim putem, ispitaniku bi također trebalo dopustiti i da osobne podatke koji se odnose na njega, a koje je dao voditelju obrade, dobije u strukturiranom, uobičajeno upotrebljavanom, strojno čitljivom i interoperabilnom formatu i da ih prenese drugom voditelju obrade. Voditelje obrade trebalo bi poticati na razvijanje interoperabilnih formata koji omogućuju prenosivost podataka. To bi se pravo trebalo primjenjivati u slučajevima kada je ispitanik osobne podatke dao na temelju svoje privole ili kad je obrada nužna za izvršenje ugovora. Stoga se ono ne bi smjelo primjenjivati ako je obrada osobnih podataka nužna za ispunjavanje pravne obveze kojoj podliježe voditelj obrade ili za izvršavanje zadaće od javnog interesa ili pri izvršavanju službene ovlasti voditelja obrade. Pravo ispitanika na prijenos ili primanje osobnih podataka koji se odnose na njega ne bi trebalo obvezivati voditelja obrade da upotrebljava ili održava tehnički kompatibilne sustave za obradu. Ako se određeni skup osobnih podataka odnosi na više ispitanika, pravo na primanje tih osobnih podataka ne bi smjelo dovoditi u pitanje prava i slobode ostalih ispitanika u skladu s ovom Uredbom. Nadalje, to pravo ne bi smjelo dovoditi u pitanje pravo ispitanika na brisanje osobnih podataka, kao ni ograničenja tog prava kako je navedeno u ovoj Uredbi, a pogotovo ne bi smjelo podrazumijevati brisanje osobnih podataka koji se odnose na ispitanika, koje je on dostavio u svrhu izvršavanja ugovora, u mjeri u kojoj su ti osobni podaci potrebni za izvršavanje tog ugovora i sve dok su potrebni. Ako je to tehnički izvedivo, ispitanik bi trebao imati pravo na to da se osobni podaci prenose izravno između voditelja obrade. |
| --- | --- |

(41)

Radi dodatnog jačanja nadzora nad vlastitim podacima, kada se obrada osobnih podataka obavlja automatskim putem, ispitaniku bi također trebalo dopustiti i da osobne podatke koji se odnose na njega, a koje je dao voditelju obrade, dobije u strukturiranom, uobičajeno upotrebljavanom, strojno čitljivom i interoperabilnom formatu i da ih prenese drugom voditelju obrade. Voditelje obrade trebalo bi poticati na razvijanje interoperabilnih formata koji omogućuju prenosivost podataka. To bi se pravo trebalo primjenjivati u slučajevima kada je ispitanik osobne podatke dao na temelju svoje privole ili kad je obrada nužna za izvršenje ugovora. Stoga se ono ne bi smjelo primjenjivati ako je obrada osobnih podataka nužna za ispunjavanje pravne obveze kojoj podliježe voditelj obrade ili za izvršavanje zadaće od javnog interesa ili pri izvršavanju službene ovlasti voditelja obrade. Pravo ispitanika na prijenos ili primanje osobnih podataka koji se odnose na njega ne bi trebalo obvezivati voditelja obrade da upotrebljava ili održava tehnički kompatibilne sustave za obradu. Ako se određeni skup osobnih podataka odnosi na više ispitanika, pravo na primanje tih osobnih podataka ne bi smjelo dovoditi u pitanje prava i slobode ostalih ispitanika u skladu s ovom Uredbom. Nadalje, to pravo ne bi smjelo dovoditi u pitanje pravo ispitanika na brisanje osobnih podataka, kao ni ograničenja tog prava kako je navedeno u ovoj Uredbi, a pogotovo ne bi smjelo podrazumijevati brisanje osobnih podataka koji se odnose na ispitanika, koje je on dostavio u svrhu izvršavanja ugovora, u mjeri u kojoj su ti osobni podaci potrebni za izvršavanje tog ugovora i sve dok su potrebni. Ako je to tehnički izvedivo, ispitanik bi trebao imati pravo na to da se osobni podaci prenose izravno između voditelja obrade.

| (42) | Ako bi se osobni podaci mogli zakonito obrađivati jer je obrada potrebna za izvršavanje zadaće od javnog interesa ili pri izvršavanju službene ovlasti voditelja obrade, ispitanik bi ipak trebao imati pravo prigovora na obradu bilo kojih osobnih podataka povezanih s njegovom posebnom situacijom. Voditelj obrade trebao bi dokazati da njegovi uvjerljivi legitimni interesi imaju prednost pred interesima ili temeljnim pravima i slobodama ispitanika. |
| --- | --- |

(42)

Ako bi se osobni podaci mogli zakonito obrađivati jer je obrada potrebna za izvršavanje zadaće od javnog interesa ili pri izvršavanju službene ovlasti voditelja obrade, ispitanik bi ipak trebao imati pravo prigovora na obradu bilo kojih osobnih podataka povezanih s njegovom posebnom situacijom. Voditelj obrade trebao bi dokazati da njegovi uvjerljivi legitimni interesi imaju prednost pred interesima ili temeljnim pravima i slobodama ispitanika.

| (43) | Ispitanik bi trebao imati pravo na to da se na njega ne odnosi odluka, što može obuhvaćati mjeru kojom se procjenjuju osobni aspekti u vezi s njim i koja se isključivo temelji na automatiziranoj obradi te proizvodi pravne učinke koji se odnose na njega ili na sličan način znatno utječu na njega, kao što je praksa zapošljavanja putem interneta bez ikakve ljudske intervencije. Takva obrada uključuje „izradu profila” koja se odnosi na svaki oblik automatizirane obrade osobnih podataka kojom se procjenjuju osobni aspekti u vezi s pojedincem, osobito analizu ili predviđanje aspekata ispitanikova učinka na poslu, ekonomskog stanja, zdravlja, osobnih preferencija ili interesa, pouzdanosti ili ponašanja, lokacije ili kretanja, kada ona proizvodi pravne učinke koji se odnose na ispitanika ili na sličan način znatno utječu na njega.
  Međutim, donošenje odluka koje se temelji na takvoj obradi, što uključuje i izradu profila, trebalo bi se dopustiti ako se to izričito dopušta pravom Unije. U svakom slučaju na takve bi se obrade trebale primjenjivati odgovarajuće zaštitne mjere, koje bi trebale uključivati davanje određenih informacija ispitaniku i pravo na ljudsku intervenciju, pravo na izražavanje vlastitog stajališta, na dobivanje pojašnjenja odluke donesene nakon takve procjene i pravo na osporavanje odluke. Takve se mjere ne bi smjele odnositi na djecu. Kako bi se osigurala poštena i transparentna obrada podataka s obzirom na ispitanika, uzimajući u obzir posebne okolnosti i kontekst u kojem se osobni podaci obrađuju, voditelj obrade trebao bi poduzeti odgovarajuće matematičke i statističke postupke za izradu profila, provesti odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kako bi se posebno osiguralo da budu ispravljeni čimbenici koji dovode do netočnosti u osobnim podacima i da se rizici od pojave pogrešaka svedu na minimum, te osobne podatke osigurati na način kojim se uzima u obzir potencijalne rizike za interese i prava ispitanika i spriječiti, među ostalim, diskriminacijske učinke na pojedince na temelju rasnog ili etničkog podrijetla, političkog mišljenja, vjere ili uvjerenja, članstva u sindikatu, genetskog ili zdravstvenog stanja ili spolne orijentacije, ili obradu koja rezultira mjerama koje imaju takav učinak. Automatizirane odluke i izrada profila na temelju posebnih kategorija osobnih podataka smjele bi se dopustiti samo pod posebnim uvjetima. |
| --- | --- |

(43)

Ispitanik bi trebao imati pravo na to da se na njega ne odnosi odluka, što može obuhvaćati mjeru kojom se procjenjuju osobni aspekti u vezi s njim i koja se isključivo temelji na automatiziranoj obradi te proizvodi pravne učinke koji se odnose na njega ili na sličan način znatno utječu na njega, kao što je praksa zapošljavanja putem interneta bez ikakve ljudske intervencije. Takva obrada uključuje „izradu profila” koja se odnosi na svaki oblik automatizirane obrade osobnih podataka kojom se procjenjuju osobni aspekti u vezi s pojedincem, osobito analizu ili predviđanje aspekata ispitanikova učinka na poslu, ekonomskog stanja, zdravlja, osobnih preferencija ili interesa, pouzdanosti ili ponašanja, lokacije ili kretanja, kada ona proizvodi pravne učinke koji se odnose na ispitanika ili na sličan način znatno utječu na njega.

Međutim, donošenje odluka koje se temelji na takvoj obradi, što uključuje i izradu profila, trebalo bi se dopustiti ako se to izričito dopušta pravom Unije. U svakom slučaju na takve bi se obrade trebale primjenjivati odgovarajuće zaštitne mjere, koje bi trebale uključivati davanje određenih informacija ispitaniku i pravo na ljudsku intervenciju, pravo na izražavanje vlastitog stajališta, na dobivanje pojašnjenja odluke donesene nakon takve procjene i pravo na osporavanje odluke. Takve se mjere ne bi smjele odnositi na djecu. Kako bi se osigurala poštena i transparentna obrada podataka s obzirom na ispitanika, uzimajući u obzir posebne okolnosti i kontekst u kojem se osobni podaci obrađuju, voditelj obrade trebao bi poduzeti odgovarajuće matematičke i statističke postupke za izradu profila, provesti odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kako bi se posebno osiguralo da budu ispravljeni čimbenici koji dovode do netočnosti u osobnim podacima i da se rizici od pojave pogrešaka svedu na minimum, te osobne podatke osigurati na način kojim se uzima u obzir potencijalne rizike za interese i prava ispitanika i spriječiti, među ostalim, diskriminacijske učinke na pojedince na temelju rasnog ili etničkog podrijetla, političkog mišljenja, vjere ili uvjerenja, članstva u sindikatu, genetskog ili zdravstvenog stanja ili spolne orijentacije, ili obradu koja rezultira mjerama koje imaju takav učinak. Automatizirane odluke i izrada profila na temelju posebnih kategorija osobnih podataka smjele bi se dopustiti samo pod posebnim uvjetima.

| (44) | Pravnim aktima donesenima na temelju Ugovorâ ili internim pravilima koje institucije i tijela Unije donose u pitanjima koja se odnose na njihovo djelovanje mogu se uvesti ograničenja s obzirom na posebna načela te na prava na informacije, pristup i ispravak ili brisanje osobnih podataka, pravo na prenosivost podataka, povjerljivost elektroničkih komunikacijskih podataka te obavješćivanje ispitanika o povredi osobnih podataka i ograničenja određenih povezanih obveza voditelja obrade, u mjeri u kojoj je to nužno i razmjerno u demokratskom društvu kako bi se zaštitila javna sigurnost te sprečavanje, istraga i progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenopravnih sankcija. To uključuje zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje te zaštitu ljudskog života, posebno kao odgovor na prirodne katastrofe ili one koje je izazvao čovjek, zaštitu unutarnje sigurnosti institucija i tijela Unije te zaštitu drugih važnih ciljeva koji su u općem javnom interesu Unije ili države članice, a posebno ciljeva zajedničke vanjske i sigurnosne politike Unije ili važnoga gospodarskog ili financijskog interesa Unije ili države članice, te vođenja javne evidencije u svrhu općeg javnog interesa ili zaštitu ispitanika ili prava i sloboda drugih osoba, među ostalim u svrhu socijalne zaštite, javnog zdravlja i u humanitarne svrhe. |
| --- | --- |

(44)

Pravnim aktima donesenima na temelju Ugovorâ ili internim pravilima koje institucije i tijela Unije donose u pitanjima koja se odnose na njihovo djelovanje mogu se uvesti ograničenja s obzirom na posebna načela te na prava na informacije, pristup i ispravak ili brisanje osobnih podataka, pravo na prenosivost podataka, povjerljivost elektroničkih komunikacijskih podataka te obavješćivanje ispitanika o povredi osobnih podataka i ograničenja određenih povezanih obveza voditelja obrade, u mjeri u kojoj je to nužno i razmjerno u demokratskom društvu kako bi se zaštitila javna sigurnost te sprečavanje, istraga i progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenopravnih sankcija. To uključuje zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje te zaštitu ljudskog života, posebno kao odgovor na prirodne katastrofe ili one koje je izazvao čovjek, zaštitu unutarnje sigurnosti institucija i tijela Unije te zaštitu drugih važnih ciljeva koji su u općem javnom interesu Unije ili države članice, a posebno ciljeva zajedničke vanjske i sigurnosne politike Unije ili važnoga gospodarskog ili financijskog interesa Unije ili države članice, te vođenja javne evidencije u svrhu općeg javnog interesa ili zaštitu ispitanika ili prava i sloboda drugih osoba, među ostalim u svrhu socijalne zaštite, javnog zdravlja i u humanitarne svrhe.

| (45) | Trebalo bi utvrditi dužnosti i odgovornosti voditelja obrade za svaku obradu osobnih podataka koju provede sam voditelj obrade ili netko drugi u ime voditelja obrade. Osobito, voditelj obrade trebao bi imati obvezu provođenja odgovarajućih i djelotvornih mjera te biti u mogućnosti dokazati usklađenost aktivnosti obrade s ovom Uredbom, uključujući i djelotvornost mjera. Tim bi mjerama u obzir trebalo uzeti prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade te rizik za prava i slobode pojedinaca. |
| --- | --- |

(45)

Trebalo bi utvrditi dužnosti i odgovornosti voditelja obrade za svaku obradu osobnih podataka koju provede sam voditelj obrade ili netko drugi u ime voditelja obrade. Osobito, voditelj obrade trebao bi imati obvezu provođenja odgovarajućih i djelotvornih mjera te biti u mogućnosti dokazati usklađenost aktivnosti obrade s ovom Uredbom, uključujući i djelotvornost mjera. Tim bi mjerama u obzir trebalo uzeti prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade te rizik za prava i slobode pojedinaca.

| (46) | Rizik za prava i slobode pojedinaca, različitih vjerojatnosti i ozbiljnosti, može proizaći iz obrade osobnih podataka koja bi mogla prouzročiti fizičku, materijalnu ili nematerijalnu štetu, posebno: ako ta obrada može dovesti do diskriminacije, krađe identiteta ili prijevare, financijskog gubitka, štete za ugled, gubitka povjerljivosti osobnih podataka zaštićenih profesionalnom tajnom, neovlaštenog obrnutog postupka pseudonimizacije ili bilo koje druge znatne gospodarske ili društvene štete; ako ispitanici mogu biti uskraćeni za svoja prava i slobode ili spriječeni u obavljanju nadzora nad svojim osobnim podacima; ako se obrađuju osobni podaci koji odaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu i ako je riječ o obradi genetskih podataka, podataka koji se odnose na zdravlje ili spolni život ili kaznene osude i kažnjiva djela ili s tim povezane sigurnosne mjere; ako se procjenjuju osobni aspekti, posebno analiza ili predviđanje aspekata u vezi s učinkom na poslu, ekonomskim stanjem, zdravljem, osobnim preferencijama ili interesima, pouzdanošću ili ponašanjem, lokacijom ili kretanjem kako bi se izradili ili upotrebljavali osobni profili; ako se obrađuju osobni podaci osjetljivih pojedinaca, posebno djece; ili ako obrada uključuje veliku količinu osobnih podataka i utječe na velik broj ispitanika. |
| --- | --- |

(46)

Rizik za prava i slobode pojedinaca, različitih vjerojatnosti i ozbiljnosti, može proizaći iz obrade osobnih podataka koja bi mogla prouzročiti fizičku, materijalnu ili nematerijalnu štetu, posebno: ako ta obrada može dovesti do diskriminacije, krađe identiteta ili prijevare, financijskog gubitka, štete za ugled, gubitka povjerljivosti osobnih podataka zaštićenih profesionalnom tajnom, neovlaštenog obrnutog postupka pseudonimizacije ili bilo koje druge znatne gospodarske ili društvene štete; ako ispitanici mogu biti uskraćeni za svoja prava i slobode ili spriječeni u obavljanju nadzora nad svojim osobnim podacima; ako se obrađuju osobni podaci koji odaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu i ako je riječ o obradi genetskih podataka, podataka koji se odnose na zdravlje ili spolni život ili kaznene osude i kažnjiva djela ili s tim povezane sigurnosne mjere; ako se procjenjuju osobni aspekti, posebno analiza ili predviđanje aspekata u vezi s učinkom na poslu, ekonomskim stanjem, zdravljem, osobnim preferencijama ili interesima, pouzdanošću ili ponašanjem, lokacijom ili kretanjem kako bi se izradili ili upotrebljavali osobni profili; ako se obrađuju osobni podaci osjetljivih pojedinaca, posebno djece; ili ako obrada uključuje veliku količinu osobnih podataka i utječe na velik broj ispitanika.

| (47) | Vjerojatnost i ozbiljnost rizika za prava i slobode ispitanika trebala bi se određivati s obzirom na prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade. Rizik bi trebalo procjenjivati na temelju objektivne procjene kojom se utvrđuje uključuju li postupci obrade podataka rizik ili visoki rizik. |
| --- | --- |

(47)

Vjerojatnost i ozbiljnost rizika za prava i slobode ispitanika trebala bi se određivati s obzirom na prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade. Rizik bi trebalo procjenjivati na temelju objektivne procjene kojom se utvrđuje uključuju li postupci obrade podataka rizik ili visoki rizik.

| (48) | Zaštita prava i sloboda pojedinaca s obzirom na obradu osobnih podataka zahtijeva da se poduzmu odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere radi osiguravanja poštovanja uvjeta ove Uredbe. Radi dokazivanja usklađenosti s ovom Uredbom voditelj obrade trebao bi uvesti interne politike i provesti mjere koje osobito ispunjavaju načela tehničke zaštite podataka i integrirane zaštite podataka. Takve mjere mogle bi se, među ostalim, sastojati od smanjenja količine obrade osobnih podataka, pseudonimizacije osobnih podataka što je prije moguće, transparentnosti u vezi s funkcijama i obradom osobnih podataka, omogućavanja ispitaniku da prati obradu podataka te omogućavanja voditelju obrade da stvara i poboljšava sigurnosne značajke. Načela tehničke i integrirane zaštite podataka trebalo bi također uzeti u obzir u kontekstu javnih natječaja. |
| --- | --- |

(48)

Zaštita prava i sloboda pojedinaca s obzirom na obradu osobnih podataka zahtijeva da se poduzmu odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere radi osiguravanja poštovanja uvjeta ove Uredbe. Radi dokazivanja usklađenosti s ovom Uredbom voditelj obrade trebao bi uvesti interne politike i provesti mjere koje osobito ispunjavaju načela tehničke zaštite podataka i integrirane zaštite podataka. Takve mjere mogle bi se, među ostalim, sastojati od smanjenja količine obrade osobnih podataka, pseudonimizacije osobnih podataka što je prije moguće, transparentnosti u vezi s funkcijama i obradom osobnih podataka, omogućavanja ispitaniku da prati obradu podataka te omogućavanja voditelju obrade da stvara i poboljšava sigurnosne značajke. Načela tehničke i integrirane zaštite podataka trebalo bi također uzeti u obzir u kontekstu javnih natječaja.

| (49) | Uredbom (EU) 2016/679 propisuje se da voditelji obrade dokazuju poštovanje odobrenih mehanizama certificiranja. Isto tako, institucije i tijela Unije trebali bi moći dokazati usklađenost s ovom Uredbom u pogledu certificiranja u skladu s člankom 42. Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(49)

Uredbom (EU) 2016/679 propisuje se da voditelji obrade dokazuju poštovanje odobrenih mehanizama certificiranja. Isto tako, institucije i tijela Unije trebali bi moći dokazati usklađenost s ovom Uredbom u pogledu certificiranja u skladu s člankom 42. Uredbe (EU) 2016/679.

| (50) | Zaštita prava i sloboda ispitanikâ, kao i dužnost i odgovornost voditeljâ obrade i izvršiteljâ obrade zahtijevaju jasno utvrđivanje dužnosti u skladu s ovom Uredbom, među ostalim u slučajevima u kojima voditelj obrade određuje svrhe i sredstva obrade zajedno s drugim voditeljima obrade ili kada se postupak obrade provodi u ime voditelja obrade. |
| --- | --- |

(50)

Zaštita prava i sloboda ispitanikâ, kao i dužnost i odgovornost voditeljâ obrade i izvršiteljâ obrade zahtijevaju jasno utvrđivanje dužnosti u skladu s ovom Uredbom, među ostalim u slučajevima u kojima voditelj obrade određuje svrhe i sredstva obrade zajedno s drugim voditeljima obrade ili kada se postupak obrade provodi u ime voditelja obrade.

| (51) | Kako bi se osiguralo poštovanje zahtjeva iz ove Uredbe u vezi s obradom koju provodi izvršitelj obrade u ime voditelja obrade, pri povjeravanju aktivnosti obrade izvršitelju obrade, voditelj obrade trebao bi angažirati samo izvršitelje obrade koji u zadovoljavajućoj mjeri jamče, osobito u pogledu stručnog znanja, pouzdanosti i resursa, provedbu tehničkih i organizacijskih mjera koje udovoljavaju zahtjevima iz ove Uredbe, među ostalim u pogledu sigurnosti obrade. Poštovanje odobrenog kodeksa ponašanja ili odobrenog mehanizma certificiranja od strane izvršitelja obrade koji nisu institucije i tijela Unije može se upotrijebiti kao element u dokazivanju poštovanja obveza voditelja obrade. Provođenje obrade od strane izvršitelja obrade koji nije institucija ili tijelo Unije trebalo bi biti uređeno ugovorom ili, ako je riječ o institucijama ili tijelima Unije koji djeluju kao izvršitelji obrade, ugovorom ili drugim pravnim aktom u skladu s pravom Unije koji izvršitelja obrade obvezuje prema voditelju obrade, a u kojemu su navedeni predmet i trajanje obrade, priroda i svrhe obrade, vrsta osobnih podataka te kategorije ispitanika, uzimajući u obzir posebne zadaće i odgovornosti izvršitelja obrade u kontekstu obrade koju treba provesti te rizika za prava i slobode ispitanika. Voditelj obrade i izvršitelj obrade trebali bi biti u mogućnosti izabrati pojedinačni ugovor ili standardne ugovorne klauzule koje je ili izravno donijela Komisija ili ih je donio Europski nadzornik za zaštitu podataka, a potom ih je donijela Komisija. Nakon što završi obradu u ime voditelja obrade, izvršitelj obrade trebao bi, prema izboru voditelja obrade, vratiti ili izbrisati osobne podatke, osim ako postoji obveza pohrane osobnih podataka sukladno pravu Unije ili pravu države članice kojem izvršitelj obrade podliježe. |
| --- | --- |

(51)

Kako bi se osiguralo poštovanje zahtjeva iz ove Uredbe u vezi s obradom koju provodi izvršitelj obrade u ime voditelja obrade, pri povjeravanju aktivnosti obrade izvršitelju obrade, voditelj obrade trebao bi angažirati samo izvršitelje obrade koji u zadovoljavajućoj mjeri jamče, osobito u pogledu stručnog znanja, pouzdanosti i resursa, provedbu tehničkih i organizacijskih mjera koje udovoljavaju zahtjevima iz ove Uredbe, među ostalim u pogledu sigurnosti obrade. Poštovanje odobrenog kodeksa ponašanja ili odobrenog mehanizma certificiranja od strane izvršitelja obrade koji nisu institucije i tijela Unije može se upotrijebiti kao element u dokazivanju poštovanja obveza voditelja obrade. Provođenje obrade od strane izvršitelja obrade koji nije institucija ili tijelo Unije trebalo bi biti uređeno ugovorom ili, ako je riječ o institucijama ili tijelima Unije koji djeluju kao izvršitelji obrade, ugovorom ili drugim pravnim aktom u skladu s pravom Unije koji izvršitelja obrade obvezuje prema voditelju obrade, a u kojemu su navedeni predmet i trajanje obrade, priroda i svrhe obrade, vrsta osobnih podataka te kategorije ispitanika, uzimajući u obzir posebne zadaće i odgovornosti izvršitelja obrade u kontekstu obrade koju treba provesti te rizika za prava i slobode ispitanika. Voditelj obrade i izvršitelj obrade trebali bi biti u mogućnosti izabrati pojedinačni ugovor ili standardne ugovorne klauzule koje je ili izravno donijela Komisija ili ih je donio Europski nadzornik za zaštitu podataka, a potom ih je donijela Komisija. Nakon što završi obradu u ime voditelja obrade, izvršitelj obrade trebao bi, prema izboru voditelja obrade, vratiti ili izbrisati osobne podatke, osim ako postoji obveza pohrane osobnih podataka sukladno pravu Unije ili pravu države članice kojem izvršitelj obrade podliježe.

| (52) | Kako bi dokazali usklađenost s ovom Uredbom, voditelji obrade trebali bi voditi evidenciju o aktivnostima obrade za koje su odgovorni, a izvršitelji obrade trebali bi voditi evidenciju o kategorijama aktivnosti obrade za koje su odgovorni. Institucije i tijela Unije trebali bi biti obvezni surađivati s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka i omogućiti mu uvid u svoje evidencije na zahtjev, kako bi mu mogle poslužiti za praćenje postupaka obrade. Osim ako to zbog veličine institucije ili tijela Unije nije primjereno, institucije i tijela Unije trebali bi biti u mogućnosti uspostaviti središnji registar evidencija o svojim aktivnostima obrade. Radi transparentnosti trebali bi biti u mogućnosti takav registar i objaviti. |
| --- | --- |

(52)

Kako bi dokazali usklađenost s ovom Uredbom, voditelji obrade trebali bi voditi evidenciju o aktivnostima obrade za koje su odgovorni, a izvršitelji obrade trebali bi voditi evidenciju o kategorijama aktivnosti obrade za koje su odgovorni. Institucije i tijela Unije trebali bi biti obvezni surađivati s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka i omogućiti mu uvid u svoje evidencije na zahtjev, kako bi mu mogle poslužiti za praćenje postupaka obrade. Osim ako to zbog veličine institucije ili tijela Unije nije primjereno, institucije i tijela Unije trebali bi biti u mogućnosti uspostaviti središnji registar evidencija o svojim aktivnostima obrade. Radi transparentnosti trebali bi biti u mogućnosti takav registar i objaviti.

| (53) | Kako bi se očuvala sigurnost i spriječila obrada kojom se krši ova Uredba, voditelj obrade ili izvršitelj obrade trebao bi procijeniti rizike povezane s obradom i provesti mjere za njihovo umanjivanje, kao što je enkripcija. Tim bi se mjerama trebala osigurati odgovarajuća razina zaštite, uključujući povjerljivost, uzimajući u obzir najnovija dostignuća i troškove provedbe u odnosu na rizike i prirodu osobnih podataka koji se trebaju zaštititi. Pri procjeni rizika za sigurnost podataka u obzir bi trebalo uzeti rizike koje predstavlja obrada osobnih podataka, kao što su slučajno ili nezakonito uništenje, gubitak, izmjene, neovlašteno otkrivanje osobnih podataka ili neovlašten pristup osobnim podacima koji su preneseni, pohranjeni ili na drugi način obrađivani, a što posebno može dovesti do fizičke, materijalne ili nematerijalne štete. |
| --- | --- |

(53)

Kako bi se očuvala sigurnost i spriječila obrada kojom se krši ova Uredba, voditelj obrade ili izvršitelj obrade trebao bi procijeniti rizike povezane s obradom i provesti mjere za njihovo umanjivanje, kao što je enkripcija. Tim bi se mjerama trebala osigurati odgovarajuća razina zaštite, uključujući povjerljivost, uzimajući u obzir najnovija dostignuća i troškove provedbe u odnosu na rizike i prirodu osobnih podataka koji se trebaju zaštititi. Pri procjeni rizika za sigurnost podataka u obzir bi trebalo uzeti rizike koje predstavlja obrada osobnih podataka, kao što su slučajno ili nezakonito uništenje, gubitak, izmjene, neovlašteno otkrivanje osobnih podataka ili neovlašten pristup osobnim podacima koji su preneseni, pohranjeni ili na drugi način obrađivani, a što posebno može dovesti do fizičke, materijalne ili nematerijalne štete.

| (54) | Institucije i tijela Unije trebali bi osigurati povjerljivost elektroničkih komunikacija predviđenu člankom 7. Povelje. Institucije i tijela Unije trebali bi posebno jamčiti sigurnost svojih elektroničkih komunikacijskih mreža. Oni bi trebali štititi informacije koje se odnose na terminalnu opremu korisnika koji pristupaju njihovim javno dostupnim internetskim stranicama i mobilnim aplikacijama, u skladu s Direktivom 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8). Oni bi također trebali štititi osobne podatke pohranjene u imenicima korisnika. |
| --- | --- |

(54)

Institucije i tijela Unije trebali bi osigurati povjerljivost elektroničkih komunikacija predviđenu člankom 7. Povelje. Institucije i tijela Unije trebali bi posebno jamčiti sigurnost svojih elektroničkih komunikacijskih mreža. Oni bi trebali štititi informacije koje se odnose na terminalnu opremu korisnika koji pristupaju njihovim javno dostupnim internetskim stranicama i mobilnim aplikacijama, u skladu s Direktivom 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8). Oni bi također trebali štititi osobne podatke pohranjene u imenicima korisnika.

| (55) | Ako se povreda osobnih podataka ne rješava na odgovarajući način i pravodobno, ona može prouzročiti fizičku, materijalnu ili nematerijalnu štetu pojedincima. Stoga, čim voditelj obrade primijeti da je došlo do povrede osobnih podataka, trebao bi o tome obavijestiti Europskog nadzornika za zaštitu podataka bez nepotrebnog odgađanja i to, ako je izvedivo, najkasnije 72 sata nakon saznanja o toj povredi osobnih podataka, osim ako voditelj obrade može dokazati, u skladu s načelom odgovornosti, da povreda osobnih podataka vjerojatno neće prouzročiti rizik za prava i slobode pojedinaca. Ako se takvo obavješćivanje ne može postići u roku od 72 sata, u obavijesti bi trebalo navesti razloge za kašnjenje, a informacije se mogu pružati postupno, bez nepotrebnog daljnjeg odgađanja. Ako je kašnjenje opravdano, umjesto da se obavijest šalje tek kad se incident u cijelosti riješi, manje osjetljive ili općenitije informacije o povredi trebalo bi poslati što prije. |
| --- | --- |

(55)

Ako se povreda osobnih podataka ne rješava na odgovarajući način i pravodobno, ona može prouzročiti fizičku, materijalnu ili nematerijalnu štetu pojedincima. Stoga, čim voditelj obrade primijeti da je došlo do povrede osobnih podataka, trebao bi o tome obavijestiti Europskog nadzornika za zaštitu podataka bez nepotrebnog odgađanja i to, ako je izvedivo, najkasnije 72 sata nakon saznanja o toj povredi osobnih podataka, osim ako voditelj obrade može dokazati, u skladu s načelom odgovornosti, da povreda osobnih podataka vjerojatno neće prouzročiti rizik za prava i slobode pojedinaca. Ako se takvo obavješćivanje ne može postići u roku od 72 sata, u obavijesti bi trebalo navesti razloge za kašnjenje, a informacije se mogu pružati postupno, bez nepotrebnog daljnjeg odgađanja. Ako je kašnjenje opravdano, umjesto da se obavijest šalje tek kad se incident u cijelosti riješi, manje osjetljive ili općenitije informacije o povredi trebalo bi poslati što prije.

| (56) | Voditelj obrade trebao bi bez nepotrebne odgode obavijestiti ispitanika o povredi osobnih podataka ako je vjerojatno da će povreda osobnih podataka prouzročiti visoki rizik za prava i slobode tog pojedinca, kako bi on mogao poduzeti potrebne mjere opreza. U obavijesti bi trebalo opisati prirodu povrede osobnih podataka kao i preporuke kako bi dotični pojedinac mogao ublažiti moguće štetne posljedice. Takva bi se obavijest ispitanicima trebala pružiti što je prije izvedivo, u razumnim granicama, i u bliskoj suradnji s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka, poštujući njegove upute ili upute drugih relevantnih tijela vlasti, kao što su tijela nadležna za izvršavanje zakonodavstva. |
| --- | --- |

(56)

Voditelj obrade trebao bi bez nepotrebne odgode obavijestiti ispitanika o povredi osobnih podataka ako je vjerojatno da će povreda osobnih podataka prouzročiti visoki rizik za prava i slobode tog pojedinca, kako bi on mogao poduzeti potrebne mjere opreza. U obavijesti bi trebalo opisati prirodu povrede osobnih podataka kao i preporuke kako bi dotični pojedinac mogao ublažiti moguće štetne posljedice. Takva bi se obavijest ispitanicima trebala pružiti što je prije izvedivo, u razumnim granicama, i u bliskoj suradnji s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka, poštujući njegove upute ili upute drugih relevantnih tijela vlasti, kao što su tijela nadležna za izvršavanje zakonodavstva.

| (57) | Uredbom (EZ) br. 45/2001 predviđena je opća obveza voditelja obrade da o obradi osobnih podataka obavijesti službenika za zaštitu podataka. Osim ako to zbog veličine institucije ili tijela Unije nije primjereno, službenik za zaštitu podataka vodi evidenciju o postupcima obrade o kojima je obaviješten. Osim te opće obveze, potrebno je uspostaviti djelotvorne postupke i mehanizme za nadzor postupaka obrade koji vjerojatno mogu prouzročiti visoki rizik za prava i slobode pojedinaca zbog svoje prirode, opsega, konteksta i svrha. Takve postupke također je potrebno uspostaviti posebno u slučaju postupaka obrade koji uključuju upotrebu novih tehnologija ili onih koji su nove vrste s obzirom na koje voditelj obrade još nije proveo procjenu učinka na zaštitu podataka ili koje su postale potrebne zbog vremena koje je proteklo od prvotne obrade. U takvim slučajevima voditelj obrade trebao bi prije obrade provesti procjenu učinka na zaštitu podataka radi procjene osobite vjerojatnosti i ozbiljnosti visokog rizika, uzimajući u obzir prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade te izvore rizika. Ta bi procjena učinka trebala posebno uključivati mjere, zaštitne mjere i mehanizme predviđene za umanjivanje tog rizika, za osiguravanje zaštite osobnih podataka i dokazivanje usklađenosti s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(57)

Uredbom (EZ) br. 45/2001 predviđena je opća obveza voditelja obrade da o obradi osobnih podataka obavijesti službenika za zaštitu podataka. Osim ako to zbog veličine institucije ili tijela Unije nije primjereno, službenik za zaštitu podataka vodi evidenciju o postupcima obrade o kojima je obaviješten. Osim te opće obveze, potrebno je uspostaviti djelotvorne postupke i mehanizme za nadzor postupaka obrade koji vjerojatno mogu prouzročiti visoki rizik za prava i slobode pojedinaca zbog svoje prirode, opsega, konteksta i svrha. Takve postupke također je potrebno uspostaviti posebno u slučaju postupaka obrade koji uključuju upotrebu novih tehnologija ili onih koji su nove vrste s obzirom na koje voditelj obrade još nije proveo procjenu učinka na zaštitu podataka ili koje su postale potrebne zbog vremena koje je proteklo od prvotne obrade. U takvim slučajevima voditelj obrade trebao bi prije obrade provesti procjenu učinka na zaštitu podataka radi procjene osobite vjerojatnosti i ozbiljnosti visokog rizika, uzimajući u obzir prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade te izvore rizika. Ta bi procjena učinka trebala posebno uključivati mjere, zaštitne mjere i mehanizme predviđene za umanjivanje tog rizika, za osiguravanje zaštite osobnih podataka i dokazivanje usklađenosti s ovom Uredbom.

| (58) | Ako se u procjeni učinka na zaštitu podataka pokaže da bi obrada u nedostatku zaštitnih mjera, sigurnosnih mjera i mehanizama za umanjivanje rizika dovela do visokog rizika za prava i slobode pojedinaca, a voditelj obrade smatra da se taj rizik ne može umanjiti razumnim mjerama u pogledu dostupne tehnologije i troškova provedbe, prije početka obrade trebalo bi se savjetovati s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka. Takav visok rizik vjerojatno će proizaći iz određenih vrsta obrade te opsega i učestalosti obrade, što može isto tako prouzročiti štetu ili ometanje prava i slobode ispitanika. Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi odgovoriti na zahtjev za savjetovanje u određenom vremenskom roku. Međutim, izostanak reakcije Europskog nadzornika za zaštitu podataka u tom roku ne bi smio utjecati na bilo koju intervenciju Europskog nadzornika za zaštitu podataka u skladu s njegovim zadaćama i ovlastima iz ove Uredbe, uključujući ovlast da zabrani postupke obrade. U okviru tog postupka savjetovanja trebalo bi biti moguće dostaviti Europskom nadzorniku za zaštitu podataka rezultat procjene učinka na zaštitu podataka koja je provedena u vezi s predmetnom obradom, a posebno mjere predviđene za umanjivanje rizika za prava i slobode pojedinaca. |
| --- | --- |

(58)

Ako se u procjeni učinka na zaštitu podataka pokaže da bi obrada u nedostatku zaštitnih mjera, sigurnosnih mjera i mehanizama za umanjivanje rizika dovela do visokog rizika za prava i slobode pojedinaca, a voditelj obrade smatra da se taj rizik ne može umanjiti razumnim mjerama u pogledu dostupne tehnologije i troškova provedbe, prije početka obrade trebalo bi se savjetovati s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka. Takav visok rizik vjerojatno će proizaći iz određenih vrsta obrade te opsega i učestalosti obrade, što može isto tako prouzročiti štetu ili ometanje prava i slobode ispitanika. Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi odgovoriti na zahtjev za savjetovanje u određenom vremenskom roku. Međutim, izostanak reakcije Europskog nadzornika za zaštitu podataka u tom roku ne bi smio utjecati na bilo koju intervenciju Europskog nadzornika za zaštitu podataka u skladu s njegovim zadaćama i ovlastima iz ove Uredbe, uključujući ovlast da zabrani postupke obrade. U okviru tog postupka savjetovanja trebalo bi biti moguće dostaviti Europskom nadzorniku za zaštitu podataka rezultat procjene učinka na zaštitu podataka koja je provedena u vezi s predmetnom obradom, a posebno mjere predviđene za umanjivanje rizika za prava i slobode pojedinaca.

| (59) | Radi osiguravanja usklađenosti planirane obrade s ovom Uredbom te posebno radi umanjivanja rizika za ispitanika, Europskog nadzornika za zaštitu podataka trebalo bi obavijestiti o upravnim mjerama i s njime se savjetovati o internim pravilima koja su institucije i tijela Unije donijeli u pitanjima koja se odnose na njihovo djelovanje, kada se njima predviđa obrada osobnih podataka, utvrđuju uvjeti za ograničavanje prava ispitanika ili osiguravaju odgovarajuće mjere zaštite prava ispitanika. |
| --- | --- |

(59)

Radi osiguravanja usklađenosti planirane obrade s ovom Uredbom te posebno radi umanjivanja rizika za ispitanika, Europskog nadzornika za zaštitu podataka trebalo bi obavijestiti o upravnim mjerama i s njime se savjetovati o internim pravilima koja su institucije i tijela Unije donijeli u pitanjima koja se odnose na njihovo djelovanje, kada se njima predviđa obrada osobnih podataka, utvrđuju uvjeti za ograničavanje prava ispitanika ili osiguravaju odgovarajuće mjere zaštite prava ispitanika.

| (60) | Uredbom (EU) 2016/679 osnovan je Europski odbor za zaštitu podataka kao neovisno tijelo Unije koje ima pravnu osobnost. Odbor bi trebao doprinositi dosljednoj primjeni Uredbe (EU) 2016/679 i Direktive (EU) 2016/680 u cijeloj Uniji, među ostalim i savjetovanjem Komisije. Istodobno bi Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao i dalje izvršavati svoje nadzorne i savjetodavne funkcije u pogledu svih institucija i tijela Unije, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev. Kako bi se osigurala usklađenost pravila o zaštiti podataka u cijeloj Uniji, pri pripremi prijedloga ili preporuka Komisija bi trebala nastojati savjetovati se s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka. Komisija bi se obvezno trebala savjetovati nakon donošenja zakonodavnih akata ili tijekom pripreme delegiranih akata i provedbenih akata kako je utvrđeno u člancima 289., 290. i 291. UFEU-a te nakon donošenja preporuka i prijedloga povezanih sa sporazumima s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, kako je predviđeno u članku 218. UFEU-a, koji utječu na pravo na zaštitu osobnih podataka. U takvim bi slučajevima Komisija trebala biti obvezna savjetovati se s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka, osim u slučajevima kada je Uredbom (EU) 2016/679 predviđeno obvezno savjetovanje s Europskim odborom za zaštitu podataka, na primjer o odlukama o primjerenosti ili delegiranim aktima o standardiziranim ikonama te zahtjevima u pogledu mehanizama certificiranja. Ako je predmetni akt posebno važan za zaštitu prava i sloboda pojedinaca u pogledu obrade osobnih podataka, Komisija bi trebala biti u mogućnosti savjetovati se i s Europskim odborom za zaštitu podataka. U tim bi slučajevima Europski nadzornik za zaštitu podataka, kao član Europskog odbora za zaštitu podataka, trebao s njim koordinirati svoj rad u cilju donošenja zajedničkog mišljenja. Europski nadzornik za zaštitu podataka i, kad je to primjenjivo, Europski odbor za zaštitu podataka trebali bi dati savjet pisanim putem u roku od osam tjedana. Taj bi rok trebao biti kraći u hitnim slučajevima ili kad je to inače primjereno, na primjer kad Komisija priprema delegirane i provedbene akte. |
| --- | --- |

(60)

Uredbom (EU) 2016/679 osnovan je Europski odbor za zaštitu podataka kao neovisno tijelo Unije koje ima pravnu osobnost. Odbor bi trebao doprinositi dosljednoj primjeni Uredbe (EU) 2016/679 i Direktive (EU) 2016/680 u cijeloj Uniji, među ostalim i savjetovanjem Komisije. Istodobno bi Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao i dalje izvršavati svoje nadzorne i savjetodavne funkcije u pogledu svih institucija i tijela Unije, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev. Kako bi se osigurala usklađenost pravila o zaštiti podataka u cijeloj Uniji, pri pripremi prijedloga ili preporuka Komisija bi trebala nastojati savjetovati se s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka. Komisija bi se obvezno trebala savjetovati nakon donošenja zakonodavnih akata ili tijekom pripreme delegiranih akata i provedbenih akata kako je utvrđeno u člancima 289., 290. i 291. UFEU-a te nakon donošenja preporuka i prijedloga povezanih sa sporazumima s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, kako je predviđeno u članku 218. UFEU-a, koji utječu na pravo na zaštitu osobnih podataka. U takvim bi slučajevima Komisija trebala biti obvezna savjetovati se s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka, osim u slučajevima kada je Uredbom (EU) 2016/679 predviđeno obvezno savjetovanje s Europskim odborom za zaštitu podataka, na primjer o odlukama o primjerenosti ili delegiranim aktima o standardiziranim ikonama te zahtjevima u pogledu mehanizama certificiranja. Ako je predmetni akt posebno važan za zaštitu prava i sloboda pojedinaca u pogledu obrade osobnih podataka, Komisija bi trebala biti u mogućnosti savjetovati se i s Europskim odborom za zaštitu podataka. U tim bi slučajevima Europski nadzornik za zaštitu podataka, kao član Europskog odbora za zaštitu podataka, trebao s njim koordinirati svoj rad u cilju donošenja zajedničkog mišljenja. Europski nadzornik za zaštitu podataka i, kad je to primjenjivo, Europski odbor za zaštitu podataka trebali bi dati savjet pisanim putem u roku od osam tjedana. Taj bi rok trebao biti kraći u hitnim slučajevima ili kad je to inače primjereno, na primjer kad Komisija priprema delegirane i provedbene akte.

| (61) | U skladu s člankom 75. Uredbe (EU) 2016/679 Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi pružati usluge tajništva Europskog odbora za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(61)

U skladu s člankom 75. Uredbe (EU) 2016/679 Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi pružati usluge tajništva Europskog odbora za zaštitu podataka.

| (62) | U svim bi institucijama i tijelima Unije službenik za zaštitu podataka trebao bi osigurati da se primjenjuju odredbe ove Uredbe te savjetovati voditelje obrade i izvršitelje obrade o ispunjavanju njihovih obveza. Taj službenik bi trebao biti osoba sa stručnim znanjem o pravu i praksama u području zaštite podataka, pri čemu bi se razina tog znanja trebala utvrditi posebno u odnosu na postupke obrade podataka koje provode voditelj obrade i izvršitelj obrade te na zaštitu koja se zahtijeva za osobne podatke o kojima je riječ. Takvi službenici za zaštitu podataka trebali bi moći obavljati svoje dužnosti i zadaće na neovisan način. |
| --- | --- |

(62)

U svim bi institucijama i tijelima Unije službenik za zaštitu podataka trebao bi osigurati da se primjenjuju odredbe ove Uredbe te savjetovati voditelje obrade i izvršitelje obrade o ispunjavanju njihovih obveza. Taj službenik bi trebao biti osoba sa stručnim znanjem o pravu i praksama u području zaštite podataka, pri čemu bi se razina tog znanja trebala utvrditi posebno u odnosu na postupke obrade podataka koje provode voditelj obrade i izvršitelj obrade te na zaštitu koja se zahtijeva za osobne podatke o kojima je riječ. Takvi službenici za zaštitu podataka trebali bi moći obavljati svoje dužnosti i zadaće na neovisan način.

| (63) | Kad se osobni podaci prenose iz institucija i tijela Unije voditeljima obrade, izvršiteljima obrade ili drugim primateljima u trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama, trebala bi biti zajamčena razina zaštite pojedinaca osigurana ovom Uredbom u Uniji. Ista jamstva trebala bi se primjenjivati u slučajevima daljnjih prijenosa osobnih podataka iz treće zemlje ili međunarodne organizacije voditeljima obrade, izvršiteljima obrade u istoj ili nekoj drugoj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji. U svakom slučaju, prijenosi u treće zemlje i međunarodne organizacije mogu se obavljati isključivo uz puno poštovanje ove Uredbe i temeljnih prava i sloboda sadržanih u Povelji. Prijenos bi se smio obavljati samo ako, u skladu s drugim odredbama ove Uredbe, voditelj obrade ili izvršitelj obrade ispunjavaju uvjete utvrđene u odredbama ove Uredbe koji se odnose na prijenos osobnih podataka trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama. |
| --- | --- |

(63)

Kad se osobni podaci prenose iz institucija i tijela Unije voditeljima obrade, izvršiteljima obrade ili drugim primateljima u trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama, trebala bi biti zajamčena razina zaštite pojedinaca osigurana ovom Uredbom u Uniji. Ista jamstva trebala bi se primjenjivati u slučajevima daljnjih prijenosa osobnih podataka iz treće zemlje ili međunarodne organizacije voditeljima obrade, izvršiteljima obrade u istoj ili nekoj drugoj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji. U svakom slučaju, prijenosi u treće zemlje i međunarodne organizacije mogu se obavljati isključivo uz puno poštovanje ove Uredbe i temeljnih prava i sloboda sadržanih u Povelji. Prijenos bi se smio obavljati samo ako, u skladu s drugim odredbama ove Uredbe, voditelj obrade ili izvršitelj obrade ispunjavaju uvjete utvrđene u odredbama ove Uredbe koji se odnose na prijenos osobnih podataka trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama.

| (64) | U skladu s člankom 45. Uredbe (EU) 2016/679 ili člankom 36. Direktive (EU) 2016/680, Komisija može odlučiti da treća zemlja, područje, posebni sektor treće zemlje ili međunarodna organizacija pruža odgovarajuću razinu zaštite podataka. U takvim slučajevima institucija ili tijelo Unije može izvršiti prijenos osobnih podataka toj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji bez dodatnog odobrenja. |
| --- | --- |

(64)

U skladu s člankom 45. Uredbe (EU) 2016/679 ili člankom 36. Direktive (EU) 2016/680, Komisija može odlučiti da treća zemlja, područje, posebni sektor treće zemlje ili međunarodna organizacija pruža odgovarajuću razinu zaštite podataka. U takvim slučajevima institucija ili tijelo Unije može izvršiti prijenos osobnih podataka toj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji bez dodatnog odobrenja.

| (65) | Ako nije donesena odluka o primjerenosti, voditelj obrade ili izvršitelj obrade trebali bi poduzeti mjere kojima će se nadomjestiti nedostatak zaštite podataka u trećoj zemlji putem odgovarajućih zaštitnih mjera za ispitanika. Takve odgovarajuće zaštitne mjere mogu obuhvaćati upotrebu standardnih klauzula o zaštiti podataka koje je donijela Komisija ili koje je donio Europski nadzornik za zaštitu podataka ili ugovornih klauzula koje je odobrio Europski nadzornik za zaštitu podataka. Ako izvršitelj obrade nije institucija ili tijelo Unije, te se odgovarajuće zaštitne mjere mogu sastojati i od obvezujućih korporativnih pravila, kodeksa ponašanja i mehanizama certificiranja koji se upotrebljavaju za međunarodne prijenose u skladu s Uredbom (EU) 2016/679. Te bi zaštitne mjere trebale osigurati usklađenost sa zahtjevima zaštite podataka i prava ispitanika primjereno obradi unutar Unije, uključujući dostupnost provedivih prava ispitanika i učinkovitih pravnih lijekova, među ostalim onih za dobivanje učinkovite upravne ili sudske zaštite i traženje naknade, u Uniji ili u trećoj zemlji. One bi se trebale posebno odnositi na usklađivanje s općim načelima koja se odnose na obradu osobnih podataka te načelima tehničke i integrirane zaštite podataka. Institucije i tijela Unije mogu isto tako obavljati prijenose tijelima javne vlasti ili tijelima s javnim ovlastima u trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama s odgovarajućim dužnostima ili ovlastima, među ostalim na temelju odredaba koje se uključuju u administrativne aranžmane, kao što su memorandumi o razumijevanju, kojima se ispitanicima osiguravaju ostvariva i učinkovita prava. Kada se zaštitne mjere predviđaju u administrativnim aranžmanima koji nisu pravno obvezujući, trebalo bi ishoditi odobrenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(65)

Ako nije donesena odluka o primjerenosti, voditelj obrade ili izvršitelj obrade trebali bi poduzeti mjere kojima će se nadomjestiti nedostatak zaštite podataka u trećoj zemlji putem odgovarajućih zaštitnih mjera za ispitanika. Takve odgovarajuće zaštitne mjere mogu obuhvaćati upotrebu standardnih klauzula o zaštiti podataka koje je donijela Komisija ili koje je donio Europski nadzornik za zaštitu podataka ili ugovornih klauzula koje je odobrio Europski nadzornik za zaštitu podataka. Ako izvršitelj obrade nije institucija ili tijelo Unije, te se odgovarajuće zaštitne mjere mogu sastojati i od obvezujućih korporativnih pravila, kodeksa ponašanja i mehanizama certificiranja koji se upotrebljavaju za međunarodne prijenose u skladu s Uredbom (EU) 2016/679. Te bi zaštitne mjere trebale osigurati usklađenost sa zahtjevima zaštite podataka i prava ispitanika primjereno obradi unutar Unije, uključujući dostupnost provedivih prava ispitanika i učinkovitih pravnih lijekova, među ostalim onih za dobivanje učinkovite upravne ili sudske zaštite i traženje naknade, u Uniji ili u trećoj zemlji. One bi se trebale posebno odnositi na usklađivanje s općim načelima koja se odnose na obradu osobnih podataka te načelima tehničke i integrirane zaštite podataka. Institucije i tijela Unije mogu isto tako obavljati prijenose tijelima javne vlasti ili tijelima s javnim ovlastima u trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama s odgovarajućim dužnostima ili ovlastima, među ostalim na temelju odredaba koje se uključuju u administrativne aranžmane, kao što su memorandumi o razumijevanju, kojima se ispitanicima osiguravaju ostvariva i učinkovita prava. Kada se zaštitne mjere predviđaju u administrativnim aranžmanima koji nisu pravno obvezujući, trebalo bi ishoditi odobrenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka.

| (66) | Mogućnost da se voditelj obrade ili izvršitelj obrade koristi standardnim klauzulama o zaštiti podataka koje je donijela Komisija ili Europski nadzornik za zaštitu podataka ne bi trebala sprečavati voditelja obrade ili izvršitelja obrade da uključe standardne klauzule o zaštiti podataka u širi ugovor, kao što je ugovor između izvršitelja obrade i drugog izvršitelja obrade, niti da dodaju druge klauzule ili dodatne zaštitne mjere pod uvjetom da one izravno ili neizravno ne proturječe standardnim ugovornim klauzulama koje je donijela Komisija ili Europski nadzornik za zaštitu podataka ili ne dovode u pitanje temeljna prava ili slobode ispitanika. Voditelje obrade i izvršitelje obrade trebalo bi poticati da osiguraju dodatne zaštitne mjere putem ugovornih obveza koje nadopunjuju standardne klauzule o zaštiti podataka. |
| --- | --- |

(66)

Mogućnost da se voditelj obrade ili izvršitelj obrade koristi standardnim klauzulama o zaštiti podataka koje je donijela Komisija ili Europski nadzornik za zaštitu podataka ne bi trebala sprečavati voditelja obrade ili izvršitelja obrade da uključe standardne klauzule o zaštiti podataka u širi ugovor, kao što je ugovor između izvršitelja obrade i drugog izvršitelja obrade, niti da dodaju druge klauzule ili dodatne zaštitne mjere pod uvjetom da one izravno ili neizravno ne proturječe standardnim ugovornim klauzulama koje je donijela Komisija ili Europski nadzornik za zaštitu podataka ili ne dovode u pitanje temeljna prava ili slobode ispitanika. Voditelje obrade i izvršitelje obrade trebalo bi poticati da osiguraju dodatne zaštitne mjere putem ugovornih obveza koje nadopunjuju standardne klauzule o zaštiti podataka.

| (67) | Neke treće zemlje donose zakone, propise i druge pravne akte radi izravne regulacije aktivnosti obrade koje provode institucije i tijela Unije. To može uključivati presude sudova ili odluke upravnih tijela u trećim zemljama kojima se od voditelja obrade ili izvršitelja obrade traži prijenos ili otkrivanje osobnih podataka i koje se ne temelje na važećem međunarodnom sporazumu između treće zemlje koja je podnijela zahtjev i Unije. Izvanteritorijalna primjena tih zakona, propisa i drugih pravnih akata može predstavljati kršenje međunarodnog prava i može ometati postizanje zaštite pojedinaca koja se ovom Uredbom osigurava u Uniji. Prijenosi bi se smjeli dopustiti samo ako su ispunjeni uvjeti ove Uredbe za prijenos trećim zemljama. To može, među ostalim, biti slučaj kada je otkrivanje nužno iz važnih razloga od javnog interesa priznatog pravom Unije. |
| --- | --- |

(67)

Neke treće zemlje donose zakone, propise i druge pravne akte radi izravne regulacije aktivnosti obrade koje provode institucije i tijela Unije. To može uključivati presude sudova ili odluke upravnih tijela u trećim zemljama kojima se od voditelja obrade ili izvršitelja obrade traži prijenos ili otkrivanje osobnih podataka i koje se ne temelje na važećem međunarodnom sporazumu između treće zemlje koja je podnijela zahtjev i Unije. Izvanteritorijalna primjena tih zakona, propisa i drugih pravnih akata može predstavljati kršenje međunarodnog prava i može ometati postizanje zaštite pojedinaca koja se ovom Uredbom osigurava u Uniji. Prijenosi bi se smjeli dopustiti samo ako su ispunjeni uvjeti ove Uredbe za prijenos trećim zemljama. To može, među ostalim, biti slučaj kada je otkrivanje nužno iz važnih razloga od javnog interesa priznatog pravom Unije.

| (68) | Trebalo bi predvidjeti mogućnost prijenosa u određenim okolnostima kada je ispitanik dao izričitu privolu, ako je prijenos povremen i nužan s obzirom na ugovor ili pravni zahtjev, neovisno o tome je li riječ o sudskom, upravnom ili bilo kojem izvansudskom postupku, uključujući i postupke pred regulatornim tijelima. Trebalo bi predvidjeti i mogućnost prijenosa kad to zahtijevaju važni razlozi od javnog interesa propisani pravom Unije ili kada se prijenos obavlja iz registra uspostavljenog zakonom i namijenjenog uvidu javnosti ili osoba koje imaju legitiman interes. U potonjem slučaju takav prijenos ne bi trebao uključivati cjelokupne osobne podatke ili cijele kategorije podataka sadržanih u registru, osim ako je to dopušteno pravom Unije, a ako je registar namijenjen uvidu osoba koje imaju legitiman interes, prijenos bi se trebao obaviti samo na zahtjev tih osoba ili, ako su te osobe primatelji, u potpunosti uzimajući u obzir interese i temeljna prava ispitanika. |
| --- | --- |

(68)

Trebalo bi predvidjeti mogućnost prijenosa u određenim okolnostima kada je ispitanik dao izričitu privolu, ako je prijenos povremen i nužan s obzirom na ugovor ili pravni zahtjev, neovisno o tome je li riječ o sudskom, upravnom ili bilo kojem izvansudskom postupku, uključujući i postupke pred regulatornim tijelima. Trebalo bi predvidjeti i mogućnost prijenosa kad to zahtijevaju važni razlozi od javnog interesa propisani pravom Unije ili kada se prijenos obavlja iz registra uspostavljenog zakonom i namijenjenog uvidu javnosti ili osoba koje imaju legitiman interes. U potonjem slučaju takav prijenos ne bi trebao uključivati cjelokupne osobne podatke ili cijele kategorije podataka sadržanih u registru, osim ako je to dopušteno pravom Unije, a ako je registar namijenjen uvidu osoba koje imaju legitiman interes, prijenos bi se trebao obaviti samo na zahtjev tih osoba ili, ako su te osobe primatelji, u potpunosti uzimajući u obzir interese i temeljna prava ispitanika.

| (69) | Ta bi se odstupanja posebno trebala primjenjivati na prijenose podataka koji se traže i nužni su iz važnih razloga od javnog interesa, na primjer u slučajevima međunarodne razmjene podataka između institucija i tijela Unije i tijela nadležnih za tržišno natjecanje, poreznih ili carinskih uprava, financijskih nadzornih tijela te služba nadležnih za pitanja socijalne sigurnosti ili za javno zdravlje, na primjer u slučaju praćenja kontakata kod zaraznih bolesti ili kako bi se smanjio i/ili uklonio doping u sportu. Prijenos osobnih podataka trebalo bi isto tako smatrati zakonitim ako je nužan za zaštitu interesa koji je bitan za životno važne interese ispitanika ili druge osobe, uključujući tjelesni integritet ili život, ako ispitanik nije u stanju dati privolu. Ako ne postoji odluka o primjerenosti, pravom Unije mogu se, iz važnih razloga od javnog interesa, izričito odrediti ograničenja prijenosa određenih kategorija podataka trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji. Svaki prijenos osobnih podataka ispitanika koji tjelesno ili pravno nije u stanju dati privolu u međunarodnu humanitarnu organizaciju, s ciljem izvršenja zadaće obuhvaćene ženevskim konvencijama ili poštovanja međunarodnog humanitarnog prava mjerodavnog u oružanim sukobima, mogao bi se smatrati nužnim iz važnog razloga od javnog interesa ili zbog toga što je od životno važnog interesa za ispitanika. |
| --- | --- |

(69)

Ta bi se odstupanja posebno trebala primjenjivati na prijenose podataka koji se traže i nužni su iz važnih razloga od javnog interesa, na primjer u slučajevima međunarodne razmjene podataka između institucija i tijela Unije i tijela nadležnih za tržišno natjecanje, poreznih ili carinskih uprava, financijskih nadzornih tijela te služba nadležnih za pitanja socijalne sigurnosti ili za javno zdravlje, na primjer u slučaju praćenja kontakata kod zaraznih bolesti ili kako bi se smanjio i/ili uklonio doping u sportu. Prijenos osobnih podataka trebalo bi isto tako smatrati zakonitim ako je nužan za zaštitu interesa koji je bitan za životno važne interese ispitanika ili druge osobe, uključujući tjelesni integritet ili život, ako ispitanik nije u stanju dati privolu. Ako ne postoji odluka o primjerenosti, pravom Unije mogu se, iz važnih razloga od javnog interesa, izričito odrediti ograničenja prijenosa određenih kategorija podataka trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji. Svaki prijenos osobnih podataka ispitanika koji tjelesno ili pravno nije u stanju dati privolu u međunarodnu humanitarnu organizaciju, s ciljem izvršenja zadaće obuhvaćene ženevskim konvencijama ili poštovanja međunarodnog humanitarnog prava mjerodavnog u oružanim sukobima, mogao bi se smatrati nužnim iz važnog razloga od javnog interesa ili zbog toga što je od životno važnog interesa za ispitanika.

| (70) | U svakom slučaju, ako Komisija nije donijela odluku o odgovarajućoj razini zaštite podataka u trećoj zemlji, voditelj obrade ili izvršitelj obrade trebali bi iskoristiti rješenja koja ispitanicima osiguravaju ostvariva i učinkovita prava u pogledu obrade njihovih podataka u Uniji nakon što su ti podaci preneseni tako da će i dalje uživati zaštitu koju nude temeljna prava i zaštitne mjere. |
| --- | --- |

(70)

U svakom slučaju, ako Komisija nije donijela odluku o odgovarajućoj razini zaštite podataka u trećoj zemlji, voditelj obrade ili izvršitelj obrade trebali bi iskoristiti rješenja koja ispitanicima osiguravaju ostvariva i učinkovita prava u pogledu obrade njihovih podataka u Uniji nakon što su ti podaci preneseni tako da će i dalje uživati zaštitu koju nude temeljna prava i zaštitne mjere.

| (71) | Kada se osobni podaci kreću preko granica izvan Unije, može se povećati rizik koji prijeti sposobnosti pojedinaca da ostvare svoja prava na zaštitu podataka, osobito da se zaštite od nezakonite uporabe ili otkrivanja tih informacija. Istodobno se može dogoditi da nacionalna nadzorna tijela i Europski nadzornik za zaštitu podataka, nisu u mogućnosti rješavati pritužbe ili voditi istrage u vezi s aktivnostima izvan svoje nadležnosti. Njihova zalaganja za prekograničnu suradnju mogu omesti i nedovoljne ovlasti za sprečavanje ili ispravljanje, nedosljedni pravni režimi i praktične prepreke poput ograničenih resursa. Stoga bi trebalo promicati blisku suradnju između Europskog nadzornika za zaštitu podataka i nacionalnih nadzornih tijela kako bi im se pomoglo u razmjeni informacija s njihovim međunarodnim partnerima. |
| --- | --- |

(71)

Kada se osobni podaci kreću preko granica izvan Unije, može se povećati rizik koji prijeti sposobnosti pojedinaca da ostvare svoja prava na zaštitu podataka, osobito da se zaštite od nezakonite uporabe ili otkrivanja tih informacija. Istodobno se može dogoditi da nacionalna nadzorna tijela i Europski nadzornik za zaštitu podataka, nisu u mogućnosti rješavati pritužbe ili voditi istrage u vezi s aktivnostima izvan svoje nadležnosti. Njihova zalaganja za prekograničnu suradnju mogu omesti i nedovoljne ovlasti za sprečavanje ili ispravljanje, nedosljedni pravni režimi i praktične prepreke poput ograničenih resursa. Stoga bi trebalo promicati blisku suradnju između Europskog nadzornika za zaštitu podataka i nacionalnih nadzornih tijela kako bi im se pomoglo u razmjeni informacija s njihovim međunarodnim partnerima.

| (72) | Ključna je sastavnica zaštite pojedinaca s obzirom na obradu njihovih osobnih podataka uspostava Europskog nadzornika za zaštitu podataka Uredbom (EZ) br. 45/2001, koji je ovlašten da potpuno neovisno obavlja svoje zadaće i izvršava svoje ovlasti. Ova bi Uredba trebala dodatno ojačati i pojasniti njegovu ulogu i neovisnost. Europski nadzornik za zaštitu podataka trebala bi biti osoba čija je neovisnost neupitna i koja je priznata kao osoba s iskustvom i vještinama potrebnima za obavljanje dužnosti Europskog nadzornika za zaštitu podataka jer, primjerice, pripada ili je pripadala jednom od nadzornih tijela osnovanih u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(72)

Ključna je sastavnica zaštite pojedinaca s obzirom na obradu njihovih osobnih podataka uspostava Europskog nadzornika za zaštitu podataka Uredbom (EZ) br. 45/2001, koji je ovlašten da potpuno neovisno obavlja svoje zadaće i izvršava svoje ovlasti. Ova bi Uredba trebala dodatno ojačati i pojasniti njegovu ulogu i neovisnost. Europski nadzornik za zaštitu podataka trebala bi biti osoba čija je neovisnost neupitna i koja je priznata kao osoba s iskustvom i vještinama potrebnima za obavljanje dužnosti Europskog nadzornika za zaštitu podataka jer, primjerice, pripada ili je pripadala jednom od nadzornih tijela osnovanih u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) 2016/679.

| (73) | Kako bi se osiguralo dosljedno praćenje i provedba pravila o zaštiti podataka u cijeloj Uniji, Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi imati iste zadaće i stvarne ovlasti kao i nacionalna nadzorna tijela, među ostalim ovlasti za vođenje istrage, korektivne ovlasti i sankcije te ovlasti za davanje odobrenja i savjetodavne ovlasti, posebno u slučajevima pritužbi pojedinaca, ovlasti za obavješćivanje Suda o kršenjima ove Uredbe i ovlasti za sudjelovanje u pravnim postupcima u skladu s primarnim pravom. U takve bi ovlasti trebala biti uključena i ovlast za izricanje privremenog ili konačnog ograničenja obrade, uključujući zabranu. Kako bi se izbjegli suvišni troškovi i prekomjerne neugodnosti za dotične osobe na koje bi to moglo negativno utjecati, svaka mjera Europskog nadzornika za zaštitu podataka trebala bi biti primjerena, potrebna i razmjerna cilju osiguravanja usklađenosti s ovom Uredbom, a pritom bi trebalo uzeti u obzir okolnosti svakog pojedinačnog slučaja i poštovati pravo svake osobe da bude saslušana prije poduzimanja bilo koje pojedinačne mjere. Svaka pravno obvezujuća mjera Europskog nadzornika za zaštitu podataka trebala bi biti u pisanom obliku, jasna i jednoznačna te sadržavati datum izdavanja mjere, potpis Europskog nadzornika za zaštitu podataka i razloge za mjeru te upućivati na pravo na učinkovit pravni lijek. |
| --- | --- |

(73)

Kako bi se osiguralo dosljedno praćenje i provedba pravila o zaštiti podataka u cijeloj Uniji, Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi imati iste zadaće i stvarne ovlasti kao i nacionalna nadzorna tijela, među ostalim ovlasti za vođenje istrage, korektivne ovlasti i sankcije te ovlasti za davanje odobrenja i savjetodavne ovlasti, posebno u slučajevima pritužbi pojedinaca, ovlasti za obavješćivanje Suda o kršenjima ove Uredbe i ovlasti za sudjelovanje u pravnim postupcima u skladu s primarnim pravom. U takve bi ovlasti trebala biti uključena i ovlast za izricanje privremenog ili konačnog ograničenja obrade, uključujući zabranu. Kako bi se izbjegli suvišni troškovi i prekomjerne neugodnosti za dotične osobe na koje bi to moglo negativno utjecati, svaka mjera Europskog nadzornika za zaštitu podataka trebala bi biti primjerena, potrebna i razmjerna cilju osiguravanja usklađenosti s ovom Uredbom, a pritom bi trebalo uzeti u obzir okolnosti svakog pojedinačnog slučaja i poštovati pravo svake osobe da bude saslušana prije poduzimanja bilo koje pojedinačne mjere. Svaka pravno obvezujuća mjera Europskog nadzornika za zaštitu podataka trebala bi biti u pisanom obliku, jasna i jednoznačna te sadržavati datum izdavanja mjere, potpis Europskog nadzornika za zaštitu podataka i razloge za mjeru te upućivati na pravo na učinkovit pravni lijek.

| (74) | Da bi se zaštitila neovisnost Suda u obavljanju njegovih sudskih zadaća, među ostalim u donošenju odluka, nadležnost za nadzor koju ima Europski nadzornik za zaštitu podataka ne bi trebala obuhvaćati obradu osobnih podataka koju Sud provodi kada djeluje u svom sudbenom svojstvu. Za takve postupke obrade Sud bi trebao ustanoviti neovisan nadzor, u skladu s člankom 8. stavkom 3. Povelje, primjerice putem internog mehanizma. |
| --- | --- |

(74)

Da bi se zaštitila neovisnost Suda u obavljanju njegovih sudskih zadaća, među ostalim u donošenju odluka, nadležnost za nadzor koju ima Europski nadzornik za zaštitu podataka ne bi trebala obuhvaćati obradu osobnih podataka koju Sud provodi kada djeluje u svom sudbenom svojstvu. Za takve postupke obrade Sud bi trebao ustanoviti neovisan nadzor, u skladu s člankom 8. stavkom 3. Povelje, primjerice putem internog mehanizma.

| (75) | Odluke Europskog nadzornika za zaštitu podataka o izuzećima, jamstvima, odobrenjima i uvjetima u vezi s postupcima obrade podataka, kako je određeno u ovoj Uredbi, trebale bi se objaviti u izvješću o aktivnostima. Neovisno o objavljivanju godišnjeg izvješća o aktivnostima, Europski nadzornik za zaštitu podataka može objaviti izvješća o posebnim temama. |
| --- | --- |

(75)

Odluke Europskog nadzornika za zaštitu podataka o izuzećima, jamstvima, odobrenjima i uvjetima u vezi s postupcima obrade podataka, kako je određeno u ovoj Uredbi, trebale bi se objaviti u izvješću o aktivnostima. Neovisno o objavljivanju godišnjeg izvješća o aktivnostima, Europski nadzornik za zaštitu podataka može objaviti izvješća o posebnim temama.

| (76) | Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi se pridržavati Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

(76)

Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi se pridržavati Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

| (77) | Nacionalna nadzorna tijela prate primjenu Uredbe (EU) 2016/679 i doprinose njezinoj dosljednoj primjeni u cijeloj Uniji kako bi zaštitila pojedince s obzirom na obradu njihovih osobnih podataka i olakšala slobodni protok osobnih podataka na unutarnjem tržištu. Radi povećanja usklađenosti primjene pravila o zaštiti podataka koja se primjenjuju u državama članicama i pravila o zaštiti podataka koja se primjenjuju na institucije i tijela Unije, Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi učinkovito surađivati s nacionalnim nadzornim tijelima. |
| --- | --- |

(77)

Nacionalna nadzorna tijela prate primjenu Uredbe (EU) 2016/679 i doprinose njezinoj dosljednoj primjeni u cijeloj Uniji kako bi zaštitila pojedince s obzirom na obradu njihovih osobnih podataka i olakšala slobodni protok osobnih podataka na unutarnjem tržištu. Radi povećanja usklađenosti primjene pravila o zaštiti podataka koja se primjenjuju u državama članicama i pravila o zaštiti podataka koja se primjenjuju na institucije i tijela Unije, Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi učinkovito surađivati s nacionalnim nadzornim tijelima.

| (78) | U određenim se slučajevima pravom Unije predviđa model koordiniranog nadzora koji provode Europski nadzornik za zaštitu podataka i nacionalna nadzorna tijela. Europski nadzornik za zaštitu podataka također je nadzorno tijelo Europola te je za te svrhe uspostavljen poseban model suradnje s nacionalnim nadzornim tijelima u okviru odbora za suradnju sa savjetodavnom funkcijom. Radi poboljšanja djelotvornog nadzora i provedbe materijalnih pravila o zaštiti podataka u Uniji, trebalo bi uvesti jedinstven, dosljedan model koordiniranog nadzora. Komisija bi stoga trebala podnositi zakonodavne prijedloge kada je to potrebno u cilju izmjene pravnih akata Unije kojima se predviđa model koordiniranog nadzora kako bi se uskladili s modelom koordiniranog nadzora iz ove Uredbe. Europski odbor za zaštitu podataka trebao bi služiti kao jedinstveni forum za osiguravanje djelotvornog koordiniranog nadzora u svim područjima. |
| --- | --- |

(78)

U određenim se slučajevima pravom Unije predviđa model koordiniranog nadzora koji provode Europski nadzornik za zaštitu podataka i nacionalna nadzorna tijela. Europski nadzornik za zaštitu podataka također je nadzorno tijelo Europola te je za te svrhe uspostavljen poseban model suradnje s nacionalnim nadzornim tijelima u okviru odbora za suradnju sa savjetodavnom funkcijom. Radi poboljšanja djelotvornog nadzora i provedbe materijalnih pravila o zaštiti podataka u Uniji, trebalo bi uvesti jedinstven, dosljedan model koordiniranog nadzora. Komisija bi stoga trebala podnositi zakonodavne prijedloge kada je to potrebno u cilju izmjene pravnih akata Unije kojima se predviđa model koordiniranog nadzora kako bi se uskladili s modelom koordiniranog nadzora iz ove Uredbe. Europski odbor za zaštitu podataka trebao bi služiti kao jedinstveni forum za osiguravanje djelotvornog koordiniranog nadzora u svim područjima.

| (79) | Svaki bi ispitanik trebao imati pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka te pravo na učinkovit pravni lijek pred Sudom u skladu s Ugovorima ako ispitanik smatra da su prekršena njegova prava iz ove Uredbe ili ako Europski nadzornik za zaštitu podataka ne postupi po pritužbi, djelomično ili u potpunosti odbaci ili odbije pritužbu ili ne djeluje kad je takvo djelovanje nužno radi zaštite prava ispitanika. Istragu pokrenutu na temelju pritužbe trebalo bi provesti, podložno sudskom preispitivanju, u mjeri koja je primjerena za određeni slučaj. Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi u razumnom roku obavijestiti ispitanika o tijeku i ishodu pritužbe. Ako slučaj zahtijeva dodatnu koordinaciju s nacionalnim nadzornim tijelom, ispitaniku bi trebalo dati privremene informacije. Kako bi se olakšalo podnošenje pritužbi, Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi poduzeti mjere kao što su osiguravanje obrasca za podnošenje pritužbe koji se može ispuniti i elektroničkim putem, ne isključujući druga sredstva komunikacije. |
| --- | --- |

(79)

Svaki bi ispitanik trebao imati pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka te pravo na učinkovit pravni lijek pred Sudom u skladu s Ugovorima ako ispitanik smatra da su prekršena njegova prava iz ove Uredbe ili ako Europski nadzornik za zaštitu podataka ne postupi po pritužbi, djelomično ili u potpunosti odbaci ili odbije pritužbu ili ne djeluje kad je takvo djelovanje nužno radi zaštite prava ispitanika. Istragu pokrenutu na temelju pritužbe trebalo bi provesti, podložno sudskom preispitivanju, u mjeri koja je primjerena za određeni slučaj. Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi u razumnom roku obavijestiti ispitanika o tijeku i ishodu pritužbe. Ako slučaj zahtijeva dodatnu koordinaciju s nacionalnim nadzornim tijelom, ispitaniku bi trebalo dati privremene informacije. Kako bi se olakšalo podnošenje pritužbi, Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi poduzeti mjere kao što su osiguravanje obrasca za podnošenje pritužbe koji se može ispuniti i elektroničkim putem, ne isključujući druga sredstva komunikacije.

| (80) | Svaka osoba koja je pretrpjela materijalnu ili nematerijalnu štetu zbog kršenja ove Uredbe trebala bi imati pravo na naknadu od voditelja obrade ili izvršitelja obrade za pretrpljenu štetu, podložno uvjetima predviđenima Ugovorima. |
| --- | --- |

(80)

Svaka osoba koja je pretrpjela materijalnu ili nematerijalnu štetu zbog kršenja ove Uredbe trebala bi imati pravo na naknadu od voditelja obrade ili izvršitelja obrade za pretrpljenu štetu, podložno uvjetima predviđenima Ugovorima.

| (81) | Kako bi se ojačala nadzorna uloga Europskog nadzornika za zaštitu podataka te učinkovita provedba ove Uredbe, Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi imati ovlast za izricanje upravnih novčanih kazni, i to kao krajnje sankcije. Svrha novčanih kazni trebala bi biti sankcioniranje institucije ili tijela Unije, a ne pojedinaca, zbog neusklađenosti s ovom Uredbom kako bi se spriječila buduća kršenja ove Uredbe te poticala kultura zaštite osobnih podataka u institucijama i tijelima Unije. U ovoj bi Uredbi trebalo navesti kršenja podložna upravnim novčanim kaznama te gornje granice i kriterije za određivanje novčanih kazni povezanih s tim kršenjima. Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi za svaki pojedinačni slučaj odrediti iznos novčane kazne uzimajući u obzir sve bitne okolnosti konkretne situacije, vodeći računa o prirodi, težini i trajanju kršenja, njegovim posljedicama te mjerama poduzetima da bi se osiguralo poštovanje obveza iz ove Uredbe i spriječile ili ublažile posljedice kršenja. Pri izricanju upravne novčane kazne instituciji ili tijelu Unije, Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi razmotriti razmjernost iznosa novčane kazne. Upravnim postupkom za izricanje novčanih kazni institucijama i tijelima Unije trebala bi se poštovati opća načela prava Unije kako ih tumači Sud. |
| --- | --- |

(81)

Kako bi se ojačala nadzorna uloga Europskog nadzornika za zaštitu podataka te učinkovita provedba ove Uredbe, Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi imati ovlast za izricanje upravnih novčanih kazni, i to kao krajnje sankcije. Svrha novčanih kazni trebala bi biti sankcioniranje institucije ili tijela Unije, a ne pojedinaca, zbog neusklađenosti s ovom Uredbom kako bi se spriječila buduća kršenja ove Uredbe te poticala kultura zaštite osobnih podataka u institucijama i tijelima Unije. U ovoj bi Uredbi trebalo navesti kršenja podložna upravnim novčanim kaznama te gornje granice i kriterije za određivanje novčanih kazni povezanih s tim kršenjima. Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi za svaki pojedinačni slučaj odrediti iznos novčane kazne uzimajući u obzir sve bitne okolnosti konkretne situacije, vodeći računa o prirodi, težini i trajanju kršenja, njegovim posljedicama te mjerama poduzetima da bi se osiguralo poštovanje obveza iz ove Uredbe i spriječile ili ublažile posljedice kršenja. Pri izricanju upravne novčane kazne instituciji ili tijelu Unije, Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi razmotriti razmjernost iznosa novčane kazne. Upravnim postupkom za izricanje novčanih kazni institucijama i tijelima Unije trebala bi se poštovati opća načela prava Unije kako ih tumači Sud.

| (82) | Ako ispitanik smatra da su prekršena njegova prava iz ove Uredbe, trebao bi imati pravo ovlastiti neprofitno tijelo, organizaciju ili udruženje osnovano u skladu s pravom Unije ili pravom države članice, u čijem se statutu navode ciljevi od javnog interesa i koje je aktivno u području zaštite osobnih podataka, da Europskom nadzorniku za zaštitu podataka podnese pritužbu u njegovo ime. Takvo tijelo, organizacija ili udruženje trebalo bi isto tako moći ostvariti pravo na pravni lijek u ime ispitanikâ ili ostvariti pravo na naknadu u ime ispitanikâ. |
| --- | --- |

(82)

Ako ispitanik smatra da su prekršena njegova prava iz ove Uredbe, trebao bi imati pravo ovlastiti neprofitno tijelo, organizaciju ili udruženje osnovano u skladu s pravom Unije ili pravom države članice, u čijem se statutu navode ciljevi od javnog interesa i koje je aktivno u području zaštite osobnih podataka, da Europskom nadzorniku za zaštitu podataka podnese pritužbu u njegovo ime. Takvo tijelo, organizacija ili udruženje trebalo bi isto tako moći ostvariti pravo na pravni lijek u ime ispitanikâ ili ostvariti pravo na naknadu u ime ispitanikâ.

| (83) | Dužnosnik ili neki drugi službenik Unije koji ne ispuni obveze iz ove Uredbe trebao bi podlijegati stegovnom ili drugom postupku u skladu s pravilima i postupcima koji su utvrđeni Pravilnikom o osoblju za dužnosnike Europske Unije i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika Unije utvrđenima Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (10) („Pravilnik o osoblju”). |
| --- | --- |

(83)

Dužnosnik ili neki drugi službenik Unije koji ne ispuni obveze iz ove Uredbe trebao bi podlijegati stegovnom ili drugom postupku u skladu s pravilima i postupcima koji su utvrđeni Pravilnikom o osoblju za dužnosnike Europske Unije i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika Unije utvrđenima Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (10) („Pravilnik o osoblju”).

| (84) | Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (11). Postupak ispitivanja trebalo bi primjenjivati za donošenje standardnih ugovornih klauzula između voditelja obrade i izvršitelja obrade te među izvršiteljima obrade, za donošenje popisa postupaka obrade za koje voditelji obrade koji obrađuju osobne podatke zahtijevaju prethodno savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka radi izvršavanja zadaće u interesu javnosti te za donošenje standardnih ugovornih klauzula kojima se osiguravaju odgovarajuće zaštitne mjere za međunarodne prijenose. |
| --- | --- |

(84)

Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (11). Postupak ispitivanja trebalo bi primjenjivati za donošenje standardnih ugovornih klauzula između voditelja obrade i izvršitelja obrade te među izvršiteljima obrade, za donošenje popisa postupaka obrade za koje voditelji obrade koji obrađuju osobne podatke zahtijevaju prethodno savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka radi izvršavanja zadaće u interesu javnosti te za donošenje standardnih ugovornih klauzula kojima se osiguravaju odgovarajuće zaštitne mjere za međunarodne prijenose.

| (85) | Trebalo bi zaštititi povjerljive informacije koje statistička tijela Unije i nacionalna statistička tijela prikupljaju za potrebe sastavljanja službene europske i nacionalne statistike. Europsku statistiku trebalo bi razvijati, sastavljati i širiti u skladu sa statističkim načelima iz članka 338. stavka 2. UFEU-a. U Uredbi (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (12) predviđaju se daljnje pojedinosti u pogledu statističke povjerljivosti europske statistike. |
| --- | --- |

(85)

Trebalo bi zaštititi povjerljive informacije koje statistička tijela Unije i nacionalna statistička tijela prikupljaju za potrebe sastavljanja službene europske i nacionalne statistike. Europsku statistiku trebalo bi razvijati, sastavljati i širiti u skladu sa statističkim načelima iz članka 338. stavka 2. UFEU-a. U Uredbi (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (12) predviđaju se daljnje pojedinosti u pogledu statističke povjerljivosti europske statistike.

| (86) | Uredbu (EZ) br. 45/2001 i Odluku br. 1247/2002/EZ Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (13) trebalo bi staviti izvan snage. Upućivanja na Uredbu i Odluku koje su stavljene izvan snage trebala bi se tumačiti kao upućivanja na ovu Uredbu. |
| --- | --- |

(86)

Uredbu (EZ) br. 45/2001 i Odluku br. 1247/2002/EZ Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (13) trebalo bi staviti izvan snage. Upućivanja na Uredbu i Odluku koje su stavljene izvan snage trebala bi se tumačiti kao upućivanja na ovu Uredbu.

| (87) | Kako bi se zaštitila potpuna neovisnost članova neovisnog nadzornog tijela, ova Uredba ne bi trebala utjecati na mandat sadašnjeg Europskog nadzornika za zaštitu podataka i sadašnjeg pomoćnika nadzornika. Sadašnji pomoćnik nadzornika trebao bi ostati na dužnosti do isteka mandata, osim ako se ispuni neki od uvjeta za prijevremeni prekid mandata Europskog nadzornika za zaštitu podataka koji je utvrđen ovom Uredbom. Odgovarajuće odredbe ove Uredbe trebale bi se primjenjivati na pomoćnika nadzornika do isteka njegova mandata. |
| --- | --- |

(87)

Kako bi se zaštitila potpuna neovisnost članova neovisnog nadzornog tijela, ova Uredba ne bi trebala utjecati na mandat sadašnjeg Europskog nadzornika za zaštitu podataka i sadašnjeg pomoćnika nadzornika. Sadašnji pomoćnik nadzornika trebao bi ostati na dužnosti do isteka mandata, osim ako se ispuni neki od uvjeta za prijevremeni prekid mandata Europskog nadzornika za zaštitu podataka koji je utvrđen ovom Uredbom. Odgovarajuće odredbe ove Uredbe trebale bi se primjenjivati na pomoćnika nadzornika do isteka njegova mandata.

| (88) | U skladu s načelom proporcionalnosti za postizanje temeljnog cilja osiguravanja jednakovrijedne razine zaštite pojedinaca u pogledu obrade osobnih podataka i slobodnog kretanja osobnih podataka u Uniji potrebno je i primjereno utvrditi pravila o obradi osobnih podataka u institucijama i tijelima Unije. Ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva u skladu s člankom 5. stavkom 4. UEU-a. |
| --- | --- |

(88)

U skladu s načelom proporcionalnosti za postizanje temeljnog cilja osiguravanja jednakovrijedne razine zaštite pojedinaca u pogledu obrade osobnih podataka i slobodnog kretanja osobnih podataka u Uniji potrebno je i primjereno utvrditi pravila o obradi osobnih podataka u institucijama i tijelima Unije. Ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva u skladu s člankom 5. stavkom 4. UEU-a.

| (89) | Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001, koji je dao mišljenje 15. ožujka 2017. (14), |
| --- | --- |

(89)

Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001, koji je dao mišljenje 15. ožujka 2017. (14),

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet i ciljevi

1.   U ovoj se Uredbi utvrđuju pravila o zaštiti pojedinaca u pogledu obrade osobnih podataka u institucijama i tijelima te pravila povezana sa slobodnim kretanjem osobnih podataka među njima ili prema drugim primateljima koji imaju poslovni nastan u Uniji.

2.   Ovom se Uredbom štite temeljna prava i slobode pojedinaca, a posebno njihovo pravo na zaštitu osobnih podataka.

3.   Europski nadzornik za zaštitu podataka prati primjenu odredaba ove Uredbe na sve postupke obrade koje provode institucije ili tijela Unije.

Članak 2.

Područje primjene

1.   Ova se Uredba primjenjuje na obradu osobnih podataka u svim institucijama i tijelima Unije.

2.   Samo se članak 3. i poglavlje IX. ove Uredbe primjenjuju na obradu operativnih osobnih podataka, koju tijela, uredi i agencije Unije provode pri obavljanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene trećeg dijela glave V. poglavlja 4. ili 5. UFEU-a.

3.   Ova Uredba ne primjenjuje se na obradu operativnih osobnih podataka koju provode Europol i Ured europskog javnog tužitelja dok se ne usvoje Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća (15) i Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 (16) u skladu s člankom 98. ove Uredbe.

4.   Ova Uredba ne primjenjuje se na obradu osobnih podataka u misijama iz članka 42. stavka 1. i članaka 43. i 44. UEU-a.

5.   Ova se Uredba primjenjuje na potpuno ili djelomično automatiziranu obradu osobnih podataka te na neautomatiziranu obradu osobnih podataka koji su dio sustava pohrane ili su namijenjeni da budu dio sustava pohrane.

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „osobni podaci” znači svi podaci koji se odnose na pojedinca čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi („ispitanik”); pojedinac čiji se identitet može utvrditi jest osoba koja se može identificirati izravno ili neizravno, osobito uz pomoć identifikatora kao što su ime, identifikacijski broj, podaci o lokaciji, mrežni identifikator ili uz pomoć jednog ili više čimbenika svojstvenih za fizički, fiziološki, genetski, mentalni, ekonomski, kulturni ili socijalni identitet te fizičke osobe; |
| --- | --- |

1.

„osobni podaci” znači svi podaci koji se odnose na pojedinca čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi („ispitanik”); pojedinac čiji se identitet može utvrditi jest osoba koja se može identificirati izravno ili neizravno, osobito uz pomoć identifikatora kao što su ime, identifikacijski broj, podaci o lokaciji, mrežni identifikator ili uz pomoć jednog ili više čimbenika svojstvenih za fizički, fiziološki, genetski, mentalni, ekonomski, kulturni ili socijalni identitet te fizičke osobe;

| 2. | „operativni osobni podaci” znači svi osobni podaci koje obrađuju tijela, uredi ili agencije Unije pri obavljanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene trećeg dijela glave V. poglavlja 4. ili 5. UFEU-a kako bi se ispunili ciljevi i zadaće utvrđeni u pravnim aktima o osnivanju tih tijela, ureda ili agencija; |
| --- | --- |

2.

„operativni osobni podaci” znači svi osobni podaci koje obrađuju tijela, uredi ili agencije Unije pri obavljanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene trećeg dijela glave V. poglavlja 4. ili 5. UFEU-a kako bi se ispunili ciljevi i zadaće utvrđeni u pravnim aktima o osnivanju tih tijela, ureda ili agencija;

| 3. | „obrada” znači svaki postupak ili skup postupaka koji se obavljaju na osobnim podacima ili na skupovima osobnih podataka, bilo automatiziranim bilo neautomatiziranim sredstvima kao što su prikupljanje, bilježenje, organizacija, strukturiranje, pohrana, prilagodba ili izmjena, pronalaženje, obavljanje uvida, uporaba, otkrivanje prijenosom, širenjem ili stavljanjem na raspolaganje na drugi način, usklađivanje ili kombiniranje, ograničavanje, brisanje ili uništavanje; |
| --- | --- |

3.

„obrada” znači svaki postupak ili skup postupaka koji se obavljaju na osobnim podacima ili na skupovima osobnih podataka, bilo automatiziranim bilo neautomatiziranim sredstvima kao što su prikupljanje, bilježenje, organizacija, strukturiranje, pohrana, prilagodba ili izmjena, pronalaženje, obavljanje uvida, uporaba, otkrivanje prijenosom, širenjem ili stavljanjem na raspolaganje na drugi način, usklađivanje ili kombiniranje, ograničavanje, brisanje ili uništavanje;

| 4. | „ograničavanje obrade” znači označivanje pohranjenih osobnih podataka s ciljem ograničavanja njihove obrade u budućnosti; |
| --- | --- |

4.

„ograničavanje obrade” znači označivanje pohranjenih osobnih podataka s ciljem ograničavanja njihove obrade u budućnosti;

| 5. | „izrada profila” znači svaki oblik automatizirane obrade osobnih podataka koji se sastoji od uporabe osobnih podataka za ocjenu određenih osobnih aspekata povezanih s pojedincem, posebno za analizu ili predviđanje aspekata u vezi s radnim učinkom, ekonomskim stanjem, zdravljem, osobnim sklonostima, interesima, pouzdanošću, ponašanjem, lokacijom ili kretanjem tog pojedinca; |
| --- | --- |

5.

„izrada profila” znači svaki oblik automatizirane obrade osobnih podataka koji se sastoji od uporabe osobnih podataka za ocjenu određenih osobnih aspekata povezanih s pojedincem, posebno za analizu ili predviđanje aspekata u vezi s radnim učinkom, ekonomskim stanjem, zdravljem, osobnim sklonostima, interesima, pouzdanošću, ponašanjem, lokacijom ili kretanjem tog pojedinca;

| 6. | „pseudonimizacija” znači obrada osobnih podataka na način da se osobni podaci više ne mogu pripisati određenom ispitaniku bez uporabe dodatnih informacija, pod uvjetom da se takve dodatne informacije drže odvojeno te da podliježu tehničkim i organizacijskim mjerama kako bi se osiguralo da se osobni podaci ne mogu pripisati pojedincu čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi; |
| --- | --- |

6.

„pseudonimizacija” znači obrada osobnih podataka na način da se osobni podaci više ne mogu pripisati određenom ispitaniku bez uporabe dodatnih informacija, pod uvjetom da se takve dodatne informacije drže odvojeno te da podliježu tehničkim i organizacijskim mjerama kako bi se osiguralo da se osobni podaci ne mogu pripisati pojedincu čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi;

| 7. | „sustav pohrane” znači svaki strukturirani skup osobnih podataka dostupnih prema posebnim kriterijima, bilo da su centralizirani, decentralizirani ili raspršeni na funkcionalnoj ili zemljopisnoj osnovi; |
| --- | --- |

7.

„sustav pohrane” znači svaki strukturirani skup osobnih podataka dostupnih prema posebnim kriterijima, bilo da su centralizirani, decentralizirani ili raspršeni na funkcionalnoj ili zemljopisnoj osnovi;

| 8. | „voditelj obrade” znači institucija ili tijelo Unije ili glavna uprava ili bilo koji drugi organizacijski subjekt koji samostalno ili zajedno s ostalima određuje svrhe i sredstva obrade osobnih podataka; ako su svrhe i sredstva te obrade određeni posebnim aktom Unije, pravom Unije mogu se odrediti voditelj obrade ili posebni kriteriji za njegovo imenovanje; |
| --- | --- |

8.

„voditelj obrade” znači institucija ili tijelo Unije ili glavna uprava ili bilo koji drugi organizacijski subjekt koji samostalno ili zajedno s ostalima određuje svrhe i sredstva obrade osobnih podataka; ako su svrhe i sredstva te obrade određeni posebnim aktom Unije, pravom Unije mogu se odrediti voditelj obrade ili posebni kriteriji za njegovo imenovanje;

| 9. | „voditelji obrade koji nisu institucije i tijela Unije” znači voditelji obrade u smislu članka 4. točke 7. Uredbe (EU) 2016/679 i voditelji obrade u smislu članka 3. točke 8. Direktive (EU) 2016/680; |
| --- | --- |

9.

„voditelji obrade koji nisu institucije i tijela Unije” znači voditelji obrade u smislu članka 4. točke 7. Uredbe (EU) 2016/679 i voditelji obrade u smislu članka 3. točke 8. Direktive (EU) 2016/680;

| 10. | „institucije i tijela Unije” znači institucije, tijela, uredi i agencije Unije osnovani UEU-om, UFEU-om ili Ugovorom o Euratomu ili na temelju tih ugovora; |
| --- | --- |

10.

„institucije i tijela Unije” znači institucije, tijela, uredi i agencije Unije osnovani UEU-om, UFEU-om ili Ugovorom o Euratomu ili na temelju tih ugovora;

| 11. | „nadležno tijelo” znači svako tijelo javne vlasti u državi članici nadležno za sprečavanje, istragu, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje; |
| --- | --- |

11.

„nadležno tijelo” znači svako tijelo javne vlasti u državi članici nadležno za sprečavanje, istragu, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje;

| 12. | „izvršitelj obrade” znači fizička ili pravna osoba, tijelo javne vlasti, agencija ili drugo tijelo koje obrađuje osobne podatke u ime voditelja obrade; |
| --- | --- |

12.

„izvršitelj obrade” znači fizička ili pravna osoba, tijelo javne vlasti, agencija ili drugo tijelo koje obrađuje osobne podatke u ime voditelja obrade;

| 13. | „primatelj” znači fizička ili pravna osoba, tijelo javne vlasti, agencija ili drugo tijelo kojem se otkrivaju osobni podaci, neovisno o tome je li on treća strana. Međutim, tijela javne vlasti koja mogu primiti osobne podatke u okviru određene istrage u skladu s pravom Unije ili države članice ne smatraju se primateljima; obrada tih podataka koju obavljaju ta tijela javne vlasti u skladu je s mjerodavnim pravilima o zaštiti podataka prema svrhama obrade; |
| --- | --- |

13.

„primatelj” znači fizička ili pravna osoba, tijelo javne vlasti, agencija ili drugo tijelo kojem se otkrivaju osobni podaci, neovisno o tome je li on treća strana. Međutim, tijela javne vlasti koja mogu primiti osobne podatke u okviru određene istrage u skladu s pravom Unije ili države članice ne smatraju se primateljima; obrada tih podataka koju obavljaju ta tijela javne vlasti u skladu je s mjerodavnim pravilima o zaštiti podataka prema svrhama obrade;

| 14. | „treća strana” znači fizička ili pravna osoba, tijelo javne vlasti, agencija ili drugo tijelo koje nije ispitanik, voditelj obrade, izvršitelj obrade ni osobe koje su ovlaštene za obradu osobnih podataka pod izravnom nadležnošću voditelja obrade ili izvršitelja obrade; |
| --- | --- |

14.

„treća strana” znači fizička ili pravna osoba, tijelo javne vlasti, agencija ili drugo tijelo koje nije ispitanik, voditelj obrade, izvršitelj obrade ni osobe koje su ovlaštene za obradu osobnih podataka pod izravnom nadležnošću voditelja obrade ili izvršitelja obrade;

| 15. | „privola” ispitanika znači svako dobrovoljno, posebno, informirano i nedvosmisleno izražavanje želja ispitanika kojim on izjavom ili jasnom potvrdnom radnjom daje pristanak za obradu osobnih podataka koji se na njega odnose; |
| --- | --- |

15.

„privola” ispitanika znači svako dobrovoljno, posebno, informirano i nedvosmisleno izražavanje želja ispitanika kojim on izjavom ili jasnom potvrdnom radnjom daje pristanak za obradu osobnih podataka koji se na njega odnose;

| 16. | „povreda osobnih podataka” znači kršenje sigurnosti koje dovodi do slučajnog ili nezakonitog uništenja, gubitka, izmjene, neovlaštenog otkrivanja ili pristupa osobnim podacima koji su preneseni, pohranjeni ili na drugi način obrađivani; |
| --- | --- |

16.

„povreda osobnih podataka” znači kršenje sigurnosti koje dovodi do slučajnog ili nezakonitog uništenja, gubitka, izmjene, neovlaštenog otkrivanja ili pristupa osobnim podacima koji su preneseni, pohranjeni ili na drugi način obrađivani;

| 17. | „genetski podaci” znači osobni podaci koji se odnose na naslijeđena ili stečena genetska obilježja pojedinca koja daju jedinstvenu informaciju o fiziologiji ili zdravlju tog pojedinca, i koji su dobiveni osobito analizom biološkog uzorka dotičnog pojedinca; |
| --- | --- |

17.

„genetski podaci” znači osobni podaci koji se odnose na naslijeđena ili stečena genetska obilježja pojedinca koja daju jedinstvenu informaciju o fiziologiji ili zdravlju tog pojedinca, i koji su dobiveni osobito analizom biološkog uzorka dotičnog pojedinca;

| 18. | „biometrijski podaci” znači osobni podaci dobiveni posebnom tehničkom obradom u vezi s fizičkim obilježjima, fiziološkim obilježjima ili obilježjima ponašanja pojedinca koja omogućuju ili potvrđuju jedinstvenu identifikaciju tog pojedinca, kao što su fotografije lica ili daktiloskopski podaci; |
| --- | --- |

18.

„biometrijski podaci” znači osobni podaci dobiveni posebnom tehničkom obradom u vezi s fizičkim obilježjima, fiziološkim obilježjima ili obilježjima ponašanja pojedinca koja omogućuju ili potvrđuju jedinstvenu identifikaciju tog pojedinca, kao što su fotografije lica ili daktiloskopski podaci;

| 19. | „podaci koji se odnose na zdravlje” znači osobni podaci povezani s fizičkim ili mentalnim zdravljem pojedinca, uključujući pružanje zdravstvenih usluga, kojima se daju informacije o njegovu zdravstvenom statusu; |
| --- | --- |

19.

„podaci koji se odnose na zdravlje” znači osobni podaci povezani s fizičkim ili mentalnim zdravljem pojedinca, uključujući pružanje zdravstvenih usluga, kojima se daju informacije o njegovu zdravstvenom statusu;

| 20. | „usluga informacijskog društva” znači usluga kako je definirana člankom 1. stavkom 1. točkom (b) Direktive (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća (17); |
| --- | --- |

20.

„usluga informacijskog društva” znači usluga kako je definirana člankom 1. stavkom 1. točkom (b) Direktive (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća (17);

17

| 21. | „međunarodna organizacija” znači organizacija i njezina podređena tijela uređena međunarodnim javnim pravom ili bilo koje drugo tijelo koje su sporazumom ili na temelju sporazuma osnovale dvije zemlje ili više njih; |
| --- | --- |

21.

„međunarodna organizacija” znači organizacija i njezina podređena tijela uređena međunarodnim javnim pravom ili bilo koje drugo tijelo koje su sporazumom ili na temelju sporazuma osnovale dvije zemlje ili više njih;

| 22. | „nacionalno nadzorno tijelo” znači neovisno javno tijelo koje je država članica osnovala na temelju članka 51. Uredbe (EU) 2016/679 ili na temelju članka 41. Direktive (EU) 2016/680; |
| --- | --- |

22.

„nacionalno nadzorno tijelo” znači neovisno javno tijelo koje je država članica osnovala na temelju članka 51. Uredbe (EU) 2016/679 ili na temelju članka 41. Direktive (EU) 2016/680;

| 23. | „korisnik” znači svaka fizička osoba koja upotrebljava mrežu ili terminalnu opremu čijim radom upravlja institucija ili tijelo Unije; |
| --- | --- |

23.

„korisnik” znači svaka fizička osoba koja upotrebljava mrežu ili terminalnu opremu čijim radom upravlja institucija ili tijelo Unije;

| 24. | „imenik” znači javno dostupan imenik korisnika ili interni imenik korisnika dostupan unutar institucije ili tijela Unije ili kojim se zajednički koriste institucije i tijela Unije, u tiskanom ili elektroničkom obliku; |
| --- | --- |

24.

„imenik” znači javno dostupan imenik korisnika ili interni imenik korisnika dostupan unutar institucije ili tijela Unije ili kojim se zajednički koriste institucije i tijela Unije, u tiskanom ili elektroničkom obliku;

| 25. | „elektronička komunikacijska mreža” znači sustav prijenosa, bez obzira na to temelji li se na stalnoj infrastrukturi ili centraliziranom upravljačkom kapacitetu, i, prema potrebi, oprema za prespajanje ili usmjeravanje te druga sredstva, uključujući elemente mreže koji nisu aktivni, a koji omogućuju prijenos signala žičanim, radijskim, svjetlosnim ili drugim elektromagnetskim sredstvom, što uključuje satelitske mreže, fiksne (s prespajanjem kanala, prespajanjem paketa podataka, uključujući internet) i mobilne zemaljske mreže, elektroenergetske kabelske sustave, u mjeri u kojoj se koriste za prijenos signala, mreže koje se upotrebljavaju za radijsko i televizijsko emitiranje te mreže kabelske televizije, bez obzira na vrstu informacija koju prenose; |
| --- | --- |

25.

„elektronička komunikacijska mreža” znači sustav prijenosa, bez obzira na to temelji li se na stalnoj infrastrukturi ili centraliziranom upravljačkom kapacitetu, i, prema potrebi, oprema za prespajanje ili usmjeravanje te druga sredstva, uključujući elemente mreže koji nisu aktivni, a koji omogućuju prijenos signala žičanim, radijskim, svjetlosnim ili drugim elektromagnetskim sredstvom, što uključuje satelitske mreže, fiksne (s prespajanjem kanala, prespajanjem paketa podataka, uključujući internet) i mobilne zemaljske mreže, elektroenergetske kabelske sustave, u mjeri u kojoj se koriste za prijenos signala, mreže koje se upotrebljavaju za radijsko i televizijsko emitiranje te mreže kabelske televizije, bez obzira na vrstu informacija koju prenose;

| 26. | „terminalna oprema” znači terminalna oprema kako je definirana člankom 1. točkom 1. Direktive Komisije 2008/63/EZ (18). |
| --- | --- |

26.

„terminalna oprema” znači terminalna oprema kako je definirana člankom 1. točkom 1. Direktive Komisije 2008/63/EZ (18).

18

POGLAVLJE II.

OPĆA NAČELA

Članak 4.

Načela obrade osobnih podataka

1.   Osobni podaci moraju biti:

| (a) | obrađivani zakonito, pošteno i transparentno s obzirom na ispitanika („zakonitost, poštenost i transparentnost”); |
| --- | --- |

(a)

obrađivani zakonito, pošteno i transparentno s obzirom na ispitanika („zakonitost, poštenost i transparentnost”);

| (b) | prikupljenji u posebne, izričite i zakonite svrhe te se dalje ne smiju obrađivati na način koji nije u skladu s tim svrhama; daljnja obrada u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe ne smatra se, u skladu s člankom 13., neusklađenom s prvotnim svrhama („ograničavanje svrhe”); |
| --- | --- |

(b)

prikupljenji u posebne, izričite i zakonite svrhe te se dalje ne smiju obrađivati na način koji nije u skladu s tim svrhama; daljnja obrada u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe ne smatra se, u skladu s člankom 13., neusklađenom s prvotnim svrhama („ograničavanje svrhe”);

| (c) | primjereni, relevantni i ograničeni na ono što je nužno u odnosu na svrhe u koje se obrađuju („smanjenje količine podataka”); |
| --- | --- |

(c)

primjereni, relevantni i ograničeni na ono što je nužno u odnosu na svrhe u koje se obrađuju („smanjenje količine podataka”);

| (d) | točni i, prema potrebi, ažurni; mora se poduzeti svaka razumna mjera radi osiguravanja da se osobni podaci koji nisu točni, uzimajući u obzir svrhe u koje se obrađuju, bez odgode izbrišu ili isprave („točnost”); |
| --- | --- |

(d)

točni i, prema potrebi, ažurni; mora se poduzeti svaka razumna mjera radi osiguravanja da se osobni podaci koji nisu točni, uzimajući u obzir svrhe u koje se obrađuju, bez odgode izbrišu ili isprave („točnost”);

| (e) | čuvani u obliku koji omogućuje identifikaciju ispitanikâ samo onoliko dugo koliko je potrebno u svrhe radi kojih se osobni podaci obrađuju; osobni podaci mogu se pohraniti na dulja razdoblja ako će se osobni podaci obrađivati isključivo u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe u skladu s člankom 13., što podliježe provedbi odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera propisanih ovom Uredbom radi zaštite prava i sloboda ispitanika („ograničenje pohrane”); |
| --- | --- |

(e)

čuvani u obliku koji omogućuje identifikaciju ispitanikâ samo onoliko dugo koliko je potrebno u svrhe radi kojih se osobni podaci obrađuju; osobni podaci mogu se pohraniti na dulja razdoblja ako će se osobni podaci obrađivati isključivo u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe u skladu s člankom 13., što podliježe provedbi odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera propisanih ovom Uredbom radi zaštite prava i sloboda ispitanika („ograničenje pohrane”);

| (f) | obrađivani na način kojim se osigurava odgovarajuća sigurnost osobnih podataka, uključujući zaštitu od neovlaštene ili nezakonite obrade te od slučajnog gubitka, uništenja ili oštećenja, primjenom odgovarajućih tehničkih ili organizacijskih mjera („cjelovitost i povjerljivost”); |
| --- | --- |

(f)

obrađivani na način kojim se osigurava odgovarajuća sigurnost osobnih podataka, uključujući zaštitu od neovlaštene ili nezakonite obrade te od slučajnog gubitka, uništenja ili oštećenja, primjenom odgovarajućih tehničkih ili organizacijskih mjera („cjelovitost i povjerljivost”);

2.   Voditelj obrade odgovoran je za usklađenost sa stavkom 1. te je mora moći dokazati („pouzdanost”).

Članak 5.

Zakonitost obrade

1.   Obrada je zakonita samo ako i u onoj mjeri u kojoj je ispunjeno najmanje jedno od sljedećega:

| (a) | obrada je nužna za izvršavanje zadaće od javnog interesa ili pri izvršavanju službene ovlasti dodijeljene instituciji ili tijelu Unije; |
| --- | --- |

(a)

obrada je nužna za izvršavanje zadaće od javnog interesa ili pri izvršavanju službene ovlasti dodijeljene instituciji ili tijelu Unije;

| (b) | obrada je nužna radi poštovanja pravnih obveza voditelja obrade; |
| --- | --- |

(b)

obrada je nužna radi poštovanja pravnih obveza voditelja obrade;

| (c) | obrada je nužna za izvršavanje ugovora kojeg je ispitanik stranka ili kako bi se poduzele radnje na zahtjev ispitanika prije sklapanja ugovora; |
| --- | --- |

(c)

obrada je nužna za izvršavanje ugovora kojeg je ispitanik stranka ili kako bi se poduzele radnje na zahtjev ispitanika prije sklapanja ugovora;

| (d) | ispitanik je dao privolu za obradu svojih osobnih podataka u jednu posebnu svrhu ili više njih; |
| --- | --- |

(d)

ispitanik je dao privolu za obradu svojih osobnih podataka u jednu posebnu svrhu ili više njih;

| (e) | obrada je nužna kako bi se zaštitili životno važni interesi ispitanika ili druge fizičke osobe. |
| --- | --- |

(e)

obrada je nužna kako bi se zaštitili životno važni interesi ispitanika ili druge fizičke osobe.

2.   Osnova za obradu iz stavka 1. točaka (a) i (b) utvrđuje se u pravu Unije.

Članak 6.

Obrada u drugu sukladnu svrhu

Ako se obrada svrhu koja je različita od one u koju su osobni podaci prikupljeni ne temelji na privoli ispitanika ili na pravu Unije koje predstavlja nužnu i razmjernu mjeru u demokratskom društvu za zaštitu ciljeva iz članka 25. stavka 1., voditelj obrade, kako bi utvrdio je li obrada u drugu svrhu u skladu sa svrhom u koju su osobni podaci prvotno prikupljeni, među ostalim uzima u obzir:

| (a) | svaku vezu između svrha prikupljanja osobnih podataka i svrha planirane daljnje obrade; |
| --- | --- |

(a)

svaku vezu između svrha prikupljanja osobnih podataka i svrha planirane daljnje obrade;

| (b) | kontekst u kojem su osobni podaci prikupljeni, posebno u pogledu odnosa između ispitanikâ i voditelja obrade; |
| --- | --- |

(b)

kontekst u kojem su osobni podaci prikupljeni, posebno u pogledu odnosa između ispitanikâ i voditelja obrade;

| (c) | prirodu osobnih podataka, posebno s obzirom na to obrađuju li se posebne kategorije osobnih podataka u skladu s člankom 10. ili osobni podaci koji se odnose na kaznene osude i kažnjiva djela u skladu s člankom 11.; |
| --- | --- |

(c)

prirodu osobnih podataka, posebno s obzirom na to obrađuju li se posebne kategorije osobnih podataka u skladu s člankom 10. ili osobni podaci koji se odnose na kaznene osude i kažnjiva djela u skladu s člankom 11.;

| (d) | moguće posljedice planirane daljnje obrade za ispitanike; |
| --- | --- |

(d)

moguće posljedice planirane daljnje obrade za ispitanike;

| (e) | postojanje odgovarajućih zaštitnih mjera, koje mogu uključivati enkripciju ili pseudonimizaciju. |
| --- | --- |

(e)

postojanje odgovarajućih zaštitnih mjera, koje mogu uključivati enkripciju ili pseudonimizaciju.

Članak 7.

Uvjeti privole

1.   Kad se obrada temelji na privoli, voditelj obrade mora moći dokazati da je ispitanik dao privolu za obradu svojih osobnih podataka.

2.   Ako ispitanik da privolu u vidu pisane izjave koja se odnosi i na druga pitanja, zahtjev za privolu mora biti predočen tako da se može jasno razlučiti od drugih pitanja, u razumljivom i lako dostupnom obliku uz uporabu jasnog i jednostavnog jezika. Svaki dio takve izjave koji predstavlja kršenje ove Uredbe nije obvezujući.

3.   Ispitanik ima pravo u svakom trenutku povući svoju privolu. Povlačenje privole ne utječe na zakonitost obrade na temelju privole prije njezina povlačenja. Ispitanik se o tome obavješćuje prije davanja privole. Povlačenje privole mora biti jednako jednostavno kao i njezino davanje.

4.   Kad se procjenjuje je li privola bila dobrovoljna, posebno se uzima u obzir je li, među ostalim, izvršenje ugovora, uključujući pružanje usluge, uvjetovano privolom za obradu osobnih podataka koja nije nužna za izvršenje tog ugovora.

Članak 8.

Uvjeti koji se primjenjuju na privolu djeteta u odnosu na usluge informacijskog društva

1.   Kad se primjenjuje članak 5. stavak 1. točka (d) u pogledu nuđenja usluga informacijskog društva izravno djetetu, obrada osobnih podataka djeteta zakonita je ako dijete ima najmanje 13 godina. Ako je dijete ispod dobne granice od 13 godina, takva je obrada zakonita samo ako i u mjeri u kojoj je privolu dao ili odobrio nositelj roditeljske odgovornosti nad djetetom.

2.   Voditelj obrade mora uložiti razumne napore kako bi provjerio je li privolu u takvim slučajevima dao ili odobrio nositelj roditeljske odgovornosti nad djetetom, uzimajući u obzir dostupnu tehnologiju.

3.   Stavak 1. ne utječe na opće ugovorno pravo država članica, kao što su pravila o valjanosti, sklapanju ili učinku ugovora kad je riječ o djetetu.

Članak 9.

Prijenos osobnih podataka primateljima s poslovnim nastanom u Uniji koji nisu institucije i tijela Unije

1.   Ne dovodeći u pitanje članke od 4. do 6. i članak 10., osobni se podaci prenose primateljima s poslovnim nastanom u Uniji koji nisu institucije i tijela Unije samo ako:

| (a) | primatelj utvrdi da su podaci potrebni za izvršavanje zadaće koja se obavlja u javnom interesu ili pri izvršavanju službene ovlasti primatelja; ili |
| --- | --- |

(a)

primatelj utvrdi da su podaci potrebni za izvršavanje zadaće koja se obavlja u javnom interesu ili pri izvršavanju službene ovlasti primatelja; ili

| (b) | primatelj utvrdi da je potrebno izvršiti prijenos podataka za posebne svrhe u javnom interesu, a voditelj obrade, u slučaju da postoji razlog za pretpostavku da bi legitimni interesi ispitanika mogli biti dovedeni u pitanje, utvrdi da je prijenos podataka u te svrhe razmjeran, nakon što je dokazano odvagnuo različite suprotstavljene interese. |
| --- | --- |

(b)

primatelj utvrdi da je potrebno izvršiti prijenos podataka za posebne svrhe u javnom interesu, a voditelj obrade, u slučaju da postoji razlog za pretpostavku da bi legitimni interesi ispitanika mogli biti dovedeni u pitanje, utvrdi da je prijenos podataka u te svrhe razmjeran, nakon što je dokazano odvagnuo različite suprotstavljene interese.

2.   Ako voditelj obrade inicira prijenos u skladu s ovim člankom, dužan je primjenom kriterija utvrđenih u stavku 1. točki (a) ili (b) dokazati da je prijenos podataka nužan za svrhe prijenosa i razmjeran njima.

3.   Institucije i tijela Unije usklađuju pravo na zaštitu osobnih podataka s pravom pristupa dokumentima u skladu s pravom Unije.

Članak 10.

Obrada posebnih kategorija osobnih podataka

1.   Zabranjuje se obrada osobnih podataka koji otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja ili članstvo u sindikatu te obrada genetskih podataka, biometrijskih podataka u svrhu jedinstvene identifikacije pojedinca, podataka koji se odnose na zdravlje ili podataka o spolnom životu ili seksualnoj orijentaciji pojedinca.

2.   Stavak 1. ne primjenjuje se ako je ispunjeno jedno od sljedećega:

| (a) | ispitanik je dao izričitu privolu za obradu tih osobnih podataka za jednu ili više određenih svrha, osim ako se pravom Unije propisuje da ispitanik ne može ukinuti zabranu iz stavka 1.; |
| --- | --- |

(a)

ispitanik je dao izričitu privolu za obradu tih osobnih podataka za jednu ili više određenih svrha, osim ako se pravom Unije propisuje da ispitanik ne može ukinuti zabranu iz stavka 1.;

| (b) | obrada je nužna za potrebe izvršavanja obveza i ostvarivanja posebnih prava voditelja obrade ili ispitanika u području radnog prava i prava o socijalnoj sigurnosti te socijalnoj zaštiti u mjeri u kojoj je to odobreno pravom Unije koje propisuje odgovarajuće zaštitne mjere za temeljna prava i interese ispitanika; |
| --- | --- |

(b)

obrada je nužna za potrebe izvršavanja obveza i ostvarivanja posebnih prava voditelja obrade ili ispitanika u području radnog prava i prava o socijalnoj sigurnosti te socijalnoj zaštiti u mjeri u kojoj je to odobreno pravom Unije koje propisuje odgovarajuće zaštitne mjere za temeljna prava i interese ispitanika;

| (c) | obrada je nužna za zaštitu životno važnih interesa ispitanika ili druge osobe ako ispitanik fizički ili pravno nije u stanju dati privolu; |
| --- | --- |

(c)

obrada je nužna za zaštitu životno važnih interesa ispitanika ili druge osobe ako ispitanik fizički ili pravno nije u stanju dati privolu;

| (d) | obradu u sklopu svojih legitimnih aktivnosti i uz odgovarajuće zaštitne mjere provodi neprofitno tijelo koje je subjekt uključen u instituciju ili tijelo Unije i koje ima politički, filozofski, vjerski ili sindikalni cilj, pod uvjetom da se obrada odnosi samo na članove ili bivše članove tog tijela ili na osobe koje su s njim u redovitom kontaktu u vezi s njegovim ciljevima te da se podaci bez privole ispitanika ne priopćavaju nikome izvan tog tijela; |
| --- | --- |

(d)

obradu u sklopu svojih legitimnih aktivnosti i uz odgovarajuće zaštitne mjere provodi neprofitno tijelo koje je subjekt uključen u instituciju ili tijelo Unije i koje ima politički, filozofski, vjerski ili sindikalni cilj, pod uvjetom da se obrada odnosi samo na članove ili bivše članove tog tijela ili na osobe koje su s njim u redovitom kontaktu u vezi s njegovim ciljevima te da se podaci bez privole ispitanika ne priopćavaju nikome izvan tog tijela;

| (e) | obrada se odnosi na osobne podatke za koje je očito da ih je objavio ispitanik; |
| --- | --- |

(e)

obrada se odnosi na osobne podatke za koje je očito da ih je objavio ispitanik;

| (f) | obrada je nužna za uspostavu, ostvarivanje ili obranu pravnih zahtjeva ili kad god Sud djeluje u sudbenom svojstvu; |
| --- | --- |

(f)

obrada je nužna za uspostavu, ostvarivanje ili obranu pravnih zahtjeva ili kad god Sud djeluje u sudbenom svojstvu;

| (g) | obrada je nužna zbog značajnog javnog interesa na temelju prava Unije koje je razmjerno željenom cilju te kojim se poštuje bit prava na zaštitu podataka i osiguravaju prikladne i posebne mjere za zaštitu temeljnih prava i interesa ispitanika; |
| --- | --- |

(g)

obrada je nužna zbog značajnog javnog interesa na temelju prava Unije koje je razmjerno željenom cilju te kojim se poštuje bit prava na zaštitu podataka i osiguravaju prikladne i posebne mjere za zaštitu temeljnih prava i interesa ispitanika;

| (h) | obrada je nužna u svrhu preventivne medicine ili medicine rada, za procjenu radne sposobnosti zaposlenika, medicinsku dijagnozu, pružanje zdravstvene ili socijalne skrbi ili liječenje ili upravljanje zdravstvenim ili socijalnim sustavima i uslugama na temelju prava Unije ili u skladu s ugovorom sa zdravstvenim radnikom te u skladu s uvjetima i zaštitnim mjerama iz stavka 3.; |
| --- | --- |

(h)

obrada je nužna u svrhu preventivne medicine ili medicine rada, za procjenu radne sposobnosti zaposlenika, medicinsku dijagnozu, pružanje zdravstvene ili socijalne skrbi ili liječenje ili upravljanje zdravstvenim ili socijalnim sustavima i uslugama na temelju prava Unije ili u skladu s ugovorom sa zdravstvenim radnikom te u skladu s uvjetima i zaštitnim mjerama iz stavka 3.;

| (i) | obrada je nužna u svrhu javnog interesa u području javnog zdravlja, kao što je zaštita od ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju ili osiguravanje visokih standarda kvalitete i sigurnosti zdravstvene skrbi te lijekova ili medicinskih proizvoda, na temelju prava Unije kojim se propisuju odgovarajuće i posebne mjere za zaštitu prava i sloboda ispitanika, posebno čuvanje profesionalne tajne; ili |
| --- | --- |

(i)

obrada je nužna u svrhu javnog interesa u području javnog zdravlja, kao što je zaštita od ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju ili osiguravanje visokih standarda kvalitete i sigurnosti zdravstvene skrbi te lijekova ili medicinskih proizvoda, na temelju prava Unije kojim se propisuju odgovarajuće i posebne mjere za zaštitu prava i sloboda ispitanika, posebno čuvanje profesionalne tajne; ili

| (j) | obrada je nužna u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe na temelju prava Unije koje je razmjerno cilju koji se nastoji postići te kojim se poštuje bit prava na zaštitu podataka i osiguravaju prikladne i posebne mjere za zaštitu temeljnih prava i interesa ispitanika. |
| --- | --- |

(j)

obrada je nužna u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe na temelju prava Unije koje je razmjerno cilju koji se nastoji postići te kojim se poštuje bit prava na zaštitu podataka i osiguravaju prikladne i posebne mjere za zaštitu temeljnih prava i interesa ispitanika.

3.   Osobni podaci iz stavka 1. mogu se obrađivati u svrhe navedene u stavku 2. točki (h) kada te podatke obrađuje stručno tijelo ili se podaci obrađuju pod odgovornošću stručnog tijela koje podliježe obvezi čuvanja profesionalne tajne sukladno pravu Unije ili države članice ili pravilima koja su odredila nadležna nacionalna tijela ili druga osoba koja također podliježe obvezi čuvanja tajne sukladno pravu Unije ili države članice ili pravilima koja su utvrdila nadležna nacionalna tijela.

Članak 11.

Obrada osobnih podataka koji se odnose na kaznene osude i kažnjiva djela

Obrada osobnih podataka koji se odnose na kaznene osude i kaznena djela ili povezane mjere sigurnosti na temelju članka 5. stavka 1. provodi se samo pod nadzorom službenog tijela ili kada je obrada odobrena pravom Unije kojim se propisuju odgovarajuće zaštitne mjere za prava i slobode ispitanikâ.

Članak 12.

Obrada koja ne zahtijeva identifikaciju

1.   Ako se u svrhe u koje voditelj obrade obrađuje osobne podatke ne zahtijeva ili više ne zahtijeva da voditelj obrade identificira ispitanika, voditelj obrade nije obvezan zadržavati, prikupljati ili obrađivati dodatne informacije radi identificiranja ispitanika samo u svrhu poštovanja ove Uredbe.

2.   Ako u slučajevima iz stavka 1. ovog članka voditelj obrade može dokazati da nije u mogućnosti identificirati ispitanika, voditelj obrade o tome na odgovarajući način obavješćuje ispitanika, ako je moguće. U takvim slučajevima ne primjenjuju se članci od 17. do 22., osim ako ispitanik u svrhu ostvarivanja svojih prava iz tih članaka pruži dodatne informacije koje omogućuju njegovu identifikaciju.

Članak 13.

Zaštitne mjere vezano za obradu u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe

Na obradu u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe primjenjuju se odgovarajuće zaštitne mjere u skladu s ovom Uredbom u pogledu prava i sloboda ispitanika. Tim zaštitnim mjerama osigurava se da su na snazi tehničke i organizacijske mjere, posebno kako bi se zajamčilo načelo smanjenja količine podataka. Te mjere mogu uključivati pseudonimizaciju, pod uvjetom da se te svrhe mogu postići na taj način. Ako se te svrhe mogu postići daljnjom obradom koja ne dopušta ili više ne dopušta identifikaciju ispitanika, te se svrhe postižu na taj način.

POGLAVLJE III.

PRAVA ISPITANIKA

ODJELJAK 1.

Transparentnost i modaliteti

Članak 14.

Transparentne informacije, komunikacija i modaliteti za ostvarivanje prava ispitanika

1.   Voditelj obrade poduzima odgovarajuće mjere kako bi se ispitaniku pružile sve informacije iz članaka 15. i 16. i sva komunikacija iz članaka od 17. do 24. i članka 35. u vezi s obradom u sažetom, transparentnom, razumljivom i lako dostupnom obliku, uz uporabu jasnog i jednostavnog jezika, osobito za svaku informaciju koja je posebno namijenjena djetetu. Informacije se pružaju u pisanom obliku ili drugim sredstvima, uključujući prema potrebi elektroničkim putem. Ako to zatraži ispitanik, informacije se mogu pružiti usmenim putem, pod uvjetom da je identitet ispitanika utvrđen drugim sredstvima.

2.   Voditelj obrade olakšava ostvarivanje prava ispitanika iz članaka od 17. do 24. U slučajevima iz članka 12. stavka 2. voditelj obrade ne smije odbiti postupiti po zahtjevu ispitanika u svrhu ostvarivanja njegovih prava iz članaka od 17. do 24., osim ako voditelj obrade dokaže da nije u mogućnosti utvrditi identitet ispitanika.

3.   Voditelj obrade ispitaniku na zahtjev pruža informacije o poduzetim radnjama iz članaka od 17. do 24. bez nepotrebne odgode i u svakom slučaju u roku od mjesec dana od zaprimanja zahtjeva. Taj se rok može prema potrebi produljiti za dodatna dva mjeseca, uzimajući u obzir složenost i broj zahtjevâ. Voditelj obrade u roku od mjesec dana od zaprimanja zahtjeva obavješćuje ispitanika o svakom takvom produljenju zajedno s razlozima odgađanja. Ako ispitanik podnese zahtjev elektroničkim putem, informacije se, ako je moguće, pružaju elektroničkim putem, osim ako ispitanik zatraži drukčije.

4.   Ako voditelj obrade ne postupi po zahtjevu ispitanika, voditelj obrade bez odgode i najkasnije jedan mjesec od primitka zahtjeva izvješćuje ispitanika o razlozima zbog kojih nije postupio i o mogućnosti podnošenja pritužbe Europskom nadzorniku za zaštitu podataka i traženja pravnog lijeka.

5.   Informacije pružene u skladu s člancima 15. i 16. i sva komunikacija i djelovanja iz članaka od 17. do 24. i članka 35. pružaju se bez naknade. Ako su zahtjevi ispitanika očito neutemeljeni ili pretjerani, osobito zbog njihova učestalog ponavljanja, voditelj obrade može odbiti postupiti po zahtjevu. Teret dokazivanja očigledne neutemeljenosti ili pretjeranosti zahtjeva snosi voditelj obrade.

6.   Ne dovodeći u pitanje članak 12., ako voditelj obrade ima opravdane sumnje u pogledu identiteta pojedinca koji podnosi zahtjev iz članaka od 17. do 23., voditelj obrade može tražiti pružanje dodatnih informacija neophodnih za potvrđivanje identiteta ispitanika.

7.   Informacije koje treba pružiti ispitanicima u skladu s člancima 15. i 16. mogu se pružiti u kombinaciji sa standardiziranim ikonama kako bi se na lako vidljiv, razumljiv i jasno čitljiv način pružio smislen pregled planirane obrade. Ako su ikone prikazane elektroničkim putem, moraju biti strojno čitljive.

8.   Ako Komisija u skladu s člankom 12. stavkom 8. Uredbe (EU) 2016/679 donese delegirane akte kojima se određuju informacije koje treba prikazati ikonama te postupci za utvrđivanje standardiziranih ikona, institucije i tijela Unije prema potrebi pružaju informacije iz članaka 15. i 16. ove Uredbe u kombinaciji s takvim standardiziranim ikonama.

ODJELJAK 2.

Informacije i pristup osobnim podacima

Članak 15.

Informacije koje treba dostaviti ako se osobni podaci prikupljaju od ispitanika

1.   Ako se osobni podaci koji se odnose na ispitanika prikupljaju od tog ispitanika, voditelj obrade u trenutku prikupljanja osobnih podataka predmetnom ispitaniku pruža sve sljedeće informacije:

| (a) | identitet i podatke za kontakt voditelja obrade; |
| --- | --- |

(a)

identitet i podatke za kontakt voditelja obrade;

| (b) | podatke za kontakt službenika za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(b)

podatke za kontakt službenika za zaštitu podataka;

| (c) | svrhe obrade kojima su namijenjeni osobni podaci i pravnu osnovu za obradu; |
| --- | --- |

(c)

svrhe obrade kojima su namijenjeni osobni podaci i pravnu osnovu za obradu;

| (d) | primatelje ili kategorije primatelja osobnih podataka, ako postoje; |
| --- | --- |

(d)

primatelje ili kategorije primatelja osobnih podataka, ako postoje;

| (e) | ako je primjenjivo, činjenicu da voditelj obrade namjerava osobne podatke prenijeti trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji te postojanje ili nepostojanje odluke Komisije o primjerenosti ili, u slučaju prijenosâ iz članka 48., upućivanje na odgovarajuće ili prikladne zaštitne mjere i načine pribavljanja njihove kopije ili mjesta na kojem su stavljene na raspolaganje. |
| --- | --- |

(e)

ako je primjenjivo, činjenicu da voditelj obrade namjerava osobne podatke prenijeti trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji te postojanje ili nepostojanje odluke Komisije o primjerenosti ili, u slučaju prijenosâ iz članka 48., upućivanje na odgovarajuće ili prikladne zaštitne mjere i načine pribavljanja njihove kopije ili mjesta na kojem su stavljene na raspolaganje.

2.   Osim informacija iz stavka 1., voditelj obrade u trenutku prikupljanja osobnih podataka pruža ispitaniku sljedeće dodatne informacije potrebne kako bi se osigurala poštena i transparentna obrada:

| (a) | razdoblje u kojem će se osobni podaci pohranjivati ili, ako to nije moguće, kriterije na temelju kojih se to razdoblje utvrdilo; |
| --- | --- |

(a)

razdoblje u kojem će se osobni podaci pohranjivati ili, ako to nije moguće, kriterije na temelju kojih se to razdoblje utvrdilo;

| (b) | postojanje prava da se od voditelja obrade zatraži pristup osobnim podacima i ispravak ili brisanje osobnih podataka ili ograničavanje obrade osobnih podataka koji se odnose na ispitanika ili, ako je primjenjivo, prava na ulaganje prigovora na obradu ili prava na prenosivost podataka; |
| --- | --- |

(b)

postojanje prava da se od voditelja obrade zatraži pristup osobnim podacima i ispravak ili brisanje osobnih podataka ili ograničavanje obrade osobnih podataka koji se odnose na ispitanika ili, ako je primjenjivo, prava na ulaganje prigovora na obradu ili prava na prenosivost podataka;

| (c) | ako se obrada temelji na članku 5. stavku 1. točki (d) ili članku 10. stavku 2. točki (a), postojanje prava da se u bilo kojem trenutku povuče privolu, a da to ne utječe na zakonitost obrade koja se temeljila na privoli prije nego što je ona povučena; |
| --- | --- |

(c)

ako se obrada temelji na članku 5. stavku 1. točki (d) ili članku 10. stavku 2. točki (a), postojanje prava da se u bilo kojem trenutku povuče privolu, a da to ne utječe na zakonitost obrade koja se temeljila na privoli prije nego što je ona povučena;

| (d) | pravu na podnošenje pritužbe Europskom nadzorniku za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(d)

pravu na podnošenje pritužbe Europskom nadzorniku za zaštitu podataka;

| (e) | informaciju o tome je li pružanje osobnih podataka zakonska ili ugovorna obveza ili uvjet nužan za sklapanje ugovora te ima li ispitanik obvezu pružanja osobnih podataka i koje su moguće posljedice ako se takvi podaci ne pruže; |
| --- | --- |

(e)

informaciju o tome je li pružanje osobnih podataka zakonska ili ugovorna obveza ili uvjet nužan za sklapanje ugovora te ima li ispitanik obvezu pružanja osobnih podataka i koje su moguće posljedice ako se takvi podaci ne pruže;

| (f) | postojanje automatiziranog donošenja odluka, uključujući izradu profila iz članka 24. stavaka 1. i 4. te, barem u tim slučajevima, smislene informacije o tome o kojoj je logici riječ, kao i važnost i predviđene posljedice takve obrade za ispitanika. |
| --- | --- |

(f)

postojanje automatiziranog donošenja odluka, uključujući izradu profila iz članka 24. stavaka 1. i 4. te, barem u tim slučajevima, smislene informacije o tome o kojoj je logici riječ, kao i važnost i predviđene posljedice takve obrade za ispitanika.

3.   Ako voditelj obrade namjerava dalje obrađivati osobne podatke u svrhu koja je različita od one za koju su prikupljeni, voditelj obrade prije te daljnje obrade ispitaniku pruža informacije o toj drugoj svrsi te sve druge relevantne informacije iz stavka 2.

4.   Stavci 1., 2. i 3. ne primjenjuju se ako i u onoj mjeri u kojoj ispitanik već raspolaže informacijama.

Članak 16.

Informacije koje se trebaju pružiti ako osobni podaci nisu dobiveni od ispitanika

1.   Ako osobni podaci nisu dobiveni od ispitanika, voditelj obrade ispitaniku pruža sljedeće informacije:

| (a) | identitet i podatke kontakt voditelja obrade; |
| --- | --- |

(a)

identitet i podatke kontakt voditelja obrade;

| (b) | podatke za kontakt službenika za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(b)

podatke za kontakt službenika za zaštitu podataka;

| (c) | svrhe obrade kojima su namijenjeni osobni podaci i pravnoj osnovi za obradu; |
| --- | --- |

(c)

svrhe obrade kojima su namijenjeni osobni podaci i pravnoj osnovi za obradu;

| (d) | kategorije osobnih podataka o kojima je riječ; |
| --- | --- |

(d)

kategorije osobnih podataka o kojima je riječ;

| (e) | primatelje ili kategorije primatelja osobnih podataka, ako postoje; |
| --- | --- |

(e)

primatelje ili kategorije primatelja osobnih podataka, ako postoje;

| (f) | ako je primjenjivo, namjeru voditelja obrade da osobne podatke prenese primatelju u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji te postojanje ili nepostojanje odluke Komisije o primjerenosti ili, u slučaju prijenosâ iz članka 48., upućivanje na odgovarajuće ili prikladne zaštitne mjere i načine pribavljanja njihove kopije ili mjesta na kojem su stavljene na raspolaganje. |
| --- | --- |

(f)

ako je primjenjivo, namjeru voditelja obrade da osobne podatke prenese primatelju u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji te postojanje ili nepostojanje odluke Komisije o primjerenosti ili, u slučaju prijenosâ iz članka 48., upućivanje na odgovarajuće ili prikladne zaštitne mjere i načine pribavljanja njihove kopije ili mjesta na kojem su stavljene na raspolaganje.

2.   Osim informacija iz stavka 1. voditelj obrade ispitaniku pruža sljedeće dodatne informacije neophodne za osiguravanje poštene i transparentne obrade s obzirom na ispitanika:

| (a) | razdoblje u kojem će se osobni podaci pohranjivati ili, ako to nije moguće, kriterije na temelju kojih se utvrdilo to razdoblje; |
| --- | --- |

(a)

razdoblje u kojem će se osobni podaci pohranjivati ili, ako to nije moguće, kriterije na temelju kojih se utvrdilo to razdoblje;

| (b) | postojanje prava da se od voditelja obrade zatraži pristup osobnim podacima i ispravak ili brisanje osobnih podataka ili ograničavanje obrade osobnih podataka koji se odnose na ispitanika ili, ako je primjenjivo, prava na ulaganje prigovora na obradu ili prava na prenosivost podataka; |
| --- | --- |

(b)

postojanje prava da se od voditelja obrade zatraži pristup osobnim podacima i ispravak ili brisanje osobnih podataka ili ograničavanje obrade osobnih podataka koji se odnose na ispitanika ili, ako je primjenjivo, prava na ulaganje prigovora na obradu ili prava na prenosivost podataka;

| (c) | ako se obrada temelji na članku 5. stavku 1. točki (d) ili članku 10. stavku 2. točki (a), postojanje prava da se u bilo kojem trenutku povuče privolu, a da to ne utječe na zakonitost obrade koja se temeljila na privoli prije nego što je ona povučena; |
| --- | --- |

(c)

ako se obrada temelji na članku 5. stavku 1. točki (d) ili članku 10. stavku 2. točki (a), postojanje prava da se u bilo kojem trenutku povuče privolu, a da to ne utječe na zakonitost obrade koja se temeljila na privoli prije nego što je ona povučena;

| (d) | pravo na podnošenje pritužbe Europskom nadzorniku za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(d)

pravo na podnošenje pritužbe Europskom nadzorniku za zaštitu podataka;

| (e) | izvor osobnih podataka i, ako je primjenjivo, dolaze li iz javno dostupnih izvora; |
| --- | --- |

(e)

izvor osobnih podataka i, ako je primjenjivo, dolaze li iz javno dostupnih izvora;

| (f) | postojanje automatiziranog donošenja odluka, što uključuje izradu profila iz članka 24. stavaka 1. i 4. te, barem u tim slučajevima, smislene informacije o tome o kojoj je logici riječ, kao i važnost i predviđene posljedice takve obrade za ispitanika. |
| --- | --- |

(f)

postojanje automatiziranog donošenja odluka, što uključuje izradu profila iz članka 24. stavaka 1. i 4. te, barem u tim slučajevima, smislene informacije o tome o kojoj je logici riječ, kao i važnost i predviđene posljedice takve obrade za ispitanika.

3.   Voditelj obrade pruža informacije iz stavaka 1. i 2.:

| (a) | unutar razumnog roka nakon dobivanja osobnih podataka, a najkasnije u roku od jednog mjeseca, uzimajući u obzir posebne okolnosti obrade osobnih podataka; |
| --- | --- |

(a)

unutar razumnog roka nakon dobivanja osobnih podataka, a najkasnije u roku od jednog mjeseca, uzimajući u obzir posebne okolnosti obrade osobnih podataka;

| (b) | ako se osobni podaci trebaju upotrebljavati za komunikaciju s ispitanikom, najkasnije u trenutku prve komunikacije ostvarene s tim ispitanikom; ili |
| --- | --- |

(b)

ako se osobni podaci trebaju upotrebljavati za komunikaciju s ispitanikom, najkasnije u trenutku prve komunikacije ostvarene s tim ispitanikom; ili

| (c) | ako je predviđeno otkrivanje podataka drugom primatelju, najkasnije u trenutku kada su osobni podaci prvi put otkriveni. |
| --- | --- |

(c)

ako je predviđeno otkrivanje podataka drugom primatelju, najkasnije u trenutku kada su osobni podaci prvi put otkriveni.

4.   Ako voditelj obrade namjerava dalje obrađivati osobne podatke u svrhu koja je različita od one za koju su osobni podaci dobiveni, voditelj obrade prije te daljnje obrade ispitaniku pruža informacije o toj drugoj svrsi te sve druge relevantne informacije iz stavka 2.

5.   Stavci od 1. do 4. ne primjenjuju se ako i u mjeri u kojoj:

| (a) | ispitanik već posjeduje informacije; |
| --- | --- |

(a)

ispitanik već posjeduje informacije;

| (b) | pružanje takvih informacija nije moguće ili bi zahtijevalo nerazmjeran napor, posebno za obrade u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe ili u mjeri u kojoj je vjerojatno da se obvezom iz stavka 1. ovog članka može onemogućiti ili ozbiljno ugroziti postizanje ciljeva te obrade; |
| --- | --- |

(b)

pružanje takvih informacija nije moguće ili bi zahtijevalo nerazmjeran napor, posebno za obrade u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe ili u mjeri u kojoj je vjerojatno da se obvezom iz stavka 1. ovog članka može onemogućiti ili ozbiljno ugroziti postizanje ciljeva te obrade;

| (c) | dobivanje ili otkrivanje podataka izrijekom je propisano pravom Unije, koje predviđa odgovarajuće mjere zaštite legitimnih interesa ispitanika; ili |
| --- | --- |

(c)

dobivanje ili otkrivanje podataka izrijekom je propisano pravom Unije, koje predviđa odgovarajuće mjere zaštite legitimnih interesa ispitanika; ili

| (d) | ako osobni podaci moraju ostati povjerljivi u skladu s obvezom čuvanja profesionalne tajne koju uređuje pravo Unije, uključujući obvezu čuvanja tajne koja se navodi u statutu. |
| --- | --- |

(d)

ako osobni podaci moraju ostati povjerljivi u skladu s obvezom čuvanja profesionalne tajne koju uređuje pravo Unije, uključujući obvezu čuvanja tajne koja se navodi u statutu.

6.   U slučajevima o kojima je riječ u stavku 5. točki (b) voditelj obrade poduzima odgovarajuće mjere za zaštitu prava i sloboda te legitimnih interesa ispitanika, među ostalim i javnim obznanjivanjem informacija.

Članak 17.

Pravo ispitanika na pristup

1.   Ispitanik ima pravo od voditelja obrade dobiti potvrdu o tome obrađuju li se osobni podaci koji se odnose na njega te, ako se obrađuju, pristup tim osobnim podacima i informacije o sljedećem:

| (a) | svrhama obrade; |
| --- | --- |

(a)

svrhama obrade;

| (b) | kategorijama osobnih podataka o kojima je riječ; |
| --- | --- |

(b)

kategorijama osobnih podataka o kojima je riječ;

| (c) | primateljima ili kategorijama primatelja kojima su osobni podaci otkriveni ili će im biti otkriveni, posebno primateljima u trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

(c)

primateljima ili kategorijama primatelja kojima su osobni podaci otkriveni ili će im biti otkriveni, posebno primateljima u trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama;

| (d) | ako je moguće, predviđenom razdoblju u kojem će osobni podaci biti pohranjeni ili, ako nije moguće, kriterijima korištenima za utvrđivanje tog razdoblja; |
| --- | --- |

(d)

ako je moguće, predviđenom razdoblju u kojem će osobni podaci biti pohranjeni ili, ako nije moguće, kriterijima korištenima za utvrđivanje tog razdoblja;

| (e) | postojanju prava da se od voditelja obrade zatraži ispravak ili brisanje osobnih podataka ili ograničavanje obrade osobnih podataka koji se odnose na ispitanika ili prava na prigovor na takvu obradu; |
| --- | --- |

(e)

postojanju prava da se od voditelja obrade zatraži ispravak ili brisanje osobnih podataka ili ograničavanje obrade osobnih podataka koji se odnose na ispitanika ili prava na prigovor na takvu obradu;

| (f) | pravu na podnošenje pritužbe Europskom nadzorniku za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(f)

pravu na podnošenje pritužbe Europskom nadzorniku za zaštitu podataka;

| (g) | ako se osobni podaci ne prikupljaju od ispitanika, svakoj dostupnoj informaciji o njihovu izvoru; |
| --- | --- |

(g)

ako se osobni podaci ne prikupljaju od ispitanika, svakoj dostupnoj informaciji o njihovu izvoru;

| (h) | postojanju automatiziranog donošenja odluka, što uključuje izradu profila iz članka 24. stavaka 1. i 4. te, barem u tim slučajevima, smislenim informacijama o tome o kojoj je logici riječ, kao i važnosti i predviđenim posljedicama takve obrade za ispitanika. |
| --- | --- |

(h)

postojanju automatiziranog donošenja odluka, što uključuje izradu profila iz članka 24. stavaka 1. i 4. te, barem u tim slučajevima, smislenim informacijama o tome o kojoj je logici riječ, kao i važnosti i predviđenim posljedicama takve obrade za ispitanika.

2.   Ako se osobni podaci prenose u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju, ispitanik ima pravo biti informiran o odgovarajućim zaštitnim mjerama u skladu s člankom 48. koje se odnose na prijenos.

3.   Voditelj obrade osigurava kopiju osobnih podataka koji se obrađuju. Ako ispitanik podnese zahtjev u elektroničkom obliku, informacije se pružaju u uobičajenom elektroničkom obliku, osim ako ispitanik zatraži drukčije.

4.   Pravo na dobivanje kopije iz stavka 3. ne smije negativno utjecati na prava i slobode drugih.

ODJELJAK 3.

Ispravak i brisanje

Članak 18.

Pravo na ispravak

Ispitanik ima pravo bez nepotrebne odgode od voditelja obrade ishoditi ispravak netočnih osobnih podataka koji se na njega odnose. Uzimajući u obzir svrhe obrade, ispitanik ima pravo dopuniti nepotpune osobne podatke, među ostalim i davanjem dodatne izjave.

Članak 19.

Pravo na brisanje („pravo na zaborav”)

1.   Ispitanik ima pravo od voditelja obrade ishoditi brisanje osobnih podataka koji se na njega odnose bez nepotrebne odgode te voditelj obrade ima obvezu izbrisati osobne podatke bez nepotrebne odgode ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | osobni podaci više nisu nužni s obzirom na svrhe za koje su prikupljeni ili na drugi način obrađeni; |
| --- | --- |

(a)

osobni podaci više nisu nužni s obzirom na svrhe za koje su prikupljeni ili na drugi način obrađeni;

| (b) | ispitanik povuče privolu na kojoj se obrada temelji u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (d) ili člankom 10. stavkom 2. točkom (a) i ako ne postoji druga pravna osnova za obradu; |
| --- | --- |

(b)

ispitanik povuče privolu na kojoj se obrada temelji u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (d) ili člankom 10. stavkom 2. točkom (a) i ako ne postoji druga pravna osnova za obradu;

| (c) | ispitanik podnese prigovor na obradu u skladu s člankom 23. stavkom 1. te ne postoje jači legitimni razlozi za obradu; |
| --- | --- |

(c)

ispitanik podnese prigovor na obradu u skladu s člankom 23. stavkom 1. te ne postoje jači legitimni razlozi za obradu;

| (d) | osobni podaci nezakonito su obrađeni; |
| --- | --- |

(d)

osobni podaci nezakonito su obrađeni;

| (e) | osobni podaci moraju se izbrisati radi poštovanja pravne obveze kojoj podliježe voditelj obrade; |
| --- | --- |

(e)

osobni podaci moraju se izbrisati radi poštovanja pravne obveze kojoj podliježe voditelj obrade;

| (f) | osobni podaci prikupljeni su u vezi s ponudom usluga informacijskog društva iz članka 8. stavka 1. |
| --- | --- |

(f)

osobni podaci prikupljeni su u vezi s ponudom usluga informacijskog društva iz članka 8. stavka 1.

2.   Ako je voditelj obrade javno objavio osobne podatke i dužan je u skladu sa stavkom 1. izbrisati te osobne podatke, uzimajući u obzir dostupnu tehnologiju i trošak provedbe, voditelj obrade poduzima razumne mjere, uključujući tehničke mjere, kako bi informirao voditelje obrade ili voditelje obrade koji nisu institucije i tijela Unije koji obrađuju osobne podatke da je ispitanik zatražio da izbrišu sve poveznice do njih ili kopiju ili rekonstrukciju tih osobnih podataka.

3.   Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se u mjeri u kojoj je obrada nužna:

| (a) | radi ostvarivanja prava na slobodu izražavanja i informiranja; |
| --- | --- |

(a)

radi ostvarivanja prava na slobodu izražavanja i informiranja;

| (b) | radi poštovanja pravne obveze kojoj podliježe voditelj obrade ili za izvršavanja zadaće od javnog interesa ili pri izvršavanju službene ovlasti voditelja obrade; |
| --- | --- |

(b)

radi poštovanja pravne obveze kojoj podliježe voditelj obrade ili za izvršavanja zadaće od javnog interesa ili pri izvršavanju službene ovlasti voditelja obrade;

| (c) | zbog javnog interesa u području javnog zdravlja u skladu s člankom 10. stavkom 2. točkama (h) i (i) te člankom 10. stavkom 3.; |
| --- | --- |

(c)

zbog javnog interesa u području javnog zdravlja u skladu s člankom 10. stavkom 2. točkama (h) i (i) te člankom 10. stavkom 3.;

| (d) | u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe, u mjeri u kojoj je vjerojatno da se pravom iz stavka 1. može onemogućiti ili ozbiljno ugroziti postizanje ciljeva te obrade; ili |
| --- | --- |

(d)

u svrhe arhiviranja u javnom interesu, u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe, u mjeri u kojoj je vjerojatno da se pravom iz stavka 1. može onemogućiti ili ozbiljno ugroziti postizanje ciljeva te obrade; ili

| (e) | radi postavljanja, ostvarivanja ili obrane pravnih zahtjeva. |
| --- | --- |

(e)

radi postavljanja, ostvarivanja ili obrane pravnih zahtjeva.

Članak 20.

Pravo na ograničenje obrade

1.   Ispitanik ima pravo od voditelja obrade ishoditi ograničenje obrade ako je ispunjeno jedno od sljedećega:

| (a) | ispitanik osporava točnost osobnih podataka na razdoblje kojim se voditelju obrade omogućuje provjera točnosti osobnih podataka, uključujući i njihovu potpunost; |
| --- | --- |

(a)

ispitanik osporava točnost osobnih podataka na razdoblje kojim se voditelju obrade omogućuje provjera točnosti osobnih podataka, uključujući i njihovu potpunost;

| (b) | obrada je nezakonita i ispitanik se protivi brisanju osobnih podataka te umjesto toga traži ograničenje njihove uporabe; |
| --- | --- |

(b)

obrada je nezakonita i ispitanik se protivi brisanju osobnih podataka te umjesto toga traži ograničenje njihove uporabe;

| (c) | voditelj obrade više ne treba osobne podatke za potrebe obrade, ali ih ispitanik traži radi postavljanja, ostvarivanja ili obrane pravnih zahtjeva; |
| --- | --- |

(c)

voditelj obrade više ne treba osobne podatke za potrebe obrade, ali ih ispitanik traži radi postavljanja, ostvarivanja ili obrane pravnih zahtjeva;

| (d) | ispitanik je podnio prigovor na obradu na temelju članka 23. stavka 1. dok se ne utvrdi imaju li legitimni razlozi voditelja obrade prednost pred razlozima ispitanika. |
| --- | --- |

(d)

ispitanik je podnio prigovor na obradu na temelju članka 23. stavka 1. dok se ne utvrdi imaju li legitimni razlozi voditelja obrade prednost pred razlozima ispitanika.

2.   Ako je obrada ograničena stavkom 1., takvi osobni podaci smiju se, uz iznimku pohrane, obrađivati samo uz privolu ispitanika ili za postavljanje, ostvarivanje ili obranu pravnih zahtjeva ili zaštitu prava druge fizičke ili pravne osobe ili zbog važnog javnog interesa Unije ili države članice.

3.   Ispitanika koji je ishodio ograničenje obrade na temelju stavka 1. voditelj obrade obavješćuje prije nego što ograničenje obrade bude ukinuto.

4.   U automatiziranim sustavima pohrane ograničavanje obrade osobnih podataka u načelu se osigurava tehničkim sredstvima. Činjenica da su osobni podaci ograničeni naznačuje se u sustavu tako da bude jasno da se predmetni osobni podaci ne smiju upotrijebiti.

Članak 21.

Obveza obavješćivanja u vezi s ispravkom ili brisanjem osobnih podataka ili ograničenjem obrade

Voditelj obrade priopćuje svaki ispravak ili brisanje osobnih podataka ili ograničenje obrade provedeno u skladu s člankom 18., člankom 19. stavkom 1. i člankom 20. svakom primatelju kojem su osobni podaci otkriveni, osim ako se to pokaže nemogućim ili zahtijeva nerazmjeran napor. Voditelj obrade obavješćuje ispitanika o tim primateljima ako ispitanik to zatraži.

Članak 22.

Pravo na prenosivost podataka

1.   Ispitanik ima pravo zaprimiti osobne podatke koji se odnose na njega, a koje je pružio voditelju obrade u strukturiranom, uobičajeno upotrebljavanom i strojno čitljivom formatu te ima pravo prenijeti te podatke drugom voditelju obrade, bez ometanja od strane voditelja obrade kojem su osobni podaci pruženi, ako se:

| (a) | obrada temelji na privoli u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (d) ili člankom 10. stavkom 2. točkom (a) ili na ugovoru u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c); i |
| --- | --- |

(a)

obrada temelji na privoli u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (d) ili člankom 10. stavkom 2. točkom (a) ili na ugovoru u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c); i

| (b) | obrada provodi automatiziranim putem. |
| --- | --- |

(b)

obrada provodi automatiziranim putem.

2.   Prilikom ostvarivanju svojeg prava na prenosivost podataka na temelju stavka 1. ispitanik ima pravo na izravni prijenos osobnih podataka od jednog voditelja obrade drugome ili voditeljima obrade koji nisu institucije i tijela Unije, ako je to tehnički izvedivo.

3.   Ostvarivanjem prava iz stavka 1. ovog članka ne dovodi se u pitanje članak 19. To se pravo ne primjenjuje na obradu nužnu za obavljanje zadaće od javnog interesa ili pri izvršavanju službene ovlasti voditelja obrade.

4.   Pravo iz stavka 1. ne smije negativno utjecati na prava i slobode drugih.

ODJELJAK 4.

Pravo na prigovor i automatizirano pojedinačno donošenje odluKA

Članak 23.

Pravo na prigovor

1.   Ispitanik ima pravo, u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (a), na temelju svoje posebne situacije u svakom trenutku podnijeti prigovor na obradu osobnih podataka koji se odnose na njega, uključujući izradu profila koja se temelji na toj odredbi. Voditelj obrade više ne smije obrađivati osobne podatke osim ako dokaže da postoje uvjerljivi legitimni razlozi za obradu koji imaju prednost pred interesima, pravima i slobodama ispitanika ili radi postavljanja, ostvarivanja ili obrane pravnih zahtjeva.

2.   Ispitaniku se najkasnije u trenutku prve komunikacije s njim izričito mora skrenuti pozornost na pravo iz stavka 1. te se to mora učiniti na jasan način i odvojeno od svih drugih informacija.

3.   Ne dovodeći u pitanje članke 36. i 37., u kontekstu korištenja usluga informacijskog društva ispitanik može ostvariti svoje pravo na prigovor automatiziranim putem, uporabom tehničkih specifikacija.

4.   Ako se osobni podaci obrađuju u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe ispitanik na temelju svoje posebne situacije ima pravo podnijeti prigovor na obradu osobnih podataka koji se na njega odnose, osim ako je obrada nužna za izvršavanje zadaće zbog javnog interesa.

Članak 24.

Automatizirano pojedinačno donošenje odluka, uključujući izradu profila

1.   Ispitanik ima pravo da se na njega ne odnosi odluka koja se temelji isključivo na automatiziranoj obradi, uključujući izradu profila, koja proizvodi pravne učinke koji se na njega odnose ili na sličan način znatno na njega utječu.

2.   Stavak 1. ne primjenjuje se ako je odluka:

| (a) | potrebna za sklapanje ili izvršenje ugovora između ispitanika i voditelja obrade podataka; |
| --- | --- |

(a)

potrebna za sklapanje ili izvršenje ugovora između ispitanika i voditelja obrade podataka;

| (b) | dopuštena pravom Unije, kojim se propisuju i odgovarajuće mjere zaštite prava i sloboda te legitimnih interesa ispitanika; ili |
| --- | --- |

(b)

dopuštena pravom Unije, kojim se propisuju i odgovarajuće mjere zaštite prava i sloboda te legitimnih interesa ispitanika; ili

| (c) | temeljena na izričitoj privoli ispitanika. |
| --- | --- |

(c)

temeljena na izričitoj privoli ispitanika.

3.   U slučajevima iz stavka 2. točaka (a) i (c) voditelj obrade provodi odgovarajuće mjere zaštite prava i sloboda te legitimnih interesa ispitanika, barem prava na ljudsku intervenciju voditelja obrade, prava izražavanja vlastitog stajališta te prava na osporavanje odluke.

4.   Odluke iz stavka 2. ovog članka ne smiju se temeljiti na posebnim kategorijama osobnih podataka iz članka 10. stavka 1., osim ako se primjenjuje članak 10. stavak 2. točka (a) ili (g) te ako su uspostavljene odgovarajuće mjere zaštite prava i sloboda te legitimnih interesa ispitanika.

ODJELJAK 5.

Ograničenja

Članak 25.

Ograničenja

1.   Pravnim aktima donesenima na temelju Ugovorâ ili, u pitanjima koja se odnose na djelovanje institucija i tijela Unije, internih pravila koja su donijele te institucije i tijela može se ograničiti primjena članaka od 14. do 22. te članak 35. i 36., kao i članak i 4. ako njegove odredbe odgovaraju pravima i obvezama predviđenima u člancima od 14. do 22., ako se takvim ograničenjem poštuje bit temeljnih prava i sloboda te je ono nužna i razmjerna mjera u demokratskom društvu za zaštitu:

| (a) | nacionalne sigurnosti, javne sigurnosti ili obrane država članica; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne sigurnosti, javne sigurnosti ili obrane država članica;

| (b) | sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje; |
| --- | --- |

(b)

sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje;

| (c) | drugih važnih ciljeva od općeg javnog interesa Unije ili države članice, posebice ciljeva zajedničke vanjske i sigurnosne politike Unije ili važnog gospodarskog ili financijskog interesa Unije ili države članice, što uključuje monetarna, proračunska i porezna pitanja, javno zdravlje i socijalnu sigurnost; |
| --- | --- |

(c)

drugih važnih ciljeva od općeg javnog interesa Unije ili države članice, posebice ciljeva zajedničke vanjske i sigurnosne politike Unije ili važnog gospodarskog ili financijskog interesa Unije ili države članice, što uključuje monetarna, proračunska i porezna pitanja, javno zdravlje i socijalnu sigurnost;

| (d) | unutarnje sigurnosti institucija i tijela Unije, uključujući sigurnost njihovih elektroničkih komunikacijskih mreža; |
| --- | --- |

(d)

unutarnje sigurnosti institucija i tijela Unije, uključujući sigurnost njihovih elektroničkih komunikacijskih mreža;

| (e) | zaštite neovisnosti pravosuđa i sudskih postupaka; |
| --- | --- |

(e)

zaštite neovisnosti pravosuđa i sudskih postupaka;

| (f) | sprečavanja, istrage, otkrivanja i progona kršenja etike za regulirane struke; |
| --- | --- |

(f)

sprečavanja, istrage, otkrivanja i progona kršenja etike za regulirane struke;

| (g) | funkcije praćenja, inspekcije ili regulatorne funkcije koja je, barem povremeno, povezana s izvršavanjem službene ovlasti u slučajevima iz točaka od (a) do (c); |
| --- | --- |

(g)

funkcije praćenja, inspekcije ili regulatorne funkcije koja je, barem povremeno, povezana s izvršavanjem službene ovlasti u slučajevima iz točaka od (a) do (c);

| (h) | zaštite ispitanika ili prava i sloboda drugih; |
| --- | --- |

(h)

zaštite ispitanika ili prava i sloboda drugih;

| (i) | ostvarivanja potraživanja u građanskim sporovima. |
| --- | --- |

(i)

ostvarivanja potraživanja u građanskim sporovima.

2.   Svaki zakonodavni akt ili interno pravilo iz stavka 1. osobito sadrži, prema potrebi, posebne odredbe o:

| (a) | svrhama obrade ili kategorijama obrade, |
| --- | --- |

(a)

svrhama obrade ili kategorijama obrade,

| (b) | kategorijama osobnih podataka, |
| --- | --- |

(b)

kategorijama osobnih podataka,

| (c) | opsegu uvedenih ograničenja, |
| --- | --- |

(c)

opsegu uvedenih ograničenja,

| (d) | zaštitnim mjerama za sprečavanje zlouporabe ili nezakonitog pristupa ili prijenosa; |
| --- | --- |

(d)

zaštitnim mjerama za sprečavanje zlouporabe ili nezakonitog pristupa ili prijenosa;

| (e) | specifikaciji voditelja obrade ili kategorijama voditeljâ obrade, |
| --- | --- |

(e)

specifikaciji voditelja obrade ili kategorijama voditeljâ obrade,

| (f) | razdoblju pohrane i zaštitnim mjerama koje se mogu primijeniti uzimajući u obzir prirodu, opseg i svrhe obrade ili kategorije obrade; i |
| --- | --- |

(f)

razdoblju pohrane i zaštitnim mjerama koje se mogu primijeniti uzimajući u obzir prirodu, opseg i svrhe obrade ili kategorije obrade; i

| (g) | rizicima za prava i slobode ispitanika. |
| --- | --- |

(g)

rizicima za prava i slobode ispitanika.

3.   Ako se osobni podaci obrađuju u svrhe znanstvenog ili povijesnog istraživanja ili u statističke svrhe, pravom Unije, koje može uključivati interna pravila koja su donijela institucije i tijela Unije u pitanjima koja se odnose na njihovo djelovanje, mogu se predvidjeti odstupanja od prava navedenih u člancima 17., 18., 20. i 23., uz primjenu uvjeta i mjera zaštite iz članka 13., u mjeri u kojoj je vjerojatno da bi se takvim pravima moglo onemogućiti ili ozbiljno ugroziti postizanje tih posebnih svrha te su takva odstupanja neophodna za postizanje tih svrha.

4.   Ako se osobni podaci obrađuju u svrhe arhiviranja u javnom interesu, pravom Unije, koje može uključivati interna pravila koja su donijela institucije i tijela Unije u pitanjima koja se odnose na njihovo djelovanje, mogu se predvidjeti odstupanja od prava iz članaka 17., 18., 20., 21., 22. i 23., uz primjenu uvjeta i mjera zaštite iz članka 13., u mjeri u kojoj je vjerojatno da bi se takvim pravima moglo onemogućiti ili ozbiljno ugroziti postizanje tih posebnih svrha te su takva odstupanja neophodna za postizanje tih svrha.

5.   Interna pravila iz stavaka 1., 3. i 4. su jasni i precizni akti opće primjene kojima se proizvode pravni učinci u odnosu na ispitanike, doneseni na najvišoj rukovodećoj razini institucija i tijela Unije te se moraju objaviti u Službenom listu Europske unije.

6.   Ako se uvede ograničenje u skladu sa stavkom 1., ispitanika se mora obavijestiti, u skladu s pravom Unije, o glavnim razlozima na kojima se temelji primjena ograničenja te o njegovu pravu na podnošenje pritužbe Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.

7.   Ako se ograničenje uvedeno u skladu sa stavkom 1. primjenjuje kako bi se ispitaniku uskratio pristup, Europski nadzornik za zaštitu podataka pri ispitivanju pritužbe obavješćuje ispitanika samo o tome jesu li podaci obrađeni ispravno te, ako nisu, jesu li izvršeni svi potrebni ispravci.

8.   Obavješćivanje iz stavaka 6. i 7. ovog članka te iz članka 45. stavka 2. može se odgoditi, izostaviti ili uskratiti ako bi poništilo učinak ograničenja uvedenog u skladu sa stavkom 1. ovog članka.

POGLAVLJE IV.

VODITELJ OBRADE I IZVRŠITELJ OBRADE

ODJELJAK 1.

Opće obveze

Članak 26.

Obveze voditelja obrade

1.   Uzimajući u obzir prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade te rizike različitih razina vjerojatnosti i ozbiljnosti za prava i slobode pojedinaca, voditelj obrade provodi odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kako bi osigurao i mogao dokazati da se obrada provodi u skladu s ovom Uredbom. Te se mjere prema potrebi preispituju i ažuriraju.

2.   Ako su razmjerne u odnosu na aktivnosti obrade, mjere iz stavka 1. uključuju odgovarajuće politike zaštite podataka koje provodi voditelj obrade.

3.   Poštovanje odobrenih mehanizama certificiranja iz članka 42. Uredbe (EU) 2016/679 može se iskoristiti kao element za dokazivanje poštovanja obveza voditelja obrade.

Članak 27.

Tehnička i integrirana zaštita podataka

1.   Uzimajući u obzir najnovija dostignuća, trošak provedbe i prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade te rizike različitih razina vjerojatnosti i ozbiljnosti za prava i slobode pojedinaca koji proizlaze iz obrade podataka, voditelj obrade, i u vrijeme određivanja sredstava obrade i u vrijeme same obrade, provodi odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere, kao što je pseudonimizacija, za omogućavanje učinkovite primjene načela zaštite podataka, kao što je smanjenje količine podataka, te za uključenje potrebnih zaštitnih mjera u obradu kako bi se ispunili zahtjevi iz ove Uredbe i zaštitila prava ispitanika.

2.   Voditelj obrade provodi odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kojima se osigurava da integriranim načinom budu obrađeni samo osobni podaci koji su nužni za svaku posebnu svrhu obrade. Ta se obveza primjenjuje na količinu prikupljenih osobnih podataka, opseg njihove obrade, razdoblje pohrane i njihovu dostupnost. Točnije, takvim se mjerama osigurava da osobni podaci nisu automatski dostupni neograničenom broju fizičkih osoba bez intervencije pojedinca.

3.   Odobren mehanizam certificiranja sukladno članku 42. Uredbe (EU) 2016/679 može se iskoristiti kao element za dokazivanje sukladnosti sa zahtjevima iz stavaka 1. i 2. ovog članka.

Članak 28.

Zajednički voditelji obrade

1.   Ako dva ili više voditelja obrade ili jedan ili više voditelja obrade zajedno s jednim ili više voditelja obrade koji nisu institucije i tijela Unije, zajednički odrede svrhe i načine obrade, oni su zajednički voditelji obrade. Oni na transparentan način određuju svoje odgovornosti za poštovanje obveza u vezi sa zaštitom podataka, posebno u pogledu ostvarivanja prava ispitanika, i svojih dužnosti u vezi s pružanjem informacija iz članaka 15. i 16. te to čine međusobnim dogovorom, osim ako su i u mjeri u kojoj su odgovornosti zajedničkih voditeljâ obrade utvrđene pravom Unije ili pravom države članice kojem zajednički voditelji obrade podliježu. Dogovorom se može odrediti kontaktna točka za ispitanike.

2.   Dogovor iz stavka 1. mora propisno odražavati uloge i odnose zajedničkih voditelja obrade u odnosu na ispitanike. Bit dogovora je dostupna ispitaniku.

3.   Bez obzira na uvjete dogovora iz stavka 1., ispitanik može ostvarivati svoja prava iz ove Uredbe u vezi sa svakim voditeljem obrade, kao i protiv svakog od njih.

Članak 29.

Izvršitelj obrade

1.   Ako se obrada provodi u ime voditelja obrade, voditelj obrade surađuje samo s izvršiteljima obrade koji u dovoljnoj mjeri jamče provedbu odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera na način da je obrada u skladu sa zahtjevima iz ove Uredbe i da se njome osigurava zaštita prava ispitanika.

2.   Izvršitelj obrade ne smije angažirati drugog izvršitelja obrade bez prethodnog posebnog ili općeg pisanog odobrenja voditelja obrade. U slučaju općeg pisanog odobrenja, izvršitelj obrade obavješćuje voditelja obrade o svim planiranim izmjenama u vezi s dodavanjem ili zamjenom drugih izvršitelja obrade kako bi time voditelju obrade omogućio da podnese prigovor na takve izmjene.

3.   Obrada koju provodi izvršitelj obrade uređuje se ugovorom ili drugim pravnim aktom u skladu s pravom Unije ili pravom države članice, koji izvršitelja obrade obvezuje prema voditelju obrade, a u kojem se navode predmet i trajanje obrade, priroda i svrha obrade, vrsta osobnih podataka i kategorije ispitanika te obveze i prava voditelja obrade. Tim se ugovorom ili drugim pravnim aktom osobito određuje da izvršitelj obrade:

| (a) | obrađuje osobne podatke samo prema zabilježenim uputama voditelja obrade, među ostalim s obzirom na prijenose osobnih podataka trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji, osim ako to nalaže pravo Unije ili pravo države članice kojem podliježe izvršitelj obrade; u tom slučaju izvršitelj obrade obavješćuje voditelja obrade o tom pravnom zahtjevu prije obrade, osim ako se tim pravom zabranjuje takvo obavješćivanje zbog važnih razloga od javnog interesa; |
| --- | --- |

(a)

obrađuje osobne podatke samo prema zabilježenim uputama voditelja obrade, među ostalim s obzirom na prijenose osobnih podataka trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji, osim ako to nalaže pravo Unije ili pravo države članice kojem podliježe izvršitelj obrade; u tom slučaju izvršitelj obrade obavješćuje voditelja obrade o tom pravnom zahtjevu prije obrade, osim ako se tim pravom zabranjuje takvo obavješćivanje zbog važnih razloga od javnog interesa;

| (b) | osigurava da su se osobe ovlaštene za obradu osobnih podataka obvezale na poštovanje povjerljivosti ili da podliježu zakonskim obvezama o povjerljivosti; |
| --- | --- |

(b)

osigurava da su se osobe ovlaštene za obradu osobnih podataka obvezale na poštovanje povjerljivosti ili da podliježu zakonskim obvezama o povjerljivosti;

| (c) | poduzima sve potrebne mjere u skladu s člankom 33.; |
| --- | --- |

(c)

poduzima sve potrebne mjere u skladu s člankom 33.;

| (d) | poštuje uvjete iz stavaka 2. i 4. za angažiranje drugog izvršitelja obrade; |
| --- | --- |

(d)

poštuje uvjete iz stavaka 2. i 4. za angažiranje drugog izvršitelja obrade;

| (e) | uzimajući u obzir prirodu obrade, pomaže voditelju obrade putem odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera, koliko je to moguće, da ispuni obvezu voditelja obrade u pogledu odgovaranja na zahtjeve za ostvarivanje prava ispitanika koja su utvrđena u poglavlju III.; |
| --- | --- |

(e)

uzimajući u obzir prirodu obrade, pomaže voditelju obrade putem odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera, koliko je to moguće, da ispuni obvezu voditelja obrade u pogledu odgovaranja na zahtjeve za ostvarivanje prava ispitanika koja su utvrđena u poglavlju III.;

| (f) | pomaže voditelju obrade u osiguravanju usklađenosti s obvezama iz članaka od 33. do 41., uzimajući u obzir prirodu obrade i informacije koje su dostupne izvršitelju obrade; |
| --- | --- |

(f)

pomaže voditelju obrade u osiguravanju usklađenosti s obvezama iz članaka od 33. do 41., uzimajući u obzir prirodu obrade i informacije koje su dostupne izvršitelju obrade;

| (g) | prema izboru voditelja obrade briše ili vraća voditelju obrade sve osobne podatke nakon dovršetka pružanja usluga povezanih s obradom te briše postojeće kopije, osim ako je pravom Unije ili pravom države članice propisana obveza pohrane osobnih podataka; |
| --- | --- |

(g)

prema izboru voditelja obrade briše ili vraća voditelju obrade sve osobne podatke nakon dovršetka pružanja usluga povezanih s obradom te briše postojeće kopije, osim ako je pravom Unije ili pravom države članice propisana obveza pohrane osobnih podataka;

| (h) | voditelju obrade stavlja na raspolaganje sve informacije koje su potrebne za dokazivanje poštovanja obveza utvrđenih u ovom članku i koje omogućuju revizije, uključujući inspekcije koje provodi voditelj obrade ili drugi revizor kojeg je ovlastio voditelj obrade te im doprinose. |
| --- | --- |

(h)

voditelju obrade stavlja na raspolaganje sve informacije koje su potrebne za dokazivanje poštovanja obveza utvrđenih u ovom članku i koje omogućuju revizije, uključujući inspekcije koje provodi voditelj obrade ili drugi revizor kojeg je ovlastio voditelj obrade te im doprinose.

U pogledu točke (h) prvog podstavka izvršitelj obrade bez odgode obavješćuje voditelja obrade ako se prema njegovu mišljenju određenom uputom krši ova Uredba ili druge odredbe Unije ili države članice o zaštiti podataka.

4.   Ako izvršitelj obrade angažira drugog izvršitelja obrade za provođenje posebnih aktivnosti obrade u ime voditelja obrade, iste obveze za zaštitu podataka kao one koje su navedene u ugovoru ili drugom pravnom aktu između voditelja obrade i izvršitelja obrade iz stavka 3. nameću se tom drugom izvršitelju obrade ugovorom ili drugim pravnim aktom u skladu s pravom Unije ili pravom države članice, a posebno obveza davanja dostatnih jamstava za provedbu odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera na način da se obradom udovoljava zahtjevima iz ove Uredbe. Ako taj drugi izvršitelj obrade ne ispunjava obveze zaštite podataka, početni izvršitelj obrade ostaje u cijelosti odgovoran voditelju obrade za izvršavanje obveza tog drugog izvršitelja obrade.

5.   Ako izvršitelj obrade nije institucija ili tijelo Unije, njegovo poštovanje odobrenog kodeksa ponašanja iz članka 40. stavka 5. Uredbe (EU) 2016/679 ili odobrenog mehanizma certificiranja iz članka 42. Uredbe (EU) 2016/679 može se upotrijebiti kao element za dokazivanje dostatnih jamstava iz stavaka 1. i 4. ovog članka.

6.   Ne dovodeći u pitanje bilo koji pojedinačni ugovor između voditelja obrade i izvršitelja obrade, ugovor ili drugi pravni akt iz stavaka 3. i 4. ovog članka može se temeljiti, u cijelosti ili djelomično, na standardnim ugovornim klauzulama iz stavaka 7. i 8. ovog članka, među ostalim i onda kada su one dio certifikata dodijeljenog izvršitelju obrade koji nije institucija ili tijelo Unije u skladu s člankom 42. Uredbe (EU) 2016/679.

7.   Komisija može utvrditi standardne ugovorne klauzule za pitanja iz stavka 3. i 4. ovog članka, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 96. stavka 2.

8.   Europski nadzornik za zaštitu podataka može donijeti standardne ugovorne klauzule za pitanja iz stavaka 3. i 4.

9.   Ugovor ili drugi pravni akt iz stavaka 3. i 4. mora biti u pisanom obliku, uključujući elektronički oblik.

10.   Ne dovodeći u pitanje članke 65. i 66., ako izvršitelj obrade krši ovu Uredbu utvrđivanjem svrhe i načina obrade podataka, izvršitelj obrade smatra se voditeljem obrade u pogledu te obrade.

Članak 30.

Obrada pod vodstvom voditelja obrade ili izvršitelja obrade

Izvršitelj obrade i bilo koja osoba koja djeluje pod vodstvom voditelja obrade ili izvršitelja obrade koja ima pristup osobnim podacima, ne obrađuje te podatke ako to ne zatraži voditelj obrade, osim ako to nalaže pravo Unije ili pravo države članice.

Članak 31.

Evidencija aktivnosti obrade

1.   Svaki voditelj obrade vodi evidenciju aktivnosti obrade za koje je odgovoran. Ta evidencija sadržava sve sljedeće informacije:

| (a) | ime i podatke za kontakt voditelja obrade, službenika za zaštitu podataka i, ako je primjenjivo, izvršitelja obrade i zajedničkog voditelja obrade; |
| --- | --- |

(a)

ime i podatke za kontakt voditelja obrade, službenika za zaštitu podataka i, ako je primjenjivo, izvršitelja obrade i zajedničkog voditelja obrade;

| (b) | svrhe obrade; |
| --- | --- |

(b)

svrhe obrade;

| (c) | opis kategorija ispitanika i kategorija osobnih podataka; |
| --- | --- |

(c)

opis kategorija ispitanika i kategorija osobnih podataka;

| (d) | kategorije primateljâ kojima su osobni podaci otkriveni ili će im biti otkriveni, uključujući primatelje u državama članicama, trećim zemljama ili međunarodne organizacije; |
| --- | --- |

(d)

kategorije primateljâ kojima su osobni podaci otkriveni ili će im biti otkriveni, uključujući primatelje u državama članicama, trećim zemljama ili međunarodne organizacije;

| (e) | ako je primjenjivo, prijenose osobnih podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju, uključujući identificiranje te treće zemlje ili međunarodne organizacije te dokumentaciju o odgovarajućim zaštitnim mjerama; |
| --- | --- |

(e)

ako je primjenjivo, prijenose osobnih podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju, uključujući identificiranje te treće zemlje ili međunarodne organizacije te dokumentaciju o odgovarajućim zaštitnim mjerama;

| (f) | ako je moguće, predviđene rokove za brisanje različitih kategorija podataka; |
| --- | --- |

(f)

ako je moguće, predviđene rokove za brisanje različitih kategorija podataka;

| (g) | ako je moguće, opći opis tehničkih i organizacijskih sigurnosnih mjera iz članka 33. |
| --- | --- |

(g)

ako je moguće, opći opis tehničkih i organizacijskih sigurnosnih mjera iz članka 33.

2.   Svaki izvršitelj obrade vodi evidenciju svih kategorija aktivnosti obrade koje se obavljaju za voditelja obrade, koja sadržava:

| (a) | ime i podatke za kontakt jednog ili više izvršitelja obrade i svakog voditelja obrade u čije ime izvršitelj obrade djeluje te službenika za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(a)

ime i podatke za kontakt jednog ili više izvršitelja obrade i svakog voditelja obrade u čije ime izvršitelj obrade djeluje te službenika za zaštitu podataka;

| (b) | kategorije obrade koja se obavljaju u ime svakog voditelja obrade; |
| --- | --- |

(b)

kategorije obrade koja se obavljaju u ime svakog voditelja obrade;

| (c) | ako je primjenjivo, prijenose osobnih podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju, uključujući identificiranje te treće zemlje ili međunarodne organizacije te dokumentaciju o odgovarajućim zaštitnim mjerama; |
| --- | --- |

(c)

ako je primjenjivo, prijenose osobnih podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju, uključujući identificiranje te treće zemlje ili međunarodne organizacije te dokumentaciju o odgovarajućim zaštitnim mjerama;

| (d) | ako je moguće, opći opis tehničkih i organizacijskih sigurnosnih mjera iz članka 33. |
| --- | --- |

(d)

ako je moguće, opći opis tehničkih i organizacijskih sigurnosnih mjera iz članka 33.

3.   Evidencija iz stavaka 1. i 2. mora biti u pisanom obliku, uključujući elektronički oblik.

4.   Institucije i tijela Unije na zahtjev stavljaju evidenciju na raspolaganje Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.

5.   Osim ako to zbog veličine institucije ili tijela Unije nije primjereno, institucije i tijela Unije vode evidenciju aktivnosti obrade u obliku središnjeg registra. Oni osiguravaju javnu dostupnost registra.

Članak 32.

Suradnja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka

Institucije i tijela Unije na zahtjev surađuju s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u izvršavanju njegovih zadaća.

ODJELJAK 2.

Sigurnost osobnih podataka

Članak 33.

Sigurnost obrade

1.   Uzimajući u obzir najnovija dostignuća, troškove provedbe te prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade kao i rizike različitih razina vjerojatnosti i ozbiljnosti za prava i slobode pojedinaca, voditelj obrade i izvršitelj obrade provode odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kako bi osigurali odgovarajuću razinu sigurnosti s obzirom na rizik, uključujući prema potrebi:

| (a) | pseudonimizaciju i enkripciju osobnih podataka; |
| --- | --- |

(a)

pseudonimizaciju i enkripciju osobnih podataka;

| (b) | sposobnost osiguravanja trajne povjerljivosti, cjelovitosti, dostupnosti i otpornosti sustava i usluga obrade; |
| --- | --- |

(b)

sposobnost osiguravanja trajne povjerljivosti, cjelovitosti, dostupnosti i otpornosti sustava i usluga obrade;

| (c) | sposobnost pravodobne ponovne uspostave dostupnosti osobnih podataka i pristupa njima u slučaju fizičkog ili tehničkog incidenta; |
| --- | --- |

(c)

sposobnost pravodobne ponovne uspostave dostupnosti osobnih podataka i pristupa njima u slučaju fizičkog ili tehničkog incidenta;

| (d) | proces za redovno testiranje, ocjenjivanje i procjenjivanje učinkovitosti tehničkih i organizacijskih mjera za osiguravanje sigurnosti obrade. |
| --- | --- |

(d)

proces za redovno testiranje, ocjenjivanje i procjenjivanje učinkovitosti tehničkih i organizacijskih mjera za osiguravanje sigurnosti obrade.

2.   Prilikom procjene odgovarajuće razine sigurnosti u obzir se posebno uzimaju rizici koje predstavlja obrada, posebno rizici od slučajnog ili nezakonitog uništenja, gubitka, izmjene, neovlaštenog otkrivanja osobnih podataka ili neovlaštenog pristupa osobnim podacima koji su preneseni, pohranjeni ili na drugi način obrađivani.

3.   Voditelj obrade i izvršitelj obrade poduzimaju mjere kako bi osigurali da svaki pojedinac koji djeluje pod odgovornošću voditelja obrade ili izvršitelja obrade, a koji ima pristup osobnim podacima, ne obrađuje te podatke ako to nije prema uputama voditelja obrade, osim ako je to obvezan učiniti prema pravu Unije ili pravu države članice.

4.   Poštovanje odobrenog mehanizma certificiranja sukladno članku 42. Uredbe (EU) 2016/679 može se iskoristiti kao element za dokazivanje sukladnosti sa zahtjevima iz stavka 1. ovog članka.

Članak 34.

Izvješćivanje Europskog nadzornika za zaštitu podataka o povredi osobnih podataka

1.   U slučaju povrede osobnih podataka voditelj obrade bez nepotrebne odgode i, ako je to izvedivo, najkasnije 72 sata nakon saznanja o toj povredi, izvješćuje Europskog nadzornika za zaštitu podataka o toj povredi, osim ako nije vjerojatno da će ta povreda osobnih podataka prouzročiti rizik za prava i slobode pojedinaca. Ako izvješćivanje Europskog nadzornika za zaštitu podataka nije učinjeno unutar 72 sata, ono mora biti popraćeno razlozima za kašnjenje.

2.   Nakon što sazna za povredu osobnih podataka, izvršitelj obrade bez nepotrebne odgode o tome izvješćuje voditelja obrade.

3.   U izvješćivanju iz stavka 1. mora se barem:

| (a) | opisati priroda povrede osobnih podataka, uključujući, ako je moguće, kategorije i približan broj dotičnih ispitanika te kategorije i približan broj dotičnih evidencija osobnih podataka; |
| --- | --- |

(a)

opisati priroda povrede osobnih podataka, uključujući, ako je moguće, kategorije i približan broj dotičnih ispitanika te kategorije i približan broj dotičnih evidencija osobnih podataka;

| (b) | navesti ime i podatke za kontakt službenika za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(b)

navesti ime i podatke za kontakt službenika za zaštitu podataka;

| (c) | opisati vjerojatne posljedice povrede osobnih podataka; |
| --- | --- |

(c)

opisati vjerojatne posljedice povrede osobnih podataka;

| (d) | opisati mjere koje je voditelj obrade poduzeo ili predložio poduzeti za rješavanje problema povrede osobnih podataka, uključujući, prema potrebi, mjere ublažavanja njezinih mogućih štetnih posljedica. |
| --- | --- |

(d)

opisati mjere koje je voditelj obrade poduzeo ili predložio poduzeti za rješavanje problema povrede osobnih podataka, uključujući, prema potrebi, mjere ublažavanja njezinih mogućih štetnih posljedica.

4.   Ako i u onoj mjeri u kojoj nije moguće istodobno pružiti informacije, moguće ih je pružati postupno, bez nepotrebne daljnje odgode.

5.   Voditelj obrade obavješćuje službenika za zaštitu podataka o povredi osobnih podataka.

6.   Voditelj obrade dokumentira sve povrede osobnih podataka, uključujući činjenice vezane za povredu osobnih podataka, njezine posljedice i poduzete korektivne mjere. Ta dokumentacija omogućuje Europskom nadzorniku za zaštitu podataka provjeru usklađenosti s ovim člankom.

Članak 35.

Obavješćivanje ispitanika o povredi osobnih podataka

1.   U slučaju povrede osobnih podataka koja će vjerojatno prouzročiti visok rizik za prava i slobode pojedinaca, voditelj obrade bez nepotrebne odgode obavješćuje ispitanika o povredi osobnih podataka.

2.   Obavijesti ispitaniku iz stavka 1. ovog članka opisuje prirodu povrede osobnih podataka uporabom jasnog i jednostavnog jezika te ono sadržava barem informacije i mjere iz članka 34. stavka 3. točaka (b), (c) i (d).

3.   Obavješćivanje ispitanika iz stavka 1. nije obvezno ako je ispunjen bilo koji od sljedećih uvjeta:

| (a) | voditelj obrade poduzeo je odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere zaštite i te su mjere primijenjene na osobne podatke pogođene povredom osobnih podataka, posebno one koje osobne podatke čine nerazumljivima bilo kojoj osobi koja im nije ovlaštena pristupiti, kao što je enkripcija; |
| --- | --- |

(a)

voditelj obrade poduzeo je odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere zaštite i te su mjere primijenjene na osobne podatke pogođene povredom osobnih podataka, posebno one koje osobne podatke čine nerazumljivima bilo kojoj osobi koja im nije ovlaštena pristupiti, kao što je enkripcija;

| (b) | voditelj obrade poduzeo je naknadne mjere kojima se osigurava da više nije vjerojatno da će doći do visokog rizika za prava i slobode ispitanika iz stavka 1.; |
| --- | --- |

(b)

voditelj obrade poduzeo je naknadne mjere kojima se osigurava da više nije vjerojatno da će doći do visokog rizika za prava i slobode ispitanika iz stavka 1.;

| (c) | time bi se zahtijevao nerazmjeran napor. U takvom slučaju mora postojati javno obavješćivanje ili slična mjera kojom se ispitanici obavješćuju na jednako djelotvoran način. |
| --- | --- |

(c)

time bi se zahtijevao nerazmjeran napor. U takvom slučaju mora postojati javno obavješćivanje ili slična mjera kojom se ispitanici obavješćuju na jednako djelotvoran način.

4.   Ako voditelj obrade nije do tog trenutka obavijestio ispitanika o povredi osobnih podataka, Europski nadzornik za zaštitu podataka nakon razmatranja vjerojatnosti da će povreda osobnih podataka prouzročiti visok rizik može od njega zahtijevati da to učini ili može zaključiti da je ispunjen neki od uvjeta iz stavka 3.

ODJELJAK 3.

Povjerljivost elektroničkih komunikacija

Članak 36.

Povjerljivost elektroničkih komunikacija

Institucije i tijela Unije jamče povjerljivost elektroničkih komunikacija, posebno osiguravanjem svojih elektroničkih komunikacijskih mreža.

Članak 37.

Zaštita informacija koje se prenose u terminalnu opremu korisnika, koje se u njoj pohranjuju, iz nje prikupljaju, s pomoću nje obrađuju ili su na neki drugi način s njom povezane

Institucije i tijela Unije štite informacije koje se prenose u terminalnu opremu korisnika, koje se u njoj pohranjuju, iz nje prikupljaju, s pomoću nje obrađuju ili su na neki drugi način s njom povezane, pri čemu se tom opremom pristupa njihovim javno dostupnim internetskim stranicama i mobilnim aplikacijama, u skladu s člankom 5. stavkom 3. Direktive 2002/58/EZ.

Članak 38.

Imenici korisnika

1.   Osobni podaci sadržani u imenicima korisnika te pristup takvim imenicima ograničeni su na ono što je neophodno za točno određene namjene imenika.

2.   Institucije i tijela Unije poduzimaju sve potrebne mjere kako bi spriječili da se osobni podaci sadržani u tim imenicima, bez obzira na to jesu li dostupni javnosti ili nisu, upotrebljavaju u svrhu izravnog marketinga.

ODJELJAK 4.

Procjena učinka na zaštitu podataka i prethodno savjetovanJE

Članak 39.

Procjena učinka na zaštitu podataka

1.   Ako je vjerojatno da će neka vrsta obrade, osobito putem novih tehnologija i uzimajući u obzir prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade, prouzročiti visok rizik za prava i slobode pojedinaca, voditelj obrade prije obrade provodi procjenu učinka predviđenih postupaka obrade na zaštitu osobnih podataka. Jedna procjena može se odnositi na niz sličnih postupaka obrade koji predstavljaju slične visoke rizike.

2.   Pri provođenju procjene učinka na zaštitu podataka voditelj obrade traži savjet od službenika za zaštitu podataka.

3.   Procjena učinka na zaštitu podataka iz stavka 1. obvezna je posebno u slučaju:

| (a) | sustavne i opsežne procjene osobnih aspekata u vezi s pojedincima koja se temelji na automatiziranoj obradi, uključujući izradu profila, i na temelju koje se donose odluke koje proizvode pravne učinke koji se odnose na pojedinca ili na sličan način značajno utječu na pojedinca; |
| --- | --- |

(a)

sustavne i opsežne procjene osobnih aspekata u vezi s pojedincima koja se temelji na automatiziranoj obradi, uključujući izradu profila, i na temelju koje se donose odluke koje proizvode pravne učinke koji se odnose na pojedinca ili na sličan način značajno utječu na pojedinca;

| (b) | opsežne obrade posebnih kategorija osobnih podataka iz članka 10. ili osobnih podataka u vezi s kaznenim osudama i kažnjivim djelima iz članka 11.; ili |
| --- | --- |

(b)

opsežne obrade posebnih kategorija osobnih podataka iz članka 10. ili osobnih podataka u vezi s kaznenim osudama i kažnjivim djelima iz članka 11.; ili

| (c) | opsežnog sustavnog praćenja javno dostupnog područja. |
| --- | --- |

(c)

opsežnog sustavnog praćenja javno dostupnog područja.

4.   Europski nadzornik za zaštitu podataka sastavlja i javno objavljuje popis vrsta postupaka obrade koje podliježu zahtjevu za procjenu učinka na zaštitu podataka u skladu sa stavkom 1.

5.   Europski nadzornik za zaštitu podataka može isto tako sastaviti i objaviti popis vrsta postupaka obrade za koje nije potrebna procjena učinka na zaštitu podataka.

6.   Prije usvajanja popisâ iz stavaka 4. i 5. ovog članka, Europski nadzornik za zaštitu podataka Europskom odboru za zaštitu podataka uspostavljenom člankom 68 Uredbe (EU) 2016/679 upućuje zahtjev da te popise ispita u skladu s člankom 70. stavkom 1. točkom (e) te uredbe ako se odnose na postupke obrade koje voditelj obrade provodi zajednički s jednim ili više voditelja obrade koji nisu institucije i tijela Unije.

7.   Procjena sadržava barem:

| (a) | sustavan opis predviđenih postupaka obrade i svrha obrade; |
| --- | --- |

(a)

sustavan opis predviđenih postupaka obrade i svrha obrade;

| (b) | procjenu nužnosti i razmjernosti postupaka obrade povezanih s njihovim svrhama; |
| --- | --- |

(b)

procjenu nužnosti i razmjernosti postupaka obrade povezanih s njihovim svrhama;

| (c) | procjenu rizika za prava i slobode ispitanikâ iz stavka 1.; i |
| --- | --- |

(c)

procjenu rizika za prava i slobode ispitanikâ iz stavka 1.; i

| (d) | mjere predviđene za rješavanje problema rizika, što uključuje zaštitne mjere, sigurnosne mjere i mehanizme za osiguravanje zaštite osobnih podataka i dokazivanje usklađenosti s ovom Uredbom, uzimajući u obzir prava i legitimne interese ispitanika i drugih uključenih osoba. |
| --- | --- |

(d)

mjere predviđene za rješavanje problema rizika, što uključuje zaštitne mjere, sigurnosne mjere i mehanizme za osiguravanje zaštite osobnih podataka i dokazivanje usklađenosti s ovom Uredbom, uzimajući u obzir prava i legitimne interese ispitanika i drugih uključenih osoba.

8.   Pri procjeni učinka postupaka obrade koje provode izvršitelji obrade koji nisu institucije i tijela Unije uzima se u obzir poštuju li takvi izvršitelji obrade odobrene kodekse ponašanja iz članka 40. Uredbe (EU) 2016/679, posebno u svrhe procjene učinka na zaštitu podataka.

9.   Prema potrebi voditelj obrade od ispitanika ili njihovih predstavnika traži mišljenje o planiranoj obradi ne dovodeći u pitanje zaštitu javnih interesa ili sigurnost postupaka obrade.

10.   Ako obrada u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (a) ili (b) ima pravnu osnovu u pravnom aktu koji je donesen na temelju Ugovora i kojim se uređuju posebni postupci obrade ili skupina predmetnih postupaka te je procjena učinka na zaštitu podataka već provedena kao dio opće procjene učinka prije donošenja pravnog akta, stavci od 1. do 6. ovog članka ne primjenjuju se, osim ako je tim pravnim aktom predviđeno drukčije.

11.   Prema potrebi voditelj obrade provodi preispitivanje kako bi procijenio je li obrada provedena u skladu s procjenom učinka na zaštitu podataka barem onda kada postoji promjena u razini rizika koji predstavljaju postupci obrade.

Članak 40.

Prethodno savjetovanje

1.   Ako se u procjeni učinka na zaštitu podataka iz članka 39. pokaže da bi obrada u nedostatku zaštitnih mjera, sigurnosnih mjera i mehanizama za umanjivanje rizika dovela do visokog rizika za prava i slobode pojedinaca, a voditelj obrade smatra da se taj rizik ne može umanjiti razumnim mjerama u pogledu dostupne tehnologije i troškova provedbe, voditelj obrade mora se prije obrade savjetovati s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka. Voditelj obrade traži savjet službenika za zaštitu podataka o potrebi za prethodnim savjetovanjem.

2.   Ako Europski nadzornik za zaštitu podataka smatra da bi se planiranom obradom iz stavka 1. kršila ova Uredba, osobito ako voditelj obrade nije u dovoljnoj mjeri utvrdio ili umanjio rizik, Europski nadzornik za zaštitu podataka u roku od najviše osam tjedana od zaprimanja zahtjeva za savjetovanje pisanim putem savjetuje voditelja obrade i, prema potrebi, izvršitelja obrade te može iskoristiti bilo koju od svojih ovlasti iz članka 58. Taj se rok može produžiti za šest tjedana uzimajući u obzir složenost planirane obrade. Europski nadzornik za zaštitu podataka u roku od mjesec dana od zaprimanja zahtjeva obavješćuje voditelja obrade i, prema potrebi, izvršitelja obrade o svakom takvom produljenju i o razlozima odgode. Ti se rokovi mogu obustaviti sve dok Europski nadzornik za zaštitu podataka ne dobije informacije koje je zatražio u svrhe savjetovanja.

3.   Prilikom savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu sa stavkom 1., voditelj obrade mu dostavlja:

| (a) | ako je primjenjivo, odgovarajuće odgovornosti voditelja obrade, zajedničkih voditelja obrade i izvršitelja obrade uključenih u obradu; |
| --- | --- |

(a)

ako je primjenjivo, odgovarajuće odgovornosti voditelja obrade, zajedničkih voditelja obrade i izvršitelja obrade uključenih u obradu;

| (b) | svrhe i sredstva planirane obrade; |
| --- | --- |

(b)

svrhe i sredstva planirane obrade;

| (c) | zaštitne mjere i druge mjere za zaštitu prava i sloboda ispitanika na temelju ove Uredbe; |
| --- | --- |

(c)

zaštitne mjere i druge mjere za zaštitu prava i sloboda ispitanika na temelju ove Uredbe;

| (d) | podatke za kontakt službenika za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(d)

podatke za kontakt službenika za zaštitu podataka;

| (e) | procjenu učinka na zaštitu podataka kako je predviđena člankom 39.; i |
| --- | --- |

(e)

procjenu učinka na zaštitu podataka kako je predviđena člankom 39.; i

| (f) | sve druge informacije koje zatraži Europski nadzornik za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(f)

sve druge informacije koje zatraži Europski nadzornik za zaštitu podataka.

4.   Komisija može provedbenim aktom utvrditi popis slučajeva u kojima se voditelji obrade moraju savjetovati s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka i od njega dobiti odobrenje u pogledu obrade osobnih podataka u svrhu izvršavanja zadaće koju voditelj obrade obavlja u javnom interesu, uključujući obradu takvih podataka povezanu sa socijalnom zaštitom i javnim zdravljem.

ODJELJAK 5.

Obavješćivanje i zakonodavno savjetovanje

Članak 41.

Obavješćivanje i savjetovanje

1.   Institucije i tijela Unije obavješćuju Europskog nadzornika za zaštitu podataka kad pripremaju administrativne mjere i interna pravila koja se odnose na obradu osobnih podataka koju institucija ili tijelo Unije provodi samostalno ili zajedno s ostalima.

2.   Institucije i tijela Unije savjetuju se s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka prilikom sastavljanja internih pravila iz članka 25.

Članak 42.

Zakonodavno savjetovanje

1.   Nakon donošenja prijedloga zakonodavnog akta, preporuka ili prijedloga Vijeću u skladu s člankom 218. UFEU-a ili pri pripremanju delegiranih akata ili provedbenih akata kada oni utječu na zaštitu prava i sloboda fizičkih osoba u pogledu obrade osobnih podataka Komisija se savjetuje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka.

2.   Ako je akt iz stavka 1. posebno važan za zaštitu prava i sloboda pojedinaca u pogledu obrade osobnih podataka, Komisija se može savjetovati i s Europskim odborom za zaštitu podataka. U tim slučajevima Europski nadzornik za zaštitu podataka i Europski odbor za zaštitu podataka koordiniraju svoj rad s ciljem donošenja zajedničkog mišljenja.

3.   Savjet iz stavaka 1. i 2. daje se u pisanom obliku u roku od najviše osam tjedana od zaprimanja zahtjeva za savjetovanje iz stavaka 1. i 2. U hitnim slučajevima ili ako je to inače potrebno Komisija može skratiti taj rok.

4.   Ovaj se članak ne primjenjuje kad se Komisija u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 mora savjetovati s Europskim odborom za zaštitu podataka.

ODJELJAK 6.

Službenik za zaštitu podataka

Članak 43.

Imenovanje službenika za zaštitu podataka

1.   Svaka institucija ili tijelo Unije imenuje službenika za zaštitu podataka.

2.   Nekoliko institucija i tijela Unije može zajednički imenovati jednog službenika za zaštitu podataka, uzimajući u obzir svoju organizacijsku strukturu i veličinu.

3.   Službenik za zaštitu podataka imenuje se na temelju stručnih kvalifikacija, a posebno stručnog znanja o pravu i praksama u području zaštite podataka te sposobnosti izvršavanja zadaća iz članka 45.

4.   Službenik za zaštitu podataka je član osoblja institucije ili tijela Unije. Uzimajući u obzir njihovu veličinu i ako opcija iz stavka 2. nije iskorištena, institucije i tijela Unije mogu imenovati službenika za zaštitu podataka koji ispunjava svoje zadaće na temelju ugovora o djelu.

5.   Institucije i tijela Unije objavljuju podatke za kontakt službenika za zaštitu podataka i priopćuju ih Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.

Članak 44.

Radno mjesto službenika za zaštitu podataka

1.   Institucije i tijela Unije osiguravaju da je službenik za zaštitu podataka na primjeren način i pravodobno uključen u sva pitanja u pogledu zaštite osobnih podataka.

2.   Institucije i tijela Unije podupiru službenika za zaštitu podataka u izvršavanju zadaća iz članka 45. pružajući mu potrebna sredstva za izvršavanje tih zadaća i pristup osobnim podacima i postupcima obrade te za održavanje njegova stručnog znanja.

3.   Institucije i tijela Unije osiguravaju da službenik za zaštitu podataka ne prima nikakve upute u pogledu izvršenja tih zadaća. Voditelj obrade ili izvršitelj obrade ne smiju ga razriješiti dužnosti ili kazniti zbog izvršavanja njegovih zadaća. Službenik za zaštitu podataka izravno odgovara najvišoj rukovodećoj razini voditelja obrade ili izvršitelja obrade.

4.   Ispitanici se mogu obratiti službeniku za zaštitu podataka u pogledu svih pitanja povezanih s obradom svojih osobnih podataka i ostvarivanja svojih prava iz ove Uredbe.

5.   Službenik za zaštitu podataka i njegovo osoblje obvezani su tajnošću ili povjerljivošću u vezi s obavljanjem svojih zadaća, u skladu s pravom Unije.

6.   Službenik za zaštitu podataka može ispunjavati i druge zadaće i dužnosti. Voditelj obrade ili izvršitelj obrade osigurava da takve zadaće i dužnosti ne dovedu do sukoba interesa.

7.   Voditelj obrade i izvršitelj obrade, predmetni odbor za osoblje i bilo koji pojedinac o svakom se pitanju koje se odnosi na tumačenje ili primjenu ove Uredbe mogu savjetovati sa službenikom za zaštitu podataka, a da se pritom ne moraju koristiti službenim kanalima. Nitko ne smije pretrpjeti štetu zbog predmeta na koji je skrenuta pozornost nadležnom službeniku za zaštitu podataka u kojem je navodno došlo do kršenja odredaba ove Uredbe.

8.   Službenik za zaštitu podataka imenuje se na razdoblje od tri do pet godina te ima pravo biti ponovno imenovan. Službenika za zaštitu podataka dužnosti može razriješiti institucija ili tijelo Unije koje ga je imenovalo, ako službenik za zaštitu podataka više ne ispunjava uvjete potrebne za obavljanje svojih dužnosti i samo uz suglasnost Europskog nadzornika za zaštitu podataka.

9.   Službenika za zaštitu podataka nakon njegova imenovanja institucija ili tijelo koje ga je imenovalo registrira pri Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.

Članak 45.

Zadaće službenika za zaštitu podataka

1.   Službenik za zaštitu podataka obavlja sljedeće zadaće:

| (a) | informira i savjetuje voditelja obrade ili izvršitelja obrade te zaposlenike koji obavljaju obradu o njihovim obvezama iz ove Uredbe te drugim odredbama Unije o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

(a)

informira i savjetuje voditelja obrade ili izvršitelja obrade te zaposlenike koji obavljaju obradu o njihovim obvezama iz ove Uredbe te drugim odredbama Unije o zaštiti podataka;

| (b) | na neovisan način osigurava internu primjenu ove Uredbe; prati usklađenost s ovom Uredbom, s drugim primjenjivim pravom Unije koje sadržava odredbe o zaštiti podataka te s politikama voditelja obrade ili izvršitelja obrade u vezi sa zaštitom osobnih podataka, uključujući raspodjelu odgovornosti, podizanje svijesti i osposobljavanje osoblja koje sudjeluje u postupcima obrade te povezane revizije; |
| --- | --- |

(b)

na neovisan način osigurava internu primjenu ove Uredbe; prati usklađenost s ovom Uredbom, s drugim primjenjivim pravom Unije koje sadržava odredbe o zaštiti podataka te s politikama voditelja obrade ili izvršitelja obrade u vezi sa zaštitom osobnih podataka, uključujući raspodjelu odgovornosti, podizanje svijesti i osposobljavanje osoblja koje sudjeluje u postupcima obrade te povezane revizije;

| (c) | osigurava da ispitanici budu obaviješteni o svojim pravima i obvezama u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(c)

osigurava da ispitanici budu obaviješteni o svojim pravima i obvezama u skladu s ovom Uredbom;

| (d) | kad se to od njega zatraži, daje savjete o potrebi izvješćivanja o povredi osobnih podataka ili obavješćivanja o povredi osobnih podataka u skladu s člancima 34. i 35.; |
| --- | --- |

(d)

kad se to od njega zatraži, daje savjete o potrebi izvješćivanja o povredi osobnih podataka ili obavješćivanja o povredi osobnih podataka u skladu s člancima 34. i 35.;

| (e) | kad se to od njega zatraži, daje savjete o procjeni učinka na zaštitu podataka te prati njezino izvršavanje u skladu s člankom 39. te se savjetuje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u slučaju dvojbe o potrebi procjene učinka na zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(e)

kad se to od njega zatraži, daje savjete o procjeni učinka na zaštitu podataka te prati njezino izvršavanje u skladu s člankom 39. te se savjetuje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u slučaju dvojbe o potrebi procjene učinka na zaštitu podataka;

| (f) | kad se to od njega zatraži, daje savjete o potrebi prethodnog savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 40.; savjetuje se s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u slučaju dvojbe o potrebi prethodnog savjetovanja; |
| --- | --- |

(f)

kad se to od njega zatraži, daje savjete o potrebi prethodnog savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 40.; savjetuje se s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u slučaju dvojbe o potrebi prethodnog savjetovanja;

| (g) | odgovara na zahtjeve Europskog nadzornika za zaštitu podataka; u okviru svoje nadležnosti surađuje i savjetuje se s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka na njegov zahtjev ili na vlastitu inicijativu; |
| --- | --- |

(g)

odgovara na zahtjeve Europskog nadzornika za zaštitu podataka; u okviru svoje nadležnosti surađuje i savjetuje se s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka na njegov zahtjev ili na vlastitu inicijativu;

| (h) | osigurava da postupci obrade ne utječu negativno na prava i slobode ispitanika. |
| --- | --- |

(h)

osigurava da postupci obrade ne utječu negativno na prava i slobode ispitanika.

2.   Službenik za zaštitu podataka može voditelju obrade i izvršitelju obrade dati preporuke za praktično poboljšanje zaštite podataka te ih savjetovati o pitanjima u vezi s primjenom odredaba o zaštiti podataka. Nadalje, službenik za zaštitu podataka može na vlastitu inicijativu ili na zahtjev voditelja obrade ili izvršitelja obrade, predmetnog odbora za osoblje ili bilo koje fizičke osobe istražiti pitanja i događaje koji su izravno povezani s njegovim zadaćama, a koje je zapazio te povratno o tome povratno izvijestiti osobu koja je zatražila istragu ili voditelja obrade ili izvršitelja obrade.

3.   Dodatna provedbena pravila koja se odnose na službenika za zaštitu podataka donosi svaka institucija ili tijelo Unije. Provedbena pravila posebno se odnose na zadaće, dužnosti i ovlasti službenika za zaštitu podataka.

POGLAVLJE V.

PRIJENOSI OSOBNIH PODATAKA TREĆIM ZEMLJAMA ILI MEĐUNARODNIM ORGANIZACIJAMA

Članak 46.

Opća načela prijenosa

Svaki prijenos osobnih podataka koji se obrađuju ili su namijenjeni za obradu nakon prijenosa u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju odvija se jedino ako u skladu s drugim odredbama ove Uredbe voditelj obrade i izvršitelj obrade djeluju u skladu s uvjetima iz ovog poglavlja koji vrijede i za daljnje prijenose osobnih podataka iz treće zemlje ili međunarodne organizacije u još jednu treću zemlju ili međunarodnu organizaciju. Sve se odredbe iz ovog poglavlja primjenjuju kako bi se osiguralo da se ne ugrozi razina zaštite pojedinaca zajamčena ovom Uredbom.

Članak 47.

Prijenosi na temelju odluke o primjerenosti

1.   Prijenos osobnih podataka trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji može se izvršiti kad Komisija u skladu s člankom 45. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/679 ili člankom 36. stavkom 3. Direktive (EU) 2016/680 odluči da predmetna treća zemlja, područje ili jedan ili više određenih sektora unutar te treće zemlje ili međunarodna organizacija osigurava primjerenu razinu zaštite te kada se osobni podaci prenose isključivo kako bi voditelj obrade mogao izvršiti zadaće za koje je nadležan.

2.   Institucije i tijela Unije obavješćuju Komisiju i Europskog nadzornika za zaštitu podataka o slučajevima za koje smatraju da predmetna treća zemlja, područje ili jedan ili više određenih sektora unutar te treće zemlje ili međunarodna organizacija ne osigurava primjerenu razinu zaštite u smislu stavka 1.

3.   Institucije i tijela Unije poduzimaju potrebne mjere za poštovanje odluka Komisije kad Komisija u skladu s člankom 45. stavkom 3. ili 5. Uredbe (EU) 2016/679 ili s člankom 36. stavkom 3. ili 5. Direktive (EU) 2016/680 utvrdi da treća zemlja, područje ili jedan ili više određenih sektora unutar te treće zemlje ili međunarodna organizacija osigurava primjerenu razinu zaštite ili da je više ne osigurava.

Članak 48.

Prijenosi koji podliježu odgovarajućim zaštitnim mjerama

1.   Ako nije donesena odluka na temelju članka 45. stavka 3. Uredbe (EU) 2016/679 ili članka 36. stavka 3. Direktive (EU) 2016/680, voditelj obrade ili izvršitelj obrade može prenijeti osobne podatke trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji samo ako je predvidio odgovarajuće zaštitne mjere i pod uvjetom da su ispitanicima na raspolaganju provediva prava i učinkoviti pravni lijekovi.

2.   Odgovarajuće zaštitne mjere iz stavka 1. mogu, bez potrebe za ikakvim posebnim odobrenjem Europskog nadzornika za zaštitu podataka, pružati:

| (a) | pravno obvezujući i provedivi instrument između tijela javne vlasti ili javnih tijela; |
| --- | --- |

(a)

pravno obvezujući i provedivi instrument između tijela javne vlasti ili javnih tijela;

| (b) | standardne klauzule o zaštiti podataka koje donosi Komisija u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 96. stavka 2.; |
| --- | --- |

(b)

standardne klauzule o zaštiti podataka koje donosi Komisija u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 96. stavka 2.;

| (c) | standardne klauzule o zaštiti podataka koje donosi Europski nadzornik za zaštitu podataka i koje Komisija odobrava u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 96. stavka 2.; |
| --- | --- |

(c)

standardne klauzule o zaštiti podataka koje donosi Europski nadzornik za zaštitu podataka i koje Komisija odobrava u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 96. stavka 2.;

| (d) | ako izvršitelj obrade nije institucija ili tijelo Unije, obvezujuća korporativna pravila, kodekse ponašanja i mehanizme certificiranja u skladu s člankom 46. stavkom 2. točkama (b), (e) i (f) Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(d)

ako izvršitelj obrade nije institucija ili tijelo Unije, obvezujuća korporativna pravila, kodekse ponašanja i mehanizme certificiranja u skladu s člankom 46. stavkom 2. točkama (b), (e) i (f) Uredbe (EU) 2016/679.

3.   Pod uvjetom da to odobri Europski nadzornik za zaštitu podataka, odgovarajuće zaštitne mjere iz stavka 1. konkretno mogu pružiti i:

| (a) | ugovorne klauzule između voditelja obrade ili izvršitelja obrade i voditelja obrade, izvršitelja obrade ili primatelja osobnih podataka u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji; ili |
| --- | --- |

(a)

ugovorne klauzule između voditelja obrade ili izvršitelja obrade i voditelja obrade, izvršitelja obrade ili primatelja osobnih podataka u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji; ili

| (b) | odredbe koje treba unijeti u administrativne dogovore između tijela javne vlasti ili javnih tijela i koja sadrže provediva i djelotvorna prava ispitanika. |
| --- | --- |

(b)

odredbe koje treba unijeti u administrativne dogovore između tijela javne vlasti ili javnih tijela i koja sadrže provediva i djelotvorna prava ispitanika.

4.   Odobrenja koja izda Europski nadzornik za zaštitu podataka na temelju članka 9. stavka 7. Uredbe (EZ) br. 45/2001 ostaju valjana dok ih Europski nadzornik za zaštitu podataka prema potrebi ne izmijeni, zamijeni ili stavi izvan snage.

5.   Institucije i tijela Unije obavješćuju Europskog nadzornika za zaštitu podataka o kategorijama slučajeva u kojima je primijenjen ovaj članak.

Članak 49.

Prijenos ili otkrivanje podataka koji nisu dopušteni u pravu Unije

Sve presude suda ili sve odluke upravnog tijela treće zemlje kojima se od voditelja obrade ili izvršitelja obrade zahtijeva prijenos ili otkrivanje osobnih podataka mogu biti priznate ili izvršive na bilo koji način samo ako se temelje na nekom međunarodnom sporazumu, poput ugovora o uzajamnoj pravnoj pomoći, koji je na snazi između treće zemlje koja je podnijela zahtjev i Unije, ne dovodeći u pitanje druge razloge za prijenos u skladu s ovim poglavljem.

Članak 50.

Odstupanja za posebne situacije

1.   Ako ne postoji odluka o primjerenosti u skladu s člankom 45. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/679 ili člankom 36. stavkom 3. Direktive (EU) 2016/680 ili odgovarajuće zaštitne mjere u skladu s člankom 48. ove Uredbe, prijenos ili skup prijenosa osobnih podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju ostvaruje se samo pod jednim od sljedećih uvjeta:

| (a) | ispitanik je izričito pristao na predloženi prijenos nakon što je bio obaviješten o mogućim rizicima takvih prijenosa za ispitanika zbog nepostojanja odluke o primjerenosti i odgovarajućih zaštitnih mjera; |
| --- | --- |

(a)

ispitanik je izričito pristao na predloženi prijenos nakon što je bio obaviješten o mogućim rizicima takvih prijenosa za ispitanika zbog nepostojanja odluke o primjerenosti i odgovarajućih zaštitnih mjera;

| (b) | prijenos je nužan za izvršavanje ugovora između ispitanika i voditelja obrade ili provedbu predugovornih mjera na zahtjev ispitanika; |
| --- | --- |

(b)

prijenos je nužan za izvršavanje ugovora između ispitanika i voditelja obrade ili provedbu predugovornih mjera na zahtjev ispitanika;

| (c) | prijenos je nužan radi sklapanja ili izvršavanja ugovora sklopljenog u interesu ispitanika između voditelja obrade i druge fizičke ili pravne osobe; |
| --- | --- |

(c)

prijenos je nužan radi sklapanja ili izvršavanja ugovora sklopljenog u interesu ispitanika između voditelja obrade i druge fizičke ili pravne osobe;

| (d) | prijenos je nužan iz važnih razloga od javnog interesa; |
| --- | --- |

(d)

prijenos je nužan iz važnih razloga od javnog interesa;

| (e) | prijenos je nužan za postavljanje, ostvarivanje ili obranu pravnih zahtjeva; |
| --- | --- |

(e)

prijenos je nužan za postavljanje, ostvarivanje ili obranu pravnih zahtjeva;

| (f) | prijenos je nužan za zaštitu životno važnih interesa ispitanika ili drugih osoba ako ispitanik fizički ili pravno ne može dati privolu; ili |
| --- | --- |

(f)

prijenos je nužan za zaštitu životno važnih interesa ispitanika ili drugih osoba ako ispitanik fizički ili pravno ne može dati privolu; ili

| (g) | prijenos se obavlja iz registra koji prema pravu Unije služi pružanju informacija javnosti i koji je otvoren na uvid javnosti ili bilo kojoj osobi koja može dokazati neki legitimni interes, ali samo u mjeri u kojoj su u tom posebnom slučaju ispunjeni uvjeti koji su u pogledu uvida propisani pravom Unije. |
| --- | --- |

(g)

prijenos se obavlja iz registra koji prema pravu Unije služi pružanju informacija javnosti i koji je otvoren na uvid javnosti ili bilo kojoj osobi koja može dokazati neki legitimni interes, ali samo u mjeri u kojoj su u tom posebnom slučaju ispunjeni uvjeti koji su u pogledu uvida propisani pravom Unije.

2.   Stavak 1. točke (a), (b) i (c) ne primjenjuju se na aktivnosti koje provode institucije i tijela Unije u izvršavanju svojih javnih ovlasti.

3.   Javni interes iz stavka 1. točke (d) mora biti priznat u pravu Unije.

4.   Prijenos na temelju stavka 1. točke (g) ne uključuje cjelokupne osobne podatke u cjelini ni cijele kategorije osobnih podataka sadržanih u registru, osim ako je to dopušteno pravom Unije. Kada je registar namijenjen uvidu osoba koje imaju legitimni interes, prijenos se obavlja samo na zahtjev tih osoba ili ako su one primatelji.

5.   Ako ne postoji odluka o primjerenosti, pravo Unije može iz važnih razloga javnog interesa izričito odrediti ograničenja prijenosa određenih kategorija osobnih podataka trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji.

6.   Institucije i tijela Unije obavješćuju Europskog nadzornika za zaštitu podataka o kategorijama slučajeva u kojima je primijenjen ovaj članak.

Članak 51.

Međunarodna suradnja s ciljem zaštite osobnih podataka

Europski nadzornik za zaštitu podataka, u suradnji s Komisijom i Europskim odborom za zaštitu podataka, poduzima odgovarajuće mjere u pogledu trećih zemalja i međunarodnih organizacija s ciljem:

| (a) | razvoja mehanizama međunarodne suradnje za olakšavanje djelotvornog izvršavanja zakonodavstva o zaštiti osobnih podataka; |
| --- | --- |

(a)

razvoja mehanizama međunarodne suradnje za olakšavanje djelotvornog izvršavanja zakonodavstva o zaštiti osobnih podataka;

| (b) | osiguranja međunarodne uzajamne pomoći u izvršavanju zakonodavstva o zaštiti osobnih podataka, uključujući obavješćivanjem, upućivanjem pritužbi, pružanjem pomoći u istragama i razmjenom informacija, u skladu s odgovarajućim zaštitnim mjerama za zaštitu osobnih podataka i drugim temeljnim pravima i slobodama; |
| --- | --- |

(b)

osiguranja međunarodne uzajamne pomoći u izvršavanju zakonodavstva o zaštiti osobnih podataka, uključujući obavješćivanjem, upućivanjem pritužbi, pružanjem pomoći u istragama i razmjenom informacija, u skladu s odgovarajućim zaštitnim mjerama za zaštitu osobnih podataka i drugim temeljnim pravima i slobodama;

| (c) | uključivanja relevantnih dionika u raspravu i aktivnosti čiji je cilj produbiti međunarodnu suradnju u izvršavanju zakonodavstva o zaštiti osobnih podataka; |
| --- | --- |

(c)

uključivanja relevantnih dionika u raspravu i aktivnosti čiji je cilj produbiti međunarodnu suradnju u izvršavanju zakonodavstva o zaštiti osobnih podataka;

| (d) | promicanja razmjene i dokumentiranja zakonodavstva i prakse u vezi sa zaštitom osobnih podataka, među ostalim u vezi sa sukobima nadležnosti s trećim zemljama. |
| --- | --- |

(d)

promicanja razmjene i dokumentiranja zakonodavstva i prakse u vezi sa zaštitom osobnih podataka, među ostalim u vezi sa sukobima nadležnosti s trećim zemljama.

POGLAVLJE VI.

EUROPSKI NADZORNIK ZA ZAŠTITU PODATAKA

Članak 52.

Europski nadzornik za zaštitu podataka

1.   Uspostavlja se Europski nadzornik za zaštitu podataka.

2.   U vezi s obradom osobnih podataka Europski nadzornik za zaštitu podataka dužan je osigurati da institucije i tijela Unije poštuju temeljna prava i slobode fizičkih osoba, a posebno njihovo pravo na zaštitu podataka.

3.   Europski nadzornik za zaštitu podataka odgovoran je za praćenje i osiguravanje primjene odredaba ove Uredbe i svih ostalih akata Unije koji se odnose na zaštitu temeljnih prava i sloboda fizičkih osoba u vezi s obradom osobnih podataka u instituciji ili tijelu Unije, kao i za savjetovanje institucija i tijela Unije te ispitanika o svim pitanjima u vezi s obradom osobnih podataka. U tu svrhu Europski nadzornik za zaštitu podataka obavlja zadaće predviđene člankom 57. te izvršava ovlasti koje su mu dodijeljene člankom 58.

4.   Na dokumente koje posjeduje Europski nadzornik za zaštitu podataka primjenjuje se Uredba (EZ) br. 1049/2001. Europski nadzornik za zaštitu podataka donosi detaljna pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 u vezi s tim dokumentima.

Članak 53.

Imenovanje Europskog nadzornika za zaštitu podataka

1.   Europski parlament i Vijeće sporazumno imenuju Europskog nadzornika za zaštitu podataka na mandat od pet godina na temelju popisa koji je Komisija sastavila nakon javnog natječaja za kandidate. Natječaj za kandidate omogućuje svim zainteresiranim stranama u cijeloj Uniji da podnesu svoje prijave. Popis kandidata koji je sastavila Komisija javan je i na njega su uvrštena najmanje tri kandidata. Na temelju popisa koji je sastavila Komisija nadležni odbor Europskog parlamenta može odlučiti da će održati raspravu kako bi mogao izraziti svoje mišljenje o tome kojem kandidatu daje prednost.

2.   Na popisu kandidata iz stavka 1. nalaze se osobe čija je neovisnost neupitna i koje su priznate kao osobe sa stručnim znanjem u području zaštite podataka te iskustvom i vještinama potrebnima za obavljanje dužnosti Europskog nadzornika za zaštitu podataka.

3.   Mandat Europskog nadzornika za zaštitu podataka može se jedanput obnoviti.

4.   Dužnosti Europskog nadzornika za zaštitu podataka prestaju u sljedećim okolnostima:

| (a) | ako se Europski nadzornik za zaštitu podataka zamijeni; |
| --- | --- |

(a)

ako se Europski nadzornik za zaštitu podataka zamijeni;

| (b) | ako Europski nadzornik za zaštitu podataka podnese ostavku; |
| --- | --- |

(b)

ako Europski nadzornik za zaštitu podataka podnese ostavku;

| (c) | ako se Europski nadzornik za zaštitu podataka razriješi dužnosti ili mora otići u mirovinu po sili zakona. |
| --- | --- |

(c)

ako se Europski nadzornik za zaštitu podataka razriješi dužnosti ili mora otići u mirovinu po sili zakona.

5.   Na zahtjev Europskog parlamenta, Vijeća ili Komisije, Sud može Europskog nadzornika za zaštitu podataka razriješiti dužnosti ili mu oduzeti pravo na mirovinu ili na druge zamjenske pogodnosti ako više ne ispunjava uvjete neophodne za obavljanje svojih dužnosti ili ako je kriv za ozbiljne propuste.

6.   U slučaju uobičajene zamjene ili dobrovoljnog odstupanja s dužnosti Europski nadzornik za zaštitu podataka ostaje na položaju dok mu se ne pronađe zamjena.

7.   Članci od 11. do 14. i članak 17. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije primjenjuju se i na Europskog nadzornika za zaštitu podataka.

Članak 54.

Propisi i opći uvjeti kojima se uređuje obavljanje dužnosti Europskog nadzornika za zaštitu podataka, njegovo osoblje i financijska sredstva

1.   Europski nadzornik za zaštitu podataka je u pogledu određivanja primitka od rada, dodataka, starosne mirovine te svih drugih naknada na osnovi rada izjednačen sa sucem Suda.

2.   Tijelo nadležno za proračun dužno je osigurati da Europski nadzornik za zaštitu podataka dobije osoblje i financijska sredstva potrebna za obavljanje svojih zadataka.

3.   Proračun Europskog nadzornika za zaštitu podataka prikazuje se kao posebna proračunska stavka u odjeljku općeg proračuna Unije povezanom s administrativnim rashodima.

4.   Europskom nadzorniku za zaštitu podataka pomaže tajništvo. Dužnosnike i ostale članove osoblja tajništva imenuje Europski nadzornik za zaštitu podataka i on je njihov nadređeni. Oni rade isključivo prema njegovim uputama. Njihov se broj određuje svake godine kao dio postupka izrade proračuna. Članak 75. stavak 2. Uredbe (EU) 2016/679 primjenjuje se na osoblje Europskog nadzornika za zaštitu podataka uključeno u obavljanje zadaća povjerenih Europskom odboru za zaštitu podataka na temelju prava Unije.

5.   Dužnosnici i ostali članovi osoblja tajništva Europskog nadzornika za zaštitu podataka podliježu pravilima i propisima koji se primjenjuju na dužnosnike i ostale službenike Unije.

6.   Sjedište Europskog nadzornika za zaštitu podataka nalazi se u Bruxellesu.

Članak 55.

Neovisnost

1.   Europski nadzornik za zaštitu podataka djeluje potpuno neovisno pri obavljanju svojih dužnosti i izvršavanju svojih ovlasti u skladu s ovom Uredbom.

2.   Pri obavljanju svojih dužnosti i izvršavanju svojih ovlasti u skladu s ovom Uredbom, Europski nadzornik za zaštitu podataka mora biti slobodan od izravnog ili neizravnog vanjskog utjecaja te ni od koga ne smije tražiti ni primati upute.

3.   Europski nadzornik za zaštitu podataka suzdržava se od svih radnji koje nisu u skladu s njegovim dužnostima te se tijekom svojeg mandata ne smije baviti ni jednim drugim zanimanjem, ni plaćenim ni neplaćenim.

4.   Nakon isteka mandata Europski nadzornik za zaštitu podataka dužan je ponašati se časno i suzdržano u pogledu prihvaćanja imenovanja i povlastica.

Članak 56.

Profesionalna tajna

Europski nadzornik za zaštitu podataka i njegovo osoblje za vrijeme i nakon završetka mandata podliježu obvezi čuvanja profesionalne tajne s obzirom na sve povjerljive informacije koje doznaju tijekom obavljanja svojih službenih dužnosti.

Članak 57.

Zadaće

1.   Ne dovodeći u pitanje ostale zadaće utvrđene ovom Uredbom, Europski nadzornik za zaštitu podataka obavlja sljedeće:

| (a) | prati i osigurava primjenu ove Uredbe koju provode institucije i tijela Unije, osim pri obradi osobnih podataka koju provodi Sud kad djeluje u okviru svoje sudbene nadležnosti; |
| --- | --- |

(a)

prati i osigurava primjenu ove Uredbe koju provode institucije i tijela Unije, osim pri obradi osobnih podataka koju provodi Sud kad djeluje u okviru svoje sudbene nadležnosti;

| (b) | promiče javnu svijest o rizicima, pravilima, zaštitnim mjerama i pravima u vezi s obradom te njihovo razumijevanje. Aktivnosti koje su posebno namijenjene djeci moraju dobiti posebnu pozornost; |
| --- | --- |

(b)

promiče javnu svijest o rizicima, pravilima, zaštitnim mjerama i pravima u vezi s obradom te njihovo razumijevanje. Aktivnosti koje su posebno namijenjene djeci moraju dobiti posebnu pozornost;

| (c) | promiče osviještenost voditeljâ obrade i izvršiteljâ obrade o njihovim obvezama iz ove Uredbe; |
| --- | --- |

(c)

promiče osviještenost voditeljâ obrade i izvršiteljâ obrade o njihovim obvezama iz ove Uredbe;

| (d) | na zahtjev pruža informacije bilo kojem ispitaniku u vezi s ostvarivanjem njegovih prava iz ove Uredbe i, prema potrebi, u tu svrhu surađuje s nacionalnim nadzornim tijelima; |
| --- | --- |

(d)

na zahtjev pruža informacije bilo kojem ispitaniku u vezi s ostvarivanjem njegovih prava iz ove Uredbe i, prema potrebi, u tu svrhu surađuje s nacionalnim nadzornim tijelima;

| (e) | rješava pritužbe koje podnese ispitanik ili tijelo, organizacija ili udruženje u skladu s člankom 67. i istražuje u odgovarajućoj mjeri predmet pritužbe te podnositelja pritužbe i u razumnom roku izvješćuje o napretku i ishodu istrage, posebno ako je potrebna daljnja istraga ili koordinacija s drugim nadzornim tijelom; |
| --- | --- |

(e)

rješava pritužbe koje podnese ispitanik ili tijelo, organizacija ili udruženje u skladu s člankom 67. i istražuje u odgovarajućoj mjeri predmet pritužbe te podnositelja pritužbe i u razumnom roku izvješćuje o napretku i ishodu istrage, posebno ako je potrebna daljnja istraga ili koordinacija s drugim nadzornim tijelom;

| (f) | provodi istrage o primjeni ove Uredbe, među ostalim na temelju informacija primljenih od drugog nadzornog tijela ili drugog tijela javne vlasti; |
| --- | --- |

(f)

provodi istrage o primjeni ove Uredbe, među ostalim na temelju informacija primljenih od drugog nadzornog tijela ili drugog tijela javne vlasti;

| (g) | na vlastitu inicijativu ili na zahtjev savjetuje sve institucije i tijela Unije o zakonodavnim i administrativnim mjerama u vezi sa zaštitom prava i sloboda pojedinaca u pogledu obrade osobnih podataka; |
| --- | --- |

(g)

na vlastitu inicijativu ili na zahtjev savjetuje sve institucije i tijela Unije o zakonodavnim i administrativnim mjerama u vezi sa zaštitom prava i sloboda pojedinaca u pogledu obrade osobnih podataka;

| (h) | prati odgovarajuće razvojne trendove u onoj mjeri u kojoj oni utječu na zaštitu osobnih podataka, posebno razvoj informacijskih i komunikacijskih tehnologija; |
| --- | --- |

(h)

prati odgovarajuće razvojne trendove u onoj mjeri u kojoj oni utječu na zaštitu osobnih podataka, posebno razvoj informacijskih i komunikacijskih tehnologija;

| (i) | donosi standardne ugovorne klauzule iz članka 29. stavka 8. i članka 48. stavka 2. točke (c); |
| --- | --- |

(i)

donosi standardne ugovorne klauzule iz članka 29. stavka 8. i članka 48. stavka 2. točke (c);

| (j) | utvrđuje i vodi popis u vezi sa zahtjevom za procjenu učinka na zaštitu podataka u skladu s člankom 39. stavkom 4.; |
| --- | --- |

(j)

utvrđuje i vodi popis u vezi sa zahtjevom za procjenu učinka na zaštitu podataka u skladu s člankom 39. stavkom 4.;

| (k) | sudjeluje u aktivnostima Europskog odbora za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(k)

sudjeluje u aktivnostima Europskog odbora za zaštitu podataka;

| (l) | osigurava tajništvo za Europski odbor za zaštitu podataka u skladu s člankom 75. Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(l)

osigurava tajništvo za Europski odbor za zaštitu podataka u skladu s člankom 75. Uredbe (EU) 2016/679;

| (m) | daje savjete o obradi iz članka 40. stavka 2.; |
| --- | --- |

(m)

daje savjete o obradi iz članka 40. stavka 2.;

| (n) | odobrava ugovorne klauzule i odredbe iz članka 48. stavka 3.; |
| --- | --- |

(n)

odobrava ugovorne klauzule i odredbe iz članka 48. stavka 3.;

| (o) | vodi internu evidenciju o kršenjima ove Uredbe i mjerama poduzetima u skladu s člankom 58. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(o)

vodi internu evidenciju o kršenjima ove Uredbe i mjerama poduzetima u skladu s člankom 58. stavkom 2.;

| (p) | ispunjava sve ostale zadaće povezane sa zaštitom osobnih podataka; i |
| --- | --- |

(p)

ispunjava sve ostale zadaće povezane sa zaštitom osobnih podataka; i

| (q) | sastavlja svoj Poslovnik. |
| --- | --- |

(q)

sastavlja svoj Poslovnik.

2.   Europski nadzornik za zaštitu podataka olakšava podnošenje pritužbi iz stavka 1. točke (e) mjerama poput obrasca za podnošenje pritužbe koji se može ispuniti i elektroničkim putem, ne isključujući ostala sredstva komunikacije.

3.   Izvršavanje zadaća Europskog nadzornika za zaštitu podataka besplatno je za ispitanika.

4.   Ako su zahtjevi ispitanika očito neutemeljeni ili pretjerani, osobito zbog učestalog ponavljanja, Europski nadzornik za zaštitu podataka može odbiti postupiti po zahtjevu. Teret dokazivanja očigledne neutemeljenosti ili pretjeranosti zahtjeva snosi Europski nadzornik za zaštitu podataka.

Članak 58.

Ovlasti

1.   Europski nadzornik za zaštitu podataka ima sljedeće istražne ovlasti:

| (a) | narediti voditelju obrade i izvršitelju obrade da mu pruže sve informacije koje su mu potrebne za obavljanje svojih zadaća; |
| --- | --- |

(a)

narediti voditelju obrade i izvršitelju obrade da mu pruže sve informacije koje su mu potrebne za obavljanje svojih zadaća;

| (b) | provoditi istrage u obliku revizija zaštite podataka; |
| --- | --- |

(b)

provoditi istrage u obliku revizija zaštite podataka;

| (c) | obavijestiti voditelja obrade ili izvršitelja obrade o navodnom kršenju ove Uredbe; |
| --- | --- |

(c)

obavijestiti voditelja obrade ili izvršitelja obrade o navodnom kršenju ove Uredbe;

| (d) | ishoditi od voditelja obrade i izvršitelja obrade pristup svim osobnim podacima i svim informacijama potrebnim za obavljanje svojih zadaća; |
| --- | --- |

(d)

ishoditi od voditelja obrade i izvršitelja obrade pristup svim osobnim podacima i svim informacijama potrebnim za obavljanje svojih zadaća;

| (e) | ishoditi pristup svim prostorijama voditelja obrade i izvršitelja obrade, uključujući svu opremu i sredstva za obradu podataka, u skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(e)

ishoditi pristup svim prostorijama voditelja obrade i izvršitelja obrade, uključujući svu opremu i sredstva za obradu podataka, u skladu s pravom Unije.

2.   Europski nadzornik za zaštitu podataka ima sljedeće korektivne ovlasti:

| (a) | izdavati upozorenja voditelju obrade ili izvršitelju obrade da bi planirani postupci obrade mogli prouzročiti kršenje odredaba ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

izdavati upozorenja voditelju obrade ili izvršitelju obrade da bi planirani postupci obrade mogli prouzročiti kršenje odredaba ove Uredbe;

| (b) | izdavati službene opomene voditelju obrade ili izvršitelju obrade ako se postupcima obrade krše odredbe ove Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

izdavati službene opomene voditelju obrade ili izvršitelju obrade ako se postupcima obrade krše odredbe ove Uredbe;

| (c) | uputiti predmete odgovarajućem voditelju ili izvršitelju obrade i, ako je potrebno, Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji; |
| --- | --- |

(c)

uputiti predmete odgovarajućem voditelju ili izvršitelju obrade i, ako je potrebno, Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji;

| (d) | narediti voditelju obrade ili izvršitelju obrade da poštuje zahtjeve ispitanika za ostvarivanje njegovih prava u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(d)

narediti voditelju obrade ili izvršitelju obrade da poštuje zahtjeve ispitanika za ostvarivanje njegovih prava u skladu s ovom Uredbom;

| (e) | narediti voditelju obrade ili izvršitelju obrade da postupke obrade uskladi s odredbama ove Uredbe, prema potrebi na točno određeni način i u točno zadanom roku; |
| --- | --- |

(e)

narediti voditelju obrade ili izvršitelju obrade da postupke obrade uskladi s odredbama ove Uredbe, prema potrebi na točno određeni način i u točno zadanom roku;

| (f) | narediti voditelju obrade da ispitanika obavijesti o povredi osobnih podataka; |
| --- | --- |

(f)

narediti voditelju obrade da ispitanika obavijesti o povredi osobnih podataka;

| (g) | privremeno ili konačno ograničiti, čak i zabraniti obradu; |
| --- | --- |

(g)

privremeno ili konačno ograničiti, čak i zabraniti obradu;

| (h) | narediti ispravljanje ili brisanje osobnih podataka ili ograničavanje obrade u skladu s člancima 18., 19. i 20. te obavijestiti o takvim radnjama primatelje kojima su osobni podaci otkriveni u skladu s člankom 19. stavkom 2. i člankom 21.; |
| --- | --- |

(h)

narediti ispravljanje ili brisanje osobnih podataka ili ograničavanje obrade u skladu s člancima 18., 19. i 20. te obavijestiti o takvim radnjama primatelje kojima su osobni podaci otkriveni u skladu s člankom 19. stavkom 2. i člankom 21.;

| (i) | izreći upravnu novčanu kaznu u skladu s člankom 66. u slučaju da institucija ili tijelo Unije ne poštuje jednu od mjera iz točaka od (d) do (h) i točke (j) ovog stavka, ovisno o okolnostima svakog pojedinog slučaja; |
| --- | --- |

(i)

izreći upravnu novčanu kaznu u skladu s člankom 66. u slučaju da institucija ili tijelo Unije ne poštuje jednu od mjera iz točaka od (d) do (h) i točke (j) ovog stavka, ovisno o okolnostima svakog pojedinog slučaja;

| (j) | narediti suspenziju protoka podataka primatelju u državi članici, trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji. |
| --- | --- |

(j)

narediti suspenziju protoka podataka primatelju u državi članici, trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji.

3.   Europski nadzornik za zaštitu podataka ima sljedeće ovlasti za davanje odobrenja i savjetodavne ovlasti:

| (a) | davati savjete ispitanicima pri ostvarivanju njihovih prava; |
| --- | --- |

(a)

davati savjete ispitanicima pri ostvarivanju njihovih prava;

| (b) | savjetovati voditelja obrade u skladu s postupkom prethodnog savjetovanja iz članka 40., a u skladu s člankom 41. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(b)

savjetovati voditelja obrade u skladu s postupkom prethodnog savjetovanja iz članka 40., a u skladu s člankom 41. stavkom 2.;

| (c) | na vlastitu inicijativu ili na zahtjev izdati institucijama i tijelima Unije te javnosti mišljenje o bilo kojem pitanju povezanom sa zaštitom osobnih podataka; |
| --- | --- |

(c)

na vlastitu inicijativu ili na zahtjev izdati institucijama i tijelima Unije te javnosti mišljenje o bilo kojem pitanju povezanom sa zaštitom osobnih podataka;

| (d) | donijeti standardne klauzule o zaštiti podataka iz članka 29. stavka 8. i članka 48. stavka 2. točke (c); |
| --- | --- |

(d)

donijeti standardne klauzule o zaštiti podataka iz članka 29. stavka 8. i članka 48. stavka 2. točke (c);

| (e) | odobriti ugovorne klauzule iz članka 48. stavka 3. točke (a); |
| --- | --- |

(e)

odobriti ugovorne klauzule iz članka 48. stavka 3. točke (a);

| (f) | odobriti administrativne dogovore iz članka 48. stavka 3. točke (b); |
| --- | --- |

(f)

odobriti administrativne dogovore iz članka 48. stavka 3. točke (b);

| (g) | odobriti postupke obrade u skladu s provedbenim aktima donesenim na temelju članka 40. stavka 4. |
| --- | --- |

(g)

odobriti postupke obrade u skladu s provedbenim aktima donesenim na temelju članka 40. stavka 4.

4.   Europski nadzornik za zaštitu podataka ima ovlast uputiti predmet Sudu pod uvjetima propisanima Ugovorima te intervenirati u postupcima pred Sudom.

5.   Izvršavanje ovlasti dodijeljenih Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u skladu s ovim člankom podliježe odgovarajućim zaštitnim mjerama utvrđenima u pravu Unije, među ostalim učinkovitom pravnom lijeku i odgovarajućem postupku.

Članak 59.

Obveza voditeljâ obrade i izvršiteljâ obrade da reagiraju na navode

Ako Europski nadzornik za zaštitu podataka izvršava ovlasti predviđene člankom 58. stavkom 2. točkama (a), (b) i (c), predmetni voditelj obrade ili izvršitelj obrade obavješćuje Europskog nadzornika za zaštitu podataka o svojim stajalištima u razumnom roku koji određuje Europski nadzornik za zaštitu podataka uzimajući u obzir okolnosti svakog slučaja. U odgovoru se navodi i opis mjera poduzetih kao odgovor na primjedbe Europskog nadzornika za zaštitu podataka, ako ih je bilo.

Članak 60.

Izvješće o aktivnostima

1.   Europski nadzornik za zaštitu podataka podnosi godišnje izvješće o svojim aktivnostima Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji te ga istodobno objavljuje.

2.   Europski nadzornik za zaštitu podataka upućuje izvješće iz stavka 1. ostalim institucijama i tijelima Unije koji mogu iznijeti svoje primjedbe radi mogućeg preispitivanja izvješća u Europskom parlamentu.

POGLAVLJE VII.

SURADNJA I KONZISTENTNOST

Članak 61.

Suradnja između Europskog nadzornika za zaštitu podataka i nacionalnih nadzornih tijela

Europski nadzornik za zaštitu podataka surađuje s nacionalnim nadzornim tijelima te sa zajedničkim nadzornim tijelom osnovanim u skladu s člankom 25. Odluke Vijeća 2009/917/PUP (19), i to u mjeri potrebnoj za izvršavanje njihovih dužnosti, posebno međusobnom razmjenom relevantnih informacija, međusobnim zahtijevanjem da izvršavaju svoje ovlasti te odgovaranjem na međusobne zahtjeve.

19

Članak 62.

Koordinirani nadzor koji provode Europski nadzornik za zaštitu podataka i nacionalna nadzorna tijela

1.   Ako se u aktu Unije upućuje na ovaj članak, Europski nadzornik za zaštitu podataka i nacionalna nadzorna tijela, djelujući u okviru svojih nadležnosti, aktivno surađuju u okviru svojih odgovornosti kako bi osigurali djelotvoran nadzor nad velikim informacijskim sustavima i tijelima te nad uredima i agencijama Unije.

2.   Oni, prema potrebi, u okviru svojih nadležnosti i odgovornosti razmjenjuju relevantne informacije, pomažu si međusobno u obavljanju revizija i inspekcija, ispituju poteškoće u tumačenju ili primjeni ove Uredbe i drugih mjerodavnih akata Unije, proučavaju probleme koji se javljaju pri izvršavanju neovisnog nadzora ili ostvarivanju prava ispitanika, izrađuju usklađene prijedloge za rješavanje problema te promiču osviještenost o pravima zaštite podataka.

3.   Za svrhe utvrđene u stavku 2. Europski nadzornik za zaštitu podataka i nacionalna nadzorna tijela sastaju se najmanje dvaput godišnje u okviru Europskog odbora za zaštitu podataka. Europski odbor za zaštitu podataka može u te svrhe po potrebi razviti daljnje metode rada.

4.   Europski nadzornik za zaštitu podataka svake dvije godine šalje Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji zajedničko izvješće o aktivnostima koordiniranog nadzora.

POGLAVLJE VIII.

PRAVNA SREDSTVA, ODGOVORNOST I SANKCIJE

Članak 63.

Pravo na podnošenje pritužbe Europskom nadzorniku za zaštitu podataka

1.   Ne dovodeći u pitanje bilo koji pravni lijek u sudskom, upravnom ili izvansudskom postupku, svaki ispitanik ima pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka ako ispitanik smatra da obrada osobnih podataka koja se odnosi na njega krši ovu Uredbu.

2.   Europski nadzornik za zaštitu podataka obavješćuje podnositelja pritužbe o napretku i ishodu pritužbe, uključujući mogućnost pravnog lijeka na temelju članka 64.

3.   Ako Europski nadzornik za zaštitu podataka ne riješi pritužbu ili ne obavijesti ispitanika u roku od tri mjeseca o napretku ili ishodu pritužbe, smatra se da je Europski nadzornik za zaštitu podataka donio negativnu odluku.

Članak 64.

Pravo na učinkovit pravni lijek

1.   Sud je nadležan za rješavanje svih sporova koji se odnose na odredbe ove Uredbe, uključujući i zahtjeve za odštetu.

2.   Postupci protiv odluka Europskog nadzornika za zaštitu podataka, uključujući odluke iz članka 63. stavka 3., pokreću se pred Sudom.

3.   Sud ima neograničenu nadležnost za preispitivanje upravnih novčanih kazni iz članka 66. On može ukinuti, smanjiti ili povećati te novčane kazne u skladu s ograničenjima iz članka 66.

Članak 65.

Pravo na naknadu štete

Svaka osoba koja je pretrpjela materijalnu ili nematerijalnu štetu zbog kršenja ove Uredbe ima pravo pod uvjetima iz Ugovora na naknadu za pretrpljenu štetu od institucije ili tijela Unije.

Članak 66.

Upravne novčane kazne

1.   Europski nadzornik za zaštitu podataka može institucijama i tijelima Unije izreći upravnu novčanu kaznu, ovisno o okolnostima svakog pojedinog slučaja, ako institucija ili tijelo Unije ne postupi u skladu s naredbom Europskog nadzornika za zaštitu podataka iz članka 58. stavka 2. točaka od (d) do (h) i točke (j). Pri odlučivanju o izricanju upravne novčane kazne i o njezinu iznosu u svakom pojedinom slučaju, dužna se pozornost posvećuje sljedećem:

| (a) | prirodi, težini i trajanju kršenja, uzimajući u obzir narav, opseg i svrhu obrade o kojoj je riječ te broj ispitanika i razinu štete koju su pretrpjeli; |
| --- | --- |

(a)

prirodi, težini i trajanju kršenja, uzimajući u obzir narav, opseg i svrhu obrade o kojoj je riječ te broj ispitanika i razinu štete koju su pretrpjeli;

| (b) | svakoj radnji koju su institucija ili tijelo Unije poduzeli kako bi ublažili štetu koju su pretrpjeli ispitanici; |
| --- | --- |

(b)

svakoj radnji koju su institucija ili tijelo Unije poduzeli kako bi ublažili štetu koju su pretrpjeli ispitanici;

| (c) | stupnju odgovornosti institucije ili tijela Unije uzimajući u obzir tehničke i organizacijske mjere koje su primijenili u skladu s člancima 27. i 33.; |
| --- | --- |

(c)

stupnju odgovornosti institucije ili tijela Unije uzimajući u obzir tehničke i organizacijske mjere koje su primijenili u skladu s člancima 27. i 33.;

| (d) | svim sličnim prijašnjim kršenjima koje je počinila institucija ili tijelo Unije; |
| --- | --- |

(d)

svim sličnim prijašnjim kršenjima koje je počinila institucija ili tijelo Unije;

| (e) | stupnju suradnje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka kako bi se otklonilo kršenje i ublažile moguće štetne posljedice tog kršenja; |
| --- | --- |

(e)

stupnju suradnje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka kako bi se otklonilo kršenje i ublažile moguće štetne posljedice tog kršenja;

| (f) | kategorijama osobnih podataka na koje kršenje utječe; |
| --- | --- |

(f)

kategorijama osobnih podataka na koje kršenje utječe;

| (g) | načinu na koji je Europski nadzornik za zaštitu podataka doznao za kršenje, posebno jesu li i u kojoj mjeri institucija ili tijelo Unije prijavili kršenje; |
| --- | --- |

(g)

načinu na koji je Europski nadzornik za zaštitu podataka doznao za kršenje, posebno jesu li i u kojoj mjeri institucija ili tijelo Unije prijavili kršenje;

| (h) | usklađenosti sa svim mjerama iz članka 58. koje su prethodno izrečene protiv predmetne institucije ili tijela Unije u vezi s istim predmetom. Postupci u kojima se izriču te novčane kazne provode se u razumnom roku ovisno o okolnostima slučaja te uzimajući u obzir odgovarajuće mjere i postupke iz članka 69. |
| --- | --- |

(h)

usklađenosti sa svim mjerama iz članka 58. koje su prethodno izrečene protiv predmetne institucije ili tijela Unije u vezi s istim predmetom. Postupci u kojima se izriču te novčane kazne provode se u razumnom roku ovisno o okolnostima slučaja te uzimajući u obzir odgovarajuće mjere i postupke iz članka 69.

2.   Ako institucija ili tijelo Unije prekrši obvezu iz članaka 8., 12., od 27. do 35., 39., 40., 43., 44. i 45., izriču se, u skladu sa stavkom 1., upravne novčane kazne u iznosu do 25 000 EUR po kršenju te do ukupnog iznosa od 250 000 EUR godišnje.

3.   Za kršenja sljedećih odredaba koje počini institucija ili tijelo Unije izriču se, u skladu sa stavkom 1., upravne novčane kazne u iznosu do 50 000 EUR po kršenju te do ukupnog iznosa od 500 000 EUR godišnje:

| (a) | osnovnih načela za obradu, uključujući uvjete privole u skladu s člancima 4., 5., 7. i 10.; |
| --- | --- |

(a)

osnovnih načela za obradu, uključujući uvjete privole u skladu s člancima 4., 5., 7. i 10.;

| (b) | prava ispitanika u skladu s člancima od 14. do 24.; |
| --- | --- |

(b)

prava ispitanika u skladu s člancima od 14. do 24.;

| (c) | prijenosa osobnih podataka primatelju u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji u skladu s člancima od 46. do 50. |
| --- | --- |

(c)

prijenosa osobnih podataka primatelju u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji u skladu s člancima od 46. do 50.

4.   Ako za iste ili povezane ili kontinuirane postupke obrade institucija ili tijelo Unije prekrši nekoliko odredaba ove Uredbe ili prekrši istu odredbu ove Uredbe više puta, ukupan iznos upravne novčane kazne ne smije biti veći od iznosa utvrđenog za najteže kršenje.

5.   Prije donošenja odluka u skladu s ovim člankom Europski nadzornik za zaštitu podataka pruža instituciji ili tijelu Unije protiv kojeg vodi postupak mogućnost da se očituje na njegove prigovore. Europski nadzornik za zaštitu podataka temelji svoje odluke isključivo na prigovorima u pogledu kojih su se stranke mogle očitovati. Podnositelji pritužbe moraju biti uključeni u postupke.

6.   U postupcima se u potpunosti poštuje pravo stranaka na obranu. Imaju pravo na uvid u spis Europskog nadzornika za zaštitu podataka uz uvjet da se poštuju legitimni interesi pojedinaca ili poduzeća da štite svoje osobne podatke ili poslovne tajne.

7.   Sredstva ostvarena naplatom novčanih kazni iz ovog članka prihod su općeg proračuna Unije.

Članak 67.

Zastupanje ispitanika

Ispitanik ima pravo ovlastiti neprofitno tijelo, organizaciju ili udruženje koje je pravilno osnovano u skladu s pravom Unije ili pravom države članice, u čijem se statutu navode ciljevi od javnog interesa te je aktivno u području zaštite prava i sloboda ispitanika s obzirom na zaštitu njihovih osobnih podataka, da u njegovo ime podnese pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka, da u njegovo ime ostvaruje prava iz članaka 63. i 64. te da u njegovo ime ostvaruje pravo na naknadu iz članka 65.

Članak 68.

Pritužbe osoblja Unije

Svaka osoba zaposlena u instituciji ili tijelu Unije može i bez postupanja putem službenih kanala podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka zbog navodnog kršenja odredaba ove Uredbe. Nitko ne smije trpjeti štetu zbog toga što Europskom nadzorniku za zaštitu podataka podnese pritužbu usmjerenu na to navodno kršenje.

Članak 69.

Sankcije

Ako dužnosnik ili drugi službenik Unije namjerno ili iz nepažnje ne ispuni obveze utvrđene ovom Uredbom, taj dužnosnik ili službenik podliježe stegovnom ili drugom postupku u skladu s pravilima i postupcima koji su utvrđeni Pravilnikom o osoblju.

POGLAVLJE IX.

OBRADA OSOBNIH PODATAKA KOJU TIJELA, UREDI I AGENCIJE UNIJE PROVODE PRI OBAVLJAJU AKTIVNOSTI OBUHVAĆENIH PODRUČJEM PRIMJENE DIJELA TREĆEG GLAVE V. POGLAVLJA 4. ILI 5. UFEU-A

Članak 70.

Područje primjene ovog poglavlja

Ovo poglavlje primjenjuje se samo na obradu operativnih osobnih podataka koju tijela, uredi ili agencije Unije provode u obavljanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene dijela trećeg glave V. poglavlja 4. ili poglavlja 5. UFEU-a ne dovodeći u pitanje posebna pravila o zaštiti podataka koja se primjenjuju na ta tijela, urede ili agencije Unije.

Članak 71.

Načela obrade operativnih osobnih podataka

1.   Operativni osobni podaci:

| (a) | obrađivani zakonito i pošteno („zakonitost i poštenost”); |
| --- | --- |

(a)

obrađivani zakonito i pošteno („zakonitost i poštenost”);

| (b) | prikupljeni u posebne, izričite i zakonite svrhe te se ne smiju obrađivati na način koji nije u skladu s tim svrhama („ograničavanje svrhe”); |
| --- | --- |

(b)

prikupljeni u posebne, izričite i zakonite svrhe te se ne smiju obrađivati na način koji nije u skladu s tim svrhama („ograničavanje svrhe”);

| (c) | primjereni, relevantni te nisu pretjerani u odnosu na svrhe u koje se obrađuju („smanjenje količine podataka”); |
| --- | --- |

(c)

primjereni, relevantni te nisu pretjerani u odnosu na svrhe u koje se obrađuju („smanjenje količine podataka”);

| (d) | točni i, prema potrebi, ažurni; mora se poduzeti svaka razumna mjera radi osiguravanja da se operativni osobni podaci koji nisu točni, uzimajući u obzir svrhe u koje se obrađuju, bez odlaganja izbrišu ili isprave („točnost”); |
| --- | --- |

(d)

točni i, prema potrebi, ažurni; mora se poduzeti svaka razumna mjera radi osiguravanja da se operativni osobni podaci koji nisu točni, uzimajući u obzir svrhe u koje se obrađuju, bez odlaganja izbrišu ili isprave („točnost”);

| (e) | čuvani u obliku koji omogućuje identifikaciju ispitanikâ samo onoliko dugo koliko je potrebno u svrhe radi koje se operativni osobni podaci obrađuju („ograničenje pohrane”); |
| --- | --- |

(e)

čuvani u obliku koji omogućuje identifikaciju ispitanikâ samo onoliko dugo koliko je potrebno u svrhe radi koje se operativni osobni podaci obrađuju („ograničenje pohrane”);

| (f) | obrađivani na način kojim se osigurava odgovarajuća sigurnost operativnih osobnih podataka, uključujući zaštitu od neovlaštene ili nezakonite obrade te od slučajnog gubitka, uništenja ili oštećenja, primjenom odgovarajućih tehničkih ili organizacijskih mjera („cjelovitost i povjerljivost”). |
| --- | --- |

(f)

obrađivani na način kojim se osigurava odgovarajuća sigurnost operativnih osobnih podataka, uključujući zaštitu od neovlaštene ili nezakonite obrade te od slučajnog gubitka, uništenja ili oštećenja, primjenom odgovarajućih tehničkih ili organizacijskih mjera („cjelovitost i povjerljivost”).

2.   Obrada koju obavlja isti ili neki drugi voditelj obrade u bilo koju svrhu utvrđenu u pravnom aktu kojim se osniva tijelo, ured ili agencija Unije različitu od one za koju su osobni operativni podaci prikupljeni dopuštena je:

| (a) | ako je voditelj obrade ovlašten za obradu takvih operativnih osobnih podataka u takvu svrhu u skladu s pravom Unije; i |
| --- | --- |

(a)

ako je voditelj obrade ovlašten za obradu takvih operativnih osobnih podataka u takvu svrhu u skladu s pravom Unije; i

| (b) | ako je obrada nužna i razmjerna toj drugoj svrsi u skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(b)

ako je obrada nužna i razmjerna toj drugoj svrsi u skladu s pravom Unije.

3.   Obrada koju obavlja isti ili neki drugi voditelj obrade može uključivati arhiviranje u javnom interesu, u znanstvene, statističke ili povijesne svrhe, u svrhe utvrđene u pravnom aktu kojim se osniva tijelo, ured ili agencija Unije, podložno odgovarajućim zaštitnim mjerama u pogledu prava i sloboda ispitanika.

4.   Voditelj obrade odgovoran je za usklađenost sa stavcima 1., 2. i 3. te je mora moći dokazati.

Članak 72.

Zakonitost obrade operativnih osobnih podataka

1.   Obrada operativnih osobnih podataka zakonita je samo ako i u onoj mjeri u kojoj je takva obrada potrebna za izvršavanje zadaće koju tijela, uredi i agencije Unije obavljaju pri izvršavanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene dijela trećeg glave V. poglavlja 4. ili poglavlja 5. UFEU-a te u mjeri u kojoj se takva obrada temelji na pravu Unije.

2.   U posebnim pravnim aktima Unije kojima se uređuje obrada unutar područja primjene ovog poglavlja navode se barem ciljevi obrade, operativni osobni podaci koji će se obraditi, svrhe obrade i rokovi za pohranu operativnih osobnih podataka ili za periodično preispitivanje potrebe za daljnjom pohranom operativnih osobnih podataka.

Članak 73.

Razlika između različitih kategorija ispitanika

Voditelj obrade, po potrebi i koliko je god to moguće, radi jasnu razliku između operativnih osobnih podataka različitih kategorija ispitanika, kao što su kategorije navedene u pravnim aktima kojima se osnivaju tijela, uredi i agencije Unije.

Članak 74.

Razlika između operativnih osobnih podataka i provjera kvalitete operativnih osobnih podataka

1.   Voditelj obrade razlikuje što je više moguće operativne osobne podatke utemeljene na činjenicama od operativnih osobnih podataka utemeljenih na osobnim procjenama.

2.   Voditelj obrade poduzima sve razumne mjere kako bi osigurao da se operativni osobni podaci koji su netočni, nepotpuni ili nisu više ažurni ne prenose niti stavljaju na raspolaganje. U tu svrhu voditelj obrade, koliko je to izvedivo i po potrebi, provjerava kvalitetu operativnih osobnih podataka prije njihova prenošenja ili stavljanja na raspolaganje, na primjer tako da se savjetuje s nadležnim tijelom od kojeg podaci potječu. Koliko god je to moguće, voditelj obrade pri svim prijenosima operativnih osobnih podataka dodaje potrebne informacije koje primatelju omogućuju da ocijeni stupanj točnosti, potpunosti i pouzdanosti operativnih osobnih podataka, kao i mjeru u kojoj su ažurirani.

3.   Pokaže li se da su preneseni netočni operativni osobni podaci ili da su operativni osobni podaci preneseni nezakonito, primatelj mora biti obaviješten bez odgode. U takvom se slučaju predmetni operativni osobni podaci ispravljaju ili brišu ili se obrada ograničava u skladu s člankom 82.

Članak 75.

Posebni uvjeti obrade

1.   Kad se u skladu s mjerodavnim pravom Unije osiguravaju posebni uvjeti obrade, voditelj obrade obavješćuje primatelja takvih operativnih osobnih podataka o tim uvjetima i zahtjevu za poštovanje tih uvjeta.

2.   Voditelj obrade poštuje posebne uvjete obrade za obradu koju obavlja nadležno tijelo koje prenosi podatke u skladu s člankom 9. stavcima 3. i 4. Direktive (EU) 2016/680.

Članak 76.

Obrada posebnih kategorija operativnih osobnih podataka

1.   Obrada operativnih osobnih podataka koji otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, religijska ili filozofska vjerovanja ili članstvo u sindikatu te obrada genetskih podataka, biometrijskih podataka u svrhu jedinstvene identifikacije pojedinca, operativnih osobnih podataka koji se odnose na zdravlje ili podataka o spolnom životu ili seksualnoj orijentaciji pojedinca dopuštena je samo ako je to nužno u operativne svrhe, u okviru mandata predmetnog tijela, ureda ili agencije Unije te uz poštovanje odgovarajućih zaštitnih mjera u pogledu prava i sloboda ispitanika. Zabranjena je diskriminacija pojedinaca na temelju takvih osobnih podataka.

2.   Službenik za zaštitu podataka bez nepotrebne odgode se obavješćuje o primjeni ovog članka.

Članak 77.

Automatizirano pojedinačno donošenje odluka, uključujući izradu profila

1.   Zabranjuje se svaka odluka utemeljena samo na automatiziranoj obradi, među ostalim i na izradi profila, koja proizvodi negativne pravne učinke na ispitanika ili na njega znatno utječe, osim ako je odobrena pravom Unije kojem podliježe voditelj obrade te koje propisuje odgovarajuće zaštitne mjere za prava i slobode ispitanika, barem pravo na osobnu intervenciju voditelja obrade.

2.   Odluke iz stavka 1. ovog članka ne smiju se temeljiti na posebnim kategorijama osobnih podataka iz članka 76., osim ako su uspostavljene odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu prava, sloboda te legitimnih interesa ispitanika.

3.   Zabranjuje se izrada profila koja dovodi do diskriminacije pojedinaca na temelju posebnih kategorija osobnih podataka iz članka 76., u skladu s pravom Unije.

Članak 78.

Obavješćivanje i modaliteti ostvarivanja prava ispitanika

1.   Voditelj obrade poduzima razumne korake kako bi se ispitaniku pružile sve informacije iz članka 79. te daje ispitaniku sve obavijesti u pogledu članaka od 80. do 84. te članka 92. u vezi s obradom u jezgrovitom, razumljivom i lako dostupnom obliku, upotrebljavajući jasan i jednostavan jezik. Informacije se pružaju bilo kojim odgovarajućim sredstvom, uključujući elektronička sredstva. U pravilu voditelj obrade pruža informacije u istom obliku u kojem je zahtjev.

2.   Voditelj obrade olakšava ostvarivanje prava ispitanika iz članaka od 79. do 84.

3.   Voditelj obrade u pisanom obliku obavješćuje ispitanika o daljnjem postupanju nakon njegova zahtjeva bez nepotrebne odgode, a u svakom slučaju najkasnije tri mjeseca nakon primanja zahtjeva ispitanika.

4.   Voditelj obrade osigurava da se informacije na temelju članka 79. te sve obavijesti pružene ili mjere poduzete na temelju članaka od 80. do 84. i članka 92. pružaju odnosno poduzimaju bez naknade. Ako su zahtjevi ispitanika očito neutemeljeni ili pretjerani, osobito zbog njihova učestalog ponavljanja, voditelj obrade može odbiti postupiti po zahtjevu. Teret dokazivanja očigledne neutemeljenosti ili pretjeranosti zahtjeva snosi voditelj obrade.

5.   Ako ima opravdane sumnje u pogledu identiteta pojedinca koji podnosi zahtjev iz članka 80. ili 82., voditelj obrade može tražiti pružanje dodatnih informacija potrebnih za potvrđivanje identiteta ispitanika.

Članak 79.

Informacije koje se stavljaju na raspolaganje ili daju ispitaniku

1.   Voditelj obrade ispitaniku stavlja na raspolaganje barem sljedeće informacije:

| (a) | identitet i podatke za kontakt tijela, ureda ili agencije Unije; |
| --- | --- |

(a)

identitet i podatke za kontakt tijela, ureda ili agencije Unije;

| (b) | podacima za kontakt službenika za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(b)

podacima za kontakt službenika za zaštitu podataka;

| (c) | svrhe obrade za koje su operativni osobni podaci namijenjeni; |
| --- | --- |

(c)

svrhe obrade za koje su operativni osobni podaci namijenjeni;

| (d) | pravo na podnošenje pritužbe Europskom nadzorniku za zaštitu podataka i njegove podatke za kontakt; |
| --- | --- |

(d)

pravo na podnošenje pritužbe Europskom nadzorniku za zaštitu podataka i njegove podatke za kontakt;

| (e) | postojanje prava da se od voditelja obrade zatraži pristup operativnim osobnim podacima, njihov ispravak ili brisanje te ograničavanje obrade operativnih osobnih podataka koji se odnose na ispitanika. |
| --- | --- |

(e)

postojanje prava da se od voditelja obrade zatraži pristup operativnim osobnim podacima, njihov ispravak ili brisanje te ograničavanje obrade operativnih osobnih podataka koji se odnose na ispitanika.

2.   Uz informacije iz stavka 1., voditelj obrade u posebnim slučajevima predviđenima pravom Unije i kako bi se ispitaniku omogućilo ostvarivanje njegovih prava, ispitaniku daje dodatne informacije o:

| (a) | pravnoj osnovi obrade; |
| --- | --- |

(a)

pravnoj osnovi obrade;

| (b) | razdoblju u kojem će se operativni osobni podaci pohranjivati ili, ako to nije moguće, o kriterijima korištenima za utvrđivanje tog razdoblja; |
| --- | --- |

(b)

razdoblju u kojem će se operativni osobni podaci pohranjivati ili, ako to nije moguće, o kriterijima korištenima za utvrđivanje tog razdoblja;

| (c) | ako je to primjenjivo, kategorijama primatelja operativnih osobnih podataka, uključujući treće zemlje ili međunarodne organizacije; |
| --- | --- |

(c)

ako je to primjenjivo, kategorijama primatelja operativnih osobnih podataka, uključujući treće zemlje ili međunarodne organizacije;

| (d) | po potrebi i dodatne informacije, osobito ako se operativni osobni podaci prikupljaju bez znanja ispitanika. |
| --- | --- |

(d)

po potrebi i dodatne informacije, osobito ako se operativni osobni podaci prikupljaju bez znanja ispitanika.

3.   Voditelj obrade može odgoditi, ograničiti ili uskratiti pružanje informacija ispitaniku na temelju stavka 2. u onoj mjeri i u onom trajanju u kojem takva mjera predstavlja potrebnu i razmjernu mjeru u demokratskom društvu uz dužno poštovanje temeljnih prava i legitimnih interesa dotične fizičke osobe, kako bi se:

| (a) | izbjeglo ometanje službenih ili pravnih ispitivanja, istraga ili postupaka; |
| --- | --- |

(a)

izbjeglo ometanje službenih ili pravnih ispitivanja, istraga ili postupaka;

| (b) | izbjeglo dovođenje u pitanje sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija; |
| --- | --- |

(b)

izbjeglo dovođenje u pitanje sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija;

| (c) | zaštitila javna sigurnost država članica; |
| --- | --- |

(c)

zaštitila javna sigurnost država članica;

| (d) | zaštitila nacionalna sigurnost država članica; |
| --- | --- |

(d)

zaštitila nacionalna sigurnost država članica;

| (e) | zaštitila prava i slobode drugih, na primjer žrtava i svjedoka. |
| --- | --- |

(e)

zaštitila prava i slobode drugih, na primjer žrtava i svjedoka.

Članak 80.

Pravo ispitanika na pristup

Ispitanik ima pravo od voditelja obrade dobiti potvrdu o tome obrađuju li se operativni osobni podaci koji se na njega odnose te ako se obrađuju, ima pravo na pristup operativnim osobnim podacima i informacije o sljedećem:

| (a) | svrhama obrade i pravnoj osnovi obrade; |
| --- | --- |

(a)

svrhama obrade i pravnoj osnovi obrade;

| (b) | kategorijama operativnih osobnih podataka o kojima je riječ; |
| --- | --- |

(b)

kategorijama operativnih osobnih podataka o kojima je riječ;

| (c) | primateljima ili kategorijama primatelja kojima su osobni podaci otkriveni, osobito primateljima u trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

(c)

primateljima ili kategorijama primatelja kojima su osobni podaci otkriveni, osobito primateljima u trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama;

| (d) | ako je to moguće, predviđenom razdoblju u kojem će se operativni osobni podaci pohranjivati ili, ako nije moguće, kriterijima korištenima za utvrđivanje tog razdoblja; |
| --- | --- |

(d)

ako je to moguće, predviđenom razdoblju u kojem će se operativni osobni podaci pohranjivati ili, ako nije moguće, kriterijima korištenima za utvrđivanje tog razdoblja;

| (e) | postojanju prava da se od voditelja obrade zatraži ispravak ili brisanje operativnih osobnih podataka ili ograničavanje obrade operativnih osobnih podataka koji se odnose na ispitanika; |
| --- | --- |

(e)

postojanju prava da se od voditelja obrade zatraži ispravak ili brisanje operativnih osobnih podataka ili ograničavanje obrade operativnih osobnih podataka koji se odnose na ispitanika;

| (f) | pravu na podnošenje pritužbe Europskom nadzorniku za zaštitu podataka i njegovim podacima za kontakt; |
| --- | --- |

(f)

pravu na podnošenje pritužbe Europskom nadzorniku za zaštitu podataka i njegovim podacima za kontakt;

| (g) | obavješćivanju o operativnim osobnim podacima koji se obrađuju i o svim dostupnim informacijama o njihovu izvoru. |
| --- | --- |

(g)

obavješćivanju o operativnim osobnim podacima koji se obrađuju i o svim dostupnim informacijama o njihovu izvoru.

Članak 81.

Ograničenja prava pristupa

1.   Voditelj obrade može u cijelosti ili djelomično ograničiti pravo pristupa ispitanika u onoj mjeri i u onom trajanju u kojem takvo djelomično ili potpuno ograničavanje čini neophodnu i razmjernu mjeru u demokratskom društvu uz dužno poštovanje temeljnih prava i legitimnih interesa dotičnog pojedinca, kako bi se:

| (a) | izbjeglo ometanje službenih ili pravnih ispitivanja, istraga ili postupaka; |
| --- | --- |

(a)

izbjeglo ometanje službenih ili pravnih ispitivanja, istraga ili postupaka;

| (b) | izbjeglo dovođenje u pitanje sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija; |
| --- | --- |

(b)

izbjeglo dovođenje u pitanje sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija;

| (c) | zaštitila javna sigurnost država članica; |
| --- | --- |

(c)

zaštitila javna sigurnost država članica;

| (d) | zaštitila nacionalna sigurnost država članica; |
| --- | --- |

(d)

zaštitila nacionalna sigurnost država članica;

| (e) | zaštitila prava i slobode drugih, na primjer žrtava i svjedoka. |
| --- | --- |

(e)

zaštitila prava i slobode drugih, na primjer žrtava i svjedoka.

2.   U slučajevima iz stavka 1. voditelj obrade bez nepotrebne odgode pisanim putem obavješćuje ispitanika o svakom odbijanju ili ograničavanju pristupa te o razlozima odbijanja ili ograničavanja. To se ne primjenjuje ako bi pružanje takvih informacija dovelo u pitanje neku od svrha iz stavka 1. Voditelj obrade obavješćuje ispitanika o mogućnosti da Europskom nadzorniku za zaštitu podataka podnese pritužbu ili da zatraži pravni lijek na Sudu. Voditelj obrade bilježi činjenične ili pravne razloge na kojima se odluka temelji. Te se informacije na zahtjev stavljaju na raspolaganje Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.

Članak 82.

Pravo na ispravak ili brisanje operativnih osobnih podataka i ograničenje obrade

1.   Ispitanik ima pravo od voditelja obrade bez nepotrebne odgode ishoditi ispravak netočnih operativnih osobnih podataka koji se na njega odnose. Uzimajući u obzir svrhe obrade, ispitanik ima pravo dopuniti nepotpune operativne osobne podatke, među ostalim i davanjem dodatne izjave.

2.   Voditelj obrade briše operativne osobne podatke bez nepotrebne odgode, a ispitanik ima pravo od voditelja obrade ishoditi brisanje operativnih osobnih podataka koji se na njega odnose bez nepotrebne odgode ako se obradom krše odredbe članka 71., članka 72. stavka 1. ili članka 76. ili ako se operativni osobni podaci moraju izbrisati radi poštovanja pravne obveze kojoj voditelj obrade podliježe.

3.   Umjesto brisanja voditelj obrade ograničava obradu ako:

| (a) | ispitanik osporava točnost osobnih podataka, a njihova se točnost ili netočnost ne može utvrditi; ili |
| --- | --- |

(a)

ispitanik osporava točnost osobnih podataka, a njihova se točnost ili netočnost ne može utvrditi; ili

| (b) | osobni podaci moraju biti sačuvani kao dokaz. |
| --- | --- |

(b)

osobni podaci moraju biti sačuvani kao dokaz.

Ako je obrada ograničena na temelju prvog podstavka točke (a), voditelj obrade obavješćuje ispitanika prije uklanjanja ograničenja obrade.

Podaci obuhvaćeni ograničenjem obrađuju se samo u onu svrhu zbog koje nisu bili izbrisani.

4.   Voditelj obrade obavješćuje ispitanika u pisanom obliku o svakom odbijanju ispravljanja ili brisanja operativnih osobnih podataka ili ograničavanja obrade te o razlozima odbijanja. Voditelj obrade može u cijelosti ili djelomično ograničiti pružanje takvih informacija u onoj mjeri u kojoj takvo ograničavanje čini nužnu i razmjernu mjeru u demokratskom društvu uz dužno poštovanje temeljnih prava i legitimnih interesa dotičnog pojedinca, i kako bi se:

| (a) | izbjeglo ometanje službenih ili pravnih ispitivanja, istraga ili postupaka; |
| --- | --- |

(a)

izbjeglo ometanje službenih ili pravnih ispitivanja, istraga ili postupaka;

| (b) | izbjeglo dovođenje u pitanje sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija; |
| --- | --- |

(b)

izbjeglo dovođenje u pitanje sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija;

| (c) | zaštitila javna sigurnost država članica; |
| --- | --- |

(c)

zaštitila javna sigurnost država članica;

| (d) | zaštitila nacionalna sigurnost država članica; |
| --- | --- |

(d)

zaštitila nacionalna sigurnost država članica;

| (e) | zaštitila prava i slobode drugih, na primjer žrtava i svjedoka. |
| --- | --- |

(e)

zaštitila prava i slobode drugih, na primjer žrtava i svjedoka.

Voditelj obrade obavješćuje ispitanika o mogućnosti da Europskom nadzorniku za zaštitu podataka podnese pritužbu ili da zatraži pravni lijek na Sudu.

5.   Voditelj obrade o ispravku netočnih operativnih osobnih podataka obavješćuje nadležno tijelo od kojeg potječu netočni operativni osobni podaci.

6.   Ako su operativni osobni podaci bili ispravljeni ili izbrisani ili je obrada bila ograničena na temelju stavaka 1., 2. ili 3., voditelj obrade to priopćuje primateljima i obavješćuje ih o tome da moraju ispraviti ili izbrisati operativne osobne podatke ili ograničiti obradu operativnih osobnih podataka za koje su odgovorni.

Članak 83.

Pravo pristupa u kaznenim istragama i postupcima

Ako operativni osobni podaci potječu od nadležnog tijela, tijela, uredi i agencije Unije prije odlučivanja o pravu pristupa ispitanika provjeravaju s dotičnim nadležnim tijelom nalaze li se takvi osobni podaci u sudskoj odluci ili evidenciji ili u spisu predmeta obrađenom tijekom kaznenih istraga i postupaka u državi članici tog nadležnog tijela. U tom slučaju odluka o pravu pristupa donosi se u dogovoru i u bliskoj suradnji s dotičnim nadležnim tijelom.

Članak 84.

Ostvarivanje prava ispitanika i provjera koju provodi Europski nadzornik za zaštitu podataka

1.   U slučajevima iz članka 79. stavka 3., članka 81. i članka 82. stavka 4. prava ispitanika mogu se ostvariti i preko Europskog nadzornika za zaštitu podataka.

2.   Voditelj obrade obavješćuje ispitanika o mogućnosti ostvarivanja njegovih prava preko Europskog nadzornika za zaštitu podataka u skladu sa stavkom 1.

3.   Ako se ostvaruje pravo iz stavka 1., Europski nadzornik za zaštitu podataka obavješćuje ispitanika barem o tome da je proveo sve potrebne provjere ili preispitivanje. Europski nadzornik za zaštitu podataka obavješćuje ispitanika i o njegovu pravu da zatraži pravni lijek na Sudu.

Članak 85.

Tehnička i integrirana zaštita podataka

1.   Uzimajući u obzir najnovija dostignuća, trošak provedbe te prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade, kao i rizike različitih razina vjerojatnosti i ozbiljnosti za prava i slobode pojedinaca koji proizlaze iz obrade podataka, voditelj obrade, i u vrijeme određivanja sredstava obrade i u vrijeme same obrade, provodi odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere, poput pseudonimizacije, za omogućavanje učinkovite primjene načela zaštite podataka, kao što je smanjenje količine podataka, te uključenje potrebnih zaštitnih mjera u obradu, kako bi se ispunili zahtjevi iz ove Uredbe i pravnog akta kojim se on osniva i zaštitila prava ispitanika.

2.   Voditelj obrade provodi odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kojima se osigurava da integriranim načinom budu obrađeni samo operativni osobni podaci koji su prikladni i relevantni te nisu pretjerani u odnosu na svrhe u koje se obrađuju. Ta se obveza primjenjuje na količinu prikupljenih operativnih osobnih podataka, opseg njihove obrade, razdoblje pohrane i njihovu dostupnost. Točnije, takvim se mjerama osigurava da operativni osobni podaci nisu automatski dostupni neograničenom broju fizičkih osoba bez intervencije pojedinca.

Članak 86.

Zajednički voditelji obrade

1.   Ako dva ili više voditelja obrade ili jedan ili više voditelja obrade zajedno s jednim ili više voditelja obrade koji nisu institucije i tijela Unije, zajednički odrede svrhe i načine obrade, oni su zajednički voditelji obrade. Oni na transparentan način određuju svoje odgovornosti za poštovanje obveza u vezi sa zaštitom podataka, posebno u pogledu ostvarivanja prava ispitanika, i svojih dužnosti u vezi s pružanjem informacija iz članka 79. te to čine međusobnim dogovorom, osim ako su, i u mjeri u kojoj su, odgovornosti zajedničkih voditeljâ obrade utvrđene pravom Unije ili pravom države članice kojem zajednički voditelji obrade podliježu. Dogovorom se može odrediti kontaktna točka za ispitanike.

2.   Dogovor iz stavka 1. mora propisno odražavati uloge i odnose zajedničkih voditelja obrade u odnosu na ispitanike. Bit dogovora je dostupna ispitaniku.

3.   Bez obzira na uvjete dogovora iz stavka 1., ispitanik može ostvarivati svoja prava iz ove Uredbe u vezi sa svakim voditeljem obrade, kao i protiv svakog od njih.

Članak 87.

Izvršitelj obrade

1.   Ako se obrada provodi u ime voditelja obrade, voditelj obrade surađuje samo s izvršiteljima obrade koji u dovoljnoj mjeri jamče provedbu odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera na način da je obrada u skladu sa zahtjevima iz ove Uredbe i pravnog akta kojim se osniva voditelj obrade te da se njome osigurava zaštita prava ispitanika.

2.   Izvršitelj obrade ne smije angažirati drugog izvršitelja obrade bez prethodnog posebnog ili općeg pisanog odobrenja voditelja obrade. U slučaju općeg pisanog odobrenja izvršitelj obrade obavješćuje voditelja obrade o svim planiranim izmjenama u vezi s dodavanjem ili zamjenom drugih izvršitelja obrade kako bi time voditelju obrade omogućio da podnese prigovor na takve izmjene.

3.   Obrada koju provodi izvršitelj obrade uređuje se ugovorom ili drugim pravnim aktom u skladu s pravom Unije ili pravom države članice, koji izvršitelja obrade obvezuje prema voditelju obrade, a koji navodi predmet i trajanje obrade, prirodu i svrhu obrade, vrstu operativnih osobnih podataka i kategorije ispitanika te obveze i prava voditelja obrade. Tim se ugovorom ili drugim pravnim aktom osobito određuje da izvršitelj obrade:

| (a) | djeluje samo prema uputama voditelja obrade; |
| --- | --- |

(a)

djeluje samo prema uputama voditelja obrade;

| (b) | osigurava da su se osobe ovlaštene za obradu operativnih osobnih podataka obvezale na poštovanje povjerljivosti ili da podliježu odgovarajućim zakonskim odredbama o povjerljivosti; |
| --- | --- |

(b)

osigurava da su se osobe ovlaštene za obradu operativnih osobnih podataka obvezale na poštovanje povjerljivosti ili da podliježu odgovarajućim zakonskim odredbama o povjerljivosti;

| (c) | svim odgovarajućim sredstvima pomaže voditelju obrade osigurati usklađenost s odredbama o pravima ispitanika; |
| --- | --- |

(c)

svim odgovarajućim sredstvima pomaže voditelju obrade osigurati usklađenost s odredbama o pravima ispitanika;

| (d) | prema izboru voditelja obrade briše ili vraća voditelju obrade sve operativne osobne podatke nakon dovršetka pružanja usluga povezanih s obradom te briše postojeće kopije osim ako sukladno pravu Unije ili pravu države članice postoji obveza pohrane operativnih osobnih podataka; |
| --- | --- |

(d)

prema izboru voditelja obrade briše ili vraća voditelju obrade sve operativne osobne podatke nakon dovršetka pružanja usluga povezanih s obradom te briše postojeće kopije osim ako sukladno pravu Unije ili pravu države članice postoji obveza pohrane operativnih osobnih podataka;

| (e) | voditelju obrade stavlja na raspolaganje sve informacije neophodne za dokazivanje poštovanja obveza utvrđenih u ovom članku; |
| --- | --- |

(e)

voditelju obrade stavlja na raspolaganje sve informacije neophodne za dokazivanje poštovanja obveza utvrđenih u ovom članku;

| (f) | poštuje uvjete iz stavka 2 i ovog stavka za angažiranje drugog izvršitelja obrade. |
| --- | --- |

(f)

poštuje uvjete iz stavka 2 i ovog stavka za angažiranje drugog izvršitelja obrade.

4.   Ugovor ili drugi pravni akt iz stavka 3. mora biti u pisanom obliku, što uključuje elektronički oblik.

5.   Ako izvršitelj obrade krši ovu Uredbu ili pravni akt kojim se osniva voditelj obrade utvrđivanjem svrha i načina obrade, taj se izvršitelj obrade smatra voditeljem obrade u pogledu te obrade.

Članak 88.

Zapisivanje

1.   Voditelj obrade bilježi zapise o svim sljedećim postupcima obrade u automatiziranim sustavima obrade: prikupljanju, izmjeni, pristupu, obavljanju uvida, otkrivanju, uključujući prijenose, kombiniranje i brisanje operativnih osobnih podataka. Zapisi o obavljanju uvida i otkrivanju podataka omogućuju da se ustanovi obrazloženje, datum i vrijeme takvih postupaka, identitet osobe koja je imala uvid u operativne osobne podatke ili ih je otkrila te, u mjeri u kojoj je to moguće, identitet primatelja tih operativnih osobnih podataka.

2.   Zapisi se upotrebljavaju samo u svrhe provjere zakonitosti obrade, samopraćenja, osiguravanja cjelovitosti i sigurnosti operativnih osobnih podataka te za kaznene postupke. Takvi zapisi brišu se nakon tri godine, osim ako su potrebni za nadzor koji je u tijeku.

3.   Voditelj obrade na zahtjev stavlja zapise na raspolaganje svojem službeniku za zaštitu podataka i Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.

Članak 89.

Procjena učinka na zaštitu podataka

1.   Ako je vjerojatno da će neka vrsta obrade, osobito putem novih tehnologija i uzimajući u obzir prirodu, opseg, kontekst i svrhe te obrade, prouzročiti visoki rizik za prava i slobode pojedinaca, voditelj obrade prije obrade provodi procjenu učinka predviđenih postupaka obrade na zaštitu operativnih osobnih podataka.

2.   Procjena iz stavka 1. sadrži barem općenit opis predviđenih postupaka obrade, procjenu rizika za prava i slobode ispitanika, predviđene mjere za te rizike, zaštitne mjere, sigurnosne mjere i mehanizme kako bi se osigurala zaštita operativnih osobnih podataka i dokazala usklađenost s pravilima o zaštiti podataka, uzimajući pritom u obzir prava i legitimne interese ispitanika i drugih uključenih osoba.

Članak 90.

Prethodno savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka

1.   Prije obrade koja će biti dio novog sustava pohrane koji se treba uspostaviti voditelj obrade savjetuje se s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u sljedećim slučajevima ako:

| (a) | procjena učinka na zaštitu podataka kako je predviđeno člankom 89. upućuje na to da bi obrada mogla rezultirati visokim rizikom ako voditelj obrade ne poduzme mjere kako bi umanjio rizik; ili |
| --- | --- |

(a)

procjena učinka na zaštitu podataka kako je predviđeno člankom 89. upućuje na to da bi obrada mogla rezultirati visokim rizikom ako voditelj obrade ne poduzme mjere kako bi umanjio rizik; ili

| (b) | vrsta obrade, posebno ako se upotrebljavaju nove tehnologije, mehanizmi ili postupci, predstavlja visok rizik za prava i slobode ispitanika. |
| --- | --- |

(b)

vrsta obrade, posebno ako se upotrebljavaju nove tehnologije, mehanizmi ili postupci, predstavlja visok rizik za prava i slobode ispitanika.

2.   Europski nadzornik za zaštitu podataka može izraditi popis postupaka obrade za koje je potrebno obaviti prethodno savjetovanje u skladu sa stavkom 1.

3.   Voditelj obrade dostavlja Europskom nadzorniku za zaštitu podataka procjenu učinka na zaštitu podataka iz članka 89. te na zahtjev pruža sve ostale informacije kako bi Europskom nadzorniku za zaštitu podataka omogućio da provede procjenu usklađenosti obrade te posebno procjenu rizika za zaštitu operativnih osobnih podataka ispitanika i procjenu povezanih zaštitnih mjera.

4.   Ako Europski nadzornik za zaštitu podataka smatra da bi se namjeravanom obradom iz stavka 1. kršila ova Uredba ili pravni akt kojim se osniva tijelo, ured ili agencija Unije te osobito ako voditelj obrade nije u dovoljnoj mjeri utvrdio ili ublažio rizik, Europski nadzornik za zaštitu podataka, u roku od najviše šest tjedana od zaprimanja zahtjeva za savjetovanje, pisanim putem savjetuje voditelja obrade. Taj se rok može produljiti za mjesec dana, uzimajući u obzir složenost planirane obrade. Europski nadzornik za zaštitu podataka u roku od mjesec dana od zaprimanja zahtjeva za savjetovanje obavješćuje voditelja obrade o svakom takvom produljenju kao i o razlozima odgode.

Članak 91.

Sigurnost obrade operativnih osobnih podataka

1.   Uzimajući u obzir najnovija dostignuća, troškove provedbe te prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade, kao i rizik različite razine vjerojatnosti i ozbiljnosti za prava i slobode pojedinaca, voditelj obrade i izvršitelj obrade provode odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kako bi osigurali odgovarajuću razinu sigurnosti s obzirom na rizik, osobito u pogledu obrade posebnih kategorija operativnih osobnih podataka.

2.   U pogledu automatizirane obrade voditelj obrade i izvršitelj obrade nakon procjene rizika provode mjere čija je svrha:

| (a) | neovlaštenim osobama zabraniti pristup opremi za obradu podataka koja se upotrebljava za obradu („nadzor pristupa opremi”); |
| --- | --- |

(a)

neovlaštenim osobama zabraniti pristup opremi za obradu podataka koja se upotrebljava za obradu („nadzor pristupa opremi”);

| (b) | spriječiti neovlašteno čitanje, kopiranje, mijenjanje ili uklanjanje nosača podataka („nadzor nosača podataka”); |
| --- | --- |

(b)

spriječiti neovlašteno čitanje, kopiranje, mijenjanje ili uklanjanje nosača podataka („nadzor nosača podataka”);

| (c) | spriječiti neovlašteno unošenje operativnih osobnih podataka i neovlašteno pregledavanje, mijenjanje ili brisanje pohranjenih operativnih osobnih podataka („nadzor pohrane”); |
| --- | --- |

(c)

spriječiti neovlašteno unošenje operativnih osobnih podataka i neovlašteno pregledavanje, mijenjanje ili brisanje pohranjenih operativnih osobnih podataka („nadzor pohrane”);

| (d) | spriječiti upotrebu sustava automatizirane obrade neovlaštenim osobama, koje se koriste opremom za podatkovnu komunikaciju („nadzor korisnika”); |
| --- | --- |

(d)

spriječiti upotrebu sustava automatizirane obrade neovlaštenim osobama, koje se koriste opremom za podatkovnu komunikaciju („nadzor korisnika”);

| (e) | osigurati da osobe koje su ovlaštene za upotrebu sustava automatizirane obrade imaju pristup samo operativnim osobnim podacima koji su predviđeni njihovim odobrenjem za pristup („nadzor pristupa podacima”); |
| --- | --- |

(e)

osigurati da osobe koje su ovlaštene za upotrebu sustava automatizirane obrade imaju pristup samo operativnim osobnim podacima koji su predviđeni njihovim odobrenjem za pristup („nadzor pristupa podacima”);

| (f) | osigurati mogućnost da se provjeri i utvrdi kojim tijelima su operativni osobni podaci preneseni ili bi mogli biti preneseni ili stavljeni na raspolaganje podatkovnom komunikacijom („nadzor komunikacija”); |
| --- | --- |

(f)

osigurati mogućnost da se provjeri i utvrdi kojim tijelima su operativni osobni podaci preneseni ili bi mogli biti preneseni ili stavljeni na raspolaganje podatkovnom komunikacijom („nadzor komunikacija”);

| (g) | osigurati mogućnost da se naknadno provjeri i utvrdi koji su operativni osobni podaci uneseni u sustave automatizirane obrade podataka te tko ih je i kada unio („nadzor unosa”); |
| --- | --- |

(g)

osigurati mogućnost da se naknadno provjeri i utvrdi koji su operativni osobni podaci uneseni u sustave automatizirane obrade podataka te tko ih je i kada unio („nadzor unosa”);

| (h) | spriječiti neovlašteno čitanje, kopiranje, mijenjanje ili brisanje operativnih osobnih podataka tijekom prijenosa operativnih osobnih podataka ili prijenosa nosača podataka („nadzor prijenosa”); |
| --- | --- |

(h)

spriječiti neovlašteno čitanje, kopiranje, mijenjanje ili brisanje operativnih osobnih podataka tijekom prijenosa operativnih osobnih podataka ili prijenosa nosača podataka („nadzor prijenosa”);

| (i) | osigurati mogućnost ponovne uspostave instaliranih sustava u slučaju prekida („ponovna uspostava”); |
| --- | --- |

(i)

osigurati mogućnost ponovne uspostave instaliranih sustava u slučaju prekida („ponovna uspostava”);

| (j) | osigurati da sustav dobro funkcionira, da se pojava grešaka u funkcioniranju sustava prijavi („pouzdanost”) i da se pohranjeni operativni osobni podaci ne mogu ugroziti zbog nedostataka u funkcioniranju sustava („cjelovitost”). |
| --- | --- |

(j)

osigurati da sustav dobro funkcionira, da se pojava grešaka u funkcioniranju sustava prijavi („pouzdanost”) i da se pohranjeni operativni osobni podaci ne mogu ugroziti zbog nedostataka u funkcioniranju sustava („cjelovitost”).

Članak 92.

Izvješćivanje Europskog nadzornika za zaštitu podataka o povredi osobnih podataka

1.   U slučaju povrede osobnih podataka voditelj obrade bez nepotrebne odgode i, ako je to izvedivo, najkasnije 72 sata nakon što saznanja za tu povredu, izvješćuje Europskog nadzornika za zaštitu podataka o toj povredi, osim ako nije vjerojatno da će ta povreda osobnih podataka prouzročiti rizik za prava i slobode pojedinaca. Ako izvješćivanje Europskog nadzornika za zaštitu podataka nije učineno u roku od 72 sata, ono mora biti popraćeno razlozima za kašnjenje.

2.   U izvješćivanju iz stavka 1. se barem:

| (a) | opisuje priroda povrede osobnih podataka, uključujući, ako je moguće, kategorije i približan broj ispitanika te kategorije i približan broj evidencija operativnih osobnih podataka o kojima je riječ; |
| --- | --- |

(a)

opisuje priroda povrede osobnih podataka, uključujući, ako je moguće, kategorije i približan broj ispitanika te kategorije i približan broj evidencija operativnih osobnih podataka o kojima je riječ;

| (b) | navode ime i podaci za kontakt službenika za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(b)

navode ime i podaci za kontakt službenika za zaštitu podataka;

| (c) | opisuju vjerojatne posljedice povrede osobnih podataka; |
| --- | --- |

(c)

opisuju vjerojatne posljedice povrede osobnih podataka;

| (d) | opisuju mjere koje je voditelj obrade poduzeo ili predložio da se poduzmu za rješavanje problema povrede osobnih podataka, uključujući po potrebi mjere za ublažavanje njezinih mogućih štetnih učinaka. |
| --- | --- |

(d)

opisuju mjere koje je voditelj obrade poduzeo ili predložio da se poduzmu za rješavanje problema povrede osobnih podataka, uključujući po potrebi mjere za ublažavanje njezinih mogućih štetnih učinaka.

3.   Ako nije moguće istodobno pružiti informacije iz stavka 2. i u onoj mjeri u kojoj to nije moguće, te informacije mogu se pružati postupno, bez nepotrebne daljnje odgode.

4.   Voditelj obrade bilježi svaku povredu osobnih podataka iz stavka 1., uključujući činjenice povezane s povredom osobnih podataka, njezine učinke i poduzete korektivne mjere. Ta dokumentacija omogućuje Europskom nadzorniku za zaštitu podataka provjeru usklađenosti s ovim člankom.

5.   Ako se povreda osobnih podataka odnosi na operativne osobne podatke koje je prenijelo nadležno tijelo ili koji su preneseni nadležnom tijelu, voditelj obrade priopćava informacije iz stavka 2. tom nadležnom tijelu bez nepotrebne odgode.

Članak 93.

Obavješćivanje ispitanika o povredi osobnih podataka

1.   Ako je vjerojatno da će povreda osobnih podataka rezultirati visokim rizikom za prava i slobode pojedinaca, voditelj obrade bez nepotrebne odgode obavješćuje ispitanika o povredi osobnih podataka.

2.   U obavijesti ispitaniku iz stavka 1. ovog članka jasnim i jednostavnim jezikom opisuje se priroda povrede osobnih podataka i navode barem informacije i preporuke iz članka 92. stavka 2. točaka (b), (c) i (d).

3.   Obavješćivanje ispitanika iz stavka 1. nije obvezno ako je ispunjen bilo koji od sljedećih uvjeta:

| (a) | voditelj obrade proveo je odgovarajuće tehnološke i organizacijske mjere zaštite i te su mjere primijenjene na osobne podatke pogođene povredom operativnih osobnih podataka, posebno one koje operativne osobne podatke čine nerazumljivima bilo kojoj osobi koja im nije ovlaštena pristupiti, kao što je enkripcija; |
| --- | --- |

(a)

voditelj obrade proveo je odgovarajuće tehnološke i organizacijske mjere zaštite i te su mjere primijenjene na osobne podatke pogođene povredom operativnih osobnih podataka, posebno one koje operativne osobne podatke čine nerazumljivima bilo kojoj osobi koja im nije ovlaštena pristupiti, kao što je enkripcija;

| (b) | voditelj obrade poduzeo je naknadne mjere kojima se osigurava da pojava visokog rizika za prava i slobode ispitanika iz stavka 1. više nije vjerojatna; |
| --- | --- |

(b)

voditelj obrade poduzeo je naknadne mjere kojima se osigurava da pojava visokog rizika za prava i slobode ispitanika iz stavka 1. više nije vjerojatna;

| (c) | to bi uključivalo nerazmjeran napor. U takvom slučaju, umjesto toga mora postojati javno obavješćivanje ili slična mjera kojom se ispitanici obavješćuju na jednako djelotvoran način. |
| --- | --- |

(c)

to bi uključivalo nerazmjeran napor. U takvom slučaju, umjesto toga mora postojati javno obavješćivanje ili slična mjera kojom se ispitanici obavješćuju na jednako djelotvoran način.

4.   Ako voditelj obrade još nije obavijestio ispitanika o povredi osobnih podataka, Europski nadzornik za zaštitu podataka, nakon razmatranja vjerojatnosti da će povreda osobnih podataka prouzročiti visoki rizik, može od voditelja obrade tražiti da to učini ili može zaključiti da je ispunjen neki od uvjeta iz stavka 3.

5.   Obavješćivanje ispitanika iz stavka 1. ovog članka može se odgoditi, ograničiti ili uskratiti pod uvjetima i na temelju razloga iz članka 79. stavka 3.

Članak 94.

Prijenos osobnih podataka trećim zemljama i međunarodnim organizacijama

1.   Podložno svim ograničenjima i pod uvjetima iz pravnih akata kojima se osnivaju tijelo, ured ili agencija Unije voditelj obrade može prenositi operativne osobne podatke tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ako je takav prijenos potreban za izvršavanje zadaća voditelja obrade i samo ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku, odnosno:

| (a) | Komisija je donijela odluku o primjerenosti u skladu s člankom 36. stavkom 3. Direktive (EU) 2016/680 kojom se utvrđuje da treća zemlja ili područje ili sektor za obradu podataka u toj trećoj zemlji ili dotična međunarodna organizacija osigurava prikladnu razinu zaštite; |
| --- | --- |

(a)

Komisija je donijela odluku o primjerenosti u skladu s člankom 36. stavkom 3. Direktive (EU) 2016/680 kojom se utvrđuje da treća zemlja ili područje ili sektor za obradu podataka u toj trećoj zemlji ili dotična međunarodna organizacija osigurava prikladnu razinu zaštite;

| (b) | ako ne postoji odluka Komisije o primjerenosti iz točke (a), sklopljen je međunarodni ugovor između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije u skladu s člankom 218. UFEU-a čime se osiguravaju dostatne zaštitne mjere u odnosu na zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca; |
| --- | --- |

(b)

ako ne postoji odluka Komisije o primjerenosti iz točke (a), sklopljen je međunarodni ugovor između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije u skladu s člankom 218. UFEU-a čime se osiguravaju dostatne zaštitne mjere u odnosu na zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca;

| (c) | ako ne postoji odluka Komisije o primjerenosti iz točke (a) ili međunarodni ugovor iz točke (b), sklopljen je sporazum o suradnji kojim se omogućuje razmjena operativnih osobnih podataka između tijela, ureda ili agencijeUnije i te treće zemlje u pitanju prije početka primjene pravnog akta kojim se osniva dotično tijelo, ured ili agencija Unije. |
| --- | --- |

(c)

ako ne postoji odluka Komisije o primjerenosti iz točke (a) ili međunarodni ugovor iz točke (b), sklopljen je sporazum o suradnji kojim se omogućuje razmjena operativnih osobnih podataka između tijela, ureda ili agencijeUnije i te treće zemlje u pitanju prije početka primjene pravnog akta kojim se osniva dotično tijelo, ured ili agencija Unije.

2.   Pravni akti kojima se osnivaju tijela, uredi ili agencije Unije mogu zadržati ili uvesti preciznije odredbe o uvjetima za međunarodni prijenos operativnih osobnih podataka, posebno o prijenosu podataka uz odgovarajuće zaštitne mjere i odstupanjima za posebne situacije.

3.   Voditelj obrade na svojim internetskim stranicama objavljuje i ažurira popis odluka o primjerenosti iz stavka 1. točke (a), sporazuma, administrativnih dogovora i drugih instrumenata koji se odnose na prijenos operativnih osobnih podataka u skladu sa stavkom 1.

4.   Voditelj obrade vodi detaljnu evidenciju o svim prijenosima provedenima na temelju ovog članka.

Članak 95.

Tajnost sudskih istraga i kaznenih postupaka

Pravnim aktima kojima se osnivaju tijela, uredi ili agencije Unije koje obavljaju aktivnosti obuhvaćene područjem primjene dijela trećeg glave V. poglavlja 4. ili 5. UFEU-a može se obvezati Europski nadzornik za zaštitu podataka da u izvršavanju svojih ovlasti u najvećoj mjeri vodi računa o tajnosti sudskih istraga i kaznenih postupaka u skladu s pravom Unije ili pravom države članice.

POGLAVLJE X.

PROVEDBENI AKTI

Članak 96.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže odbor osnovan člankom 93. Uredbe (EU) 2016/679. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Ako se upućuje na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

POGLAVLJE XI.

PREISPITIVANJE

Članak 97.

Klauzula o preispitivanju

Najkasnije 30. travnja 2022. i svakih pet godina nakon toga, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o primjeni ove Uredbe, popraćeno, po potrebi, odgovarajućim zakonodavnim prijedlozima.

Članak 98.

Preispitivanje pravnih akata Unije

1.   Do 30. travnja 2022. Komisija preispituje pravne akte donesene na temelju Ugovora kojima se uređuje obrada operativnih osobnih podataka koju obavljaju tijela, uredi ili agencije Unije pri obavljanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene dijela trećeg glave V. poglavlja 4. ili 5. UFEU-a kako bi se:

| (a) | ocijenila njihova usklađenost s Direktivom (EU) 2016/680 i poglavljem IX. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

ocijenila njihova usklađenost s Direktivom (EU) 2016/680 i poglavljem IX. ove Uredbe;

| (b) | utvrdila sva odstupanja koja bi mogla omesti razmjenu operativnih osobnih podataka između tijela, ureda i agencija Unije pri obavljanju aktivnosti u tim područjima i nadležnih tijela; te |
| --- | --- |

(b)

utvrdila sva odstupanja koja bi mogla omesti razmjenu operativnih osobnih podataka između tijela, ureda i agencija Unije pri obavljanju aktivnosti u tim područjima i nadležnih tijela; te

| (c) | utvrdila odstupanja koja bi mogla dovesti do pravne rascjepkanosti zakonodavstva o zaštiti podataka u Uniji. |
| --- | --- |

(c)

utvrdila odstupanja koja bi mogla dovesti do pravne rascjepkanosti zakonodavstva o zaštiti podataka u Uniji.

2.   Na temelju tog preispitivanja, kako bi se zajamčila ujednačena i dosljedna zaštita pojedinaca u vezi s obradom, Komisija može podnijeti odgovarajuće zakonodavne prijedloge, posebno radi primjene poglavlja IX. ove Uredbe na Europol i Ured europskog javnog tužitelja i uključujući prilagodbe poglavlja IX. ove Uredbe, ako je to potrebno.

POGLAVLJE XII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 99.

Stavljanje izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ

Uredba (EZ) br. 45/2001 i Odluka br. 1247/2002/EZ stavljaju se izvan snage s učinkom od 11. prosinca 2018. Upućivanja na Uredbu i Odluku koje su stavljene izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu.

Članak 100.

Prijelazne mjere

1.   Ova Uredba ne utječe na Odluku 2014/886/EU Europskog parlamenta i Vijeća (20) te na sadašnji mandat Europskog nadzornika za zaštitu podataka i pomoćnika nadzornika.

2.   Pomoćnik nadzornika je u pogledu određivanja primitka od rada, dodataka, starosne mirovine te svih drugih naknada na osnovi rada izjednačen s tajnikom Suda.

3.   Članak 53. stavci 4., 5. i 7. te članci 55. i 56. ove Uredbe primjenjuju se na sadašnjeg pomoćnika nadzornika do isteka njegova mandata.

4.   Pomoćnik nadzornika do isteka svojeg tekućeg mandata pomaže Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u izvršavanju njegovih dužnosti te ga zamjenjuje kad je Europski nadzornik za zaštitu podataka odsutan ili spriječen u obavljanju tih dužnosti.

Članak 101.

Stupanje na snagu i primjena

1.   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

2.   Međutim, ova se Uredba primjenjuje na obradu osobnih podataka koju provodi Eurojust od 18. prosinca 2000..

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 23. listopada 2018.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednica

K. EDTSTADLER

---

(1)  
  SL C 288, 31.8.2017., str. 107.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 11. listopada 2018.

2

(3)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

4

(5)  Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).

5

(6)  Direktiva Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (SL L 95, 21.4.1993., str. 29.).

6

(7)  Uredba (EZ) br. 1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o statističkim podacima Zajednice o javnom zdravlju i zdravlju i sigurnosti na radnom mjestu (SL L 354, 31.12.2008., str. 70.).

7

(8)  Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (SL L 201, 31.7.2002., str. 37.).

8

(9)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

9

(10)  
  SL L 56, 4.3.1968., str. 1.

10

(11)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

11

(12)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).

12

(13)  Odluka br. 1247/2002/EZ Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 1. srpnja 2002. o propisima i općim uvjetima kojima se uređuje obavljanje dužnosti Europskog nadzornika za zaštitu podataka (SL L 183, 12.7.2002., str. 1.).

13

(14)  
  SL C 164, 24.5.2017., str. 2.

14

(15)  Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.).

15

(16)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

16

(17)  Direktiva (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. rujna 2015. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih propisa i pravila o uslugama informacijskog društva (SL L 241, 17.9.2015., str. 1.).

17

(18)  Direktiva Komisije 2008/63/EZ od 20. lipnja 2008. o tržišnom natjecanju na tržištima telekomunikacijske terminalne opreme (SL L 162, 21.6.2008., str. 20.).

18

(19)  Odluka Vijeća 2009/917/PUP od 30. studenoga 2009. o uporabi informacijske tehnologije u carinske svrhe (SL L 323, 10.12.2009., str. 20.).

19

(20)  Odluka 2014/886/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. prosinca 2014. o imenovanju Europskog nadzornika za zaštitu podataka i pomoćnika nadzornika (SL L 351, 9.12.2014., str. 9.).

20

---

| 21.11.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 295/99 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 295/99

---

UREDBA (EU) 2018/1726 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 14. studenoga 2018.

o Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1077/2011

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 74., članak 77. stavak 2. točke (a) i (b), članak 78. stavak 2. točku (e), članak 79. stavak 2. točku (c), članak 82. stavak 1. točku (d), članak 85. stavak 1., članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Schengenski informacijski sustav (SIS II) uspostavljen je Uredbom (EZ) br. 1987/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (2) te Odlukom Vijeća 2007/533/PUP (3). Uredbom (EZ) br. 1987/2006 i Odlukom 2007/533/PUP predviđeno je da je tijekom prijelaznog razdoblja Komisija odgovorna za operativno upravljanje središnjim sustavom SIS II (središnji SIS II). Po isteku tog prijelaznog razdoblja, za operativno upravljanje središnjim SIS-om II i određenim aspektima komunikacijske infrastrukture odgovorno je upravljačko tijelo. |
| --- | --- |

(1)

Schengenski informacijski sustav (SIS II) uspostavljen je Uredbom (EZ) br. 1987/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (2) te Odlukom Vijeća 2007/533/PUP (3). Uredbom (EZ) br. 1987/2006 i Odlukom 2007/533/PUP predviđeno je da je tijekom prijelaznog razdoblja Komisija odgovorna za operativno upravljanje središnjim sustavom SIS II (središnji SIS II). Po isteku tog prijelaznog razdoblja, za operativno upravljanje središnjim SIS-om II i određenim aspektima komunikacijske infrastrukture odgovorno je upravljačko tijelo.

| (2) | Vizni informacijski sustav (VIS) uspostavljen je Odlukom Vijeća 2004/512/EZ (4). Uredbom (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5) predviđeno je da je tijekom prijelaznog razdoblja Komisija odgovorna za operativno upravljanje sustavom VIS. Po isteku tog prijelaznog razdoblja, za operativno upravljanje središnjim VIS-om i nacionalnim sučeljima te određenim aspektima komunikacijske infrastrukture odgovorno je upravljačko tijelo. |
| --- | --- |

(2)

Vizni informacijski sustav (VIS) uspostavljen je Odlukom Vijeća 2004/512/EZ (4). Uredbom (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5) predviđeno je da je tijekom prijelaznog razdoblja Komisija odgovorna za operativno upravljanje sustavom VIS. Po isteku tog prijelaznog razdoblja, za operativno upravljanje središnjim VIS-om i nacionalnim sučeljima te određenim aspektima komunikacijske infrastrukture odgovorno je upravljačko tijelo.

| (3) | Eurodac je uspostavljen Uredbom Vijeća (EZ) br. 2725/2000 (6). Uredbom Vijeća (EZ) br. 407/2002 (7) utvrđuju se potrebna provedbena pravila. Ti su pravni akti stavljeni izvan snage i zamijenjeni Uredbom (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8) s učinkom od 20. srpnja 2015. |
| --- | --- |

(3)

Eurodac je uspostavljen Uredbom Vijeća (EZ) br. 2725/2000 (6). Uredbom Vijeća (EZ) br. 407/2002 (7) utvrđuju se potrebna provedbena pravila. Ti su pravni akti stavljeni izvan snage i zamijenjeni Uredbom (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8) s učinkom od 20. srpnja 2015.

| (4) | Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, koju se često naziva eu-LISA, osnovana je Uredbom (EU) br. 1077/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (9) kako bi se osiguralo operativno upravljanje SIS-om, VIS-om i Eurodacom te određenim aspektima njihovih komunikacijskih infrastruktura, te potencijalno drugim opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, uz uvjet donošenja zasebnih zakonodavnih pravnih akata Unije. Uredba (EU) br. 1077/2011 izmijenjena je Uredbom (EU) br. 603/2013 kako bi se uzele u obzir promjene uvedene u Eurodac. |
| --- | --- |

(4)

Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, koju se često naziva eu-LISA, osnovana je Uredbom (EU) br. 1077/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (9) kako bi se osiguralo operativno upravljanje SIS-om, VIS-om i Eurodacom te određenim aspektima njihovih komunikacijskih infrastruktura, te potencijalno drugim opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, uz uvjet donošenja zasebnih zakonodavnih pravnih akata Unije. Uredba (EU) br. 1077/2011 izmijenjena je Uredbom (EU) br. 603/2013 kako bi se uzele u obzir promjene uvedene u Eurodac.

| (5) | Budući da je upravljačko tijelo trebalo imati pravnu, upravnu i financijsku autonomiju, osnovano je u obliku regulatorne agencije („Agencija”), koja ima pravnu osobnost. Kako je dogovoreno, sjedište je Agencije u Talinu u Estoniji. Međutim, s obzirom na to da su se zadaće povezane s tehničkim razvojem i pripremama za operativno upravljanje SIS-om II i VIS-om već obavljale u Strasbourgu u Francuskoj, a pričuvni centar za te sustave uspostavljen je u Sankt Johannu im Pongau u Austriji, u skladu s lokacijama sustava SIS II i VIS koje su određene odgovarajućim pravnim aktima, tako bi trebalo i ostati. Ta bi dva centra i dalje trebala biti lokacije gdje se obavljaju zadaće povezane s operativnim upravljanjem Eurodacom i gdje je uspostavljen pričuvni centar za Eurodac. Ta dva centra trebala bi ujedno biti lokacije za tehnički razvoj i operativno upravljanje drugim opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde te za pričuvni centar koji može osigurati rad opsežnog informacijskog sustava u slučaju pada tog opsežnog informacijskog sustava. Kako bi se osigurala maksimalna iskoristivost pričuvnog centra, taj bi se centar mogao upotrebljavati i za simultano upravljanje sustavima, uz uvjet da zadrži sposobnost osiguravanja njihova rada u slučaju pada jednog ili više sustava. Zbog visokog stupnja sigurnosti i dostupnosti te kritične prirode sustava, ako kapacitet za smještaj postojećih tehničkih centara postane nedostatan, upravni odbor Agencije (upravni odbor) trebao bi moći predložiti, ako je to opravdano na temelju neovisne procjene učinka i analize troškova i koristi, da se u Strasbourgu ili u Sankt Johannu im Pongau ili na obje te lokacije, prema potrebi, uspostavi drugi posebni tehnički centar kako bi se smjestili sustavi. Upravni odbor trebao bi se savjetovati s Komisijom i uzeti u obzir njezina stajališta prije nego što obavijesti Europski parlament i Vijeće („proračunsko tijelo”) o svojoj namjeri provedbe bilo kojeg projekta koji se odnosi na nekretnine. |
| --- | --- |

(5)

Budući da je upravljačko tijelo trebalo imati pravnu, upravnu i financijsku autonomiju, osnovano je u obliku regulatorne agencije („Agencija”), koja ima pravnu osobnost. Kako je dogovoreno, sjedište je Agencije u Talinu u Estoniji. Međutim, s obzirom na to da su se zadaće povezane s tehničkim razvojem i pripremama za operativno upravljanje SIS-om II i VIS-om već obavljale u Strasbourgu u Francuskoj, a pričuvni centar za te sustave uspostavljen je u Sankt Johannu im Pongau u Austriji, u skladu s lokacijama sustava SIS II i VIS koje su određene odgovarajućim pravnim aktima, tako bi trebalo i ostati. Ta bi dva centra i dalje trebala biti lokacije gdje se obavljaju zadaće povezane s operativnim upravljanjem Eurodacom i gdje je uspostavljen pričuvni centar za Eurodac. Ta dva centra trebala bi ujedno biti lokacije za tehnički razvoj i operativno upravljanje drugim opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde te za pričuvni centar koji može osigurati rad opsežnog informacijskog sustava u slučaju pada tog opsežnog informacijskog sustava. Kako bi se osigurala maksimalna iskoristivost pričuvnog centra, taj bi se centar mogao upotrebljavati i za simultano upravljanje sustavima, uz uvjet da zadrži sposobnost osiguravanja njihova rada u slučaju pada jednog ili više sustava. Zbog visokog stupnja sigurnosti i dostupnosti te kritične prirode sustava, ako kapacitet za smještaj postojećih tehničkih centara postane nedostatan, upravni odbor Agencije (upravni odbor) trebao bi moći predložiti, ako je to opravdano na temelju neovisne procjene učinka i analize troškova i koristi, da se u Strasbourgu ili u Sankt Johannu im Pongau ili na obje te lokacije, prema potrebi, uspostavi drugi posebni tehnički centar kako bi se smjestili sustavi. Upravni odbor trebao bi se savjetovati s Komisijom i uzeti u obzir njezina stajališta prije nego što obavijesti Europski parlament i Vijeće („proračunsko tijelo”) o svojoj namjeri provedbe bilo kojeg projekta koji se odnosi na nekretnine.

| (6) | Od početka rada 1. prosinca 2012. Agencija je preuzela zadaće koji su u vezi sa sustavom VIS na temelju Uredbe (EZ) br. 767/2008 i Odluke Vijeća 2008/633/PUP (10) povjereni upravljačkom tijelu. U travnju 2013. Agencija je preuzela i zadaće koji su u vezi sa SIS-om II povjereni upravljačkom tijelu na temelju Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke 2007/533/PUP nakon pokretanja SIS-a II te je u lipnju 2013. preuzela zadaće koji su u vezi sa Eurodacom povjereni Komisiji na temelju uredbi (EZ) br. 2725/2000 i (EZ) br. 407/2002. |
| --- | --- |

(6)

Od početka rada 1. prosinca 2012. Agencija je preuzela zadaće koji su u vezi sa sustavom VIS na temelju Uredbe (EZ) br. 767/2008 i Odluke Vijeća 2008/633/PUP (10) povjereni upravljačkom tijelu. U travnju 2013. Agencija je preuzela i zadaće koji su u vezi sa SIS-om II povjereni upravljačkom tijelu na temelju Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odluke 2007/533/PUP nakon pokretanja SIS-a II te je u lipnju 2013. preuzela zadaće koji su u vezi sa Eurodacom povjereni Komisiji na temelju uredbi (EZ) br. 2725/2000 i (EZ) br. 407/2002.

| (7) | Prvom evaluacijom rada Agencije, na temelju neovisne vanjske evaluacije koja je provedena u razdoblju od 2015. do 2016., zaključeno je da Agencija djelotvorno osigurava operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima i ostalim zadaćama koje su joj povjerene, ali i da je nužan niz izmjena Uredbe (EU) br. 1077/2011, kao što je prijenos na Agenciju zadaća povezanih s komunikacijskom infrastrukturom koje je Komisija zadržala. Na temelju vanjske evaluacije Komisija je vodila računa o političkim, pravnim i činjeničnim zbivanjima te je u svojem izvješću od 29. lipnja 2017. o radu Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) (izvješće o evaluaciji) predložila proširenje mandata Agencije na obavljanje zadaća koje će nastati kada suzakonodavci prihvate zakonodavne prijedloge kojima se novi sustavi povjeravaju Agenciji i zadaća iz Komunikacije Komisije od 6. travnja 2016. pod naslovom „Jači i pametniji informacijski sustavi za granice i sigurnost”, završnog izvješća stručne skupine na visokoj razini o informacijskim sustavima i interoperabilnosti od 11. svibnja 2017. te iz Komunikacije Komisijine od 16. svibnja 2017. pod naslovom: „Sedmo izvješće o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije”., podložno donošenju odgovarajućih pravnih akata Unije, prema potrebi. Osobito, Agencija bi trebala biti zadužena za razvoj rješenjâ u vezi s interoperabilnošću, koja je u Komunikaciji Komisije od 6. travnja 2016. definirana kao sposobnost informacijskih sustava da razmjenjuju podatke i omogućuju dijeljenja informacija.
  Prema potrebi, sve mjere koje se provode u vezi s interoperabilnošću trebale bi biti usmjeravane Komunikacijom Komisije od 23. ožujka 2017. pod naslovom „Europski okvir interoperabilnosti – strategija provedbe”. Prilog 2. toj komunikaciji pruža opće smjernice, preporuke i najbolju praksu za postizanje ineroperabilnosti ili bar za stvaranje okruženja za postizanje bolje interoperabilnosti pri projektiranju, provedbi i upravljanju europskim javnim službama. |
| --- | --- |

(7)

Prvom evaluacijom rada Agencije, na temelju neovisne vanjske evaluacije koja je provedena u razdoblju od 2015. do 2016., zaključeno je da Agencija djelotvorno osigurava operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima i ostalim zadaćama koje su joj povjerene, ali i da je nužan niz izmjena Uredbe (EU) br. 1077/2011, kao što je prijenos na Agenciju zadaća povezanih s komunikacijskom infrastrukturom koje je Komisija zadržala. Na temelju vanjske evaluacije Komisija je vodila računa o političkim, pravnim i činjeničnim zbivanjima te je u svojem izvješću od 29. lipnja 2017. o radu Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) (izvješće o evaluaciji) predložila proširenje mandata Agencije na obavljanje zadaća koje će nastati kada suzakonodavci prihvate zakonodavne prijedloge kojima se novi sustavi povjeravaju Agenciji i zadaća iz Komunikacije Komisije od 6. travnja 2016. pod naslovom „Jači i pametniji informacijski sustavi za granice i sigurnost”, završnog izvješća stručne skupine na visokoj razini o informacijskim sustavima i interoperabilnosti od 11. svibnja 2017. te iz Komunikacije Komisijine od 16. svibnja 2017. pod naslovom: „Sedmo izvješće o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije”., podložno donošenju odgovarajućih pravnih akata Unije, prema potrebi. Osobito, Agencija bi trebala biti zadužena za razvoj rješenjâ u vezi s interoperabilnošću, koja je u Komunikaciji Komisije od 6. travnja 2016. definirana kao sposobnost informacijskih sustava da razmjenjuju podatke i omogućuju dijeljenja informacija.

Prema potrebi, sve mjere koje se provode u vezi s interoperabilnošću trebale bi biti usmjeravane Komunikacijom Komisije od 23. ožujka 2017. pod naslovom „Europski okvir interoperabilnosti – strategija provedbe”. Prilog 2. toj komunikaciji pruža opće smjernice, preporuke i najbolju praksu za postizanje ineroperabilnosti ili bar za stvaranje okruženja za postizanje bolje interoperabilnosti pri projektiranju, provedbi i upravljanju europskim javnim službama.

| (8) | U izvješću o evaluaciji zaključeno je i da bi se mandat Agencije trebao proširiti kako bi joj se omogućilo da državama članicama pruža savjete o povezivanju nacionalnih sustava sa središnjim sustavima opsežnih informacijskih sustava kojima upravlja („sustavi”) i ad hoc pomoć i potporu, na zahtjev, te da službama Komisije pruža pomoć i potporu u pogledu tehničkih pitanja povezanih s novim sustavima. |
| --- | --- |

(8)

U izvješću o evaluaciji zaključeno je i da bi se mandat Agencije trebao proširiti kako bi joj se omogućilo da državama članicama pruža savjete o povezivanju nacionalnih sustava sa središnjim sustavima opsežnih informacijskih sustava kojima upravlja („sustavi”) i ad hoc pomoć i potporu, na zahtjev, te da službama Komisije pruža pomoć i potporu u pogledu tehničkih pitanja povezanih s novim sustavima.

| (9) | Agenciji bi trebalo povjeriti rad na pripremi i razvoju sustava ulaska/izlaska (EES) uspostavljenog Uredbom (EU) 2017/2226 Europskog parlamenta i Vijeća (11) te za operativno upravljanje njime. |
| --- | --- |

(9)

Agenciji bi trebalo povjeriti rad na pripremi i razvoju sustava ulaska/izlaska (EES) uspostavljenog Uredbom (EU) 2017/2226 Europskog parlamenta i Vijeća (11) te za operativno upravljanje njime.

| (10) | Agenciji bi također trebalo povjeriti operativno upravljanje DubliNetom, zasebnim sigurnim kanalom za elektronički prijenos, uspostavljenim u skladu s člankom 18. Uredbe Komisije (EZ) br. 1560/2003 (12), koji bi tijela država članica nadležna za azil trebala koristiti za razmjenu informacija o podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu. |
| --- | --- |

(10)

Agenciji bi također trebalo povjeriti operativno upravljanje DubliNetom, zasebnim sigurnim kanalom za elektronički prijenos, uspostavljenim u skladu s člankom 18. Uredbe Komisije (EZ) br. 1560/2003 (12), koji bi tijela država članica nadležna za azil trebala koristiti za razmjenu informacija o podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu.

| (11) | Agenciji bi trebalo povjeriti i rad na pripremi i razvoju europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) uspostavljenog Uredbom (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (13) te operativno upravljanje njime. |
| --- | --- |

(11)

Agenciji bi trebalo povjeriti i rad na pripremi i razvoju europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) uspostavljenog Uredbom (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća (13) te operativno upravljanje njime.

| (12) | Glavna uloga agencije i dalje bi trebala biti ispunjavanje zadaća operativnog upravljanja SIS-om II, VIS-om, Eurodacom, EES-om, DubliNetom, ETIAS-om te, ako se donese takva odluka, drugim opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde. Agencija bi trebala biti odgovorna i za tehničke mjere povezane s povjerenim joj zadaćama, koje nisu normativne naravi. Tim zadaćama ne bi smjela dovoditi u pitanje normativne zadaće za koje je nadležna isključivo Komisija, odnosno Komisija kojoj pomaže odbor, u skladu s odgovarajućim pravnim aktima Unije kojima su uređeni sustavi. |
| --- | --- |

(12)

Glavna uloga agencije i dalje bi trebala biti ispunjavanje zadaća operativnog upravljanja SIS-om II, VIS-om, Eurodacom, EES-om, DubliNetom, ETIAS-om te, ako se donese takva odluka, drugim opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde. Agencija bi trebala biti odgovorna i za tehničke mjere povezane s povjerenim joj zadaćama, koje nisu normativne naravi. Tim zadaćama ne bi smjela dovoditi u pitanje normativne zadaće za koje je nadležna isključivo Komisija, odnosno Komisija kojoj pomaže odbor, u skladu s odgovarajućim pravnim aktima Unije kojima su uređeni sustavi.

| (13) | Agencija bi trebala moći primjenjivati tehnička rješenja kako bi ispunila zahtjeve u pogledu dostupnosti utvrđene u pravnim aktima Unije kojima se uređuju sustavi uz potpuno poštovanje posebnih odredaba tih akata u pogledu tehničke arhitekture relevantnog sustava. Ako ta tehnička rješenja zahtijevaju udvostručavanje sustava ili udvostručavanje sastavnih dijelova sustava, trebalo bi provesti neovisnu procjenu učinka i analizu troškova i koristi te bi odluku trebao donijeti upravni odbor nakon savjetovanja s Komisijom. Tom bi procjenom učinka trebalo obuhvatiti i ispitivanje potreba za kapacitetom za smještaj postojećih tehničkih centara u vezi s razvojem takvih tehničkih rješenja te mogućih rizika u vezi s postojećim operativnim ustrojem. |
| --- | --- |

(13)

Agencija bi trebala moći primjenjivati tehnička rješenja kako bi ispunila zahtjeve u pogledu dostupnosti utvrđene u pravnim aktima Unije kojima se uređuju sustavi uz potpuno poštovanje posebnih odredaba tih akata u pogledu tehničke arhitekture relevantnog sustava. Ako ta tehnička rješenja zahtijevaju udvostručavanje sustava ili udvostručavanje sastavnih dijelova sustava, trebalo bi provesti neovisnu procjenu učinka i analizu troškova i koristi te bi odluku trebao donijeti upravni odbor nakon savjetovanja s Komisijom. Tom bi procjenom učinka trebalo obuhvatiti i ispitivanje potreba za kapacitetom za smještaj postojećih tehničkih centara u vezi s razvojem takvih tehničkih rješenja te mogućih rizika u vezi s postojećim operativnim ustrojem.

| (14) | Nije više opravdano da Komisija zadržava određene zadaće povezane s komunikacijskom infrastrukturom sustava pa bi ih stoga trebalo prenijeti na Agenciju radi poboljšanja usklađenosti upravljanja komunikacijskom infrastrukturom. Međutim, za sustave koji upotrebljavaju EuroDomain, sigurnu komunikacijsku infrastrukturu koju pruža TESTA-ng (Transeuropske telematske usluge među upravama – nova generacija) koji su utemeljeni kao dio Programa ISA uspostavljenog Odlukom br. 922/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14) i nastavljeni kao dio Programa ISA uspostavljenog Odlukom (EU) 2015/2240 Europskog parlamenta i Vijeća (15), Komisija bi trebala zadržati zadaće vezane za izvršenje proračuna, nabavu i modernizaciju te ugovorna pitanja. |
| --- | --- |

(14)

Nije više opravdano da Komisija zadržava određene zadaće povezane s komunikacijskom infrastrukturom sustava pa bi ih stoga trebalo prenijeti na Agenciju radi poboljšanja usklađenosti upravljanja komunikacijskom infrastrukturom. Međutim, za sustave koji upotrebljavaju EuroDomain, sigurnu komunikacijsku infrastrukturu koju pruža TESTA-ng (Transeuropske telematske usluge među upravama – nova generacija) koji su utemeljeni kao dio Programa ISA uspostavljenog Odlukom br. 922/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14) i nastavljeni kao dio Programa ISA uspostavljenog Odlukom (EU) 2015/2240 Europskog parlamenta i Vijeća (15), Komisija bi trebala zadržati zadaće vezane za izvršenje proračuna, nabavu i modernizaciju te ugovorna pitanja.

| (15) | Agencija bi trebala moći povjeriti zadaće u vezi s uvođenjem, postavljanjem, održavanjem i praćenjem komunikacijske infrastrukture vanjskim privatnim subjektima ili tijelima u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (16). Agencija bi trebala imati dovoljno proračunskih i ljudskih resursa kako bi na najmanju moguću mjeru svela potrebu za prenošenjem svojih zadaća i dužnosti na vanjske privatne subjekte ili tijela. |
| --- | --- |

(15)

Agencija bi trebala moći povjeriti zadaće u vezi s uvođenjem, postavljanjem, održavanjem i praćenjem komunikacijske infrastrukture vanjskim privatnim subjektima ili tijelima u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (16). Agencija bi trebala imati dovoljno proračunskih i ljudskih resursa kako bi na najmanju moguću mjeru svela potrebu za prenošenjem svojih zadaća i dužnosti na vanjske privatne subjekte ili tijela.

| (16) | Agencija bi i dalje trebala obavljati zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu SIS-a II, VIS-a i Eurodaca, te drugih sustava koji bi joj mogli biti povjereni u budućnosti. |
| --- | --- |

(16)

Agencija bi i dalje trebala obavljati zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu SIS-a II, VIS-a i Eurodaca, te drugih sustava koji bi joj mogli biti povjereni u budućnosti.

| (17) | Kako bi se doprinijelo oblikovanju migracijske i sigurnosne politike Unije utemeljene na dokazima te nadzoru pravilnog funkcioniranja sustavâ, Agencija bi trebala prikupljati statističke podatke i objavljivati ih, kao i izrađivati statistička izvješća i stavljati ih na raspolaganje relevantnim akterima u skladu sa pravim aktima Unije kojima se uređuju ti sustavi, primjerice s ciljem praćenja provedbe Uredbe Vijeća (EU) br. 1053/2013 (17) ili u svrhu provođenja analize rizika i procjene osjetljivosti u skladu s Uredbom (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća (18). |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se doprinijelo oblikovanju migracijske i sigurnosne politike Unije utemeljene na dokazima te nadzoru pravilnog funkcioniranja sustavâ, Agencija bi trebala prikupljati statističke podatke i objavljivati ih, kao i izrađivati statistička izvješća i stavljati ih na raspolaganje relevantnim akterima u skladu sa pravim aktima Unije kojima se uređuju ti sustavi, primjerice s ciljem praćenja provedbe Uredbe Vijeća (EU) br. 1053/2013 (17) ili u svrhu provođenja analize rizika i procjene osjetljivosti u skladu s Uredbom (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća (18).

| (18) | U skladu s člancima od 67. do 89. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), trebalo bi biti moguće Agenciji povjeriti odgovornost za pripremanje i razvijanje dodatnih opsežnih informacijskih sustava te za operativno upravljanje tim sustavima. Mogući primjeri takvih sustava mogli bi biti centralizirani sustav za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujući presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva za dopunu i potporu Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije (sustav ECRIS-TCN) ili računalni sustav za prekograničnu komunikaciju u građanskim i kaznenim postupcima (e-CODEX). Međutim, Agenciji bi te sustave trebalo povjeriti isključivo na osnovi naknadnih i zasebnih pravnih akata Unije, nakon izvršene procjene učinka. |
| --- | --- |

(18)

U skladu s člancima od 67. do 89. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), trebalo bi biti moguće Agenciji povjeriti odgovornost za pripremanje i razvijanje dodatnih opsežnih informacijskih sustava te za operativno upravljanje tim sustavima. Mogući primjeri takvih sustava mogli bi biti centralizirani sustav za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujući presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva za dopunu i potporu Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije (sustav ECRIS-TCN) ili računalni sustav za prekograničnu komunikaciju u građanskim i kaznenim postupcima (e-CODEX). Međutim, Agenciji bi te sustave trebalo povjeriti isključivo na osnovi naknadnih i zasebnih pravnih akata Unije, nakon izvršene procjene učinka.

| (19) | Mandat Agencije u pogledu istraživanja trebalo bi proširiti kako bi se povećala njezina proaktivnost u predlaganju odgovarajućih i potrebnih tehničkih promjena sustava. Agencija bi trebala moći ne samo pratiti istraživačke aktivnosti koje su relevantne za operativno upravljanje sustavima već i doprinositi provedbi relevantnih dijelova Okvirnog programa Europske unije za istraživanja i inovacije, ako je Komisija Agenciji delegirala odgovarajuće ovlasti. Barem jednom godišnje, Agencija bi trebala pružati informacije o takvom praćenju Europskom parlamentu, Vijeću i, kad je riječ o obradi osobnih podataka, Europskom nadzorniku za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(19)

Mandat Agencije u pogledu istraživanja trebalo bi proširiti kako bi se povećala njezina proaktivnost u predlaganju odgovarajućih i potrebnih tehničkih promjena sustava. Agencija bi trebala moći ne samo pratiti istraživačke aktivnosti koje su relevantne za operativno upravljanje sustavima već i doprinositi provedbi relevantnih dijelova Okvirnog programa Europske unije za istraživanja i inovacije, ako je Komisija Agenciji delegirala odgovarajuće ovlasti. Barem jednom godišnje, Agencija bi trebala pružati informacije o takvom praćenju Europskom parlamentu, Vijeću i, kad je riječ o obradi osobnih podataka, Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.

| (20) | Komisija bi trebala moći Agenciji povjeriti odgovornost za provođenje pilot-projekata pokusne naravi, osmišljenih za ispitivanje izvedivosti određenog djelovanja i njegove koristi, što se može provesti bez temeljnog akta u skladu Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046. Osim toga, Komisija bi trebala moći Agenciji povjeriti i zadaće izvršenja proračuna radi dokazâ koncepta financiranog u okviru instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza uspostavljenog Uredbom (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (19) u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046, nakon obavješćivanja Europskog parlamenta. Agencija bi trebala moći i planirati i provoditi aktivnosti ispitivanja u pogledu pitanja obuhvaćenih ovom Uredbom i pravnim aktima Unije kojima se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba sustava, primjerice ispitivanja koncepata koji uključuju virtualizaciju. Agencija bi pri provođenju pilot-projekata posebnu pozornost trebala posvetiti strategiji Europske unije za upravljanje informacijama. |
| --- | --- |

(20)

Komisija bi trebala moći Agenciji povjeriti odgovornost za provođenje pilot-projekata pokusne naravi, osmišljenih za ispitivanje izvedivosti određenog djelovanja i njegove koristi, što se može provesti bez temeljnog akta u skladu Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046. Osim toga, Komisija bi trebala moći Agenciji povjeriti i zadaće izvršenja proračuna radi dokazâ koncepta financiranog u okviru instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza uspostavljenog Uredbom (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (19) u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046, nakon obavješćivanja Europskog parlamenta. Agencija bi trebala moći i planirati i provoditi aktivnosti ispitivanja u pogledu pitanja obuhvaćenih ovom Uredbom i pravnim aktima Unije kojima se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba sustava, primjerice ispitivanja koncepata koji uključuju virtualizaciju. Agencija bi pri provođenju pilot-projekata posebnu pozornost trebala posvetiti strategiji Europske unije za upravljanje informacijama.

| (21) | U pogledu povezivanja nacionalnih sustava sa središnjim sustavima, kako je predviđeno pravnim aktima Unije kojima se uređuju sustavi, Agencija bi trebala pružati savjete državama članicama, na njihov zahtjev. |
| --- | --- |

(21)

U pogledu povezivanja nacionalnih sustava sa središnjim sustavima, kako je predviđeno pravnim aktima Unije kojima se uređuju sustavi, Agencija bi trebala pružati savjete državama članicama, na njihov zahtjev.

| (22) | Agencija bi također trebala pružati ad hoc potporu državama članicama na njihov zahtjev, u skladu s postupkom utvrđenim u ovoj Uredbi, ako je to nužno zbog izvanrednih izazova ili potreba povezanih s pitanjima sigurnosti ili migracija. Konkretno, država članica trebala bi moći zatražiti operativno i tehničko pojačanje i osloniti se na njega ako se ta država članica suočava s posebnim i nerazmjernim izazovima povezanima s migracijama u određenim područjima na svojim vanjskim granicama, koji su obilježeni velikim priljevom migranata. Takvo bi pojačanje trebalo biti omogućeno u žarišnim područjima u obliku timova za potporu upravljanju migracijama sastavljenih od stručnjaka iz odgovarajućih agencija Unije. Ako je u tom kontekstu potrebna potpora Agencije u pogledu pitanja povezanih sa sustavima, dotična država članica trebala bi poslati zahtjev za potporu Komisiji, koja bi, nakon što procijeni da je takva potpora zaista opravdana, zahtjev za potporu bez odgode trebala proslijediti Agenciji. Agencija bi o takvim zahtjevima trebala obavijestiti upravni odbor. Komisija bi također trebala pratiti daje li Agencija pravodoban odgovor na zahtjev za ad hoc potporu. U godišnjem izvješću o radu Agencije trebalo bi detaljno navesti aktivnosti koje je Agencija provela kako bi državama članicama pružila ad hoc potporu i o nastalim povezanim troškovima. |
| --- | --- |

(22)

Agencija bi također trebala pružati ad hoc potporu državama članicama na njihov zahtjev, u skladu s postupkom utvrđenim u ovoj Uredbi, ako je to nužno zbog izvanrednih izazova ili potreba povezanih s pitanjima sigurnosti ili migracija. Konkretno, država članica trebala bi moći zatražiti operativno i tehničko pojačanje i osloniti se na njega ako se ta država članica suočava s posebnim i nerazmjernim izazovima povezanima s migracijama u određenim područjima na svojim vanjskim granicama, koji su obilježeni velikim priljevom migranata. Takvo bi pojačanje trebalo biti omogućeno u žarišnim područjima u obliku timova za potporu upravljanju migracijama sastavljenih od stručnjaka iz odgovarajućih agencija Unije. Ako je u tom kontekstu potrebna potpora Agencije u pogledu pitanja povezanih sa sustavima, dotična država članica trebala bi poslati zahtjev za potporu Komisiji, koja bi, nakon što procijeni da je takva potpora zaista opravdana, zahtjev za potporu bez odgode trebala proslijediti Agenciji. Agencija bi o takvim zahtjevima trebala obavijestiti upravni odbor. Komisija bi također trebala pratiti daje li Agencija pravodoban odgovor na zahtjev za ad hoc potporu. U godišnjem izvješću o radu Agencije trebalo bi detaljno navesti aktivnosti koje je Agencija provela kako bi državama članicama pružila ad hoc potporu i o nastalim povezanim troškovima.

| (23) | Agencija bi, na zahtjev, također trebala pružati potporu službama Komisije u pogledu tehničkih pitanja povezanih s postojećim ili novim sustavima, osobito za pripremu novih prijedloga za opsežne informacijske sustave koje bi trebalo povjeriti Agenciji. |
| --- | --- |

(23)

Agencija bi, na zahtjev, također trebala pružati potporu službama Komisije u pogledu tehničkih pitanja povezanih s postojećim ili novim sustavima, osobito za pripremu novih prijedloga za opsežne informacijske sustave koje bi trebalo povjeriti Agenciji.

| (24) | Skupina država članica trebala bi moći Agenciji povjeriti razvoj, upravljanje ili smještaj zajedničkog sastavnog dijela informacijskog sustava kako bi im pomogla u provedbi tehničkih aspekata obveza koje proizlaze iz pravnih akata Unije u pogledu decentraliziranih informacijskih sustava u području slobode, sigurnosti i pravde. Ovime se ne bi smjele dovoditi u pitanje obveze tih država članica na temelju primjenjivih pravnih akata Unije, posebno u pogledu arhitekture tih sustava. Za to bi trebalo ishoditi prethodno odobrenje Komisije te bi to trebalo biti uvjetovano pozitivnom odlukom upravnog odbora, biti obuhvaćeno sporazumom o delegiranju između dotičnih država članica i Agencije te u potpunosti biti financirano doprinosima dotičnih država članica. Agencija bi trebala obavijestiti Europski parlament i Vijeće o odobrenom sporazumu o delegiranju i njegovim eventualnim izmjenama. Druge države članice trebale bi moći sudjelovati u takvom zajedničkom informacijskom rješenju, pod uvjetom da je ta mogućnost predviđena u sporazumu o delegiranju i pod uvjetom da se on na odgovarajući način izmijeni. Ta zadaća ne bi smjela negativno utjecati na Agencijino operativno upravljanje informacijskim sustavima. |
| --- | --- |

(24)

Skupina država članica trebala bi moći Agenciji povjeriti razvoj, upravljanje ili smještaj zajedničkog sastavnog dijela informacijskog sustava kako bi im pomogla u provedbi tehničkih aspekata obveza koje proizlaze iz pravnih akata Unije u pogledu decentraliziranih informacijskih sustava u području slobode, sigurnosti i pravde. Ovime se ne bi smjele dovoditi u pitanje obveze tih država članica na temelju primjenjivih pravnih akata Unije, posebno u pogledu arhitekture tih sustava. Za to bi trebalo ishoditi prethodno odobrenje Komisije te bi to trebalo biti uvjetovano pozitivnom odlukom upravnog odbora, biti obuhvaćeno sporazumom o delegiranju između dotičnih država članica i Agencije te u potpunosti biti financirano doprinosima dotičnih država članica. Agencija bi trebala obavijestiti Europski parlament i Vijeće o odobrenom sporazumu o delegiranju i njegovim eventualnim izmjenama. Druge države članice trebale bi moći sudjelovati u takvom zajedničkom informacijskom rješenju, pod uvjetom da je ta mogućnost predviđena u sporazumu o delegiranju i pod uvjetom da se on na odgovarajući način izmijeni. Ta zadaća ne bi smjela negativno utjecati na Agencijino operativno upravljanje informacijskim sustavima.

| (25) | Povjeravanje operativnog upravljanja opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde Agenciji ne bi smjelo utjecati na posebna pravila koja se primjenjuju na te sustave. Na svaki takav sustav sustave u potpunosti se primjenjuju posebna pravila kojima se uređuju svrha, pravo na pristup, sigurnosne mjere i dodatni zahtjevi za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(25)

Povjeravanje operativnog upravljanja opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde Agenciji ne bi smjelo utjecati na posebna pravila koja se primjenjuju na te sustave. Na svaki takav sustav sustave u potpunosti se primjenjuju posebna pravila kojima se uređuju svrha, pravo na pristup, sigurnosne mjere i dodatni zahtjevi za zaštitu podataka.

| (26) | Radi učinkovitog nadzora nad funkcioniranjem Agencije države članice i Komisija trebale bi biti zastupljene u upravnom odboru. Upravnom odboru trebale bi biti povjerene odgovarajuće zadaće, a posebno donošenje godišnjeg programa rada, izvršavanje njegovih zadaća u vezi s proračunom Agencije, donošenje financijskih pravila koja se primjenjuju na Agenciju te utvrđivanje postupaka za donošenje odluka izvršnog direktora u vezi s operativnim zadaćama Agencije. Upravni odbor trebao bi provoditi te zadaće na učinkovit i transparentan način. Nakon što Komisija organizira prikladan postupak odabira i nakon saslušanja predloženih kandidata u nadležnom odboru ili odborima Europskog parlamenta, upravni bi odbor trebao imenovati i izvršnog direktora. |
| --- | --- |

(26)

Radi učinkovitog nadzora nad funkcioniranjem Agencije države članice i Komisija trebale bi biti zastupljene u upravnom odboru. Upravnom odboru trebale bi biti povjerene odgovarajuće zadaće, a posebno donošenje godišnjeg programa rada, izvršavanje njegovih zadaća u vezi s proračunom Agencije, donošenje financijskih pravila koja se primjenjuju na Agenciju te utvrđivanje postupaka za donošenje odluka izvršnog direktora u vezi s operativnim zadaćama Agencije. Upravni odbor trebao bi provoditi te zadaće na učinkovit i transparentan način. Nakon što Komisija organizira prikladan postupak odabira i nakon saslušanja predloženih kandidata u nadležnom odboru ili odborima Europskog parlamenta, upravni bi odbor trebao imenovati i izvršnog direktora.

| (27) | Uzimajući u obzir da će se do 2020. broj opsežnih informacijskih sustava povjerenih Agenciji znatno povećati te da se zadaće Agencije bitno proširuju, do 2020. doći će i do odgovarajućeg velikog povećanja broja osoblja Agencije. Stoga bi trebalo uspostaviti radno mjesto zamjenika izvršnog direktora Agencije, uzimajući u obzir i činjenicu da će zadaće povezane s razvojem sustavâ i njihovim operativnim upravljanjem iziskivati pojačani i predani nadzor i da su sjedišta i tehnički centri Agencije razmješteni u trima državama članicama. Zamjenika izvršnog direktora trebao bi imenovati upravni odbor. |
| --- | --- |

(27)

Uzimajući u obzir da će se do 2020. broj opsežnih informacijskih sustava povjerenih Agenciji znatno povećati te da se zadaće Agencije bitno proširuju, do 2020. doći će i do odgovarajućeg velikog povećanja broja osoblja Agencije. Stoga bi trebalo uspostaviti radno mjesto zamjenika izvršnog direktora Agencije, uzimajući u obzir i činjenicu da će zadaće povezane s razvojem sustavâ i njihovim operativnim upravljanjem iziskivati pojačani i predani nadzor i da su sjedišta i tehnički centri Agencije razmješteni u trima državama članicama. Zamjenika izvršnog direktora trebao bi imenovati upravni odbor.

| (28) | Agencijom bi trebalo upravljati te bi ona trebala poslovati tako da se vodi računa o načelima zajedničkog pristupa u vezi s decentraliziranim agencijama Unije koji su 19. srpnja 2012. donijeli Europski parlament, Vijeće i Komisija. |
| --- | --- |

(28)

Agencijom bi trebalo upravljati te bi ona trebala poslovati tako da se vodi računa o načelima zajedničkog pristupa u vezi s decentraliziranim agencijama Unije koji su 19. srpnja 2012. donijeli Europski parlament, Vijeće i Komisija.

| (29) | U pogledu SIS-a II, Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i Europski ured za pravosudnu suradnju (Eurojust), koji imaju pravo na pristup podacima u SIS-u II i izravno pretraživanje tih podataka na temelju Odluke 2007/533/PUP, trebali bi imati status promatrača na sjednicama upravnog odbora kada su na dnevnom redu pitanja u vezi s primjenom te odluke. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu koja ima pravo na pristup SIS-u II i pretraživanje tog sustava u skladu s Uredbom (EU) 2016/1624 trebala bi imati status promatrača na sastancima upravnog odbora ako je na dnevnom redu pitanje povezano s primjenom te uredbe. Europol, Eurojust i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu trebali bi moći imenovati svaki svojeg predstavnika u savjetodavnu skupinu za SIS II osnovanu u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(29)

U pogledu SIS-a II, Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i Europski ured za pravosudnu suradnju (Eurojust), koji imaju pravo na pristup podacima u SIS-u II i izravno pretraživanje tih podataka na temelju Odluke 2007/533/PUP, trebali bi imati status promatrača na sjednicama upravnog odbora kada su na dnevnom redu pitanja u vezi s primjenom te odluke. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu koja ima pravo na pristup SIS-u II i pretraživanje tog sustava u skladu s Uredbom (EU) 2016/1624 trebala bi imati status promatrača na sastancima upravnog odbora ako je na dnevnom redu pitanje povezano s primjenom te uredbe. Europol, Eurojust i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu trebali bi moći imenovati svaki svojeg predstavnika u savjetodavnu skupinu za SIS II osnovanu u skladu s ovom Uredbom.

| (30) | U vezi s VIS-om Europol bi trebao imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na primjenu Odluke 2008/633/PUP. Europol bi trebao moći imenovati svojeg predstavnika u savjetodavnu skupinu za VIS osnovanu u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(30)

U vezi s VIS-om Europol bi trebao imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na primjenu Odluke 2008/633/PUP. Europol bi trebao moći imenovati svojeg predstavnika u savjetodavnu skupinu za VIS osnovanu u skladu s ovom Uredbom.

| (31) | U vezi s Eurodacom Europol bi trebao imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na primjenu Uredbe (EU) br. 603/2013. Europol bi trebao moći imenovati svojeg predstavnika u savjetodavnu skupinu za Eurodac osnovanu u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(31)

U vezi s Eurodacom Europol bi trebao imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na primjenu Uredbe (EU) br. 603/2013. Europol bi trebao moći imenovati svojeg predstavnika u savjetodavnu skupinu za Eurodac osnovanu u skladu s ovom Uredbom.

| (32) | U vezi s EES-om Europol bi trebao imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na Uredbu (EU) br. 2017/2226. |
| --- | --- |

(32)

U vezi s EES-om Europol bi trebao imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na Uredbu (EU) br. 2017/2226.

| (33) | U vezi s ETIAS-om Europol bi trebao imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na Uredbu (EU) 2018/1240. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu također bi trebala imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na ETIAS u vezi s primjenom te uredbe. Europol i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu trebali bi moći imenovati svaki svojeg predstavnika u savjetodavnu skupinu za EES-ETIAS osnovanu u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(33)

U vezi s ETIAS-om Europol bi trebao imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na Uredbu (EU) 2018/1240. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu također bi trebala imati status promatrača na sastancima upravnog odbora kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na ETIAS u vezi s primjenom te uredbe. Europol i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu trebali bi moći imenovati svaki svojeg predstavnika u savjetodavnu skupinu za EES-ETIAS osnovanu u skladu s ovom Uredbom.

| (34) | Države članice trebale bi imati pravo glasa u upravnom odboru u vezi s opsežnim informacijskim sustavom ako ih u okviru prava Unije obvezuje bilo koji pravni akt Unije kojim se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba takvog sustava. Danska bi također trebala imati pravo glasa u vezi s opsežnim informacijskim sustavom, ako odluči, u skladu s člankom 4. Protokola br. 22 o stajalištu Danske priloženom Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i UFEU-u, u svojem nacionalnom pravu provesti pravni akt Unije kojim se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba navedenog sustava. |
| --- | --- |

(34)

Države članice trebale bi imati pravo glasa u upravnom odboru u vezi s opsežnim informacijskim sustavom ako ih u okviru prava Unije obvezuje bilo koji pravni akt Unije kojim se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba takvog sustava. Danska bi također trebala imati pravo glasa u vezi s opsežnim informacijskim sustavom, ako odluči, u skladu s člankom 4. Protokola br. 22 o stajalištu Danske priloženom Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i UFEU-u, u svojem nacionalnom pravu provesti pravni akt Unije kojim se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba navedenog sustava.

| (35) | Države članice trebale bi imenovati člana u savjetodavnu skupinu opsežnog informacijskog sustava, ako ih u okviru prava Unije obvezuje bilo koji pravni akt Unije kojim se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba tog sustava. Osim toga, Danska bi trebala imenovati člana u savjetodavnu skupinu opsežnog informacijskog sustava, ako odluči, u skladu s člankom 4. Protokola br. 22, u nacionalnom pravu provesti pravni akt Unije kojim se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba navedenog sustava. Savjetodavne skupine trebale bi prema potrebi međusobno surađivati. |
| --- | --- |

(35)

Države članice trebale bi imenovati člana u savjetodavnu skupinu opsežnog informacijskog sustava, ako ih u okviru prava Unije obvezuje bilo koji pravni akt Unije kojim se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba tog sustava. Osim toga, Danska bi trebala imenovati člana u savjetodavnu skupinu opsežnog informacijskog sustava, ako odluči, u skladu s člankom 4. Protokola br. 22, u nacionalnom pravu provesti pravni akt Unije kojim se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba navedenog sustava. Savjetodavne skupine trebale bi prema potrebi međusobno surađivati.

| (36) | Kako bi se zajamčila njezina potpuna samostalnost i neovisnost te kako bi joj se omogućilo pravilno ostvarivanje ciljeva i obavljanje zadaća koji su joj dodijeljeni ovom Uredbom, Agenciji bi trebalo odobriti adekvatan i samostalan proračun s prihodima iz općeg proračuna Unije. Financiranje Agencije trebalo bi biti podložno sporazumu između Europskog parlamenta i Vijeća kako je utvrđeno u točki 31. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (20). Trebali bi se primjenjivati proračunski postupak i postupak davanja razrješnice Unije. Revizorski sud trebao bi provoditi reviziju računovodstvene dokumentacije, kao i zakonitosti i pravilnosti temeljnih transakcija. |
| --- | --- |

(36)

Kako bi se zajamčila njezina potpuna samostalnost i neovisnost te kako bi joj se omogućilo pravilno ostvarivanje ciljeva i obavljanje zadaća koji su joj dodijeljeni ovom Uredbom, Agenciji bi trebalo odobriti adekvatan i samostalan proračun s prihodima iz općeg proračuna Unije. Financiranje Agencije trebalo bi biti podložno sporazumu između Europskog parlamenta i Vijeća kako je utvrđeno u točki 31. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (20). Trebali bi se primjenjivati proračunski postupak i postupak davanja razrješnice Unije. Revizorski sud trebao bi provoditi reviziju računovodstvene dokumentacije, kao i zakonitosti i pravilnosti temeljnih transakcija.

| (37) | U svrhu ispunjavanja njezine misije te u mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje njezinih zadaća Agenciji bi trebalo dopustiti da surađuje s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, osobito onima u području slobode, sigurnosti i pravde, u pitanjima obuhvaćenima ovom Uredbom i pravnim aktima Unije kojima se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba sustava u okviru radnih dogovora sklopljenih u skladu s pravom i politikom Unije te unutar područja njihovih nadležnosti. Ako je tako predviđeno pravnim aktom Unije, Agenciji bi također trebalo dopustiti da surađuje s međunarodnim organizacijama i drugim relevantnim subjektima te bi trebala moći sklapati radne dogovore u tu svrhu. Ti radni dogovori trebali bi dobiti prethodno odobrenje Komisije te bi ih trebao odobriti upravni odbor. Agencija bi se, prema potrebi, trebala savjetovati i s Agencijom Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA), osnovanom Uredbom (EZ) br. 526/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (21), u pogledu mrežne i informacijske sigurnosti te slijediti njezine preporuke. |
| --- | --- |

(37)

U svrhu ispunjavanja njezine misije te u mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje njezinih zadaća Agenciji bi trebalo dopustiti da surađuje s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, osobito onima u području slobode, sigurnosti i pravde, u pitanjima obuhvaćenima ovom Uredbom i pravnim aktima Unije kojima se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba sustava u okviru radnih dogovora sklopljenih u skladu s pravom i politikom Unije te unutar područja njihovih nadležnosti. Ako je tako predviđeno pravnim aktom Unije, Agenciji bi također trebalo dopustiti da surađuje s međunarodnim organizacijama i drugim relevantnim subjektima te bi trebala moći sklapati radne dogovore u tu svrhu. Ti radni dogovori trebali bi dobiti prethodno odobrenje Komisije te bi ih trebao odobriti upravni odbor. Agencija bi se, prema potrebi, trebala savjetovati i s Agencijom Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA), osnovanom Uredbom (EZ) br. 526/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (21), u pogledu mrežne i informacijske sigurnosti te slijediti njezine preporuke.

| (38) | Prilikom osiguravanja razvoja i operativnog upravljanja sustavima Agencija bi trebala slijediti europske i međunarodne standarde vodeći računa o najstrožim stručnim zahtjevima, a posebno strategiju Europske unije za upravljanje informacijama. |
| --- | --- |

(38)

Prilikom osiguravanja razvoja i operativnog upravljanja sustavima Agencija bi trebala slijediti europske i međunarodne standarde vodeći računa o najstrožim stručnim zahtjevima, a posebno strategiju Europske unije za upravljanje informacijama.

| (39) | Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (22) trebala bi se primjenjivati na obradu osobnih podataka koju obavlja Agencija, ne dovodeći u pitanje odredbe o zaštiti podataka utvrđene u pravnim aktima Unije kojima se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba sustava koje bi trebale biti u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 . Kako bi se očuvala sigurnost i spriječila obrada kojom bi se kršila Uredba (EU) 2018/1725 i pravni akti Unije kojima se uređuju sustavi, Agencija bi trebala procijeniti rizike povezane s obradom i provesti mjere za ublažavanje tih rizika, kao što je šifriranje. Takvim bi se mjerama trebala osigurati odgovarajuća razina zaštite, uključujući povjerljivost, te uzeti u obzir najnovija dostignuća i troškovi provedbe u odnosu na rizik i vrstu osobnih podataka koje treba zaštititi. Pri procjeni rizika za sigurnost podataka u obzir bi trebalo uzeti rizike koje predstavlja obrada osobnih podataka, kao što su slučajno ili nezakonito uništenje, gubitak, izmjene, neovlašteno otkrivanje osobnih podataka ili neovlašten pristup osobnim podacima koji su preneseni, pohranjeni ili na drugi način obrađivani, a što posebno može dovesti do fizičke, materijalne ili nematerijalne štete. Agencija bi Europskom nadzorniku za zaštitu podataka trebala dati pristup svim informacijama koje su potrebne za njegove istražne radnje. U skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (23), Komisija je obavila savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka, koji je dao mišljenje 10. listopada 2017. |
| --- | --- |

(39)

Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (22) trebala bi se primjenjivati na obradu osobnih podataka koju obavlja Agencija, ne dovodeći u pitanje odredbe o zaštiti podataka utvrđene u pravnim aktima Unije kojima se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba sustava koje bi trebale biti u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 . Kako bi se očuvala sigurnost i spriječila obrada kojom bi se kršila Uredba (EU) 2018/1725 i pravni akti Unije kojima se uređuju sustavi, Agencija bi trebala procijeniti rizike povezane s obradom i provesti mjere za ublažavanje tih rizika, kao što je šifriranje. Takvim bi se mjerama trebala osigurati odgovarajuća razina zaštite, uključujući povjerljivost, te uzeti u obzir najnovija dostignuća i troškovi provedbe u odnosu na rizik i vrstu osobnih podataka koje treba zaštititi. Pri procjeni rizika za sigurnost podataka u obzir bi trebalo uzeti rizike koje predstavlja obrada osobnih podataka, kao što su slučajno ili nezakonito uništenje, gubitak, izmjene, neovlašteno otkrivanje osobnih podataka ili neovlašten pristup osobnim podacima koji su preneseni, pohranjeni ili na drugi način obrađivani, a što posebno može dovesti do fizičke, materijalne ili nematerijalne štete. Agencija bi Europskom nadzorniku za zaštitu podataka trebala dati pristup svim informacijama koje su potrebne za njegove istražne radnje. U skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (23), Komisija je obavila savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka, koji je dao mišljenje 10. listopada 2017.

| (40) | Kako bi se osigurao transparentan rad Agencije, na nju bi se trebala primjenjivati Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (24). Agencija bi trebala biti što transparentnija u pogledu svojih aktivnosti, ne ugrožavajući pritom ostvarenje ciljeva svojih operacija. Informacije o svim svojim aktivnostima trebala bi učiniti javno dostupnima. Također bi trebala osigurati brzo pružanje informacija javnosti i svim zainteresiranim stranama u vezi sa svojim radom. |
| --- | --- |

(40)

Kako bi se osigurao transparentan rad Agencije, na nju bi se trebala primjenjivati Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (24). Agencija bi trebala biti što transparentnija u pogledu svojih aktivnosti, ne ugrožavajući pritom ostvarenje ciljeva svojih operacija. Informacije o svim svojim aktivnostima trebala bi učiniti javno dostupnima. Također bi trebala osigurati brzo pružanje informacija javnosti i svim zainteresiranim stranama u vezi sa svojim radom.

| (41) | Europski ombudsman može u skladu s člankom 228. UFEU-a kontrolirati aktivnosti Agencije. |
| --- | --- |

(41)

Europski ombudsman može u skladu s člankom 228. UFEU-a kontrolirati aktivnosti Agencije.

| (42) | Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (25) trebala bi se primjenjivati na Agenciju, koja bi trebala pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica u vezi s internim istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (26). |
| --- | --- |

(42)

Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (25) trebala bi se primjenjivati na Agenciju, koja bi trebala pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica u vezi s internim istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (26).

| (43) | Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 (27) u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja trebala bi se primjenjivati na Agenciju. |
| --- | --- |

(43)

Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 (27) u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja trebala bi se primjenjivati na Agenciju.

| (44) | Kako bi se osigurali otvoreni i transparentni uvjeti zaposlenja, kao i jednako postupanje s osobljem, na osoblje (uključujući izvršnog direktora i zamjenika izvršnog direktora Agencije) trebalo bi primjenjivati Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije („Pravilnik o osoblju za dužnosnike”) i Uvjete zaposlenja ostalih službenika Unije („Uvjeti zaposlenja ostalih službenika”) iz Uredbe (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (28) (dalje u tekstu zajedno „Pravilnik o osoblju”), uključujući i pravila o profesionalnoj tajni ili druge jednakovrijedne obveze povjerljivosti. |
| --- | --- |

(44)

Kako bi se osigurali otvoreni i transparentni uvjeti zaposlenja, kao i jednako postupanje s osobljem, na osoblje (uključujući izvršnog direktora i zamjenika izvršnog direktora Agencije) trebalo bi primjenjivati Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije („Pravilnik o osoblju za dužnosnike”) i Uvjete zaposlenja ostalih službenika Unije („Uvjeti zaposlenja ostalih službenika”) iz Uredbe (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (28) (dalje u tekstu zajedno „Pravilnik o osoblju”), uključujući i pravila o profesionalnoj tajni ili druge jednakovrijedne obveze povjerljivosti.

| (45) | S obzirom da je Agencija tijelo koje je Unija osnovala u smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, Agencija bi na odgovarajući način trebala donijeti svoja financijska pravila. |
| --- | --- |

(45)

S obzirom da je Agencija tijelo koje je Unija osnovala u smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, Agencija bi na odgovarajući način trebala donijeti svoja financijska pravila.

| (46) | Na Agenciju bi se trebala primjenjivati Delegirana uredba Komisije br. 1271/2013 (29). |
| --- | --- |

(46)

Na Agenciju bi se trebala primjenjivati Delegirana uredba Komisije br. 1271/2013 (29).

| (47) | Agencija, kako je osnovana ovom Uredbom, zamjenjuje i nasljeđuje Europsku agenciju za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, kako je osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011. Stoga bi trebala biti pravni sljednik svih ugovora koje je sklopila, obveza koje je preuzela i imovine koju je stekla Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, kako je osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011. Ova Uredba ne bi smjela utjecati na pravnu snagu sporazumâ, radnih dogovora i memoranduma o razumijevanju koje je sklopila Agencija kako je osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011, čime se ne dovode u pitanje njihove izmjene koje su potrebne u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(47)

Agencija, kako je osnovana ovom Uredbom, zamjenjuje i nasljeđuje Europsku agenciju za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, kako je osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011. Stoga bi trebala biti pravni sljednik svih ugovora koje je sklopila, obveza koje je preuzela i imovine koju je stekla Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, kako je osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011. Ova Uredba ne bi smjela utjecati na pravnu snagu sporazumâ, radnih dogovora i memoranduma o razumijevanju koje je sklopila Agencija kako je osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011, čime se ne dovode u pitanje njihove izmjene koje su potrebne u skladu s ovom Uredbom.

| (48) | Kako bi se Agenciji omogućilo da što bolje nastavi ispunjavati zadaće Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde osnovane Uredbom (EU) br. 1077/2011., trebalo bi utvrditi prijelazne mjere, osobito u pogledu upravnog odbora, savjetodavnih skupina, izvršnog direktora i unutarnjih pravila koja je donio upravni odbor. |
| --- | --- |

(48)

Kako bi se Agenciji omogućilo da što bolje nastavi ispunjavati zadaće Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde osnovane Uredbom (EU) br. 1077/2011., trebalo bi utvrditi prijelazne mjere, osobito u pogledu upravnog odbora, savjetodavnih skupina, izvršnog direktora i unutarnjih pravila koja je donio upravni odbor.

| (49) | Cilj je ove Uredbe izmijeniti i proširiti odredbe Uredbe (EU) br. 1077/2011. Budući da su izmjene koje treba provesti ovom Uredbom značajne po broju i prirodi, Uredbu (EU) br. 1077/2011 trebalo bi radi jasnoće u cijelosti zamijeniti u odnosu na države članice koje obvezuje ova Uredba. Agencija, kako je osnovana ovom Uredbom, trebala bi zamijeniti i preuzeti funkcije Agencije kako je osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011 i, slijedom toga, ta bi uredba trebala biti stavljena izvan snage. |
| --- | --- |

(49)

Cilj je ove Uredbe izmijeniti i proširiti odredbe Uredbe (EU) br. 1077/2011. Budući da su izmjene koje treba provesti ovom Uredbom značajne po broju i prirodi, Uredbu (EU) br. 1077/2011 trebalo bi radi jasnoće u cijelosti zamijeniti u odnosu na države članice koje obvezuje ova Uredba. Agencija, kako je osnovana ovom Uredbom, trebala bi zamijeniti i preuzeti funkcije Agencije kako je osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011 i, slijedom toga, ta bi uredba trebala biti stavljena izvan snage.

| (50) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno osnivanje agencije na razini Unije koja bi bila odgovorna za operativno upravljanje i, prema potrebi, za razvoj opsežnih informacijskih sustava u području slobode, sigurnosti i pravde, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(50)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno osnivanje agencije na razini Unije koja bi bila odgovorna za operativno upravljanje i, prema potrebi, za razvoj opsežnih informacijskih sustava u području slobode, sigurnosti i pravde, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (51) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Uredba, u mjeri u kojoj se odnosi na SIS II, VIS, EES i ETIAS, predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog Protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. U skladu s člankom 3. Sporazuma između Europske zajednice i Kraljevine Danske o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u Danskoj ili u bilo kojoj drugoj državi članici Europske unije i sustava „Eurodac” za uspoređivanje otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Dublinske konvencije (30), Danska obavješćuje Komisiju hoće li provesti odredbe ove Uredbe u mjeri u kojoj se odnose na Eurodac i DubliNet. |
| --- | --- |

(51)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Uredba, u mjeri u kojoj se odnosi na SIS II, VIS, EES i ETIAS, predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog Protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. U skladu s člankom 3. Sporazuma između Europske zajednice i Kraljevine Danske o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u Danskoj ili u bilo kojoj drugoj državi članici Europske unije i sustava „Eurodac” za uspoređivanje otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Dublinske konvencije (30), Danska obavješćuje Komisiju hoće li provesti odredbe ove Uredbe u mjeri u kojoj se odnose na Eurodac i DubliNet.

| (52) | U mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na SIS II, kako je uređen Odlukom 2007/533/PUP, Ujedinjena Kraljevina sudjeluje u ovoj Uredbi u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, priloženog UEU-u i UFEU-u, i člankom 8. stavkom 2. Odluke Vijeća 2000/365/EZ (31). U mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na SIS II, kako je uređen Uredbom (EZ) br. 1987/2006, i VIS, EES i ETIAS, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ. Pismom predsjedniku Vijeća od 19. srpnja 2018. Ujedinjena Kraljevina zatražila je odobrenje za sudjelovanje u ovoj Uredbi u skladu s člankom 4. Protokola br. 19. Na temelju članka 1. Odluke Vijeća (EU) 2018/1600 (32) Ujedinjenoj Kraljevini odobreno je sudjelovanje u ovoj Uredbi. Nadalje, u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na Eurodac i DubliNet, Ujedinjena Kraljevina dostavila je u pismu predsjedniku Vijeća od 23. listopada 2017. obavijest da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe, u skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u. Ujedinjena Kraljevina stoga sudjeluje u donošenju ove Uredbe, te je ona za nju obvezujuća i na nju se primjenjuje. |
| --- | --- |

(52)

U mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na SIS II, kako je uređen Odlukom 2007/533/PUP, Ujedinjena Kraljevina sudjeluje u ovoj Uredbi u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, priloženog UEU-u i UFEU-u, i člankom 8. stavkom 2. Odluke Vijeća 2000/365/EZ (31). U mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na SIS II, kako je uređen Uredbom (EZ) br. 1987/2006, i VIS, EES i ETIAS, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ. Pismom predsjedniku Vijeća od 19. srpnja 2018. Ujedinjena Kraljevina zatražila je odobrenje za sudjelovanje u ovoj Uredbi u skladu s člankom 4. Protokola br. 19. Na temelju članka 1. Odluke Vijeća (EU) 2018/1600 (32) Ujedinjenoj Kraljevini odobreno je sudjelovanje u ovoj Uredbi. Nadalje, u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na Eurodac i DubliNet, Ujedinjena Kraljevina dostavila je u pismu predsjedniku Vijeća od 23. listopada 2017. obavijest da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe, u skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u. Ujedinjena Kraljevina stoga sudjeluje u donošenju ove Uredbe, te je ona za nju obvezujuća i na nju se primjenjuje.

| (53) | U mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na SIS II, kako je uređen Odlukom 2007/533/PUP, Irska bi načelno mogla sudjelovati u ovoj Uredbi, u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 i člankom 6. stavkom 2. Odluke Vijeća 2002/192/EZ (33). U mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na SIS II, kako je uređen Uredbom (EZ) br. 1987/2006, i VIS, EES i ETIAS, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje u skladu s Odlukom 2002/192/EZ; Irska nije zatražila da sudjeluje u donošenju ove Uredbe, stoga u skladu s člankom 4. Protokola br. 19 Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje u slučaju da se njezinim mjerama razvijaju odredbe schengenskog acquisa jer se odnose na SIS II, kako je uređen Uredbom (EZ) br. 1987/2006, na VIS, na EES i na ETIAS. Nadalje, u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na Eurodac i DubliNet, u skladu s člancima 1. i 2. te člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom da u tim okolnostima nije moguće osigurati da je ova Uredba u cijelosti primjenjiva u Irskoj, kako se to zahtijeva člankom 288. UFEU-a, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje, ne dovodeći u pitanje njezina prava na temelju protokolâ br. 19 i br. 21. |
| --- | --- |

(53)

U mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na SIS II, kako je uređen Odlukom 2007/533/PUP, Irska bi načelno mogla sudjelovati u ovoj Uredbi, u skladu s člankom 5. stavkom 1. Protokola br. 19 i člankom 6. stavkom 2. Odluke Vijeća 2002/192/EZ (33). U mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na SIS II, kako je uređen Uredbom (EZ) br. 1987/2006, i VIS, EES i ETIAS, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje u skladu s Odlukom 2002/192/EZ; Irska nije zatražila da sudjeluje u donošenju ove Uredbe, stoga u skladu s člankom 4. Protokola br. 19 Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje u slučaju da se njezinim mjerama razvijaju odredbe schengenskog acquisa jer se odnose na SIS II, kako je uređen Uredbom (EZ) br. 1987/2006, na VIS, na EES i na ETIAS. Nadalje, u mjeri u kojoj se njezine odredbe odnose na Eurodac i DubliNet, u skladu s člancima 1. i 2. te člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom da u tim okolnostima nije moguće osigurati da je ova Uredba u cijelosti primjenjiva u Irskoj, kako se to zahtijeva člankom 288. UFEU-a, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje, ne dovodeći u pitanje njezina prava na temelju protokolâ br. 19 i br. 21.

| (54) | U pogledu Islanda i Norveške, ova Uredba, u mjeri u kojoj se odnosi na SIS II i VIS, EES i ETIAS, predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (34) koje pripadaju području iz članka 1. točaka A, B i G Odluke Vijeća 1999/437/EZ (35). U pogledu Eurodaca i DubliNeta, ova Uredba predstavlja novu mjeru u smislu Sporazuma između Europske zajednice i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili Islandu ili Norveškoj (36). Slijedom toga, podložno njihovoj odluci o provedbi ove Uredbe u unutarnjem pravnom poretku, izaslanstva Republike Islanda i Kraljevine Norveške trebala bi sudjelovati u upravnom odboru Agencije. Kako bi se odredila dodatna detaljna pravila koja omogućuju sudjelovanje Republike Islanda i Kraljevine Norveške u aktivnostima Agencije, trebalo bi utvrditi daljnje dogovore između Unije i tih država. |
| --- | --- |

(54)

U pogledu Islanda i Norveške, ova Uredba, u mjeri u kojoj se odnosi na SIS II i VIS, EES i ETIAS, predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (34) koje pripadaju području iz članka 1. točaka A, B i G Odluke Vijeća 1999/437/EZ (35). U pogledu Eurodaca i DubliNeta, ova Uredba predstavlja novu mjeru u smislu Sporazuma između Europske zajednice i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili Islandu ili Norveškoj (36). Slijedom toga, podložno njihovoj odluci o provedbi ove Uredbe u unutarnjem pravnom poretku, izaslanstva Republike Islanda i Kraljevine Norveške trebala bi sudjelovati u upravnom odboru Agencije. Kako bi se odredila dodatna detaljna pravila koja omogućuju sudjelovanje Republike Islanda i Kraljevine Norveške u aktivnostima Agencije, trebalo bi utvrditi daljnje dogovore između Unije i tih država.

| (55) | U pogledu Švicarske, ova Uredba, u mjeri u kojoj se odnosi na SIS II i VIS, EES i ETIAS, predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (37) koje pripadaju području iz članka 1. točaka A, B i G Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (38). u pogledu Eurodaca i DubliNeta, ova Uredba predstavlja novu mjeru u odnosu na Eurodac u smislu Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o kriterijima i mehanizmima za određivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u Švicarskoj (39). Slijedom toga, podložno švicarskoj odluci o provedbi ove Uredbe u unutarnjem pravnom poretku, izaslanstvo Švicarske Konfederacije trebalo bi sudjelovati u upravnom odboru Agencije. Kako bi se odredila dodatna detaljna pravila koja omogućuju sudjelovanje Švicarske Konfederacije u djelatnostima Agencije, trebalo bi utvrditi dodatni dogovor između Unije i Švicarske Konfederacije. |
| --- | --- |

(55)

U pogledu Švicarske, ova Uredba, u mjeri u kojoj se odnosi na SIS II i VIS, EES i ETIAS, predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (37) koje pripadaju području iz članka 1. točaka A, B i G Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (38). u pogledu Eurodaca i DubliNeta, ova Uredba predstavlja novu mjeru u odnosu na Eurodac u smislu Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o kriterijima i mehanizmima za određivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u Švicarskoj (39). Slijedom toga, podložno švicarskoj odluci o provedbi ove Uredbe u unutarnjem pravnom poretku, izaslanstvo Švicarske Konfederacije trebalo bi sudjelovati u upravnom odboru Agencije. Kako bi se odredila dodatna detaljna pravila koja omogućuju sudjelovanje Švicarske Konfederacije u djelatnostima Agencije, trebalo bi utvrditi dodatni dogovor između Unije i Švicarske Konfederacije.

| (56) | U pogledu Lihtenštajna, ova Uredba, u mjeri u kojoj se odnosi na SIS II i VIS, EES i ETIAS, predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (40) koje pripadaju području iz članka 1. točaka A, B i G Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (41).
  U pogledu Eurodaca i DubliNeta, ova Uredba predstavlja novu mjeru u odnosu na Eurodac u smislu Protokola između Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o kriterijima i mehanizmima za određivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u Švicarskoj (42). Slijedom toga, podložno lihtenštajnskoj odluci o provedbi ove Uredbe u unutarnjem pravnom poretku Lihtenštajna, izaslanstvo Kneževine Lihtenštajna trebalo bi sudjelovati u upravnom odboru agencije. Kako bi se odredila dodatna detaljna pravila koja omogućuju sudjelovanje Kneževine Lihtenštajna u aktivnostima Agencije, trebalo bi utvrditi dodatni dogovor između Unije i Kneževine Lihtenštajna, |
| --- | --- |

(56)

U pogledu Lihtenštajna, ova Uredba, u mjeri u kojoj se odnosi na SIS II i VIS, EES i ETIAS, predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (40) koje pripadaju području iz članka 1. točaka A, B i G Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (41).

U pogledu Eurodaca i DubliNeta, ova Uredba predstavlja novu mjeru u odnosu na Eurodac u smislu Protokola između Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o kriterijima i mehanizmima za određivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u Švicarskoj (42). Slijedom toga, podložno lihtenštajnskoj odluci o provedbi ove Uredbe u unutarnjem pravnom poretku Lihtenštajna, izaslanstvo Kneževine Lihtenštajna trebalo bi sudjelovati u upravnom odboru agencije. Kako bi se odredila dodatna detaljna pravila koja omogućuju sudjelovanje Kneževine Lihtenštajna u aktivnostima Agencije, trebalo bi utvrditi dodatni dogovor između Unije i Kneževine Lihtenštajna,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

PREDMET I CILJEVI

Članak 1.

Predmet

1.   Osniva se Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde („Agencija”).

2.   Agencija, kako je osnovana ovom Uredbom, zamjenjuje i nasljeđuje Europsku agenciju za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, kako je osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011.

3.   Agencija je odgovorna za operativno upravljanje Schengenskim informacijskim sustavom (SIS II), viznim informacijskim sustavom (VIS) i Eurodacom.

4.   Agencija je odgovorna za pripremanje i razvijanje sustava ulaska/izlaska (EES), DubliNeta i europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) ili operativno upravljanje tim sustavima.

5.   Agenciji se može dodijeliti odgovornost za pripremanje i razvijanje opsežnih informacijskih sustava u području slobode, sigurnosti i pravde osim onih iz stavaka 3. i 4. ovog članka i uključujući postojeće sustave, ili operativno upravljanje tim sustavima, ali samo ako je tako predviđeno odgovarajućim pravnim aktima Unije kojima se uređuju ti sustavi, na temelju članaka od 67. do 89. UFEU-a, vodeći računa, prema potrebi, o razvoju istraživanja iz članka 14. ove Uredbe i o rezultatima pilot-projekata i dokazâ koncepta iz članka 15. ove Uredbe.

6.   Operativno upravljanje sastoji se od svih zadaća koje su potrebne za osiguravanje funkcioniranja opsežnih informacijskih sustava u skladu s posebnim odredbama koje se primjenjuju na svaki od njih, uključujući i odgovornost za komunikacijsku infrastrukturu koju upotrebljavaju. Između tih opsežnih informacijskih sustava nema razmjene podataka ni dijeljenja informacija ili znanja, ako tako nije određeno u pojedinom pravnom aktu Unije.

7.   Agencija je odgovorna i za sljedeće zadaće:

| (a) | osiguravanje kvalitete podataka u skladu s člankom 12.; |
| --- | --- |

(a)

osiguravanje kvalitete podataka u skladu s člankom 12.;

| (b) | razvijanje nužnih mjera za omogućivanje interoperabilnosti u skladu s člankom 13.; |
| --- | --- |

(b)

razvijanje nužnih mjera za omogućivanje interoperabilnosti u skladu s člankom 13.;

| (c) | obavljanje istraživačkih aktivnosti u skladu s člankom 14.; |
| --- | --- |

(c)

obavljanje istraživačkih aktivnosti u skladu s člankom 14.;

| (d) | provođenje pilot-projekata, dokazâ koncepta i aktivnosti ispitivanja u skladu s člankom 15.; i |
| --- | --- |

(d)

provođenje pilot-projekata, dokazâ koncepta i aktivnosti ispitivanja u skladu s člankom 15.; i

| (e) | pružanje potpore državama članicama i Komisiji u skladu s člankom 16. |
| --- | --- |

(e)

pružanje potpore državama članicama i Komisiji u skladu s člankom 16.

Članak 2.

Ciljevi

Ne dovodeći u pitanje nadležnosti Komisije i država članica u skladu s pravnim aktima Unije kojima se uređuju opsežni informacijski sustavi, Agencija osigurava:

| (a) | razvoj opsežnih informacijskih sustava upotrebom odgovarajuće strukture za upravljanje projektima radi učinkovitog razvoja takvih sustava; |
| --- | --- |

(a)

razvoj opsežnih informacijskih sustava upotrebom odgovarajuće strukture za upravljanje projektima radi učinkovitog razvoja takvih sustava;

| (b) | djelotvoran, siguran i neprekidan rad opsežnih informacijskih sustava; |
| --- | --- |

(b)

djelotvoran, siguran i neprekidan rad opsežnih informacijskih sustava;

| (c) | učinkovito i financijski odgovorno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima; |
| --- | --- |

(c)

učinkovito i financijski odgovorno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima;

| (d) | odgovarajuće visoku kvalitetu usluga za korisnike opsežnih informacijskih sustava; |
| --- | --- |

(d)

odgovarajuće visoku kvalitetu usluga za korisnike opsežnih informacijskih sustava;

| (e) | kontinuitet i neprekinutu uslugu; |
| --- | --- |

(e)

kontinuitet i neprekinutu uslugu;

| (f) | visoku razinu zaštite podataka u skladu s pravom Unije u području zaštite podataka, uključujući i posebne odredbe za svaki pojedini opsežni informacijski sustav; |
| --- | --- |

(f)

visoku razinu zaštite podataka u skladu s pravom Unije u području zaštite podataka, uključujući i posebne odredbe za svaki pojedini opsežni informacijski sustav;

| (g) | odgovarajuću razinu sigurnosti podataka i fizičke sigurnosti u skladu s primjenjivim pravilima, uključujući i posebne odredbe za svaki pojedini opsežni informacijski sustav. |
| --- | --- |

(g)

odgovarajuću razinu sigurnosti podataka i fizičke sigurnosti u skladu s primjenjivim pravilima, uključujući i posebne odredbe za svaki pojedini opsežni informacijski sustav.

POGLAVLJE II.

ZADAĆE AGENCIJE

Članak 3.

Zadaće u vezi sa SIS-om II

U vezi sa SIS-om II Agencija izvršava:

| (a) | zadaće dodijeljene upravljačkom tijelu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1987/2006 i Odlukom 2007/533/PUP; i |
| --- | --- |

(a)

zadaće dodijeljene upravljačkom tijelu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1987/2006 i Odlukom 2007/533/PUP; i

| (b) | zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu SIS-a II, posebno za osoblje SIRENE (SIRENE – zahtjev za dodatnim podacima kod nacionalnih unosa) i osposobljavanjem stručnjaka za tehničke aspekte SIS-a II u okviru schengenske evaluacije. |
| --- | --- |

(b)

zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu SIS-a II, posebno za osoblje SIRENE (SIRENE – zahtjev za dodatnim podacima kod nacionalnih unosa) i osposobljavanjem stručnjaka za tehničke aspekte SIS-a II u okviru schengenske evaluacije.

Članak 4.

Zadaće u vezi s VIS-om

U vezi s VIS-om Agencija izvršava:

| (a) | zadaće dodijeljene upravljačkom tijelu Uredbom (EZ) br. 767/2008 i Odlukom 2008/633/PUP; i |
| --- | --- |

(a)

zadaće dodijeljene upravljačkom tijelu Uredbom (EZ) br. 767/2008 i Odlukom 2008/633/PUP; i

| (b) | zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu VIS-a i osposobljavanjem stručnjaka za tehničke aspekte VIS-a u okviru schengenske evaluacije. |
| --- | --- |

(b)

zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu VIS-a i osposobljavanjem stručnjaka za tehničke aspekte VIS-a u okviru schengenske evaluacije.

Članak 5.

Zadaće u vezi s Eurodacom

U vezi s Eurodacom Agencija izvršava:

| (a) | zadaće koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) br. 603/2013; i |
| --- | --- |

(a)

zadaće koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) br. 603/2013; i

| (b) | zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu Eurodaca. |
| --- | --- |

(b)

zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu Eurodaca.

Članak 6.

Zadaće u vezi s EES-om

U vezi s EES-om Agencija izvršava:

| (a) | zadaće koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) 2017/2226; i |
| --- | --- |

(a)

zadaće koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) 2017/2226; i

| (b) | zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu EES-a i osposobljavanjem stručnjaka za tehničke aspekte EES-a u okviru schengenske evaluacije. |
| --- | --- |

(b)

zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu EES-a i osposobljavanjem stručnjaka za tehničke aspekte EES-a u okviru schengenske evaluacije.

Članak 7.

Zadaće u vezi s ETIAS-om

U vezi s ETIAS-om Agencija izvršava:

| (a) | zadaće koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) 2018/1240; i |
| --- | --- |

(a)

zadaće koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) 2018/1240; i

| (b) | zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu ETIAS-a i osposobljavanjem stručnjaka za tehničke aspekte ETIAS-a u okviru schengenske evaluacije. |
| --- | --- |

(b)

zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu ETIAS-a i osposobljavanjem stručnjaka za tehničke aspekte ETIAS-a u okviru schengenske evaluacije.

Članak 8.

Zadaće u vezi s DubliNetom

U vezi s DubliNetom Agencija izvršava:

| (a) | operativno upravljanje DubliNetom, posebnim sigurnim elektroničkim prijenosnim kanalom između tijela država članica uspostavljenim u skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 1560/2003 za potrebe članaka 31., 32. i 34. Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (43); i |
| --- | --- |

(a)

operativno upravljanje DubliNetom, posebnim sigurnim elektroničkim prijenosnim kanalom između tijela država članica uspostavljenim u skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 1560/2003 za potrebe članaka 31., 32. i 34. Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (43); i

43

| (b) | zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu DubliNeta. |
| --- | --- |

(b)

zadaće u vezi s osposobljavanjem za tehničku uporabu DubliNeta.

Članak 9.

Zadaće u vezi s pripremanjem i razvijanjem drugih opsežnih informacijskih sustava te operativnim upravljanjem tim sustavima

Ako su Agenciji povjereni pripremanje i razvijanje drugih opsežnih informacijskih sustava iz članka 1. stavka 5. ili operativno upravljanje tim sustavima, ona prema potrebi izvršava zadaće koje su joj prenesene pravnim aktom Unije kojim se uređuje relevantni sustav, kao i zadaće povezane s osposobljavanjem za tehničku uporabu tih sustava.

Članak 10.

Tehnička rješenja koja zahtijevaju posebne uvjete prije provedbe

Ako se pravnim aktima Unije kojima se uređuju sustavi zahtijeva da Agencija osigurava funkcioniranje tih sustava 24 sata na dan, 7 dana u tjednu i ne dovodeći u pitanje te pravne akte Unije, Agencija provodi tehnička rješenja kako bi ispunila te zahtjeve. Ako ta tehnička rješenja zahtijevaju udvostručavanje sustava ili udvostručavanje sastavnih dijelova sustava, to se provodi ako je provedena neovisna procjena učinka i analiza troškova i koristi, koje Agencija treba naručiti. te nakon savjetovanja s Komisijom i pozitivne odluke upravnog odbora. U okviru procjene učinka također se ispituju postojeće i buduće potrebe u smislu kapaciteta za smještaj postojećih tehničkih centara u vezi s razvojem takvih tehničkih rješenja i mogućim rizicima u vezi s aktualnim operativnim ustrojem.

Članak 11.

Zadaće u vezi s komunikacijskom infrastrukturom

1.   Agencija izvršava sve zadaće u vezi s komunikacijskom infrastrukturom sustava, a koje su joj dodijeljene u skladu s pravnim aktima Unije kojima se uređuju sustavi, uz iznimku sustava koji upotrebljavaju EuroDomain za svoju komunikacijsku infrastrukturu. U slučaju sustava koji na taj način upotrebljavaju EuroDomain, Komisija je odgovorna za zadaće izvršenja proračuna, nabave i modernizacije te za ugovorna pitanja. U skladu s pravnim aktima Unije kojima se uređuju sustavi koji upotrebljavaju EuroDomain, zadaće u vezi s komunikacijskom infrastrukturom, uključujući operativno upravljanje i sigurnost, raspodjeljuju se između Agencije i Komisije. Kako bi osigurale usklađenost u izvršavanju svojih odgovornosti, Komisija i Agencija sklapaju operativne radne dogovore koji se odražavaju u memorandumu o razumijevanju.

2.   Komunikacijskom se infrastrukturom upravlja te se ona nadzire tako da se štiti od prijetnji i da se zajamči njezina sigurnost i sigurnost sustava, uključujući i sigurnost podataka koji se razmjenjuju preko komunikacijske infrastrukture.

3.   Agencija donosi odgovarajuće mjere, uključujući sigurnosne planove, kako bi se, među ostalim, spriječilo neovlašteno čitanje, kopiranje, mijenjanje ili brisanje osobnih podataka tijekom njihova prijenosa ili tijekom prijenosa nosača podataka, posebno uporabom odgovarajućih tehnika šifriranja. Sve operativne informacije u vezi sa sustavom koje se šalju preko komunikacijske infrastrukture moraju biti šifrirane.

4.   Zadaće u vezi s uvođenjem, postavljanjem, održavanjem i praćenjem komunikacijske infrastrukture mogu se povjeriti vanjskim privatnim subjektima ili tijelima u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046. Te zadaće provode se pod odgovornošću Agencije i pod njezinim strogim nadzorom.

Pri provedbi zadaća iz prvog stavka svi vanjski privatni subjekti ili tijela, uključujući i pružatelje mrežnih usluga, obvezani su sigurnosnim mjerama navedenima u stavku 3. i ni na koji način ne smiju imati pristup operativnim podacima koji su pohranjeni u sustavima ni podacima koji se prenose preko komunikacijske infrastrukture kao ni razmjeni SIRENE u vezi sa SIS-om II.

5.   Upravljanje ključevima za šifriranje ostaje u nadležnosti Agencije i ne smije se prenositi na vanjske privatne subjekte. Time se ne dovode u pitanje postojeći ugovori o komunikacijskim infrastrukturama SIS-a II, VIS-a i Eurodaca.

Članak 12.

Kvaliteta podataka

Ne dovodeći u pitanje odgovornost država članica u pogledu podataka koji se unose u sustave, Agencija, blisko surađujući sa svojim savjetodavnim skupinama, zajedno s Komisijom radi na uspostavi automatiziranih mehanizama za kontrolu kvalitete podataka i zajedničkih pokazatelja kvalitete podataka za sve te sustave te na razvoju središnjeg repozitorija koji sadržava isključivo anonimizirane podatke za izvješćivanje i statistiku, podložno posebnim odredbama u pravnim aktima Unije kojima se uređuju razvoj, uspostava, rad i uporaba sustava.

Članak 13.

Interoperabilnost

Ako je interoperabilnost opsežnih informacijskih sustava predviđena relevantnim pravnim aktom Unije, Agencija razvija potrebne mjere za omogućivanje te interoperabilnosti.

Članak 14.

Praćenje istraživanja

1.   Agencija prati razvoj istraživanja koja su relevantna za operativno upravljanje SIS-om II, VIS-om, Eurodacom, EES-om, ETIAS-om, DubliNetom i drugim opsežnim informacijskim sustavima iz članka 1. stavka 5.

2.   Agencija može doprinijeti provedbi dijelova Okvirnog programa Europske unije za istraživanja i inovacije koji se odnose na opsežne informacijske sustave u području slobode, sigurnosti i pravde. U tu svrhu, i ako joj je Komisija delegirala odgovarajuće ovlasti, Agencija ima sljedeće zadaće:

| (a) | upravljanje pojedinim fazama provedbe programa i pojedinim fazama posebnih projekata na temelju relevantnih programa rada koje je donijela Komisija; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje pojedinim fazama provedbe programa i pojedinim fazama posebnih projekata na temelju relevantnih programa rada koje je donijela Komisija;

| (b) | donošenje instrumenata izvršenja proračuna te za prihode i rashode i provođenje svih operacija koje su potrebne za upravljanje programom; i |
| --- | --- |

(b)

donošenje instrumenata izvršenja proračuna te za prihode i rashode i provođenje svih operacija koje su potrebne za upravljanje programom; i

| (c) | pružanje potpore u provedbi programa. |
| --- | --- |

(c)

pružanje potpore u provedbi programa.

3.   Agencija redovito i barem jednom godišnje obavješćuje Europski parlament, Vijeće i Komisiju, a kada je riječ o obradi osobnih podataka, i Europskog nadzornika za zaštitu podataka, o razvoju istraživanja iz ovog članka ne dovodeći u pitanje obveze izvješćivanja u vezi s provedbom dijelova Okvirnog programa Europske unije za istraživanja i inovacije iz stavka 2.

Članak 15.

Pilot-projekti, dokazi koncepta i aktivnosti ispitivanja

1.   Na izričit i jasan zahtjev Komisije, koja je obavijestila Europski parlament i Vijeće najmanje tri mjeseca prije podnošenja takvog zahtjeva, i nakon pozitivne odluke upravnog odbora, Agenciji se može, u skladu s člankom 19. stavkom 1. točkom (u) ove Uredbe i putem sporazuma o delegiranju, povjeriti provedba pilot-projekata kako su navedeni u članku 58. stavku 2. točki (a) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 za razvoj ili operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima na temelju članaka od 67. do 89. UFEU-a, u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

Agencija redovito obavješćuje Europski parlament, Vijeće i, kada je riječ o obradi osobnih podataka, Europskog nadzornika za zaštitu podataka, o razvoju pilot-projekata koje provodi Agencija na temelju prvog podstavka.

2.   Odobrena financijska sredstva za pilot-projekte iz članka 58. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 koje je Komisija zatražila na temelju stavka 1. unose se u proračun za najviše dvije uzastopne financijske godine.

3.   Na zahtjev Komisije ili Vijeća, nakon što je obaviješten Europski parlament i nakon pozitivne odluke upravnog odbora, Agenciji se putem sporazuma o delegiranju može povjeriti provedba proračuna za dokaze koncepta financirane u okviru instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza uspostavljenog Uredbom (EU) br. 515/2014 u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

4.   Nakon pozitivne odluke upravnog odbora Agencija može planirati i provoditi aktivnosti ispitivanja u pogledu pitanja obuhvaćenih ovom Uredbom ili bilo kojim drugim pravnim aktima Unije kojima se uređuje razvoj, uspostava, rad i uporaba sustava.

Članak 16.

Potpora državama članicama i Komisiji

1.   Svaka država članica može od Agencije zatražiti savjet u vezi s povezivanjem svojeg nacionalnog sustava sa središnjim sustavima opsežnih informacijskih sustava kojima upravlja Agencija.

2.   Svaka država članica Komisiji može podnijeti zahtjev za ad hoc potporu koji Komisija, ako procijeni da je takva potpora potrebna zbog izvanrednih potreba povezanih sa sigurnošću ili migracijama, bez odgode prenosi Agencij. i Agencija o takvim zahtjevima obavješćuje upravni odbor. Državu članicu se obvavješćuje ako je procjena Komisije negativna.

Komisija prati je li Agencija pravovremeno odgovorila na zahtjev države članice. U godišnjem izvješću o radu Agencije detaljno se navode mjere koje je Agencija poduzela kako bi državama članicama pružila ad hoc potporu i troškovi koji su u vezi s tim nastali.

3.   Od Agencije se može zahtijevati i davanje savjeta ili potpore Komisiji o tehničkim pitanjima povezanima s postojećim ili novim sustavima, među ostalim s pomoću studija i ispitivanja. Agencija obavješćuje Upravni odbor o takvim zahtjevima.

4.   Skupina od najmanje pet država članica Agenciji može povjeriti zadaće razvoja, upravljanja i smještaja zajedničkog sastavnog dijela informacijskih sustava kako bi im se pomoglo s provedbom tehničkih aspekata obveza koje proizlaze iz prava Unije o decentraliziranim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde. Ta zajednička informacijska rješenja ne dovode u pitanje obveze država članica koje su podnijele zahtjev u skladu s primjenjivim pravom Unije, osobito u pogledu arhitekture tih sustava.

Države članice koje su podnijele zahtjev mogu, osobito, povjeriti Agenciji zadaću uspostave zajedničkog sastavnog dijela ili usmjerivača za unaprijed dostavljene informacije o putnicima i evidenciju podataka o putnicima kao tehnički alat za podršku kako bi se olakšalo povezivanje sa zračnim prijevoznicima kako bi se državama članicama pomoglo u provedbi Direktive Vijeća 2004/82/EZ (44) i Direktive (EU) 2016/681 Europskog parlamenta i Vijeća (45). U takvom slučaju Agencija na središnjoj razini prikuplja podatke od zračnih prijevoznika te ih prenosi državama članicama preko zajedničkog sastavnog dijela ili usmjerivača. Države članice koje su podnijele zahtjev donose potrebne mjere kako bi osigurale da zračni prijevoznici prenose podatke preko Agencije.

Agenciji se povjerava zadaća razvoja, upravljanja ili smještaja zajedničkog sastavnog dijela informacijskog sustava tek nakon prethodnog odobrenja Komisije i podložno pozitivnoj odluci upravnog odbora.

Države članice koje su podnijele zahtjev povjeravaju Agenciji zadaće iz prvog i drugog podstavka na temelju sporazuma o delegiranju kojim se utvrđuju uvjeti za delegiranje zadaća te izračun svih relevantnih troškova i metode izdavanja računa. Države članice sudionice snose sve relevantne troškove. Sporazum o delegiranju mora biti u skladu s pravnim aktima Unije kojima se uređuju dotični sustavi. Agencija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o odobrenom sporazumu o delegiranju i njegovim eventualnim izmjenama.

Druge države članice mogu zatražiti da i one sudjeluju u zajedničkom informacijskom rješenju ako je ta mogućnost predviđena sporazumom o delegiranju u kojem su posebno navedene financijske posljedice takvog sudjelovanja. Sporazum o delegiranju mijenja se na odgovarajući način nakon što Komisija izda prethodno odobrenje i nakon pozitivne odluke upravnog odbora.

POGLAVLJE III.

STRUKTURA I ORGANIZACIJA

Članak 17.

Pravni status i lokacija

1.   Agencija je tijelo Unije i ima pravnu osobnost.

2.   Agencija u svakoj državi članici ima najširu pravnu sposobnost koja se priznaje pravnim osobama na temelju nacionalnog prava. Može osobito stjecati pokretnu i nepokretnu imovinu ili njome raspolagati te biti stranka u sudskim postupcima.

3.   Sjedište je Agencije u Talinu u Estoniji.

Zadaće u vezi s razvojem i operativnim upravljanjem iz članka 1. stavaka 4. i 5. i članaka 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. i 11. izvršavaju se u tehničkom centru u Strasbourgu u Francuskoj.

Pričuvni centar koji može osigurati rad opsežnog informacijskog sustava u slučaju pada takvog sustava uspostavlja se u Sankt Johannu im Pongau u Austriji.

4.   Oba se tehnička centra mogu upotrebljavati za simultani rad opsežnih informacijskih sustava, uz uvjet da pričuvni centar zadrži sposobnost osiguravanja njihova rada u slučaju kvara jednog ili više sustava.

5.   Zbog posebne naravi sustava, ako se pojavi potreba da Agencija radi smještaja sustava uspostavi drugi posebni tehnički centar u Strasbourgu ili u Sankt Johannu im Pongau ili na obje te lokacije, prema potrebi, ta se potreba opravdava na temelju neovisne procjene učinka i analize troškova i koristi. Upravni odbor savjetuje se s Komisijom i uzima u obzir njezina stajališta prije nego što obavijesti proračunsko tijelo o namjeri provedbe bilo kojeg projekta koji se odnosi na imovinu u skladu s člankom 45. stavkom 9.

Članak 18.

Struktura

1.   Administrativna i upravljačka tijela Agencije jesu:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor;

| (c) | savjetodavne skupine. |
| --- | --- |

(c)

savjetodavne skupine.

2.   Struktura Agencije uključuje:

| (a) | službenika za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(a)

službenika za zaštitu podataka;

| (b) | službenika za sigurnost; |
| --- | --- |

(b)

službenika za sigurnost;

| (c) | računovodstvenog službenika. |
| --- | --- |

(c)

računovodstvenog službenika.

Članak 19.

Funkcije upravnog odbora

1.   Upravni odbor:

| (a) | daje opće smjernice za rad Agencije; |
| --- | --- |

(a)

daje opće smjernice za rad Agencije;

| (b) | dvotrećinskom većinom članova s pravom glasa donosi godišnji proračun Agencije i obavlja ostale zadaće povezane s proračunom Agencije u skladu s poglavljem V.; |
| --- | --- |

(b)

dvotrećinskom većinom članova s pravom glasa donosi godišnji proračun Agencije i obavlja ostale zadaće povezane s proračunom Agencije u skladu s poglavljem V.;

| (c) | imenuje izvršnog direktora i zamjenika izvršnog direktora i, prema potrebi, produljuje njihove mandate ili ih razrješava dužnosti u skladu s člankom 25. odnosno člankom 26.; |
| --- | --- |

(c)

imenuje izvršnog direktora i zamjenika izvršnog direktora i, prema potrebi, produljuje njihove mandate ili ih razrješava dužnosti u skladu s člankom 25. odnosno člankom 26.;

| (d) | izvršava stegovne ovlasti nad izvršnim direktorom i prati njegovu uspješnost u izvršavanju zadaća i u provedbi odluka upravnog odbora, a u dogovoru s izvršnim direktorom izvršava i stegovne ovlasti nad zamjenikom izvršnog direktora; |
| --- | --- |

(d)

izvršava stegovne ovlasti nad izvršnim direktorom i prati njegovu uspješnost u izvršavanju zadaća i u provedbi odluka upravnog odbora, a u dogovoru s izvršnim direktorom izvršava i stegovne ovlasti nad zamjenikom izvršnog direktora;

| (e) | donosi sve odluke o uspostavi organizacijske strukture Agencije te, ako je to potrebno, njezinoj izmjeni, uzimajući u obzir potrebe Agencije u pogledu aktivnosti te dobro financijsko upravljanje; |
| --- | --- |

(e)

donosi sve odluke o uspostavi organizacijske strukture Agencije te, ako je to potrebno, njezinoj izmjeni, uzimajući u obzir potrebe Agencije u pogledu aktivnosti te dobro financijsko upravljanje;

| (f) | donosi politiku Agencije koja se odnosi na osoblje; |
| --- | --- |

(f)

donosi politiku Agencije koja se odnosi na osoblje;

| (g) | donosi poslovnik Agencije; |
| --- | --- |

(g)

donosi poslovnik Agencije;

| (h) | donosi strategiju borbe protiv prijevara, razmjernu riziku od prijevare, uzimajući u obzir troškove i koristi mjera koje treba provesti; |
| --- | --- |

(h)

donosi strategiju borbe protiv prijevara, razmjernu riziku od prijevare, uzimajući u obzir troškove i koristi mjera koje treba provesti;

| (i) | donosi pravila za sprečavanje sukoba interesa i upravljanje njima u odnosu na svoje članove te ih objavljuje na internetskim stanicama Agencije; |
| --- | --- |

(i)

donosi pravila za sprečavanje sukoba interesa i upravljanje njima u odnosu na svoje članove te ih objavljuje na internetskim stanicama Agencije;

| (j) | donosi detaljna interna pravila i postupke za zaštitu zviždača te odgovarajuće komunikacijske kanale za prijavljivanje protupravnog postupanja; |
| --- | --- |

(j)

donosi detaljna interna pravila i postupke za zaštitu zviždača te odgovarajuće komunikacijske kanale za prijavljivanje protupravnog postupanja;

| (k) | odobrava sklapanje radnih dogovora u skladu s člancima 41. i 43.; |
| --- | --- |

(k)

odobrava sklapanje radnih dogovora u skladu s člancima 41. i 43.;

| (l) | na prijedlog izvršnog direktora odobrava sporazum o sjedištu Agencije i sporazume o tehničkim i pričuvnim centrima, uspostavljenim u skladu s člankom 17. stavkom 3., koje potpisuju izvršni direktor i države članice domaćini; |
| --- | --- |

(l)

na prijedlog izvršnog direktora odobrava sporazum o sjedištu Agencije i sporazume o tehničkim i pričuvnim centrima, uspostavljenim u skladu s člankom 17. stavkom 3., koje potpisuju izvršni direktor i države članice domaćini;

| (m) | u skladu sa stavkom 2., u odnosu na osoblje Agencije, izvršava ovlasti koje su Pravilnikom o osoblju za dužnosnike dodijeljene tijelu za imenovanje i ovlasti koje su Uvjetima zaposlenja ostalih službenika dodijeljene tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovora o radu („ovlasti tijela za imenovanje”); |
| --- | --- |

(m)

u skladu sa stavkom 2., u odnosu na osoblje Agencije, izvršava ovlasti koje su Pravilnikom o osoblju za dužnosnike dodijeljene tijelu za imenovanje i ovlasti koje su Uvjetima zaposlenja ostalih službenika dodijeljene tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovora o radu („ovlasti tijela za imenovanje”);

| (n) | donosi, u suglasnosti s Komisijom, potrebna provedbena pravila za primjenu Pravilnika o osoblju u skladu s člankom 110. Pravilnika o osoblju za dužnosnike; |
| --- | --- |

(n)

donosi, u suglasnosti s Komisijom, potrebna provedbena pravila za primjenu Pravilnika o osoblju u skladu s člankom 110. Pravilnika o osoblju za dužnosnike;

| (o) | donosi potrebna pravila za upućivanje nacionalnih stručnjaka Agenciji; |
| --- | --- |

(o)

donosi potrebna pravila za upućivanje nacionalnih stručnjaka Agenciji;

| (p) | donosi nacrt procjene prihoda i rashoda Agencije, uključujući nacrt plana radnih mjesta, te ga svake godine do 31. siječnja podnosi Komisiji; |
| --- | --- |

(p)

donosi nacrt procjene prihoda i rashoda Agencije, uključujući nacrt plana radnih mjesta, te ga svake godine do 31. siječnja podnosi Komisiji;

| (q) | donosi nacrt jedinstvenog programskog dokumenta koji sadržava višegodišnje programiranje Agencije i njezin program rada za sljedeću godinu te prednacrt procjene prihoda i rashoda Agencije, uključujući nacrt plana radnih mjesta, te ga, kao i svaku njegovu ažuriranu verziju, svake godine do 31. siječnja podnosi Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji; |
| --- | --- |

(q)

donosi nacrt jedinstvenog programskog dokumenta koji sadržava višegodišnje programiranje Agencije i njezin program rada za sljedeću godinu te prednacrt procjene prihoda i rashoda Agencije, uključujući nacrt plana radnih mjesta, te ga, kao i svaku njegovu ažuriranu verziju, svake godine do 31. siječnja podnosi Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji;

| (r) | do 30. studenoga svake godine dvotrećinskom većinom svojih članova s pravom glasa i u skladu s godišnjim proračunskim postupkom, donosi jedinstveni programski dokument uzimajući u obzir mišljenje Komisije i osigurava da se konačna verzija jedinstvenog programskog dokumenta dostavi Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji te da se objavi; |
| --- | --- |

(r)

do 30. studenoga svake godine dvotrećinskom većinom svojih članova s pravom glasa i u skladu s godišnjim proračunskim postupkom, donosi jedinstveni programski dokument uzimajući u obzir mišljenje Komisije i osigurava da se konačna verzija jedinstvenog programskog dokumenta dostavi Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji te da se objavi;

| (s) | do kraja kolovoza svake godine donosi privremeno izvješće o napretku u provedbi planiranih aktivnosti za tekuću godinu te ga dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji; |
| --- | --- |

(s)

do kraja kolovoza svake godine donosi privremeno izvješće o napretku u provedbi planiranih aktivnosti za tekuću godinu te ga dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji;

| (t) | ocjenjuje i donosi konsolidirano godišnje izvješće o radu Agencije za prethodnu godinu, u kojem posebice uspoređuje postignute rezultate s ciljevima godišnjeg programa rada i svake godine do 1. srpnja dostavlja izvješće i njegovu ocjenu Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu i osigurava da se godišnje izvješće o radu objavljuje; |
| --- | --- |

(t)

ocjenjuje i donosi konsolidirano godišnje izvješće o radu Agencije za prethodnu godinu, u kojem posebice uspoređuje postignute rezultate s ciljevima godišnjeg programa rada i svake godine do 1. srpnja dostavlja izvješće i njegovu ocjenu Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu i osigurava da se godišnje izvješće o radu objavljuje;

| (u) | izvršava svoje zadaće u vezi s proračunom Agencije, uključujući provedbu pilot-projekata i dokazâ koncepta iz članka 15.; |
| --- | --- |

(u)

izvršava svoje zadaće u vezi s proračunom Agencije, uključujući provedbu pilot-projekata i dokazâ koncepta iz članka 15.;

| (v) | donosi financijska pravila koja se primjenjuju na Agenciju u skladu s člankom 49.; |
| --- | --- |

(v)

donosi financijska pravila koja se primjenjuju na Agenciju u skladu s člankom 49.;

| (w) | imenuje računovodstvenog službenika, koji može biti računovodstveni službenik Komisije, podložno Pravilniku o osoblju, koji mora biti u potpunosti neovisan u obavljanju svojih dužnosti; |
| --- | --- |

(w)

imenuje računovodstvenog službenika, koji može biti računovodstveni službenik Komisije, podložno Pravilniku o osoblju, koji mora biti u potpunosti neovisan u obavljanju svojih dužnosti;

| (x) | osigurava odgovarajuće postupanje na temelju nalaza i preporuka koji proizlaze iz raznih izvješća unutarnje i vanjske revizije i evaluacija te istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO); |
| --- | --- |

(x)

osigurava odgovarajuće postupanje na temelju nalaza i preporuka koji proizlaze iz raznih izvješća unutarnje i vanjske revizije i evaluacija te istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO);

| (y) | donosi i redovito ažurira komunikacijske planove i planove za širenje informacija iz članka 34. stavka 4.; |
| --- | --- |

(y)

donosi i redovito ažurira komunikacijske planove i planove za širenje informacija iz članka 34. stavka 4.;

| (z) | donosi potrebne sigurnosne mjere, uključujući sigurnosni plan, plan kontinuiteta poslovanja i plan oporavka u slučaju katastrofe, vodeći računa o mogućim preporukama stručnjaka za sigurnost iz savjetodavnih skupina; |
| --- | --- |

(z)

donosi potrebne sigurnosne mjere, uključujući sigurnosni plan, plan kontinuiteta poslovanja i plan oporavka u slučaju katastrofe, vodeći računa o mogućim preporukama stručnjaka za sigurnost iz savjetodavnih skupina;

| (aa) | donosi sigurnosna pravila o zaštiti klasificiranih podataka i neklasificiranih osjetljivih podataka nakon odobrenja Komisije; |
| --- | --- |

(aa)

donosi sigurnosna pravila o zaštiti klasificiranih podataka i neklasificiranih osjetljivih podataka nakon odobrenja Komisije;

| (bb) | imenuje službenika za sigurnost; |
| --- | --- |

(bb)

imenuje službenika za sigurnost;

| (cc) | imenuje službenika za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(cc)

imenuje službenika za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725;

| (dd) | donosi detaljna pravila za provedbu Uredbe (EZ) br. 1049/2001; |
| --- | --- |

(dd)

donosi detaljna pravila za provedbu Uredbe (EZ) br. 1049/2001;

| (ee) | donosi izvješća o razvoju EES-a na temelju članka 72. stavka 2. Uredbe (EU) 2017/2226 i izvješća o razvoju ETIAS-a na temelju članka 92. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1240; |
| --- | --- |

(ee)

donosi izvješća o razvoju EES-a na temelju članka 72. stavka 2. Uredbe (EU) 2017/2226 i izvješća o razvoju ETIAS-a na temelju članka 92. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1240;

| (ff) | donosi izvješća o tehničkom funkcioniranju SIS-a II na temelju članka 50. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i članka 66. stavka 4. Odluke 2007/533/PUP, VIS-a na temelju članka 50. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 767/2008 i članka 17. stavka 3. Odluke 2008/633/PUP, EES-a na temelju članka 72. stavka 4. Uredbe (EU) 2017/2226 i ETIAS-a na temelju članka 92. stavka 4. Uredbe (EU) 2018/1240; |
| --- | --- |

(ff)

donosi izvješća o tehničkom funkcioniranju SIS-a II na temelju članka 50. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i članka 66. stavka 4. Odluke 2007/533/PUP, VIS-a na temelju članka 50. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 767/2008 i članka 17. stavka 3. Odluke 2008/633/PUP, EES-a na temelju članka 72. stavka 4. Uredbe (EU) 2017/2226 i ETIAS-a na temelju članka 92. stavka 4. Uredbe (EU) 2018/1240;

| (gg) | donosi godišnje izvješće o aktivnostima središnjeg sustava Eurodaca na temelju članka 40. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 603/2013; |
| --- | --- |

(gg)

donosi godišnje izvješće o aktivnostima središnjeg sustava Eurodaca na temelju članka 40. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 603/2013;

| (hh) | daje formalne primjedbe na izvješća Europskog nadzornika za zaštitu podataka o revizijama provedenim na temelju članka 45. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1987/2006, članka 42. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 767/2008 i članka 31. stavka 2. Uredbe (EU) br. 603/2013, članka 56. stavka 2. Uredbe (EU) 2017/2226 i članka 67. Uredbe (EU) 2018/1240 i osigurava odgovarajuće postupanje nakon tih revizija; |
| --- | --- |

(hh)

daje formalne primjedbe na izvješća Europskog nadzornika za zaštitu podataka o revizijama provedenim na temelju članka 45. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1987/2006, članka 42. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 767/2008 i članka 31. stavka 2. Uredbe (EU) br. 603/2013, članka 56. stavka 2. Uredbe (EU) 2017/2226 i članka 67. Uredbe (EU) 2018/1240 i osigurava odgovarajuće postupanje nakon tih revizija;

| (ii) | objavljuje statističke podatke u vezi sa SIS-om II na temelju članka 50. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i članka 66. stavka 3. Odluke 2007/533/PUP; |
| --- | --- |

(ii)

objavljuje statističke podatke u vezi sa SIS-om II na temelju članka 50. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i članka 66. stavka 3. Odluke 2007/533/PUP;

| (jj) | prikuplja i objavljuje statističke podatke o radu središnjeg sustava Eurodaca na temelju članka 8. stavka 2. Uredbe (EU) br. 603/2013; |
| --- | --- |

(jj)

prikuplja i objavljuje statističke podatke o radu središnjeg sustava Eurodaca na temelju članka 8. stavka 2. Uredbe (EU) br. 603/2013;

| (kk) | objavljuje statističke podatke u vezi s EES-om na temelju članka 63. Uredbe (EU) 2017/2226; |
| --- | --- |

(kk)

objavljuje statističke podatke u vezi s EES-om na temelju članka 63. Uredbe (EU) 2017/2226;

| (ll) | objavljuje statističke podatke u vezi s ETIAS-om na temelju članka 84. Uredbe (EU) 2018/1240; |
| --- | --- |

(ll)

objavljuje statističke podatke u vezi s ETIAS-om na temelju članka 84. Uredbe (EU) 2018/1240;

| (mm) | osigurava godišnju objavu popisa nadležnih tijela ovlaštenih za izravno pretraživanje podataka pohranjenih u SIS-u II na temelju članka 31. stavka 8. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i članka 46. stavka 8. Odluke 2007/533/PUP, zajedno s popisom ureda nacionalnih sustava SIS-a II (uredi N.SIS II) i ureda SIRENE na temelju članka 7. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i članka 7. stavka 3. Odluke 2007/533/PUP, kao i popisa nadležnih tijela o kojima je upućena obavijest na temelju članka 65. stavka 2. Uredbe (EU) 2017/2226 te popisa nadležnih tijela na temelju članka 87. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1240. |
| --- | --- |

(mm)

osigurava godišnju objavu popisa nadležnih tijela ovlaštenih za izravno pretraživanje podataka pohranjenih u SIS-u II na temelju članka 31. stavka 8. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i članka 46. stavka 8. Odluke 2007/533/PUP, zajedno s popisom ureda nacionalnih sustava SIS-a II (uredi N.SIS II) i ureda SIRENE na temelju članka 7. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i članka 7. stavka 3. Odluke 2007/533/PUP, kao i popisa nadležnih tijela o kojima je upućena obavijest na temelju članka 65. stavka 2. Uredbe (EU) 2017/2226 te popisa nadležnih tijela na temelju članka 87. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1240.

| (nn) | osigurava godišnju objavu popisa jedinica na temelju članka 27. stavka 2. Uredbe (EU) br. 603/2013; |
| --- | --- |

(nn)

osigurava godišnju objavu popisa jedinica na temelju članka 27. stavka 2. Uredbe (EU) br. 603/2013;

| (oo) | osigurava da se svim odlukama i postupcima Agencije koji utječu na opsežne informacijske sustave u području slobode, sigurnosti i pravde poštuje načelo neovisnosti pravosuđa; |
| --- | --- |

(oo)

osigurava da se svim odlukama i postupcima Agencije koji utječu na opsežne informacijske sustave u području slobode, sigurnosti i pravde poštuje načelo neovisnosti pravosuđa;

| (pp) | izvršava sve druge zadaće koje su mu dodijeljene u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(pp)

izvršava sve druge zadaće koje su mu dodijeljene u skladu s ovom Uredbom.

Ne dovodeći u pitanje odredbe o objavljivanju popisa relevantnih tijela predviđenih pravnim aktima Unije iz prvog podstavka točke (mm) i ako tim pravnim aktima nije već predviđena obveza objavljivanja i stalnog ažuriranja tih popisa na stranici Agencije, objavljivanje i stalno ažuriranje osigurava upravni odbor.

2.   Upravni odbor u skladu s člankom 110. Pravilnika o osoblju za dužnosnike donosi odluku na temelju članka 2. stavka 1. Pravilnika o osoblju za dužnosnike i članka 6. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika kojom se relevantne ovlasti tijela za imenovanje delegiraju izvršnom direktoru i kojom se utvrđuju uvjeti u skladu s kojima se to delegiranje ovlasti može suspendirati. Izvršni direktor ovlašten je dalje delegirati te ovlasti.

Upravni odbor može, kada to zahtijevaju iznimne okolnosti, odlukom privremeno suspendirati delegiranje ovlasti tijela nadležnog za imenovanje izvršnom direktoru i ovlasti koje je izvršni direktor delegirao dalje te ih izvršavati sam ili ih delegirati jednom od svojih članova ili zaposlenika koji nije izvršni direktor.

3.   Upravni odbor može izvršnom direktoru davati savjete o svakom pitanju koje je usko povezano s razvojem i operativnim upravljanjem opsežnim informacijskim sustavima te o aktivnostima u vezi s istraživanjem, pilot-projektima, dokazima koncepta i aktivnostima ispitivanja.

Članak 20.

Sastav upravnog odbora

1.   Upravni odbor sastavljen je od po jednog predstavnika svake države članice i dva predstavnika Komisije. Svaki predstavnik ima pravo glasa u skladu s člankom 23.

2.   Svaki član upravnog odbora ima zamjenika. Zamjenik predstavlja člana u njegovoj odsutnosti ili u slučaju kada je član izabran za predsjednika ili zamjenika predsjednika upravnog odbora i predsjedava sjednicom upravnog odbora. Članovi upravnog odbora i njihovi zamjenici imenuju se na temelju visokog stupnja relevantnih iskustava i stručnosti u području opsežnih informacijskih sustava u području slobode, sigurnosti i pravde, te na temelju njihova poznavanja zaštite podataka, uzimajući u obzir njihove relevantne upravljačke, administrativne i proračunske vještine. Sve strane zastupljene u upravnom odboru nastoje ograničiti mijenjanje svojih predstavnika radi osiguranja kontinuiteta rada upravnog odbora. Sve strane nastoje postići uravnoteženu zastupljenost muškaraca i žena u upravnom odboru.

3.   Mandat članova i njihovih zamjenika traje četiri godine i može se obnoviti. Po isteku mandata ili u slučaju ostavke, članovi obavljaju svoju funkciju do ponovnog imenovanja ili do zamjene.

4.   Zemlje koje su se pridružile provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjerama povezanima s Dublinom i Eurodacom sudjeluju u djelatnostima Agencije. One u upravni odbor imenuju po jednog predstavnika i zamjenika.

Članak 21.

Predsjednik upravnog odbora

1.   Upravni odbor bira predsjednika i zamjenika predsjednika među onim članovima upravnog odbora koje imenuju države članice koje su, na temelju prava Unije, u cijelosti obvezane svim pravnim aktima Unije kojima se uređuje razvoj, uspostava, rad i uporaba opsežnih informacijskih sustava kojima upravlja Agencija. Predsjednik i zamjenik predsjednika biraju se dvotrećinskom većinom glasova članova upravnog odbora koji imaju pravo glasa.

Zamjenik predsjednika automatski mijenja predsjednika ako je on spriječen izvršavati svoje dužnosti.

2.   Mandat predsjednika i zamjenika predsjednika traje četiri godine. Njihov se mandat može jednom obnoviti. Ako im članstvo u upravnom odboru prestane za vrijeme mandata, mandat im automatski prestaje na taj datum.

Članak 22.

Sastanci upravnog odbora

1.   Predsjednik saziva sastanke upravnog odbora.

2.   Izvršni direktor sudjeluje u raspravama, bez prava glasa.

3.   Upravni odbor održava najmanje dva redovna sastanka godišnje. Osim toga, sastaje se na inicijativu predsjednika, na zahtjev Komisije, na zahtjev izvršnog direktora ili na zahtjev najmanje jedne trećine članova upravnog odbora koji imaju pravo glasa.

4.   Europol i Eurojust mogu biti nazočni na sastancima upravnog odbora kao promatrači, kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na SIS II u pogledu primjene Odluke 2007/533/PUP. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu može biti nazočna na sastancima upravnog odbora kao promatrač, kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na SIS II u pogledu primjene Uredbe (EU) 2016/1624.

Europol može biti nazočan na sastancima upravnog odbora kao promatrač kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na VIS u pogledu primjene Odluke 2008/633/PUP ili pitanje koje se odnosi na Eurodac u pogledu primjene Uredbe (EU) br. 603/2013.

Europol može biti nazočan na sastancima upravnog odbora kao promatrač kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na EES u pogledu primjene Uredbe (EU) 2017/2226 ili pitanje koje se odnosi na ETIAS u pogledu Uredbe 2018/1240. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu također može biti nazočna na sastancima upravnog odbora kao promatrač kada je na dnevnom redu pitanje koje se odnosi na ETIAS u pogledu primjene Uredbe (EU) 2018/1240.

Upravni odbor na svoje sastanke može kao promatrača pozvati bilo koju osobu čije mišljenje bi moglo biti od interesa.

5.   Podložno poslovniku upravnog odbora, članovima upravnog odbora i njihovim zamjenicima mogu pomagati savjetnici ili stručnjaci, osobito oni koji su članovi savjetodavnih skupina.

6.   Agencija upravnom odboru osigurava tajništvo.

Članak 23.

Pravila o glasovanju upravnog odbora

1.   Ne dovodeći u pitanje stavak 5. ovog članka, članak 19. stavak 1. točke (b) i (r), članak 21. stavak 1. i članak 25. stavak 8., odluke upravnog odbora donose se većinom glasova članova koji imaju pravo glasa.

2.   Ne dovodeći u pitanje stavke 3. i 4., svaki član upravnog odbora ima jedan glas. U odsutnosti člana s pravom glasa njegovim se pravom glasa koristi njegov zamjenik.

3.   Svaki član kojeg je imenovala država članica koja je, na temelju prava Unije, obvezana bilo kojim pravnim aktom Unije kojim se uređuju razvoj, uspostava, rad i uporaba opsežnih informacijskih sustava kojima upravlja Agencija, može glasovati o pitanju koje se odnosi na taj opsežni informacijski sustav.

Danska može glasovati o pitanju koje se odnosi na opsežni informacijski sustav ako odluči, u skladu s člankom 4. Protokola br. 22, u nacionalnom pravu provoditi pravni akt Unije kojim se uređuju razvoj, uspostava, rad i uporaba tog određenog opsežnog informacijskog sustava.

4.   Članak 42. primjenjuje se u pogledu prava glasa predstavnika zemalja koje su s Unijom sklopile sporazume o pridruživanju provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjerama povezanima s Dublinom i Eurodacom.

5.   U slučaju da članovi nisu suglasni oko toga odnosi li se neko glasovanje na određeni opsežni informacijski sustav, svaka odluka o tome da se to glasovanje ne odnosi na taj određeni opsežni informacijski sustav donosi se dvotrećinskom većinom glasova članova upravnog odbora koji imaju pravo glasa.

6.   Predsjednik ne glasuje, kao ni zamjenik predsjednika kada ga zamjenjuje. Pravom glasa predsjednika ili pravom glasa zamjenika predsjednika, kada zamjenjuje predsjednika, koristi se njegov zamjenik.

7.   Izvršni direktor ne glasuje.

8.   Poslovnikom upravnog odbora detaljnije se utvrđuju pravila glasovanja, posebno uvjeti pod kojima jedan član može djelovati u ime drugog člana te, prema potrebi, sve zahtjeve u pogledu kvoruma.

Članak 24.

Odgovornosti izvršnog direktora

1.   Izvršni direktor upravlja Agencijom. Izvršni direktor pomaže i odgovara upravnom odboru. Izvršni direktor na poziv izvješćuje Europski parlament o izvršavanju svojih dužnosti. Vijeće može pozvati izvršnog direktora kako bi ga on izvijestio o izvršavanju svojih dužnosti.

2.   Izvršni direktor pravni je zastupnik Agencije.

3.   Izvršni direktor odgovoran je za provedbu zadaća dodijeljenih Agenciji ovom Uredbom. Izvršni direktor posebno je odgovoran za:

| (a) | svakodnevno upravljanje Agencijom; |
| --- | --- |

(a)

svakodnevno upravljanje Agencijom;

| (b) | rad Agencije u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(b)

rad Agencije u skladu s ovom Uredbom;

| (c) | pripremu i provedbu postupaka, odluka, strategija, programa i aktivnosti koje donese upravni odbor, u okviru ograničenja određenih ovom Uredbom, njezinim provedbenim pravilima i mjerodavnim pravom Unije; |
| --- | --- |

(c)

pripremu i provedbu postupaka, odluka, strategija, programa i aktivnosti koje donese upravni odbor, u okviru ograničenja određenih ovom Uredbom, njezinim provedbenim pravilima i mjerodavnim pravom Unije;

| (d) | pripremu jedinstvenog programskog dokumenta i njegovo podnošenje upravnom odboru nakon savjetovanja s Komisijom i savjetodavnim skupinama; |
| --- | --- |

(d)

pripremu jedinstvenog programskog dokumenta i njegovo podnošenje upravnom odboru nakon savjetovanja s Komisijom i savjetodavnim skupinama;

| (e) | provedbu jedinstvenog programskog dokumenta i izvješćivanje upravnog odbora o njegovoj provedbi; |
| --- | --- |

(e)

provedbu jedinstvenog programskog dokumenta i izvješćivanje upravnog odbora o njegovoj provedbi;

| (f) | pripremu privremenog izvješća o napretku u provedbi planiranih aktivnosti za tekuću godinu i, nakon savjetovanja sa savjetodavnim skupinama, podnošenje izvješća upravnom odboru radi donošenja, i to do kraja kolovoza svake godine; |
| --- | --- |

(f)

pripremu privremenog izvješća o napretku u provedbi planiranih aktivnosti za tekuću godinu i, nakon savjetovanja sa savjetodavnim skupinama, podnošenje izvješća upravnom odboru radi donošenja, i to do kraja kolovoza svake godine;

| (g) | pripremu konsolidiranog godišnjeg izvješća o aktivnostima Agencije i, nakon savjetovanja sa savjetodavnim skupinama, njegovo dostavljanje upravnom odboru radi ocjene i donošenja; |
| --- | --- |

(g)

pripremu konsolidiranog godišnjeg izvješća o aktivnostima Agencije i, nakon savjetovanja sa savjetodavnim skupinama, njegovo dostavljanje upravnom odboru radi ocjene i donošenja;

| (h) | pripremu akcijskog plana na temelju zaključaka iz izvješća i evaluacija unutarnje ili vanjske revizije i istraga OLAF-a i EPPO-a i izvješćivanje Komisije o napretku dva puta godišnje, a upravnog odbora redovito; |
| --- | --- |

(h)

pripremu akcijskog plana na temelju zaključaka iz izvješća i evaluacija unutarnje ili vanjske revizije i istraga OLAF-a i EPPO-a i izvješćivanje Komisije o napretku dva puta godišnje, a upravnog odbora redovito;

| (i) | zaštitu financijskih interesa Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti djelotvornim provjerama, ne dovodeći u pitanje istražnu nadležnost EPPO-a i OLAF-a, i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno isplaćenih iznosa i prema potrebi izricanjem učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih administrativnih i financijskih sankcija; |
| --- | --- |

(i)

zaštitu financijskih interesa Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti djelotvornim provjerama, ne dovodeći u pitanje istražnu nadležnost EPPO-a i OLAF-a, i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno isplaćenih iznosa i prema potrebi izricanjem učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih administrativnih i financijskih sankcija;

| (j) | pripremu strategije Agencije za borbu protiv prijevara i njezino podnošenje upravnom odboru na odobrenje kao i praćenje ispravne i pravovremene provedbe te strategije; |
| --- | --- |

(j)

pripremu strategije Agencije za borbu protiv prijevara i njezino podnošenje upravnom odboru na odobrenje kao i praćenje ispravne i pravovremene provedbe te strategije;

| (k) | pripremu nacrta financijskih pravila primjenjivih na Agenciju i njihovo podnošenje upravnom odboru na donošenje nakon savjetovanja s Komisijom; |
| --- | --- |

(k)

pripremu nacrta financijskih pravila primjenjivih na Agenciju i njihovo podnošenje upravnom odboru na donošenje nakon savjetovanja s Komisijom;

| (l) | pripremu nacrta proračuna za sljedeću godinu, utvrđenog po aktivnostima; |
| --- | --- |

(l)

pripremu nacrta proračuna za sljedeću godinu, utvrđenog po aktivnostima;

| (m) | pripremu nacrta izvješća Agencije o procjeni prihoda i rashoda; |
| --- | --- |

(m)

pripremu nacrta izvješća Agencije o procjeni prihoda i rashoda;

| (n) | izvršenje proračuna Agencije; |
| --- | --- |

(n)

izvršenje proračuna Agencije;

| (o) | uspostavu i provedbu djelotvornog sustava kako bi se omogućilo redovito praćenje i evaluacija:






  i. | opsežnih informacijskih sustava, uključujući statističke podatke, i |
| --- | --- | --- |

(o)

uspostavu i provedbu djelotvornog sustava kako bi se omogućilo redovito praćenje i evaluacija:

i.

opsežnih informacijskih sustava, uključujući statističke podatke, i

| ii. | Agencije, uključujući djelotvorno i učinkovito ostvarivanje njezinih ciljeva; |
| --- | --- |

ii.

Agencije, uključujući djelotvorno i učinkovito ostvarivanje njezinih ciljeva;

| (p) | ne dovodeći u pitanje članak 17. Pravilnika o osoblju za dužnosnike, utvrđivanje zahtjeva povjerljivosti radi usklađivanja s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1987/2006, člankom 17. Odluke 2007/533/PUP, člankom 26. stavkom 9. Uredbe (EZ) br. 767/2008, člankom 4. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 603/2013, člankom 37. stavkom 4. Uredbe (EU) 2017/2226 i člankom 74. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1240; |
| --- | --- |

(p)

ne dovodeći u pitanje članak 17. Pravilnika o osoblju za dužnosnike, utvrđivanje zahtjeva povjerljivosti radi usklađivanja s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1987/2006, člankom 17. Odluke 2007/533/PUP, člankom 26. stavkom 9. Uredbe (EZ) br. 767/2008, člankom 4. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 603/2013, člankom 37. stavkom 4. Uredbe (EU) 2017/2226 i člankom 74. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1240;

| (q) | pregovaranje i, nakon odobrenja upravnog odbora, potpisivanje sporazuma o sjedištu Agencije i sporazuma o tehničkim i pričuvnim centrima s državama članicama domaćinima; |
| --- | --- |

(q)

pregovaranje i, nakon odobrenja upravnog odbora, potpisivanje sporazuma o sjedištu Agencije i sporazuma o tehničkim i pričuvnim centrima s državama članicama domaćinima;

| (r) | pripremu praktičnih aranžmana za provedbu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i njihovo podnošenje upravnom odboru na donošenje; |
| --- | --- |

(r)

pripremu praktičnih aranžmana za provedbu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i njihovo podnošenje upravnom odboru na donošenje;

| (s) | pripremu potrebnih sigurnosnih mjera, uključujući sigurnosni plan, plan kontinuiteta poslovanja i plan oporavka u slučaju katastrofe i, nakon savjetovanja s relevantnom savjetodavnom skupinom, njihovo podnošenje upravnom odboru na donošenje; |
| --- | --- |

(s)

pripremu potrebnih sigurnosnih mjera, uključujući sigurnosni plan, plan kontinuiteta poslovanja i plan oporavka u slučaju katastrofe i, nakon savjetovanja s relevantnom savjetodavnom skupinom, njihovo podnošenje upravnom odboru na donošenje;

| (t) | pripremu izvješća o tehničkom funkcioniranju svakog opsežnog informacijskog sustava iz članka 19. stavka 1. točke (ff) i godišnjeg izvješća o aktivnostima središnjeg sustava Eurodaca iz članka 19. stavka 1. točke (gg) na temelju rezultata praćenja i evaluacije te, nakon savjetovanja s relevantnom savjetodavnom skupinom, njihovo podnošenje upravnom odboru na donošenje; |
| --- | --- |

(t)

pripremu izvješća o tehničkom funkcioniranju svakog opsežnog informacijskog sustava iz članka 19. stavka 1. točke (ff) i godišnjeg izvješća o aktivnostima središnjeg sustava Eurodaca iz članka 19. stavka 1. točke (gg) na temelju rezultata praćenja i evaluacije te, nakon savjetovanja s relevantnom savjetodavnom skupinom, njihovo podnošenje upravnom odboru na donošenje;

| (u) | pripremu izvješća o razvoju EES-a iz članka 72. stavka 2. Uredbe 2017/2226 i o razvoju ETIAS-a iz članka 92. stavka 2. Uredbe 2018/1240, te njihovo podnošenje upravnom odboru na donošenje; |
| --- | --- |

(u)

pripremu izvješća o razvoju EES-a iz članka 72. stavka 2. Uredbe 2017/2226 i o razvoju ETIAS-a iz članka 92. stavka 2. Uredbe 2018/1240, te njihovo podnošenje upravnom odboru na donošenje;

| (v) | pripremu godišnjeg popisa za objavu nadležnih tijela koja su ovlaštena za izravno pretraživanje podataka pohranjenih u SIS-u II, uključujući i popis ureda N.SIS-a II i ureda SIRENE i popisa nadležnih tijela koja su ovlaštena za izravno pretraživanje podataka pohranjenih u EES-u i ETIAS-u iz članka 19. stavka 1. točke (mm) i popisa jedinica iz članka 19. stavka 1. točke (nn) te njihovo podnošenje upravnom odboru na donošenje. |
| --- | --- |

(v)

pripremu godišnjeg popisa za objavu nadležnih tijela koja su ovlaštena za izravno pretraživanje podataka pohranjenih u SIS-u II, uključujući i popis ureda N.SIS-a II i ureda SIRENE i popisa nadležnih tijela koja su ovlaštena za izravno pretraživanje podataka pohranjenih u EES-u i ETIAS-u iz članka 19. stavka 1. točke (mm) i popisa jedinica iz članka 19. stavka 1. točke (nn) te njihovo podnošenje upravnom odboru na donošenje.

4.   Izvršni direktor izvršava i druge zadaće u skladu s ovom Uredbom.

5.   Izvršni direktor odlučuje o tome je li, radi obavljanja zadaća Agencije na učinkovit i djelotvoran način, potrebno postaviti jednog člana osoblja ili više njih u jednu državu članicu ili više njih i u tu svrhu osnovati lokalni ured. Prije donošenja takve odluke izvršni direktor mora dobiti prethodnu suglasnost Komisije, upravnog odbora i dotične države članice ili dotičnih država članica. U odluci izvršnog direktora navodi se opseg aktivnosti koje će se obavljati u tom lokalnom uredu na način da se izbjegnu nepotrebni troškovi i udvostručavanje administrativnih zadaća Agencije. Aktivnosti koje se obavljaju u tehničkim centrima ne smiju se obavljati u lokalnom uredu.

Članak 25.

Imenovanje izvršnog direktora

1.   Upravni odbor imenuje izvršnog direktora s popisa od najmanje tri kandidata koje je predložila Komisija nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira. U okviru postupka odabira u Službenom listu Europske unije i u drugim odgovarajućim medijima objavljuje se poziv na iskaz interesa. Upravni odbor imenuje izvršnog direktora na temelju zasluga, dokazanog iskustva s opsežnim informacijskim sustavima, dokazanih administrativnih, financijskih i upravljačkih vještina i znanja u pogledu zaštite podataka.

2.   Prije imenovanja, kandidati koje predloži Komisija pozivaju se da pred nadležnim odborom ili odborima Europskog parlamenta daju izjavu i odgovore na pitanja članova odbora. Nakon što je saslušao izjavu i odgovore, Europski parlament donosi mišljenje u kojem izražava svoje stajalište i u kojem može navesti kojem kandidatu daje prednost.

3.   Upravni odbor imenuje izvršnog direktora uzimajući u obzir ta stajališta.

4.   Odluči li upravni odbor imenovati kandidata koji nije onaj kojemu je Europski parlament dao prednost, upravni odbor u pisanom obliku obavješćuje Europski parlament i Vijeće o načinu na koji je uzeo u obzir mišljenje Europskog parlamenta.

5.   Mandat izvršnog direktora traje pet godina. Prije isteka tog razdoblja Komisija obavlja procjenu u kojoj uzima u obzir svoju evaluaciju rada izvršnog direktora te buduće zadaće i izazove Agencije.

6.   Upravni odbor, odlučujući na prijedlog Komisije u kojem se uzima u obzir procjena iz stavka 5., može jednom produljiti mandat izvršnog direktora za najviše pet godina.

7.   Upravni odbor obavješćuje Europski parlament o svojoj namjeri produljivanja mandata izvršnog direktora. U razdoblju od mjesec dana prije takvoga produljivanja, izvršnog direktora poziva se da pred nadležnim odborom ili odborima Europskog parlamenta da izjavu i odgovori na pitanja članova odbora.

8.   Izvršni direktor kojemu je produljen mandat na kraju ukupnog mandata ne može sudjelovati u drugom postupku odabira za isto radno mjesto.

9.   Izvršni direktor može biti razriješen dužnosti isključivo na temelju odluke upravnog odbora donesene na prijedlog većine članova odbora koji imaju pravo glasa ili na prijedlog Komisije.

10.   Upravni odbor odluku o imenovanju, produljenju mandata ili razrješenju dužnosti izvršnog direktora donosi dvotrećinskom većinom glasova članova koji imaju pravo glasa.

11.   Za potrebe sklapanja ugovora o radu s izvršnim direktorom Agenciju zastupa predsjednik upravnog odbora. Izvršni direktor zapošljava se kao član privremenog osoblja Agencije u skladu s člankom 2. točkom (a) Uvjeta zaposlenja ostalih službenika.

Članak 26.

Zamjenik izvršnog direktora

1.   Zamjenik izvršnog direktora pomaže izvršnom direktoru. Zamjenik izvršnog direktora također zamjenjuje izvršnog direktora u njegovoj odsutnosti. Izvršni direktor određuje dužnosti zamjenika izvršnog direktora.

2.   Zamjenika izvršnog direktora imenuje upravni odbor na prijedlog izvršnog direktora. Zamjenik izvršnog direktora imenuje se na temelju zasluga i odgovarajućih administrativnih i upravljačkih vještina, uključujući odgovarajuće profesionalno iskustvo. Izvršni direktor predlaže najmanje tri kandidata za mjesto zamjenika izvršnog direktora. Odluku donosi upravni odbor dvotrećinskom većinom glasova svojih članova koji imaju pravo glasa. Upravni odbor ima ovlasti razriješiti zamjenika izvršnog direktora dužnosti odlukom donesenom dvotrećinskom većinom glasova svojih članova koji imaju pravo glasa.

3.   Mandat zamjenika izvršnog direktora traje pet godina. Upravni odbor može jednom produljiti taj mandat na razdoblje od najviše pet godina. Takvu odluku upravni odbor donosi dvotrećinskom većinom glasova svojih članova koji imaju pravo glasa.

Članak 27.

Savjetodavne skupine

1.   Upravnom odboru stručnim savjetima u vezi s opsežnim informacijskim sustavima i, posebno, u pripremanju godišnjeg programa rada i godišnjeg izvješća o radu, pomažu sljedeće savjetodavne skupine:

| (a) | savjetodavna skupina za SIS II; |
| --- | --- |

(a)

savjetodavna skupina za SIS II;

| (b) | savjetodavna skupina za VIS; |
| --- | --- |

(b)

savjetodavna skupina za VIS;

| (c) | savjetodavna skupina za Eurodac; |
| --- | --- |

(c)

savjetodavna skupina za Eurodac;

| (d) | savjetodavna skupina za EES-ETIAS; |
| --- | --- |

(d)

savjetodavna skupina za EES-ETIAS;

| (e) | bilo koja druga savjetodavna skupina povezana s opsežnim informacijskim sustavom, ako je tako određeno u odgovarajućem pravnom aktu Unije kojim se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba tog opsežnog informacijskog sustava. |
| --- | --- |

(e)

bilo koja druga savjetodavna skupina povezana s opsežnim informacijskim sustavom, ako je tako određeno u odgovarajućem pravnom aktu Unije kojim se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba tog opsežnog informacijskog sustava.

2.   Svaka država članica koja je u skladu s pravom Unije obvezana bilo kojim pravnim aktom Unije kojim se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba opsežnog informacijskog sustava, i Komisija imenuju jednog člana savjetodavne skupine u vezi s tim opsežnim informacijskim sustavom na mandat od četiri godine koji se može obnoviti.

Danska također imenuje člana savjetodavne skupine u vezi s opsežnim informacijskim sustavom, ako, u skladu s člankom 4. Protokola br. 22 odluči u svojem nacionalnom pravu provesti pravni akt kojim se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba tog određenog opsežnog informacijskog sustava.

Svaka zemlja koja se pridružila provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera povezanih s Dublinom i Eurodacom te koja sudjeluje u određenom opsežnom informacijskom sustavu, imenuje člana savjetodavne skupine u vezi s tim opsežnim informacijskim sustavom.

3.   Europol, Eurojust i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu mogu imenovati svaki svojeg predstavnika u savjetodavnoj skupini za SIS II. Europol može imenovati i predstavnika u savjetodavnim skupinama za VIS, Eurodac i EES-ETIAS. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu također može imenovati svojeg predstavnika u savjetodavnoj skupini za EES-ETIAS.

4.   Članovi upravnog odbora i njihovi zamjenici ne smiju biti članovi ni jedne savjetodavne skupine. Izvršni direktor ili predstavnik izvršnog direktora ima pravo biti nazočan na svim sastancima savjetodavnih skupina kao promatrač.

5.   Savjetodavne skupine prema potrebi međusobno surađuju. Postupci za rad i suradnju savjetodavnih skupina utvrđeni su u poslovniku Agencije.

6.   U pripremi mišljenja svi članovi svake savjetodavne skupine nastoje postići konsenzus. Ako se konsenzus ne postigne, obrazloženo stajalište većine članova smatra se mišljenjem savjetodavne skupine. Bilježi se i obrazloženo stajalište manjine ili više njih. Na odgovarajući se način primjenjuje članak 23. stavci 3. i 5. Članovi koji predstavljaju zemlje pridružene provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera povezanih s Dublinom i Eurodacom mogu izraziti svoja mišljenja o pitanjima u kojima nemaju pravo glasovati.

7.   Svaka država članica i svaka zemlja pridružena provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera povezanih s Dublinom i Eurodacom podupire aktivnosti savjetodavnih skupina.

8.   Članak 21. primjenjuje se mutatis mutandis u pogledu predsjednika savjetodavnih skupina.

POGLAVLJE IV.

OPĆE ODREDBE

Članak 28.

Osoblje

1.   Na osoblje Agencije, uključujući izvršnog direktora, primjenjuju se Pravilnik o osoblju te pravila donesena uz suglasnost institucija Unije za primjenu Pravilnika o osoblju.

2.   Za potrebe primjene Pravilnika o osoblju Agencija se smatra agencijom u smislu članka 1.a stavka 2. Pravilnika o osoblju za dužnosnike.

3.   Osoblje Agencije sastoji se od dužnosnika, privremenog osoblja i ugovornog osoblja. Upravni odbor svake godine mora dati svoju suglasnost u slučaju ugovora koje izvršni direktor namjerava obnoviti, ako bi ti ugovori u skladu s Uvjetima zaposlenja ostalih službenika po obnovi postali ugovori na neodređeno vrijeme.

4.   Agencija ne zapošljava privremeno osoblje za izvršavanje zadaća koje se smatraju osjetljivim financijskim zadaćama.

5.   Komisija i države članice mogu Agenciji privremeno uputiti dužnosnike ili nacionalne stručnjake. Upravni odbor donosi odluku kojom utvrđuje pravila o upućivanju nacionalnih stručnjaka u Agenciju.

6.   Ne dovodeći u pitanje članak 17. Pravilnika o osoblju za dužnosnike, Agencija primjenjuje odgovarajuća pravila o profesionalnoj tajni ili drugim jednakovrijednim obvezama povjerljivosti.

7.   Upravni odbor u dogovoru s Komisijom donosi potrebne provedbene mjere iz članka 110. Pravilnika o osoblju za dužnosnike.

Članak 29.

Javni interes

Članovi upravnog odbora, izvršni direktor, zamjenik izvršnog direktora i članovi savjetodavnih skupina obvezuju se da će njihovo djelovanje biti u javnom interesu. U tu svrhu svake godine daju pisanu, javnu izjavu o preuzimanju obveze, koja se objavljuje na internetskim stranicama Agencije.

Popis članova upravnog odbora i savjetodavnih skupina objavljuje se na internetskim stranicama Agencije.

Članak 30.

Sporazum o sjedištu i sporazumi o tehničkim centrima

1.   Potrebni dogovori koji se odnose na smještaj koji Agenciji treba osigurati u državama članicama domaćinima i o opremi koju im te države članice trebaju staviti na raspolaganje, te posebna pravila koja se u državama članicama domaćinima primjenjuju na članove upravnog odbora, izvršnog direktora, drugo osoblje Agencije i članove njihovih obitelji, utvrđuju se u sporazumu o sjedištu Agencije te u sporazumima o tehničkim centrima. Takvi sporazumi sklapaju se između Agencije i država članica domaćina nakon odobrenja upravnog odbora.

2.   Države članice domaćini Agencije osiguravaju potrebne uvjete za pravilno funkcioniranje Agencije, uključujući, među ostalim, višejezično i europski usmjereno školovanje te primjerenu prometnu povezanost.

Članak 31.

Povlastice i imuniteti

Na Agenciju se primjenjuje Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije.

Članak 32.

Odgovornost

1.   Ugovorna odgovornost Agencije uređena je pravom koje se primjenjuje na dotični ugovor.

2.   Sud Europske unije nadležan je za donošenje presuda na temelju bilo koje arbitražne klauzule sadržane u ugovoru koji sklopi Agencija.

3.   U slučaju izvanugovorne odgovornosti Agencija, u skladu s općim načelima koja su zajednička pravima država članica, nadoknađuje svu štetu koju u obavljanju svojih dužnosti prouzroče njezine službe ili njezino osoblje.

4.   Sud Europske unije nadležan je u sporovima za naknadu štete iz stavka 3.

5.   Osobna odgovornost osoblja Agencije prema Agenciji uređena je odredbama Pravilnika o osoblju za dužnosnike ili Uvjeta zaposlenja ostalih službenika koje se na njih primjenjuju.

Članak 33.

Pravila o jezicima

1.   Na Agenciju se primjenjuje Uredba Vijeća br. 1 (46).

2.   Ne dovodeći u pitanje odluke donesene na temelju članka 342. UFEU-a, jedinstveni programski dokument iz članka 19. stavka 1. točke (r) i godišnje izvješće o radu iz članka 19. stavka 1. točke (t) sastavljaju se na svim službenim jezicima institucija Unije.

3.   Upravni odbor može donijeti odluku o radnim jezicima ne dovodeći u pitanje obveze utvrđene u stavcima 1. i 2.

4.   Usluge prevođenja potrebne za aktivnosti Agencije osigurava Prevoditeljski centar za tijela Europske unije.

Članak 34.

Transparentnost i komunikacija

1.   Na dokumente koje posjeduje Agencija primjenjuje se Uredba (EZ) br. 1049/2001.

2.   Na temelju prijedloga izvršnog direktora Upravni odbor donosi bez odgode detaljna pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001.

3.   Protiv odluka koje Agencija donese na temelju članka 8. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 može se podnijeti pritužba Europskom ombudsmanu ili pokrenuti postupak pred Sudom Europske unije pod uvjetima iz članka 228. odnosno članka 263. UFEU-a.

4.   Agencija komunicira u skladu s pravnim aktima Unije kojima se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba opsežnih informacijskih sustava, a može na vlastitu inicijativu sudjelovati i u komunikacijskim aktivnostima u području svoje nadležnosti. Agencija osobito osigurava da javnost i sve zainteresirane strane, uz objave iz članka 19. stavka 1. točaka (r), (t), (ii), (jj), (kk) i (ll) i članka 47. stavka 9., brzo dobiju i objektivne, točne, pouzdane, detaljne i lako razumljive informacije o njezinu radu. Raspodjelom resursa komunikacijskim aktivnostima ne smije se ugrožavati učinkovito izvršavanje zadaća Agencije iz članaka od 3.do 16. Komunikacijske aktivnosti provode se u skladu s relevantnim komunikacijskim planovima i planovima za širenje informacija, koje donosi upravni odbor.

5.   Svaka fizička ili pravna osoba ima pravo obratiti se Agenciji u pisanom obliku na bilo kojem od službenih jezika Unije. Dotična osoba ima pravo primiti odgovor na istom jeziku.

Članak 35.

Zaštita podataka

1.   Obrada osobnih podataka koju provodi Agencija podliježe Uredbi (EU) 2018/1725.

2.   Upravni odbor donosi mjere kojima Agencija primjenjuje Uredbu (EU) 2018/1725, uključujući mjere koje se odnose na službenika za zaštitu podataka. Te se mjere donose nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka.

Članak 36.

Svrhe obrade osobnih podataka

1.   Agencija može obrađivati osobne podatke samo u sljedeće svrhe:

| (a) | ako je to potrebno za obavljanje njezinih zadaća povezanih s operativnim upravljanjem opsežnim informacijskim sustavima koje su joj povjerene pravom Unije; |
| --- | --- |

(a)

ako je to potrebno za obavljanje njezinih zadaća povezanih s operativnim upravljanjem opsežnim informacijskim sustavima koje su joj povjerene pravom Unije;

| (b) | ako je to potrebno za obavljanje njezinih administrativnih zadaća. |
| --- | --- |

(b)

ako je to potrebno za obavljanje njezinih administrativnih zadaća.

2.   Ako Agencija obrađuje osobne podatke u svrhu iz stavka 1. točke (a) ovog članka, primjenjuje se Uredba (EU) 2018/1725, ne dovodeći u pitanje posebne odredbe koje se odnose na zaštitu i sigurnost podataka iz odgovarajućih pravnih akata Unije kojima se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba sustava.

Članak 37.

Sigurnosna pravila za zaštitu klasificiranih podataka i osjetljivih neklasificiranih podataka

1.   Agencija donosi svoja sigurnosna pravila na temelju načela i pravila utvrđenih u sigurnosnim pravilima Komisije za zaštitu klasificiranih podataka Europske unije (EUCI) i osjetljivih neklasificiranih podataka, uključujući među ostalim odredbe o razmjeni s trećim zemljama, obradi i pohrani takvih podataka, kako je utvrđeno u odlukama Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (47) i 2015/444 (48). Za svaki administrativni dogovor o razmjeni klasificiranih podataka s relevantnim tijelima treće države ili, ako nema takvog dogovora, za svako iznimno ad hoc otkrivanje klasificiranih podataka Europske unije takvim tijelima potrebno je prethodno odobrenje Komisije.

2.   Upravni odbor donosi sigurnosna pravila iz stavka 1. ovog članka nakon odobrenja Komisije. Agencija može poduzimati sve potrebne mjere kako bi olakšala razmjenu informacija relevantnih za njezine zadaće s Komisijom i državama članicama te prema potrebi s relevantnim agencijama Unije. Agencija razvija informacijski sustav kojim se omogućuje razmjena klasificiranih podataka s Komisijom, državama članicama i relevantnim agencijama Unije i upravlja tim informacijskim sustavom u skladu s Odlukom (EU, Euratom) 2015/444. Upravni odbor na temelju članka 2. i člankoa19. stavka 1. točke (z) ove Uredbe odlučuje o unutarnjoj strukturi Agencije koja je potrebna za usklađivanje s odgovarajućim sigurnosnim načelima.

Članak 38.

Sigurnost Agencije

1.   Agencija je odgovorna za sigurnost i održavanje reda unutar zgrada, prostorija i na zemljištu koje upotrebljava. Agencija primjenjuje sigurnosna načela i odgovarajuće odredbe pravnih akata Unije kojima se uređuju razvoj, uspostava, rad i upotreba opsežnih informacijskih sustava.

2.   Države članice domaćini poduzimaju sve djelotvorne i primjerene mjere za održavanje reda i sigurnosti u neposrednoj blizini zgrada, prostorija i zemljišta koje upotrebljava Agencija te pružaju Agenciji odgovarajuću zaštitu u skladu sa sporazumom o sjedištu Agencije i sporazumima o tehničkim i pričuvnim centrima, istodobno jamčeći slobodan pristup osobama koje je Agencija ovlastila tim zgradama, prostorijama i zemljištu.

Članak 39.

Evaluacija

1.   Do 12. prosinca 2023. i svakih pet godina nakon toga Komisija, nakon savjetovanja s upravnim odborom i u skladu sa smjernicama Komisije, provodi evaluaciju uspješnosti Agencije u pogledu njezinih ciljeva, mandata, lokacija i zadaća. Ta evaluacija uključuje i provjeru provedbe ove Uredbe te na koji način i u kojoj mjeri Agencija djelotvorno doprinosi operativnom upravljanju opsežnim informacijskim sustavima i uspostavi koordiniranog, isplativog i usklađenog informacijskog okruženja na razini Unije u području slobode, sigurnosti i pravde. Tom se evaluacijom osobito ocjenjuje moguća potreba za izmjenom mandata Agencije i financijski učinci svake takve izmjene. Upravni odbor može Komisiji izdati preporuke o izmjenama ove Uredbe.

2.   Ako Komisija smatra da daljnje postojanje Agencije više nije opravdano s obzirom na ciljeve, mandat i zadaće koji su joj dodijeljeni, može predložiti da se ova Uredba u skladu s tim izmijeni ili stavi izvan snage.

3.   Komisija izvješćuje Europski parlament, Vijeće i upravni odbor o rezultatima evaluacije iz stavka 1. Rezultati evaluacije objavljuju se.

Članak 40.

Upravne istrage

Aktivnosti Agencije podliježu istragama Europskog ombudsmana u skladu s člankom 228. UFEU-a.

Članak 41.

Suradnja s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije

1.   U pitanjima obuhvaćenima ovom Uredbom, Agencija surađuje s Komisijom, drugim institucijama Unije, kao i s drugim tijelima, uredima i agencijama Unije, posebno s onima koji djeluju u području slobode, sigurnosti i pravde, a prije svega s Agencijom Europske unije za temeljna prava, kako bi se, među ostalim, postigla koordinacija i ostvarile financijske uštede, izbjeglo udvostručenje aktivnosti te promicala sinergija i komplementarnost u pogledu njihovih aktivnosti.

2.   Agencija surađuje s Komisijom u okviru radnog dogovora kojim se utvrđuju praktične metode rada.

3.   Kad je riječ o mrežnoj i informacijskoj sigurnosti, Agencija se prema potrebi savjetuje s Europskom agencijom za mrežnu i informacijsku sigurnosti i slijedi njezine preporuke.

4.   Suradnja s tijelima, uredima i agencijama Unije odvija se u okviru radnih dogovora. Upravni odbor odobrava takve radne dogovore pri čemu se uzima u obzir mišljenje Komisije. Ako ne slijedi mišljenje Komisije, Agencija mora navesti svoje razloge za to. Takvim radnim dogovorima može biti predviđeno da se agencije prema potrebi zajednički koriste uslugama zbog blizine lokacija ili sličnosti područja politika, u granicama svojih mandata i ne dovodeći u pitanje svoje temeljne zadaće. Takvim se radnim dogovorima mogu uspostaviti i mehanizmi za osiguravanje povrata troškova.

5.   Institucije, tijela, uredi i agencije Unije upotrebljavaju informacije koje su primili od Agencije isključivo u granicama svoje nadležnosti i u mjeri u kojoj poštuju temeljna prava, uključujući zahtjeve u vezi sa zaštitom podataka. Daljnje prosljeđivanje ili drugo priopćavanje osobnih podataka koje je obradila Agencija drugim institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije podliježe posebnim radnim dogovorima u vezi s razmjenom osobnih podataka i imati prethodno odobrenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Svaki prijenos osobnih podataka koji provodi Agencija mora biti u skladu s člancima 35. i 36. Kad je riječ o postupanju s klasificiranim podacima, takvim se radnim dogovorima predviđa da predmetna institucija, tijelo, ured ili agencija Unije poštuje sigurnosna pravila i norme jednakovrijedne onima koje primjenjuje Agencija.

Članak 42.

Sudjelovanje zemalja koje su se pridružile provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjerama povezanima s Dublinom i Eurodacom

1.   Agencija je otvorena za sudjelovanje zemalja koje su s Unijom sklopile sporazume o pridruživanju provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera povezanih s Dublinom i Eurodacom.

2.   U skladu s odgovarajućim odredbama sporazuma iz stavka 1., sklapaju se dogovori u kojima se posebno navode priroda i opseg sudjelovanja zemalja iz stavka 1. u radu Agencije, uključujući odredbe o financijskim doprinosima, osoblju i pravima glasa, kao i detaljna pravila za njihovo sudjelovanje.

Članak 43.

Suradnja s međunarodnim organizacijama i drugim relevantnim subjektima

1.   Ako je tako utvrđeno u pravnom aktu Unije i u mjeri u kojoj je to potrebno da bi mogla obavljati svoje zadaće, Agencija može sklapanjem radnih dogovora uspostaviti i održavati odnose s međunarodnim organizacijama i njima podređenim tijelima uređenim međunarodnim javnim pravom te drugim relevantnim subjektima ili tijelima, koja su osnovana sporazumom ili na temelju sporazuma između dvije ili više zemalja.

2.   U skladu sa stavkom 1. mogu se sklapati radni dogovori kojima se prije svega utvrđuju opseg, priroda, svrha i razmjeri takve suradnje. Takvi radni dogovori mogu se sklapati samo uz odobrenje upravnog odbora nakon što su dobili prethodnu suglasnost Komisije.

POGLAVLJE V.

UTVRĐIVANJE I STRUKTURA PRORAČUNA

ODJELJAK 1.

Jedinstveni programski dokument

Članak 44.

Jedinstveni programski dokument

1.   Svake godine izvršni direktor sastavlja nacrt jedinstvenog programskog dokumenta za sljedeću godinu, kako je utvrđeno u članku 32. Delegirane uredbe (EU) br. 1271/2013 i u relevantnoj odredbi financijskih pravila Agencije donesenih na temelju članka 49. ove Uredbe, uzimajući u obzir smjernice Komisije.

Jedinstveni programski dokument sadržava višegodišnji program, godišnji program rada te proračun Agencije i informacije o njezinim sredstvima, kako je detaljno utvrđeno u financijskim pravilima Agencije donesenim na temelju članka 49.

2.   Upravni odbor donosi nacrt jedinstvenog programskog dokumenta nakon savjetovanja sa savjetodavnim skupinama te ga svake godine do 31. siječnja šalje Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji, kao i svaku njegovu ažuriranu verziju.

3.   Upravni odbor do 30. studenoga svake godine dvotrećinskom većinom glasova svojih članova koji imaju pravo glasa i u skladu s godišnjim proračunskim postupkom donosi jedinstveni programski dokument, uzimajući u obzir mišljenje Komisije. Upravni odbor osigurava da se konačna verzija jedinstvenog programskog dokumenta pošalje Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji te da se objavi.

4.   Jedinstveni programski dokument postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna Unije i, ako je potrebno, može se prilagoditi u skladu s tim. Doneseni se jedinstveni programski dokument potom šalje Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji te se objavljuje.

5.   Godišnji program rada za sljedeću godinu obuhvaća detaljne ciljeve i očekivane rezultate, uključujući pokazatelje uspješnosti. Sadržava i opis aktivnosti koje će se financirati i podatke o ljudskim i financijskim resursima dodijeljenima za svaku aktivnost, u skladu s načelima planiranja proračuna i upravljanja proračunom po aktivnostima. Godišnji program rada mora biti usklađen s višegodišnjim programom rada iz stavka 6. U njemu su jasno navedene zadaće koje su dodane, izmijenjene ili brisane u odnosu na prethodnu financijsku godinu. Upravni odbor mijenja doneseni godišnji program rada ako Agencija dobije novu zadaću. Svaka znatna izmjena godišnjeg programa rada donosi se jednakim postupkom kao i početni godišnji program rada. Upravni odbor može ovlast za donošenje manjih izmjena godišnjeg programa rada delegirati izvršnom direktoru.

6.   U višegodišnjem programu rada navodi se opći strateški program, uključujući ciljeve, očekivane rezultate i pokazatelje uspješnosti. U njemu se utvrđuje i plan resursa, uključujući višegodišnji proračun i osoblje. Plan resursa ažurira se svake godine. Strateški program ažurira se prema potrebi, a posebno u odnosu na rezultate evaluacije iz članka 39.

Članak 45.

Donošenje proračuna

1.   Izvršni direktor svake godine, vodeći računa o aktivnostima koje obavlja Agencija, izrađuje nacrt izjave o procjeni prihoda i rashoda Agencije za sljedeću financijsku godinu, uključujući nacrt plana radnih mjesta, i šalje ga upravnom odboru.

2.   Upravni odbor na temelju nacrta izjave o procjenama, koji sastavlja izvršni direktor, donosi nacrt procjene prihoda i rashoda Agencije za sljedeću financijsku godinu, uključujući nacrt plana radnih mjesta. U sklopu jedinstvenog programskog dokumenta upravni odbor svake godine do 31. siječnja navedeni dokument dostavlja Komisiji i zemljama koje su se pridružile provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera povezanih s Dublinom i Eurodacom.

3.   Komisija nacrt procjene, zajedno s prednacrtom općeg proračuna Unije, dostavlja proračunskom tijelu.

4.   Komisija na temelju nacrta procjene u prednacrt općeg proračuna Unije uvrštava procjene koje smatra potrebnima za plan radnih mjesta i iznos subvencije na teret općeg proračuna te ga podnosi proračunskom tijelu u skladu s člancima 313. i 314. UFEU-a.

5.   Proračunsko tijelo odobrava sredstva za doprinos Agenciji.

6.   Proračunsko tijelo donosi plan radnih mjesta za Agenciju.

7.   Upravni odbor donosi proračun Agencije. Proračun Agencije postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna Unije. Prema potrebi proračun Agencije se na odgovarajući način prilagođava.

8.   Sve izmjene proračuna Agencije, uključujući plan radnih mjesta, donose se u skladu s istim postupkom kao što je postupak koji se primjenjuje na donošenje početnog proračuna.

9.   Ne dovodeći u pitanje članak 17. stavak 5., upravni odbor što je prije moguće obavješćuje proračunsko tijelo o namjeri provedbe svakog projekta koji bi mogao imati znatne financijske posljedice za financiranje njegova proračuna, a posebno svakog projekta koji se odnosi na nekretnine, kao što je najam ili kupnja objekata. Upravni odbor o tome obavješćuje Komisiju. Ako bilo koja jedinica proračunskog tijela namjerava dati mišljenje, ona u roku od dva tjedna od zaprimanja informacija o projektu obavješćuje upravni odbor o namjeri davanja takvog mišljenja. Ako ne dobije odgovor, Agencija može nastaviti s planiranom aktivnošću. Delegirana uredba (EU) br. 1271/2013 primjenjuje se na svaki projekt povezan s objektima koji bi mogao imati znatan utjecaj na proračun Agencije.

ODJELJAK 2.

Prikaz, izvršenje i kontrola proračuna

Članak 46.

Struktura proračuna

1.   Procjene svih prihoda i rashoda Agencije pripremaju se svake financijske godine, koja odgovara kalendarskoj godini, i prikazuju se u proračunu Agencije.

2.   Proračun Agencije mora biti uravnotežen u pogledu prihoda i rashoda.

3.   Ne dovodeći u pitanje druge izvore sredstava, prihodi Agencije sastoje se od:

| (a) | doprinosa Unije unesenog u opći proračun Unije (dio o Komisiji); |
| --- | --- |

(a)

doprinosa Unije unesenog u opći proračun Unije (dio o Komisiji);

| (b) | doprinosa zemalja koje su se pridružile provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera povezanih s Dublinom i Eurodacom koje sudjeluju u radu Agencije, kako je utvrđeno u odgovarajućim sporazumima o pridruživanju i dogovorima iz članka 42. kojima se određuje njihov financijski doprinos; |
| --- | --- |

(b)

doprinosa zemalja koje su se pridružile provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera povezanih s Dublinom i Eurodacom koje sudjeluju u radu Agencije, kako je utvrđeno u odgovarajućim sporazumima o pridruživanju i dogovorima iz članka 42. kojima se određuje njihov financijski doprinos;

| (c) | financiranje Unije u obliku sporazuma o delegiranju u skladu s financijskim pravilima Agencije donesenim u skladu s člankom 49. i odredbama odgovarajućih instrumenata kojima se podupiru politike Unije; |
| --- | --- |

(c)

financiranje Unije u obliku sporazuma o delegiranju u skladu s financijskim pravilima Agencije donesenim u skladu s člankom 49. i odredbama odgovarajućih instrumenata kojima se podupiru politike Unije;

| (d) | doprinosa koje plaćaju države članice za pružene usluge u skladu sa sporazumom o delegiranju iz članka 16.; |
| --- | --- |

(d)

doprinosa koje plaćaju države članice za pružene usluge u skladu sa sporazumom o delegiranju iz članka 16.;

| (e) | povrata troškova koje isplaćuju tijela, uredi i agencije Unije za usluge koje im se pružaju u skladu s radnim dogovorima iz članka 41.; i |
| --- | --- |

(e)

povrata troškova koje isplaćuju tijela, uredi i agencije Unije za usluge koje im se pružaju u skladu s radnim dogovorima iz članka 41.; i

| (f) | svih dobrovoljnih financijskih doprinosa država članica. |
| --- | --- |

(f)

svih dobrovoljnih financijskih doprinosa država članica.

4.   Rashodi Agencije uključuju plaće osoblja, administrativne i infrastrukturne troškove te rashode poslovanja.

Članak 47.

Izvršenje i kontrola proračuna

1.   Izvršni direktor izvršava proračun Agencije.

2.   Izvršni direktor svake godine proračunskom tijelu prosljeđuje sve informacije koje su važne za rezultate postupaka evaluacije.

3.   Računovodstveni službenik Agencije do 1. ožujka financijske godine N + 1 dostavlja privremenu računovodstvenu dokumentaciju za financijsku godinu N računovodstvenom službeniku Komisije i Revizorskom sudu. Računovodstveni službenik Komisije konsolidira privremenu računovodstvenu dokumentaciju institucija i decentraliziranih tijela u skladu s člankom 245. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

4.   Izvršni direktor do 31. ožujka godine N + 1 šalje izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju za godinu N Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu.

5.   Računovodstveni službenik Komisije do 31. ožujka godine N + 1 šalje Revizorskom sudu privremenu računovodstvenu dokumentaciju Agencije za godinu N, konsolidiranu s računovodstvenom dokumentacijom Komisije.

6.   Nakon primitka primjedbi Revizorskog suda u pogledu privremene računovodstvene dokumentacije Agencije u skladu s člankom 246. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 izvršni direktor sastavlja završnu računovodstvenu dokumentaciju Agencije na vlastitu odgovornost i prosljeđuje je upravnom odboru radi dobivanja njegova mišljenja.

7.   Upravni odbor daje mišljenje o završnoj računovodstvenoj dokumentaciji Agencije za godinu N.

8.   Izvršni direktor do 1. srpnja godine N + 1 Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu, kao i zemljama koje su se pridružile provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i mjera povezanih s Dublinom i Eurodacom dostavlja završnu računovodstvenu dokumentaciju, zajedno s mišljenjem upravnog odbora.

9.   Završna računovodstvena dokumentacija za godinu N objavljuje se u Službenom listu Europske unije do 15. studenoga godine N + 1.

10.   Izvršni direktor dostavlja Revizorskom sudu odgovor na njegove primjedbe do 30. rujna godine N + 1. Izvršni direktor taj odgovor dostavlja i upravnom odboru.

11.   Izvršni direktor Europskom parlamentu na zahtjev podnosi sve podatke potrebne za nesmetanu primjenu postupka davanja razrješnice za godinu N, u skladu s člankom 261. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

12.   Na temelju preporuke Vijeća, koje odlučuje kvalificiranom većinom, Europski parlament prije 15. svibnja godine N + 2 daje razrješnicu izvršnom direktoru s obzirom na izvršenje proračuna za godinu N.

Članak 48.

Sprečavanje sukoba interesa

Agencija donosi interna pravila kojima se od članova njezinog upravnog odbora i njezinih savjetodavnih skupina te članova njezina osoblja zahtijeva da tijekom svojeg zaposlenja ili mandata izbjegavaju svaku situaciju koja bi mogla dovesti do sukoba interesa te da takve situacije prijavljuju. Ta se interna pravila objavljuju na internetskim stranicama Agencije.

Članak 49.

Financijska pravila

Financijska pravila koja se primjenjuju na Agenciju donosi upravni odbor nakon savjetovanja s Komisijom. Ta financijska pravila ne smiju odstupati od Delegirane uredbe (EU) br. 1271/2013, osim ako je to odstupanje posebno potrebno za rad Agencije i ako je Komisija dala svoju prethodnu suglasnost.

Članak 50.

Borba protiv prijevara

1.   Za suzbijanje prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti primjenjuje se Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredba (EU) 2017/1939.

2.   Agencija pristupa Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. u vezi s internim istragama koje provodi OLAF i bez odgode donosi odgovarajuće odredbe koje se primjenjuju na sve zaposlenike Agencije na temelju predloška iz Priloga tom Sporazumu.

3.   Revizorski sud ovlašten je na temelju dokumenata i inspekcija na licu mjesta provoditi reviziju svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su od Agencije primili sredstva Unije.

4.   OLAF može provoditi istrage, uključujući provjere na licu mjesta i inspekcije, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (49) radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije u vezi s bespovratnim sredstvima ili ugovorom koji je financirala Agencija.

5.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2., 3. i 4., ugovori, sporazumi i odluke Agencije o dodjeli bespovratnih sredstava moraju sadržavati odredbe kojima se Revizorskom sudu, OLAF-u i EPPO-u daje izričita ovlast za provođenje revizija i istraga u skladu s njihovim nadležnostima.

POGLAVLJE VI.

IZMJENE DRUGIH PRAVNIH AKATA UNIJE

Članak 51.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1987/2006

U Uredbi (EZ) br. 1987/2006 članak 15. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.   Upravljačko tijelo odgovorno je za sve zadatke u vezi s komunikacijskom infrastrukturom, a posebno za:

| (a) | nadzor; |
| --- | --- |

(a)

nadzor;

| (b) | sigurnost; |
| --- | --- |

(b)

sigurnost;

| (c) | koordinaciju odnosa između država članica i pružatelja usluga; |
| --- | --- |

(c)

koordinaciju odnosa između država članica i pružatelja usluga;

| (d) | zadaće u vezi s izvršenjem proračuna; |
| --- | --- |

(d)

zadaće u vezi s izvršenjem proračuna;

| (e) | nabavu i modernizaciju; i |
| --- | --- |

(e)

nabavu i modernizaciju; i

| (f) | ugovorna pitanja.”. |
| --- | --- |

(f)

ugovorna pitanja.”.

Članak 52.

Izmjena Odluke 2007/533/PUP

U Odluci 2007/533/PUP članak 15. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.   Upravljačko tijelo odgovorno je i za sve zadatke u vezi s komunikacijskom infrastrukturom, a posebno za sljedeće:

| (a) | nadzor; |
| --- | --- |

(a)

nadzor;

| (b) | sigurnost; |
| --- | --- |

(b)

sigurnost;

| (c) | koordinaciju odnosa između država članica i pružatelja usluga; |
| --- | --- |

(c)

koordinaciju odnosa između država članica i pružatelja usluga;

| (d) | zadaće u vezi s izvršenjem proračuna; |
| --- | --- |

(d)

zadaće u vezi s izvršenjem proračuna;

| (e) | nabavu i modernizaciju; i |
| --- | --- |

(e)

nabavu i modernizaciju; i

| (f) | ugovorna pitanja.”. |
| --- | --- |

(f)

ugovorna pitanja.”.

POGLAVLJE VII.

PRIJELAZNE ODREDBE

Članak 53.

Pravno sljedništvo

1.   Agencija, kako je osnovana ovom Uredbom, pravni je sljednik svih ugovora koje je sklopila, obveza koje je preuzela i imovine koju je stekla Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, kako je osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011.

2.   Ova Uredba ne utječe na pravnu snagu sporazumâ, radnih dogovora i memoranduma o razumijevanju koje je sklopila Agencija kako je osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011, čime se ne dovode u pitanje bilo kakve izmjene koje se u tom pogledu uvode ovom Uredbom.

Članak 54.

Prijelazni aranžmani u vezi s upravnim odborom i savjetodavnim skupinama

1.   Članovi te predsjednik i zamjenik predsjednika upravnog odbora, imenovani na temelju članaka 13. odnosno članka 14. Uredbe (EU) br. 1077/2011, svoje dužnosti izvršavaju do isteka svojih mandata.

2.   Članovi, predsjednici i zamjenici predsjednika savjetodavnih skupina, imenovani na temelju članka 19. Uredbe (EU) br. 1077/2011, svoje dužnosti izvršavaju do isteka svojih mandata.

Članak 55.

Zadržavanje na snazi internih pravila koja je donio upravni odbor

Interna pravila koja je donio upravni odbor na temelju Uredbe (EU) br. 1077/2011 ostaju na snazi nakon 11. prosinca 2018., čime se ne dovode u pitanje bilo kakve izmjene koje se u tom pogledu uvode ovom Uredbom.

Članak 56.

Prijelazni aranžmani u vezi s izvršnim direktorom

Izvršnom se direktoru Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, imenovanom na temelju članka 18. Uredbe (EU) br. 1077/2011, za preostalo razdoblje njegova mandata dodjeljuju odgovornosti izvršnog direktora Agencije, kako je predviđeno člankom 24. ove Uredbe. Ostali uvjeti njegova ugovora ostaju nepromijenjeni. Ako je odluka o produljenju mandata izvršnog direktora u skladu s člankom 18. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1077/2011 donesena prije 11. prosinca 2018., mandat se automatski produljuje do 31. listopada 2022.

POGLAVLJE VIII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 57.

Zamjena i stavljanje izvan snage

Uredba (EU) br. 1077/2011 zamjenjuje se u pogledu država članica koje ova Uredba obvezuje.

Stoga se Uredba (EU) br. 1077/2011 stavlja izvan snage.

U pogledu država članica koje obvezuje ova Uredba, upućivanja na uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 58.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova Uredba primjenjuje se od 11. prosinca 2018. Međutim, članak 19. stavak 1. točka (x), članak 24. stavak 3. točke (h) i (i) i članak 50. stavak 5. ove Uredbe, u mjeri u kojoj se odnose na EPPO, te članak 50. stavak 1. ove Uredbe, u mjeri u kojoj se odnosi na Uredbu (EU) 2017/1939, primjenjuju se od datuma određenog u odluci Komisije iz članka 120. stavka 2. drugog podstavka Uredbe (EU) 2017/1939.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Strasbourgu 14. studenoga 2018.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednica

K. EDTSTADLER

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 9. studenoga 2018.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 1987/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o uspostavi, djelovanju i korištenju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (SL L 381, 28.12.2006., str. 4.).

2

(3)  Odluka Vijeća 2007/533/PUP od 12. lipnja 2007. o osnivanju, radu i korištenju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (SL L 205, 7.8.2007., str. 63.).

3

(4)  Odluka Vijeća 2004/512/EZ od 8. lipnja 2004. o uspostavi viznog informacijskog sustava (VIS) (SL L 213, 15.6.2004., str. 5.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni podataka među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak (Uredba o VIS-u) (SL L 218, 13.8.2008., str. 60.).

5

(6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2725/2000 od 11. prosinca 2000. o osnivanju sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Dublinske konvencije (SL L 316, 15.12.2000., str. 1.).

6

(7)  Uredba Vijeća (EZ) br. 407/2002 od 28. veljače 2002. o utvrđivanju određenih pravila za provedbu Uredbe (EZ) br. 2725/2000 o osnivanju sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Dublinske konvencije (SL L 62, 5.3.2002., str. 1.).

7

(8)  Uredba (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Uredbe (EU) br. 604/2013 o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva i o zahtjevima za usporedbu s podacima iz Eurodaca od strane tijela kaznenog progona država članica i Europola u svrhu kaznenog progona te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1077/2011 o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (SL L 180, 29.6.2013., str. 1.).

8

(9)  Uredba (EU) br. 1077/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (SL L 286, 1.11.2011., str. 1.).

9

(10)  Odluka Vijeća 2008/633/PUP od 23. lipnja 2008. o pristupu određenih tijela država članica i Europola viznom informacijskom sustavu (VIS) za traženje podataka u svrhu sprečavanja, otkrivanja i istraga terorističkih kaznenih djela i ostalih teških kaznenih djela (SL L 218, 13.8.2008., str. 129.).

10

(11)  Uredba (EU) 2017/2226 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2017. o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o odbijanju ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva te o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma i uredbi (EZ) br. 767/2008 i (EU) br. 1077/2011 (SL L 327, 9.12.2017., str. 20.).

11

(12)  Uredba Komisije (EZ) br. 1560/2003 od 2. rujna 2003. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 343/2003 o uvođenju kriterija i mehanizama za utvrđivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil koji državljanin treće zemlje podnosi u jednoj od država članica (SL L 222, 5.9.2003., str. 3.).

12

(13)  Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1.).

13

(14)  Odluka br. 922/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o interoperabilnim rješenjima za europske javne uprave (ISA) (SL L 280, 3.10.2009., str. 20.).

14

(15)  Odluka (EU) 2015/2240 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o uspostavi programa interoperabilnih rješenja i zajedničkih okvira za europske javne uprave, poduzetnike i građane (program ISA2) kao sredstva modernizacije javnog sektora (SL L 318, 4.12.2015., str. 1.).

15

(16)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

16

(17)  Uredba Vijeća (EU) br. 1053/2013 od 7. listopada 2013. o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i stavljanju izvan snage Odluke Izvršnog odbora od 16. rujna 1998. o uspostavi Stalnog odbora za ocjenu i provedbu Schengena (SL L 295, 6.11.2013., str. 27.).

17

(18)  Uredba (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 863/2007 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Vijeća (EZ) br. 2007/2004 i Odluke Vijeća 2005/267/EZ (SL L 251, 16.9.2016., str. 1.).

18

(19)  Uredba (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza i stavljanju izvan snage Odluke br. 574/2007/EZ (SL L 150, 20.5.2014., str. 143.).

19

(20)  
  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

20

(21)  Uredba (EU) br. 526/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Agenciji Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 460/2004 (SL L 165, 18.6.2013., str. 41.).

21

(22)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (vidjeti stranicu 39. ovoga Službenog lista).

22

(23)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštititi pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

23

(24)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

24

(25)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

25

(26)  
  SL L 136, 31.5.1999., str. 15.

26

(27)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

27

(28)  Uredba Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 od 29. veljače 1968. kojom se utvrđuje Pravilnik o osoblju za dužnosnike i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika Europskih zajednica i kojom se uvode posebne mjere koje se privremeno primjenjuju na dužnosnike Komisije (SL L 56, 4.3.1968., str. 1.).

28

(29)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 7.12.2013., str. 42.).

29

(30)  
  SL L 66, 8.3.2006., str. 38.

30

(31)  Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.).

31

(32)  Odluka Vijeća (EU) 2018/1600 od 28. rujna 2018. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine koje se odnose na Agenciju Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) (SL L 267, 25.10.2018., str. 3.).

32

(33)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ o d 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

33

(34)  
  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

34

(35)  Odluka Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim aranžmanima za primjenu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 31.).

35

(36)  
  SL L 93, 3.4.2001., str. 40.

36

(37)  
  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

37

(38)  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.).

38

(39)  
  SL L 53, 27.2.2008., str. 5.

39

(40)  
  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

40

(41)  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).

41

(42)  
  SL L 160, 18.6.2011., str. 39.

42

(43)  Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.).

43

(44)  Direktiva Vijeća 2004/82/EZ od 29. travnja 2004. o obvezi prijevoznika na dostavljanje podataka o putnicima (SL L 261, 6.8.2004., str. 24.).

44

(45)  Direktiva (EU) 2016/681 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o uporabi podataka iz evidencije podataka o putnicima (PNR) u svrhu sprečavanja, otkrivanja, istrage i kaznenog progona kaznenih djela terorizma i teških kaznenih djela (SL L 119, 4.5.2016., str. 132.).

45

(46)  Uredba Vijeća br. 1 od 15. travnja 1958. o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici (SL 17, 6.10.1958., str. 385./58.).

46

(47)  Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/443 оd 13. ožujka 2015. o sigurnosti u Komisiji (SL L 72, 17.3.2015., str. 41.).

47

(48)  Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/444 od 13. ožujka 2015. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 72, 17.3.2015., str. 53.).

48

(49)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

49

---

PRILOG

KORELACIJSKA TABLICA

| Uredba (EU) br. 1077/2011 | Ova Uredba |
| --- | --- |
| | |
| Članak 1. stavak 1. | Članak 1. stavak 1. |
| — | Članak 1. stavak 2. |
| Članak 1. stavak 2. | Članak 1. stavci 3. i 4. |
| Članak 1. stavak 3. | Članak 1. stavak 5. |
| Članak 1. stavak 4. | Članak 1. stavak 6. |
| Članak 2. | Članak 2. |
| Članak 3. | Članak 3. |
| Članak 4. | Članak 4. |
| Članak 5. | Članak 5. |
| Članak 5.a | Članak 6. |
| — | Članak 7. |
| — | Članak 8. |
| Članak 6. | Članak 9. |
| — | Članak 10. |
| Članak 7. stavci 1. i 2. | Članak 11. stavak 1. |
| Članak 7. stavak 3. | Članak 11. stavak 2. |
| Članak 7. stavak 4. | Članak 11. stavak 3. |
| Članak 7. stavak 5. | Članak 11. stavak 4. |
| Članak 7. stavak 6. | Članak 11. stavak 5. |
| — | Članak 12. |
| — | Članak 13. |
| Članak 8. stavak 1. | Članak 14. stavak 1. |
| — | Članak 14. stavak 2. |
| Članak 8. stavak 2. | Članak 14. stavak 3. |
| Članak 9. stavci 1. i 2. | Članak 15. stavci 1. i 2. |
| — | Članak 15. stavak 3. |
| — | Članak 15. stavak 4. |
| — | Članak 16. |
| Članak 10. stavci 1. i 2. | Članak 17. stavci 1. i 2. |
| Članak 10. stavak 3. | Članak 24. stavak 2. |
| Članak 10. stavak 4. | Članak 17. stavak 3. |
| — | Članak 17. stavak 4. |
| — | Članak 17. stavak 5. |
| Članak 11. | Članak 18. |
| Članak 12. stavak 1. | Članak 19. stavak 1. |
| — | Članak 19. stavak 1. točka (a) |
| — | Članak 19. stavak 1. točka (b) |
| Članak 12. stavak 1. točka (a) | Članak 19. stavak 1. točka (c) |
| Članak 12. stavak 1. točka (b) | Članak 19. stavak 1. točka (d) |
| Članak 12. stavak 1. točka (c) | Članak 19. stavak 1. točka (e) |
| — | Članak 19. stavak 1. točka (f) |
| Članak 12. stavak 1. točka (d) | Članak 19. stavak 1. točka (g) |
| — | Članak 19. stavak 1. točka (h) |
| — | Članak 19. stavak 1. točka (i) |
| — | Članak 19. stavak 1. točka (j) |
| — | Članak 19. stavak 1. točka (k) |
| Članak 12. stavak 1. točka (e) | Članak 19. stavak 1. točka (l) |
| — | Članak 19. stavak 1. točka (m) |
| Članak 12. stavak 1. točka (f) | Članak 19. stavak 1. točka (n) |
| Članak 12. stavak 1. točka (g) | Članak 19. stavak 1. točka (o) |
| — | Članak 19. stavak 1. točka (p) |
| Članak 12. stavak 1. točka (h) | Članak 19. stavak 1. točka (q) |
| Članak 12. stavak 1. točka (i) | Članak 19. stavak 1. točka (q) |
| Članak 12. stavak 1. točka (j) | Članak 19. stavak 1. točka (r) |
| — | Članak 19. stavak 1. točka (s) |
| Članak 12. stavak 1. točka (k) | Članak 19. stavak 1. točka (t) |
| Članak 12. stavak 1. točka (l) | Članak 19. stavak 1. točka (u) |
| Članak 12. stavak 1. točka (m) | Članak 19. stavak 1. točka (v) |
| Članak 12. stavak 1. točka (n) | Članak 19. stavak 1. točka (w) |
| Članak 12. stavak 1. točka (o) | Članak 19. stavak 1. točka (x) |
| — | Članak 19. stavak 1. točka (y) |
| Članak 12. stavak 1. točka (p) | Članak 19. stavak 1. točka (z) |
| Članak 12. stavak 1. točka (q) | Članak 19. stavak 1. točka (bb) |
| Članak 12. stavak 1. točka (r) | Članak 19. stavak 1. točka (cc) |
| Članak 12. stavak 1. točka (s) | Članak 19. stavak 1. točka (dd) |
| Članak 12. stavak 1. točka (t) | Članak 19. stavak 1. točka (ff) |
| Članak 12. stavak 1. točka (u)) | Članak 19. stavak 1. točka (gg) |
| Članak 12. stavak 1. točka (v) | Članak 19. stavak 1. točka (hh) |
| Članak 12. stavak 1. točka (w) | Članak 19. stavak 1. točka (ii) |
| Članak 12. stavak 1. točka (x) | Članak 19. stavak 1. točka (jj) |
| — | Članak 19. stavak 1. točka (ll) |
| Članak 12. stavak 1. točka (y) | Članak 19. stavak 1. točka (mm) |
| Članak 12. stavak 1. točka (z) | Članak 19. stavak 1. točka (nn) |
| — | Članak 19. stavak 1. točka (oo) |
| Članak 12. stavak 1. točka (aa) | Članak 19. stavak 1. točka (pp) |
| Članak 12. stavak 1. točka (sa) | Članak 19. stavak 1. točka (ee) |
| Članak 12. stavak 1. točka (xa) | Članak 19. stavak 1. točka (kk) |
| Članak 12. stavak 1. točka (za) | Članak 19. stavak 1. točka (mm) |
| — | Članak 19. stavak 1. drugi podstavak |
| — | Članak 19. stavak 2. |
| Članak 12. stavak 2. | Članak 19. stavak 3. |
| Članak 13. stavak 1. | Članak 20. stavak 1. |
| Članak 13. stavci 2. i 3. | Članak 20. stavak 2. |
| Članak 13. stavak 4. | Članak 20. stavak 3. |
| Članak 13. stavak 5. | Članak 20. stavak 4. |
| Članak 14. stavci 1. i 3. | Članak 21. stavak 1. |
| Članak 14. stavak 2. | Članak 21. stavak 2. |
| Članak 15. stavak 1. | Članak 22. stavci 1. i 3. |
| Članak 15. stavak 2. | Članak 22. stavak 2. |
| Članak 15. stavak 3. | Članak 22. stavak 5. |
| Članak 15. stavci 4. i 5. | Članak 22. stavak 4. |
| Članak 15. stavak 6. | Članak 22. stavak 6. |
| Članak 16. stavci od 1. do 5. | Članak 23. stavci od 1. do 5. |
| — | Članak 23. stavak 6. |
| Članak 16. stavak 6. | Članak 23. stavak 7. |
| Članak 16. stavak 7. | Članak 23. stavak 8. |
| Članak 17. stavci 1. i 4. | Članak 24. stavak 1. |
| Članak 17. stavak 2. | — |
| Članak 17. stavak 3. | — |
| Članak 17. stavci 5. i 6. | Članak 24. stavak 3. |
| Članak 17. stavak 5. točka (a) | Članak 24. stavak 3. točka (a) |
| Članak 17. stavak 5. točka (b) | Članak 24. stavak 3. točka (b) |
| Članak 17. stavak 5. točka (c) | Članak 24. stavak 3. točka (c) |
| Članak 17. stavak 5. točka (d) | Članak 24. stavak 3. točka (o) |
| Članak 17. stavak 5. točka (e) | Članak 22. stavak 2. |
| Članak 17. stavak 5. točka (f) | Članak 19. stavak 2. |
| Članak 17. stavak 5. točka (g) | Članak 24. stavak 3. točka (p) |
| Članak 17. stavak 5. točka (h) | Članak 24. stavak 3. točka (q) |
| Članak 17. stavak 6. točka (a) | Članak 24. stavak 3. točke (d) i (g) |
| Članak 17. stavak 6. točka (b) | Članak 24. stavak 3. točka (k) |
| Članak 17. stavak 6. točka (c) | Članak 24. stavak 3. točka (d) |
| Članak 17. stavak 6. točka (d) | Članak 24. stavak 3. točka (l) |
| Članak 17. stavak 6. točka (e) | — |
| Članak 17. stavak 6. točka (f) | — |
| Članak 17. stavak 6. točka (g) | Članak 24. stavak 3. točka (r) |
| Članak 17. stavak 6. točka (h) | Članak 24. stavak 3. točka (s) |
| Članak 17. stavak 6. točka (i) | Članak 24. stavak 3. točka (t) |
| Članak 17. stavak 6. točka (j) | Članak 24. stavak 3. točka (v) |
| Članak 17. stavak 6. točka (k) | Članak 24. stavak 3. točka (u) |
| Članak 17. stavak 7. | Članak 24. stavak 4. |
| — | Članak 24. stavak 5. |
| Članak 18. | Članak 25. |
| Članak 18. stavak 1. | Članak 25. stavci 1. i 10. |
| Članak 18. stavak 2. | Članak 25. stavci 2., 3. i 4. |
| Članak 18. stavak 3. | Članak 25. stavak 5. |
| Članak 18. stavak 4. | Članak 25. stavak 6. |
| Članak 18. stavak 5. | Članak 25. stavak 7. |
| Članak 18. stavak 6. | Članak 24. stavak 1. |
| — | Članak 25. stavak 8. |
| Članak 18. stavak 7. | Članak 25. stavci 9. i 10. |
| — | Članak 25. stavak 11. |
| — | Članak 26. |
| Članak 19. | Članak 27. |
| Članak 20. | Članak 28. |
| Članak 20. stavci 1. i 2. | Članak 28. stavci 1. i 2. |
| Članak 20. stavak 3. | — |
| Članak 20. stavak 4. | Članak 28. stavak 3. |
| Članak 20. stavak 5. | Članak 28. stavak 4. |
| Članak 20. stavak 6. | Članak 28. stavak 5. |
| Članak 20. stavak 7. | Članak 28. stavak 6. |
| Članak 20. stavak 8. | Članak 28. stavak 7. |
| Članak 21. | Članak 29. |
| Članak 22. | Članak 30. |
| Članak 23. | Članak 31. |
| Članak 24. | Članak 32. |
| Članak 25. stavci 1. i 2. | Članak 33. stavci 1. i 2. |
| — | Članak 33. stavak 3. |
| Članak 25. stavak 3. | Članak 33. stavak 4. |
| Članci 26. i 27. | Članak 34. |
| Članak 28. stavak 1. | Članak 35. stavak 1. i članak 36. stavak 2. |
| Članak 28. stavak 2. | Članak 35. stavak 2. |
| — | Članak 36. stavak 1. |
| Članak 29. stavci 1. i 2. | Članak 37. stavak 1. |
| Članak 29. stavak 3. | Članak 37. stavak 2. |
| Članak 30. | Članak 38. |
| Članak 31. stavak 1. | Članak 39. stavak 1. |
| Članak 31. stavak 2. | Članak 39. stavci 1. i 3. |
| — | Članak 39. stavak 2. |
| — | Članak 40. |
| — | Članak 41. |
| — | Članak 43. |
| — | Članak 44. |
| Članak 32. stavak 1. | Članak 46. stavak 3. |
| Članak 32. stavak 2. | Članak 46. stavak 4. |
| Članak 32. stavak 3. | Članak 46. stavak 2. |
| Članak 32. stavak 4. | Članak 45. stavak 2. |
| Članak 32. stavak 5. | Članak 45. stavak 2. |
| Članak 32. stavak 6. | Članak 44. stavak 2. |
| Članak 32. stavak 7. | Članak 45. stavak 3. |
| Članak 32. stavak 8. | Članak 45. stavak 4. |
| Članak 32. stavak 9. | Članak 45. stavci 5. i 6. |
| Članak 32. stavak 10. | Članak 45. stavak 7. |
| Članak 32. stavak 11. | Članak 45. stavak 8. |
| Članak 32. stavak 12. | Članak 45. stavak 9. |
| Članak 33. stavci od 1. do 4. | Članak 47. stavci od 1. do 4. |
| — | Članak 47. stavak 5. |
| Članak 33. stavak 5. | Članak 47. stavak 6. |
| Članak 33. stavak 6. | Članak 47. stavak 7. |
| Članak 33. stavak 7. | Članak 47. stavak 8. |
| Članak 33. stavak 8. | Članak 47. stavak 9. |
| Članak 33. stavak 9. | Članak 47. stavak 10. |
| Članak 33. stavak 10. | Članak 47. stavak 11. |
| Članak 33. stavak 11. | Članak 47. stavak 12. |
| — | Članak 48. |
| Članak 34. | Članak 49. |
| Članak 35. stavci 1. i 2. | Članak 50. stavci 1 i 2. |
| — | Članak 50. stavak 3. |
| Članak 35. stavak 3. | Članak 50. stavci 4 i 5. |
| Članak 36. | — |
| Članak 37. | Članak 42. |
| — | Članak 51. |
| — | Članak 52. |
| — | Članak 53. |
| — | Članak 54. |
| — | Članak 55. |
| — | Članak 56. |
| — | Članak 57. |
| Članak 38. | Članak 58. |
| — | Prilog |

Uredba (EU) br. 1077/2011

Ova Uredba

Članak 1. stavak 1.

Članak 1. stavak 1.

—

Članak 1. stavak 2.

Članak 1. stavak 2.

Članak 1. stavci 3. i 4.

Članak 1. stavak 3.

Članak 1. stavak 5.

Članak 1. stavak 4.

Članak 1. stavak 6.

Članak 2.

Članak 2.

Članak 3.

Članak 3.

Članak 4.

Članak 4.

Članak 5.

Članak 5.

Članak 5.a

Članak 6.

—

Članak 7.

—

Članak 8.

Članak 6.

Članak 9.

—

Članak 10.

Članak 7. stavci 1. i 2.

Članak 11. stavak 1.

Članak 7. stavak 3.

Članak 11. stavak 2.

Članak 7. stavak 4.

Članak 11. stavak 3.

Članak 7. stavak 5.

Članak 11. stavak 4.

Članak 7. stavak 6.

Članak 11. stavak 5.

—

Članak 12.

—

Članak 13.

Članak 8. stavak 1.

Članak 14. stavak 1.

—

Članak 14. stavak 2.

Članak 8. stavak 2.

Članak 14. stavak 3.

Članak 9. stavci 1. i 2.

Članak 15. stavci 1. i 2.

—

Članak 15. stavak 3.

—

Članak 15. stavak 4.

—

Članak 16.

Članak 10. stavci 1. i 2.

Članak 17. stavci 1. i 2.

Članak 10. stavak 3.

Članak 24. stavak 2.

Članak 10. stavak 4.

Članak 17. stavak 3.

—

Članak 17. stavak 4.

—

Članak 17. stavak 5.

Članak 11.

Članak 18.

Članak 12. stavak 1.

Članak 19. stavak 1.

—

Članak 19. stavak 1. točka (a)

—

Članak 19. stavak 1. točka (b)

Članak 12. stavak 1. točka (a)

Članak 19. stavak 1. točka (c)

Članak 12. stavak 1. točka (b)

Članak 19. stavak 1. točka (d)

Članak 12. stavak 1. točka (c)

Članak 19. stavak 1. točka (e)

—

Članak 19. stavak 1. točka (f)

Članak 12. stavak 1. točka (d)

Članak 19. stavak 1. točka (g)

—

Članak 19. stavak 1. točka (h)

—

Članak 19. stavak 1. točka (i)

—

Članak 19. stavak 1. točka (j)

—

Članak 19. stavak 1. točka (k)

Članak 12. stavak 1. točka (e)

Članak 19. stavak 1. točka (l)

—

Članak 19. stavak 1. točka (m)

Članak 12. stavak 1. točka (f)

Članak 19. stavak 1. točka (n)

Članak 12. stavak 1. točka (g)

Članak 19. stavak 1. točka (o)

—

Članak 19. stavak 1. točka (p)

Članak 12. stavak 1. točka (h)

Članak 19. stavak 1. točka (q)

Članak 12. stavak 1. točka (i)

Članak 19. stavak 1. točka (q)

Članak 12. stavak 1. točka (j)

Članak 19. stavak 1. točka (r)

—

Članak 19. stavak 1. točka (s)

Članak 12. stavak 1. točka (k)

Članak 19. stavak 1. točka (t)

Članak 12. stavak 1. točka (l)

Članak 19. stavak 1. točka (u)

Članak 12. stavak 1. točka (m)

Članak 19. stavak 1. točka (v)

Članak 12. stavak 1. točka (n)

Članak 19. stavak 1. točka (w)

Članak 12. stavak 1. točka (o)

Članak 19. stavak 1. točka (x)

—

Članak 19. stavak 1. točka (y)

Članak 12. stavak 1. točka (p)

Članak 19. stavak 1. točka (z)

Članak 12. stavak 1. točka (q)

Članak 19. stavak 1. točka (bb)

Članak 12. stavak 1. točka (r)

Članak 19. stavak 1. točka (cc)

Članak 12. stavak 1. točka (s)

Članak 19. stavak 1. točka (dd)

Članak 12. stavak 1. točka (t)

Članak 19. stavak 1. točka (ff)

Članak 12. stavak 1. točka (u))

Članak 19. stavak 1. točka (gg)

Članak 12. stavak 1. točka (v)

Članak 19. stavak 1. točka (hh)

Članak 12. stavak 1. točka (w)

Članak 19. stavak 1. točka (ii)

Članak 12. stavak 1. točka (x)

Članak 19. stavak 1. točka (jj)

—

Članak 19. stavak 1. točka (ll)

Članak 12. stavak 1. točka (y)

Članak 19. stavak 1. točka (mm)

Članak 12. stavak 1. točka (z)

Članak 19. stavak 1. točka (nn)

—

Članak 19. stavak 1. točka (oo)

Članak 12. stavak 1. točka (aa)

Članak 19. stavak 1. točka (pp)

Članak 12. stavak 1. točka (sa)

Članak 19. stavak 1. točka (ee)

Članak 12. stavak 1. točka (xa)

Članak 19. stavak 1. točka (kk)

Članak 12. stavak 1. točka (za)

Članak 19. stavak 1. točka (mm)

—

Članak 19. stavak 1. drugi podstavak

—

Članak 19. stavak 2.

Članak 12. stavak 2.

Članak 19. stavak 3.

Članak 13. stavak 1.

Članak 20. stavak 1.

Članak 13. stavci 2. i 3.

Članak 20. stavak 2.

Članak 13. stavak 4.

Članak 20. stavak 3.

Članak 13. stavak 5.

Članak 20. stavak 4.

Članak 14. stavci 1. i 3.

Članak 21. stavak 1.

Članak 14. stavak 2.

Članak 21. stavak 2.

Članak 15. stavak 1.

Članak 22. stavci 1. i 3.

Članak 15. stavak 2.

Članak 22. stavak 2.

Članak 15. stavak 3.

Članak 22. stavak 5.

Članak 15. stavci 4. i 5.

Članak 22. stavak 4.

Članak 15. stavak 6.

Članak 22. stavak 6.

Članak 16. stavci od 1. do 5.

Članak 23. stavci od 1. do 5.

—

Članak 23. stavak 6.

Članak 16. stavak 6.

Članak 23. stavak 7.

Članak 16. stavak 7.

Članak 23. stavak 8.

Članak 17. stavci 1. i 4.

Članak 24. stavak 1.

Članak 17. stavak 2.

—

Članak 17. stavak 3.

—

Članak 17. stavci 5. i 6.

Članak 24. stavak 3.

Članak 17. stavak 5. točka (a)

Članak 24. stavak 3. točka (a)

Članak 17. stavak 5. točka (b)

Članak 24. stavak 3. točka (b)

Članak 17. stavak 5. točka (c)

Članak 24. stavak 3. točka (c)

Članak 17. stavak 5. točka (d)

Članak 24. stavak 3. točka (o)

Članak 17. stavak 5. točka (e)

Članak 22. stavak 2.

Članak 17. stavak 5. točka (f)

Članak 19. stavak 2.

Članak 17. stavak 5. točka (g)

Članak 24. stavak 3. točka (p)

Članak 17. stavak 5. točka (h)

Članak 24. stavak 3. točka (q)

Članak 17. stavak 6. točka (a)

Članak 24. stavak 3. točke (d) i (g)

Članak 17. stavak 6. točka (b)

Članak 24. stavak 3. točka (k)

Članak 17. stavak 6. točka (c)

Članak 24. stavak 3. točka (d)

Članak 17. stavak 6. točka (d)

Članak 24. stavak 3. točka (l)

Članak 17. stavak 6. točka (e)

—

Članak 17. stavak 6. točka (f)

—

Članak 17. stavak 6. točka (g)

Članak 24. stavak 3. točka (r)

Članak 17. stavak 6. točka (h)

Članak 24. stavak 3. točka (s)

Članak 17. stavak 6. točka (i)

Članak 24. stavak 3. točka (t)

Članak 17. stavak 6. točka (j)

Članak 24. stavak 3. točka (v)

Članak 17. stavak 6. točka (k)

Članak 24. stavak 3. točka (u)

Članak 17. stavak 7.

Članak 24. stavak 4.

—

Članak 24. stavak 5.

Članak 18.

Članak 25.

Članak 18. stavak 1.

Članak 25. stavci 1. i 10.

Članak 18. stavak 2.

Članak 25. stavci 2., 3. i 4.

Članak 18. stavak 3.

Članak 25. stavak 5.

Članak 18. stavak 4.

Članak 25. stavak 6.

Članak 18. stavak 5.

Članak 25. stavak 7.

Članak 18. stavak 6.

Članak 24. stavak 1.

—

Članak 25. stavak 8.

Članak 18. stavak 7.

Članak 25. stavci 9. i 10.

—

Članak 25. stavak 11.

—

Članak 26.

Članak 19.

Članak 27.

Članak 20.

Članak 28.

Članak 20. stavci 1. i 2.

Članak 28. stavci 1. i 2.

Članak 20. stavak 3.

—

Članak 20. stavak 4.

Članak 28. stavak 3.

Članak 20. stavak 5.

Članak 28. stavak 4.

Članak 20. stavak 6.

Članak 28. stavak 5.

Članak 20. stavak 7.

Članak 28. stavak 6.

Članak 20. stavak 8.

Članak 28. stavak 7.

Članak 21.

Članak 29.

Članak 22.

Članak 30.

Članak 23.

Članak 31.

Članak 24.

Članak 32.

Članak 25. stavci 1. i 2.

Članak 33. stavci 1. i 2.

—

Članak 33. stavak 3.

Članak 25. stavak 3.

Članak 33. stavak 4.

Članci 26. i 27.

Članak 34.

Članak 28. stavak 1.

Članak 35. stavak 1. i članak 36. stavak 2.

Članak 28. stavak 2.

Članak 35. stavak 2.

—

Članak 36. stavak 1.

Članak 29. stavci 1. i 2.

Članak 37. stavak 1.

Članak 29. stavak 3.

Članak 37. stavak 2.

Članak 30.

Članak 38.

Članak 31. stavak 1.

Članak 39. stavak 1.

Članak 31. stavak 2.

Članak 39. stavci 1. i 3.

—

Članak 39. stavak 2.

—

Članak 40.

—

Članak 41.

—

Članak 43.

—

Članak 44.

Članak 32. stavak 1.

Članak 46. stavak 3.

Članak 32. stavak 2.

Članak 46. stavak 4.

Članak 32. stavak 3.

Članak 46. stavak 2.

Članak 32. stavak 4.

Članak 45. stavak 2.

Članak 32. stavak 5.

Članak 45. stavak 2.

Članak 32. stavak 6.

Članak 44. stavak 2.

Članak 32. stavak 7.

Članak 45. stavak 3.

Članak 32. stavak 8.

Članak 45. stavak 4.

Članak 32. stavak 9.

Članak 45. stavci 5. i 6.

Članak 32. stavak 10.

Članak 45. stavak 7.

Članak 32. stavak 11.

Članak 45. stavak 8.

Članak 32. stavak 12.

Članak 45. stavak 9.

Članak 33. stavci od 1. do 4.

Članak 47. stavci od 1. do 4.

—

Članak 47. stavak 5.

Članak 33. stavak 5.

Članak 47. stavak 6.

Članak 33. stavak 6.

Članak 47. stavak 7.

Članak 33. stavak 7.

Članak 47. stavak 8.

Članak 33. stavak 8.

Članak 47. stavak 9.

Članak 33. stavak 9.

Članak 47. stavak 10.

Članak 33. stavak 10.

Članak 47. stavak 11.

Članak 33. stavak 11.

Članak 47. stavak 12.

—

Članak 48.

Članak 34.

Članak 49.

Članak 35. stavci 1. i 2.

Članak 50. stavci 1 i 2.

—

Članak 50. stavak 3.

Članak 35. stavak 3.

Članak 50. stavci 4 i 5.

Članak 36.

—

Članak 37.

Članak 42.

—

Članak 51.

—

Članak 52.

—

Članak 53.

—

Članak 54.

—

Članak 55.

—

Članak 56.

—

Članak 57.

Članak 38.

Članak 58.

—

Prilog

---

| 21.11.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 295/138 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 295/138

---

UREDBA (EU) 2018/1727 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 14. studenoga 2018.

o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) te zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2002/187/PUP

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 85.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Eurojust je osnovan Odlukom Vijeća 2002/187/PUP (2) kao tijelo Unije s pravnom osobnošću radi poticanja i unapređivanja koordinacije i suradnje među nadležnim pravosudnim tijelima država članica, posebno u vezi s teškim organiziranim kriminalitetom. Pravni okvir Eurojusta izmijenjen je odlukama Vijeća 2003/659/PUP (3) i 2009/426/PUP (4). |
| --- | --- |

(1)

Eurojust je osnovan Odlukom Vijeća 2002/187/PUP (2) kao tijelo Unije s pravnom osobnošću radi poticanja i unapređivanja koordinacije i suradnje među nadležnim pravosudnim tijelima država članica, posebno u vezi s teškim organiziranim kriminalitetom. Pravni okvir Eurojusta izmijenjen je odlukama Vijeća 2003/659/PUP (3) i 2009/426/PUP (4).

| (2) | Člankom 85. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da Eurojust treba urediti uredbom donesenom u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. Njime se također zahtijeva utvrđivanje aranžmanâ za uključivanje Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata u ocjenu aktivnosti Eurojusta. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 85. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da Eurojust treba urediti uredbom donesenom u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. Njime se također zahtijeva utvrđivanje aranžmanâ za uključivanje Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata u ocjenu aktivnosti Eurojusta.

| (3) | U članku 85. UFEU-a također se predviđa da misija Eurojusta treba biti podupiranje i jačanje usklađivanja i suradnje među nacionalnim tijelima nadležnima za istragu i kazneni progon u vezi s teškim kriminalitetom koji pogađa dvije ili više država članica ili koji zahtijeva zajednički kazneni progon, na temelju radnji koje su provela i informacija koje su pribavila tijela država članica i Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol). |
| --- | --- |

(3)

U članku 85. UFEU-a također se predviđa da misija Eurojusta treba biti podupiranje i jačanje usklađivanja i suradnje među nacionalnim tijelima nadležnima za istragu i kazneni progon u vezi s teškim kriminalitetom koji pogađa dvije ili više država članica ili koji zahtijeva zajednički kazneni progon, na temelju radnji koje su provela i informacija koje su pribavila tijela država članica i Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol).

| (4) | Cilj ove Uredbe jest izmijeniti i proširiti odredbe Odluke 2002/187/PUP. S obzirom na to da su izmjene koje treba provesti značajne po broju i prirodi, Odluku 2002/187/PUP trebalo bi radi jasnoće u cijelosti zamijeniti u odnosu na države članice koje obvezuje ova Uredba. |
| --- | --- |

(4)

Cilj ove Uredbe jest izmijeniti i proširiti odredbe Odluke 2002/187/PUP. S obzirom na to da su izmjene koje treba provesti značajne po broju i prirodi, Odluku 2002/187/PUP trebalo bi radi jasnoće u cijelosti zamijeniti u odnosu na države članice koje obvezuje ova Uredba.

| (5) | Budući da je Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) osnovan na temelju pojačane suradnje, Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 (5) u cijelosti je obvezujuća i izravno se primjenjuje samo na one države članice koje sudjeluju u pojačanoj suradnji. Stoga, za one države članice koje ne sudjeluju u EPPO-u Eurojust i dalje ostaje u potpunosti nadležan za vrste teških kaznenih djela navedenih u Prilogu I. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Budući da je Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) osnovan na temelju pojačane suradnje, Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 (5) u cijelosti je obvezujuća i izravno se primjenjuje samo na one države članice koje sudjeluju u pojačanoj suradnji. Stoga, za one države članice koje ne sudjeluju u EPPO-u Eurojust i dalje ostaje u potpunosti nadležan za vrste teških kaznenih djela navedenih u Prilogu I. ovoj Uredbi.

| (6) | Člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) upućuje se na načelo lojalne suradnje prema kojem si Unija i države članice uz puno uzajamno poštovanje trebaju međusobno pomagati pri obavljanju zadaća koje proizlaze iz UEU-a i UFEU-a. |
| --- | --- |

(6)

Člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) upućuje se na načelo lojalne suradnje prema kojem si Unija i države članice uz puno uzajamno poštovanje trebaju međusobno pomagati pri obavljanju zadaća koje proizlaze iz UEU-a i UFEU-a.

| (7) | Kako bi se olakšala suradnja Eurojusta i EPPO-a, Eurojust bi, kad god je to potrebno, trebao rješavati pitanja koja su važna za EPPO. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se olakšala suradnja Eurojusta i EPPO-a, Eurojust bi, kad god je to potrebno, trebao rješavati pitanja koja su važna za EPPO.

| (8) | S obzirom na to da je EPPO osnovan na temelju pojačane suradnje, potrebno je jasno utvrditi podjelu nadležnosti između EPPO-a i Eurojusta u pogledu kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije. Od datuma kada EPPO preuzme svoje zadaće Eurojust bi trebao moći izvršavati svoju nadležnost u predmetima koji se odnose na kaznena djela za koja je nadležan EPPO, kada ta kaznena djela uključuju i države članice koje sudjeluju u pojačanoj suradnji u vezi s osnivanjem EPPO-a i države članice koje u toj pojačanoj suradnji ne sudjeluju. Eurojust bi u takvim slučajevima trebao djelovati na zahtjev država članica koje ne sudjeluju u toj pojačanoj suradnji ili na zahtjev EPPO-a. Eurojust bi u svakom slučaju trebao i dalje zadržati nadležnost za kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije onda kada EPPO za njih nije nadležan ili kada je EPPO za njih nadležan, ali ne izvršava svoju nadležnost. Države članice koje ne sudjeluju u pojačanoj suradnji u vezi s osnivanjem EPPO-a mogu i dalje zahtijevati potporu Eurojusta u svim slučajevima koji se odnose na kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije. EPPO i Eurojust trebali bi razviti blisku operativnu suradnju u skladu sa svojim mandatima. |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na to da je EPPO osnovan na temelju pojačane suradnje, potrebno je jasno utvrditi podjelu nadležnosti između EPPO-a i Eurojusta u pogledu kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije. Od datuma kada EPPO preuzme svoje zadaće Eurojust bi trebao moći izvršavati svoju nadležnost u predmetima koji se odnose na kaznena djela za koja je nadležan EPPO, kada ta kaznena djela uključuju i države članice koje sudjeluju u pojačanoj suradnji u vezi s osnivanjem EPPO-a i države članice koje u toj pojačanoj suradnji ne sudjeluju. Eurojust bi u takvim slučajevima trebao djelovati na zahtjev država članica koje ne sudjeluju u toj pojačanoj suradnji ili na zahtjev EPPO-a. Eurojust bi u svakom slučaju trebao i dalje zadržati nadležnost za kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije onda kada EPPO za njih nije nadležan ili kada je EPPO za njih nadležan, ali ne izvršava svoju nadležnost. Države članice koje ne sudjeluju u pojačanoj suradnji u vezi s osnivanjem EPPO-a mogu i dalje zahtijevati potporu Eurojusta u svim slučajevima koji se odnose na kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije. EPPO i Eurojust trebali bi razviti blisku operativnu suradnju u skladu sa svojim mandatima.

| (9) | Kako bi Eurojust mogao ispuniti svoju misiju i razviti svoj puni potencijal u borbi protiv teškog prekograničnog kriminaliteta, njegove operativne funkcije trebalo bi ojačati smanjenjem administrativnog opterećenja nacionalnih članova, a njegovu europsku dimenziju ojačati sudjelovanjem Komisije u Izvršnom odboru i većim uključivanjem Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata u evaluaciju njegovih aktivnosti. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi Eurojust mogao ispuniti svoju misiju i razviti svoj puni potencijal u borbi protiv teškog prekograničnog kriminaliteta, njegove operativne funkcije trebalo bi ojačati smanjenjem administrativnog opterećenja nacionalnih članova, a njegovu europsku dimenziju ojačati sudjelovanjem Komisije u Izvršnom odboru i većim uključivanjem Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata u evaluaciju njegovih aktivnosti.

| (10) | Prema tome, ovom bi se Uredbom trebali utvrditi aranžmani za uključivanje parlamenata, moderniziranje strukture Eurojusta i pojednostavnjenje njegova sadašnjeg pravnog okvira, zadržavajući one elemente koji su se u njegovu radu pokazali učinkovitima. |
| --- | --- |

(10)

Prema tome, ovom bi se Uredbom trebali utvrditi aranžmani za uključivanje parlamenata, moderniziranje strukture Eurojusta i pojednostavnjenje njegova sadašnjeg pravnog okvira, zadržavajući one elemente koji su se u njegovu radu pokazali učinkovitima.

| (11) | Potrebno je jasno utvrditi vrste teških kaznenih djela koja pogađaju dvije ili više država članica, a koja su u nadležnosti Eurojusta. Nadalje, trebalo bi definirati slučajeve koji ne uključuju dvije ili više država članica, ali zahtijevaju zajednički kazneni progon. Takvi slučajevi mogu uključivati istrage i kazneni progon koji pogađaju samo jednu državu članicu i treću zemlju ako je s tom trećom zemljom sklopljen sporazum ili ako može postojati posebna potreba za uključivanjem Eurojusta. Takav kazneni progon može se odnositi i na slučajeve koji pogađaju samo jednu državu članicu i imaju posljedice na razini Unije. |
| --- | --- |

(11)

Potrebno je jasno utvrditi vrste teških kaznenih djela koja pogađaju dvije ili više država članica, a koja su u nadležnosti Eurojusta. Nadalje, trebalo bi definirati slučajeve koji ne uključuju dvije ili više država članica, ali zahtijevaju zajednički kazneni progon. Takvi slučajevi mogu uključivati istrage i kazneni progon koji pogađaju samo jednu državu članicu i treću zemlju ako je s tom trećom zemljom sklopljen sporazum ili ako može postojati posebna potreba za uključivanjem Eurojusta. Takav kazneni progon može se odnositi i na slučajeve koji pogađaju samo jednu državu članicu i imaju posljedice na razini Unije.

| (12) | Kada izvršava svoje operativne funkcije u odnosu na konkretne kaznene predmete, na zahtjev nadležnih tijela država članica ili na vlastitu inicijativu, Eurojust bi trebao djelovati ili putem jednog ili više nacionalnih članova ili kao Kolegij. Djelujući na vlastitu inicijativu Eurojust može preuzeti proaktivniju ulogu u koordinaciji predmeta, primjerice pružanjem potpore nacionalnim tijelima u njihovim istragama i kaznenom progonu. To može obuhvaćati uključivanje država članica koje možda prvotno nisu bile uključene u predmet i otkrivanje poveznica između predmeta na temelju informacija koje Eurojust primi od Europola, Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF), EPPO-a i nacionalnih tijela. To Eurojustu također omogućuje da kao dio svog strateškog rada izrađuje smjernice, dokumente o politikama i analize u vezi s radom na predmetima. |
| --- | --- |

(12)

Kada izvršava svoje operativne funkcije u odnosu na konkretne kaznene predmete, na zahtjev nadležnih tijela država članica ili na vlastitu inicijativu, Eurojust bi trebao djelovati ili putem jednog ili više nacionalnih članova ili kao Kolegij. Djelujući na vlastitu inicijativu Eurojust može preuzeti proaktivniju ulogu u koordinaciji predmeta, primjerice pružanjem potpore nacionalnim tijelima u njihovim istragama i kaznenom progonu. To može obuhvaćati uključivanje država članica koje možda prvotno nisu bile uključene u predmet i otkrivanje poveznica između predmeta na temelju informacija koje Eurojust primi od Europola, Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF), EPPO-a i nacionalnih tijela. To Eurojustu također omogućuje da kao dio svog strateškog rada izrađuje smjernice, dokumente o politikama i analize u vezi s radom na predmetima.

| (13) | Na zahtjev nadležnog tijela države članice ili Komisije Eurojustu bi trebalo omogućiti da pomaže u istragama koje obuhvaćaju samo tu državu članicu, ali koje imaju posljedice na razini Unije. Primjeri takvih istraga obuhvaćaju predmete u koje je uključen član institucije ili tijela Unije. Takve istrage odnose se i na predmete koji obuhvaćaju znatan broj država članica i za koje bi potencijalno mogao biti potreban koordinirani europski odgovor. |
| --- | --- |

(13)

Na zahtjev nadležnog tijela države članice ili Komisije Eurojustu bi trebalo omogućiti da pomaže u istragama koje obuhvaćaju samo tu državu članicu, ali koje imaju posljedice na razini Unije. Primjeri takvih istraga obuhvaćaju predmete u koje je uključen član institucije ili tijela Unije. Takve istrage odnose se i na predmete koji obuhvaćaju znatan broj država članica i za koje bi potencijalno mogao biti potreban koordinirani europski odgovor.

| (14) | Pisana mišljenja Eurojusta nisu obvezujuća za države članice, no na njih bi se trebalo odgovoriti u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(14)

Pisana mišljenja Eurojusta nisu obvezujuća za države članice, no na njih bi se trebalo odgovoriti u skladu s ovom Uredbom.

| (15) | Kako bi se osiguralo da Eurojust može pružiti odgovarajuću potporu prekograničnim istragama i koordinirati ih na odgovarajući način, nužno je da svi nacionalni članovi imaju potrebne operativne ovlasti u pogledu svojih država članica i u skladu s pravom tih država članica kako bi dosljednije i djelotvornije surađivali međusobno i s nacionalnim tijelima. Nacionalnim članovima trebalo bi dodijeliti one ovlasti kojima se Eurojustu omogućuje da svoju misiju ostvari na odgovarajući način. Te ovlasti trebale bi uključivati ostvarivanje pristupa relevantnim informacijama u nacionalnim javnim registrima, izravno kontaktiranje nadležnih tijela i razmjenu informacija s njima i sudjelovanje u zajedničkim istražnim timovima. Nacionalni članovi mogu, u skladu sa svojim nacionalnim pravom, zadržati ovlasti koje proizlaze iz njihova svojstva nacionalnih tijela. U suglasnosti s nadležnim nacionalnim tijelom ili u hitnim slučajevima, nacionalni članovi također mogu naložiti istražne mjere i kontrolirane isporuke te izdavati i izvršavati zahtjeve za uzajamnu pravnu pomoć ili uzajamno priznavanje. Budući da se te ovlasti trebaju izvršavati u skladu s nacionalnim pravom, sudovi država članica trebali bi biti nadležni za preispitivanje tih mjera, u skladu s uvjetima i postupcima utvrđenima nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se osiguralo da Eurojust može pružiti odgovarajuću potporu prekograničnim istragama i koordinirati ih na odgovarajući način, nužno je da svi nacionalni članovi imaju potrebne operativne ovlasti u pogledu svojih država članica i u skladu s pravom tih država članica kako bi dosljednije i djelotvornije surađivali međusobno i s nacionalnim tijelima. Nacionalnim članovima trebalo bi dodijeliti one ovlasti kojima se Eurojustu omogućuje da svoju misiju ostvari na odgovarajući način. Te ovlasti trebale bi uključivati ostvarivanje pristupa relevantnim informacijama u nacionalnim javnim registrima, izravno kontaktiranje nadležnih tijela i razmjenu informacija s njima i sudjelovanje u zajedničkim istražnim timovima. Nacionalni članovi mogu, u skladu sa svojim nacionalnim pravom, zadržati ovlasti koje proizlaze iz njihova svojstva nacionalnih tijela. U suglasnosti s nadležnim nacionalnim tijelom ili u hitnim slučajevima, nacionalni članovi također mogu naložiti istražne mjere i kontrolirane isporuke te izdavati i izvršavati zahtjeve za uzajamnu pravnu pomoć ili uzajamno priznavanje. Budući da se te ovlasti trebaju izvršavati u skladu s nacionalnim pravom, sudovi država članica trebali bi biti nadležni za preispitivanje tih mjera, u skladu s uvjetima i postupcima utvrđenima nacionalnim pravom.

| (16) | Potrebno je Eurojustu dati administrativnu i upravljačku strukturu kojom mu se omogućuje da izvršava svoje zadaće na djelotvorniji način, slijedi načela koja se primjenjuju na agencije Unije te u potpunosti poštuje temeljna prava i slobode, zadržavajući pritom posebna obilježja Eurojusta i štiteći njegovu neovisnost u izvršavanju njegovih operativnih funkcija. U tu bi svrhu trebalo pojasniti funkcije nacionalnih članova, Kolegija i upravnog direktora te osnovati Izvršni odbor. |
| --- | --- |

(16)

Potrebno je Eurojustu dati administrativnu i upravljačku strukturu kojom mu se omogućuje da izvršava svoje zadaće na djelotvorniji način, slijedi načela koja se primjenjuju na agencije Unije te u potpunosti poštuje temeljna prava i slobode, zadržavajući pritom posebna obilježja Eurojusta i štiteći njegovu neovisnost u izvršavanju njegovih operativnih funkcija. U tu bi svrhu trebalo pojasniti funkcije nacionalnih članova, Kolegija i upravnog direktora te osnovati Izvršni odbor.

| (17) | Trebalo bi utvrditi odredbe radi jasnog razlikovanja između operativnih i upravljačkih funkcija Kolegija, čime se smanjuje administrativno opterećenje nacionalnih članova na minimum kako bi se naglasak stavio na operativne poslove Eurojusta. Upravljačke zadaće Kolegija trebale bi osobito uključivati donošenje programâ rada Eurojusta, proračuna, godišnjeg izvješća o radu i radnih dogovora s partnerima. Kolegij bi također trebao izvršavati ovlast tijela za imenovanje u pogledu upravnog direktora. Kolegij bi trebao donijeti i poslovnik Eurojusta. Budući da taj poslovnik može utjecati na pravosudne aktivnosti država članica, Vijeću bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za odobravanje tog poslovnika. |
| --- | --- |

(17)

Trebalo bi utvrditi odredbe radi jasnog razlikovanja između operativnih i upravljačkih funkcija Kolegija, čime se smanjuje administrativno opterećenje nacionalnih članova na minimum kako bi se naglasak stavio na operativne poslove Eurojusta. Upravljačke zadaće Kolegija trebale bi osobito uključivati donošenje programâ rada Eurojusta, proračuna, godišnjeg izvješća o radu i radnih dogovora s partnerima. Kolegij bi također trebao izvršavati ovlast tijela za imenovanje u pogledu upravnog direktora. Kolegij bi trebao donijeti i poslovnik Eurojusta. Budući da taj poslovnik može utjecati na pravosudne aktivnosti država članica, Vijeću bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za odobravanje tog poslovnika.

| (18) | Radi poboljšanja upravljanja Eurojustom i racionalizacije postupaka, trebalo bi osnovati Izvršni odbor koji će Kolegiju pomagati s njegovim upravljačkim funkcijama i omogućiti racionalizirano donošenje odluka o neoperativnim i strateškim pitanjima. |
| --- | --- |

(18)

Radi poboljšanja upravljanja Eurojustom i racionalizacije postupaka, trebalo bi osnovati Izvršni odbor koji će Kolegiju pomagati s njegovim upravljačkim funkcijama i omogućiti racionalizirano donošenje odluka o neoperativnim i strateškim pitanjima.

| (19) | Komisija bi trebala biti zastupljena u Kolegiju kada Kolegij izvršava svoje upravljačke funkcije. Predstavnik Komisije u Kolegiju trebao bi biti i njezin predstavnik u Izvršnom odboru kako bi se osigurali neoperativni nadzor nad Eurojustom i strateško vodstvo Eurojusta. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi trebala biti zastupljena u Kolegiju kada Kolegij izvršava svoje upravljačke funkcije. Predstavnik Komisije u Kolegiju trebao bi biti i njezin predstavnik u Izvršnom odboru kako bi se osigurali neoperativni nadzor nad Eurojustom i strateško vodstvo Eurojusta.

| (20) | Kako bi se osiguralo učinkovito svakodnevno upravljanje Eurojustom, upravni direktor trebao bi biti njegov pravni zastupnik i upravitelj koji za svoj rad odgovara Kolegiju. Upravni direktor trebao bi pripremati i provoditi odluke Kolegija i Izvršnog odbora. Upravnog direktora trebalo bi imenovati na temelju postignuća i dokazanih administrativnih i upravljačkih vještina, kao i relevantnih kompetencija i iskustva. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se osiguralo učinkovito svakodnevno upravljanje Eurojustom, upravni direktor trebao bi biti njegov pravni zastupnik i upravitelj koji za svoj rad odgovara Kolegiju. Upravni direktor trebao bi pripremati i provoditi odluke Kolegija i Izvršnog odbora. Upravnog direktora trebalo bi imenovati na temelju postignuća i dokazanih administrativnih i upravljačkih vještina, kao i relevantnih kompetencija i iskustva.

| (21) | Predsjednika i dva potpredsjednika Eurojusta trebao bi birati Kolegij iz redova nacionalnih članova, na mandat od četiri godine. Ako je nacionalni član izabran za predsjednika, dotična država članica trebala bi moći u nacionalni ured uputiti drugu odgovarajuće kvalificiranu osobu te zatražiti naknadu iz proračuna Eurojusta. |
| --- | --- |

(21)

Predsjednika i dva potpredsjednika Eurojusta trebao bi birati Kolegij iz redova nacionalnih članova, na mandat od četiri godine. Ako je nacionalni član izabran za predsjednika, dotična država članica trebala bi moći u nacionalni ured uputiti drugu odgovarajuće kvalificiranu osobu te zatražiti naknadu iz proračuna Eurojusta.

| (22) | Odgovarajuće kvalificirane osobe su osobe koje imaju potrebne kvalifikacije i iskustvo za obavljanje zadaća potrebnih za osiguravanje djelotvornog funkcioniranja nacionalnog ureda. One mogu imati status zamjenika nacionalnog člana ili pomoćnika nacionalnom članu koji je izabran za predsjednika ili mogu imati funkciju koja je više administrativne ili tehničke prirode. Svaka bi država članica trebala moći odlučivati o svojim zahtjevima u tom pogledu. |
| --- | --- |

(22)

Odgovarajuće kvalificirane osobe su osobe koje imaju potrebne kvalifikacije i iskustvo za obavljanje zadaća potrebnih za osiguravanje djelotvornog funkcioniranja nacionalnog ureda. One mogu imati status zamjenika nacionalnog člana ili pomoćnika nacionalnom članu koji je izabran za predsjednika ili mogu imati funkciju koja je više administrativne ili tehničke prirode. Svaka bi država članica trebala moći odlučivati o svojim zahtjevima u tom pogledu.

| (23) | Kvorum i postupke glasovanja trebalo bi urediti poslovnikom Eurojusta. U iznimnim slučajevima, ako su nacionalni član i njegov zamjenik odsutni, pomoćnik dotičnog nacionalnog člana trebao bi imati pravo glasa u Kolegiju ako taj pomoćnik ima status pravosudnog službenika, odnosno tužitelja, suca ili predstavnika pravosudnog tijela. |
| --- | --- |

(23)

Kvorum i postupke glasovanja trebalo bi urediti poslovnikom Eurojusta. U iznimnim slučajevima, ako su nacionalni član i njegov zamjenik odsutni, pomoćnik dotičnog nacionalnog člana trebao bi imati pravo glasa u Kolegiju ako taj pomoćnik ima status pravosudnog službenika, odnosno tužitelja, suca ili predstavnika pravosudnog tijela.

| (24) | Budući da mehanizam naknade utječe na proračun, ovom bi Uredbom Vijeću trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za utvrđivanje tog mehanizma. |
| --- | --- |

(24)

Budući da mehanizam naknade utječe na proračun, ovom bi Uredbom Vijeću trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za utvrđivanje tog mehanizma.

| (25) | Osnivanje dežurnog koordinacijskog mehanizma u okviru Eurojusta potrebno je radi osiguravanja veće učinkovitosti Eurojusta i omogućivanja njegove dostupnosti 24 sata dnevno kako bi intervenirao u hitnim slučajevima. Svaka država članica trebala bi osigurati da su njezini predstavnici u dežurnom koordinacijskom mehanizmu spremni djelovati 24 sata dnevno sedam dana u tjednu. |
| --- | --- |

(25)

Osnivanje dežurnog koordinacijskog mehanizma u okviru Eurojusta potrebno je radi osiguravanja veće učinkovitosti Eurojusta i omogućivanja njegove dostupnosti 24 sata dnevno kako bi intervenirao u hitnim slučajevima. Svaka država članica trebala bi osigurati da su njezini predstavnici u dežurnom koordinacijskom mehanizmu spremni djelovati 24 sata dnevno sedam dana u tjednu.

| (26) | U državama članicama trebalo bi osnovati nacionalne sustave za koordinaciju s Eurojustom radi koordinacije rada nacionalnih dopisnika za Eurojust, nacionalnog dopisnika za pitanja terorizma, nacionalnog dopisnika za pitanja koja se odnose na nadležnost EPPO-a, nacionalnog dopisnika za Europsku pravosudnu mrežu i do tri druge kontaktne točke, te predstavnikâ u mreži zajedničkih istražnih timova i predstavnikâ u drugim mrežama koje su uspostavljene odlukama Vijeća 2002/494/PUP (6), 2007/845/PUP (7) i 2008/852/PUP (8). Države članice mogu odlučiti da jednu od tih zadaća ili više njih treba obavljati isti nacionalni dopisnik. |
| --- | --- |

(26)

U državama članicama trebalo bi osnovati nacionalne sustave za koordinaciju s Eurojustom radi koordinacije rada nacionalnih dopisnika za Eurojust, nacionalnog dopisnika za pitanja terorizma, nacionalnog dopisnika za pitanja koja se odnose na nadležnost EPPO-a, nacionalnog dopisnika za Europsku pravosudnu mrežu i do tri druge kontaktne točke, te predstavnikâ u mreži zajedničkih istražnih timova i predstavnikâ u drugim mrežama koje su uspostavljene odlukama Vijeća 2002/494/PUP (6), 2007/845/PUP (7) i 2008/852/PUP (8). Države članice mogu odlučiti da jednu od tih zadaća ili više njih treba obavljati isti nacionalni dopisnik.

| (27) | U svrhu poticanja i jačanja koordinacije i suradnje među nacionalnim tijelima nadležnima za istrage i kazneni progon, od ključne je važnosti da Eurojust od nacionalnih tijela prima informacije koje su potrebne za izvršavanje njegovih zadaća. U tu svrhu nadležna nacionalna tijela trebala bi bez nepotrebnog odgađanja obavijestiti svoje nacionalne članove o osnivanju i rezultatima zajedničkih istražnih timova. Nadležna nacionalna tijela trebala bi također bez nepotrebnog odgađanja obavijestiti nacionalne članove o predmetima u nadležnosti Eurojusta koji izravno uključuju najmanje tri države članice i u odnosu na koje su poslani zahtjevi za pravosudnu suradnju ili odluke o pravosudnoj suradnji najmanje dvjema državama članicama. U određenim okolnostima ona bi nacionalne članove također trebala obavijestiti o sukobima nadležnosti, kontroliranim isporukama i problemima u pravosudnoj suradnji koji se ponavljaju. |
| --- | --- |

(27)

U svrhu poticanja i jačanja koordinacije i suradnje među nacionalnim tijelima nadležnima za istrage i kazneni progon, od ključne je važnosti da Eurojust od nacionalnih tijela prima informacije koje su potrebne za izvršavanje njegovih zadaća. U tu svrhu nadležna nacionalna tijela trebala bi bez nepotrebnog odgađanja obavijestiti svoje nacionalne članove o osnivanju i rezultatima zajedničkih istražnih timova. Nadležna nacionalna tijela trebala bi također bez nepotrebnog odgađanja obavijestiti nacionalne članove o predmetima u nadležnosti Eurojusta koji izravno uključuju najmanje tri države članice i u odnosu na koje su poslani zahtjevi za pravosudnu suradnju ili odluke o pravosudnoj suradnji najmanje dvjema državama članicama. U određenim okolnostima ona bi nacionalne članove također trebala obavijestiti o sukobima nadležnosti, kontroliranim isporukama i problemima u pravosudnoj suradnji koji se ponavljaju.

| (28) | Direktivom (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (9) utvrđuju se usklađena pravila za zaštitu i slobodno kretanje osobnih podataka obrađenih u svrhu sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje. Kako bi se pojedincima osigurala jednaka razina zaštite s pomoć prava koja su zakonito ostvariva u cijeloj Uniji te spriječila odstupanja koja ometaju razmjenu osobnih podataka između Eurojusta i nadležnih tijela u državama članicama, pravila o zaštiti i slobodnom kretanju operativnih osobnih podataka koje obrađuje Eurojust trebala bi biti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680. |
| --- | --- |

(28)

Direktivom (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (9) utvrđuju se usklađena pravila za zaštitu i slobodno kretanje osobnih podataka obrađenih u svrhu sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje. Kako bi se pojedincima osigurala jednaka razina zaštite s pomoć prava koja su zakonito ostvariva u cijeloj Uniji te spriječila odstupanja koja ometaju razmjenu osobnih podataka između Eurojusta i nadležnih tijela u državama članicama, pravila o zaštiti i slobodnom kretanju operativnih osobnih podataka koje obrađuje Eurojust trebala bi biti u skladu s Direktivom (EU) 2016/680.

| (29) | Opća pravila zasebnog poglavlja Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (10) o obradi operativnih osobnih podataka trebala bi se primjenjivati ne dovodeći u pitanje posebna pravila o zaštiti podataka iz ove Uredbe. Ta posebna pravila trebalo bi smatrati za lex specialis u odnosu na odredbe u tom poglavlju Uredbe (EU) 2018/1725 (lex specialis derogat legi generali). Kako bi se smanjila pravna rascjepkanost, posebna pravila o zaštiti podataka iz ove Uredbe trebala bi biti u skladu s načelima na kojima se temelji to poglavlje Uredbe (EU) 2018/1725, kao i s odredbama te uredbe koje se odnose na neovisan nadzor, pravna sredstva, odgovornost i sankcije. |
| --- | --- |

(29)

Opća pravila zasebnog poglavlja Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (10) o obradi operativnih osobnih podataka trebala bi se primjenjivati ne dovodeći u pitanje posebna pravila o zaštiti podataka iz ove Uredbe. Ta posebna pravila trebalo bi smatrati za lex specialis u odnosu na odredbe u tom poglavlju Uredbe (EU) 2018/1725 (lex specialis derogat legi generali). Kako bi se smanjila pravna rascjepkanost, posebna pravila o zaštiti podataka iz ove Uredbe trebala bi biti u skladu s načelima na kojima se temelji to poglavlje Uredbe (EU) 2018/1725, kao i s odredbama te uredbe koje se odnose na neovisan nadzor, pravna sredstva, odgovornost i sankcije.

| (30) | Zaštita prava i sloboda ispitanikâ zahtijeva jasno pripisivanje odgovornosti za zaštitu podataka u skladu s ovom Uredbom. Države članice trebale bi biti odgovorne za točnost podataka koje su prenijele Eurojustu i koje je Eurojust obradio u nepromijenjenom obliku, za ažuriranje tih podataka i za zakonitosti prenošenja tih podataka Eurojustu. Eurojust bi trebao biti odgovoran za točnost podataka dobivenih od drugih pružatelja podataka ili podataka koji proizlaze iz analiza ili prikupljanja podataka koje je proveo sâm Eurojust i za ažuriranje tih podataka. Eurojust bi trebao osigurati da obrada podataka bude poštena i zakonita te da se podaci prikupljaju i obrađuju za određenu svrhu. Eurojust bi također trebao osigurati da su podaci prikladni, relevantni, da nisu prekomjerni u odnosu na svrhu u koju se obrađuju, da se ne pohranjuju dulje nego što je potrebno za tu svrhu te da se obrađuju na način koji osigurava odgovarajuću zaštitu osobnih podataka i povjerljivost obrade podataka. |
| --- | --- |

(30)

Zaštita prava i sloboda ispitanikâ zahtijeva jasno pripisivanje odgovornosti za zaštitu podataka u skladu s ovom Uredbom. Države članice trebale bi biti odgovorne za točnost podataka koje su prenijele Eurojustu i koje je Eurojust obradio u nepromijenjenom obliku, za ažuriranje tih podataka i za zakonitosti prenošenja tih podataka Eurojustu. Eurojust bi trebao biti odgovoran za točnost podataka dobivenih od drugih pružatelja podataka ili podataka koji proizlaze iz analiza ili prikupljanja podataka koje je proveo sâm Eurojust i za ažuriranje tih podataka. Eurojust bi trebao osigurati da obrada podataka bude poštena i zakonita te da se podaci prikupljaju i obrađuju za određenu svrhu. Eurojust bi također trebao osigurati da su podaci prikladni, relevantni, da nisu prekomjerni u odnosu na svrhu u koju se obrađuju, da se ne pohranjuju dulje nego što je potrebno za tu svrhu te da se obrađuju na način koji osigurava odgovarajuću zaštitu osobnih podataka i povjerljivost obrade podataka.

| (31) | Odgovarajuće zaštitne mjere za pohranu operativnih osobnih podataka u svrhe arhiviranja u javnom interesu ili u statističke svrhe trebalo bi uvrstiti u poslovnik Eurojusta. |
| --- | --- |

(31)

Odgovarajuće zaštitne mjere za pohranu operativnih osobnih podataka u svrhe arhiviranja u javnom interesu ili u statističke svrhe trebalo bi uvrstiti u poslovnik Eurojusta.

| (32) | Ispitanik bi trebao moći ostvariti pravo na pristup iz Uredbe (EU) 2018/1725 operativnim osobnim podacima koji se odnose na njega, a koje obrađuje Eurojust. Ispitanik može takav zahtjev u razumnim vremenskim razmacima besplatno podnijeti Eurojustu ili nacionalnom nadzornom tijelu u državi članici po izboru ispitanika. |
| --- | --- |

(32)

Ispitanik bi trebao moći ostvariti pravo na pristup iz Uredbe (EU) 2018/1725 operativnim osobnim podacima koji se odnose na njega, a koje obrađuje Eurojust. Ispitanik može takav zahtjev u razumnim vremenskim razmacima besplatno podnijeti Eurojustu ili nacionalnom nadzornom tijelu u državi članici po izboru ispitanika.

| (33) | Odredbama o zaštiti podataka iz ove Uredbe ne dovode se u pitanje primjenjiva pravila o dopuštenosti osobnih podataka kao dokaza u fazama koje prethode sudskom postupku kaznenim predmetima i u sudskim postupcima u kaznenim predmetima. |
| --- | --- |

(33)

Odredbama o zaštiti podataka iz ove Uredbe ne dovode se u pitanje primjenjiva pravila o dopuštenosti osobnih podataka kao dokaza u fazama koje prethode sudskom postupku kaznenim predmetima i u sudskim postupcima u kaznenim predmetima.

| (34) | Svaka obrada osobnih podataka koju Eurojust provede u okviru svoje nadležnosti radi izvršavanja svojih zadaća trebala bi se smatrati obradom operativnih osobnih podataka. |
| --- | --- |

(34)

Svaka obrada osobnih podataka koju Eurojust provede u okviru svoje nadležnosti radi izvršavanja svojih zadaća trebala bi se smatrati obradom operativnih osobnih podataka.

| (35) | Budući da Eurojust obrađuje i administrativne osobne podatke koji nisu povezani s kaznenim istragama, obrada takvih podataka trebala bi podlijegati općim pravilima Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(35)

Budući da Eurojust obrađuje i administrativne osobne podatke koji nisu povezani s kaznenim istragama, obrada takvih podataka trebala bi podlijegati općim pravilima Uredbe (EU) 2018/1725.

| (36) | Ako država članica prenosi ili dostavlja operativne osobne podatke Eurojustu, nadležno tijelo, nacionalni član ili nacionalni dopisnik za Eurojust trebali bi imati pravo zatražiti ispravak ili brisanje tih operativnih osobnih podataka. |
| --- | --- |

(36)

Ako država članica prenosi ili dostavlja operativne osobne podatke Eurojustu, nadležno tijelo, nacionalni član ili nacionalni dopisnik za Eurojust trebali bi imati pravo zatražiti ispravak ili brisanje tih operativnih osobnih podataka.

| (37) | Eurojust ili ovlašteni izvršitelj obrade trebao bi voditi evidenciju o svim kategorijama aktivnosti obrade pod svojom odgovornošću radi dokazivanja sukladnosti s ovom Uredbom. Eurojust i svaki ovlašteni izvršitelj obrade trebali bi biti obvezni surađivati s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka i tu mu evidenciju na zahtjev staviti na raspolaganje kako bi ona poslužila za praćenje tih postupaka obrade. Eurojust ili njegov ovlašteni izvršitelj obrade kada obrađuju osobne podatke u neautomatiziranim sustavima obrade trebao bi imati učinkovite metode za dokazivanje zakonitosti obrade, omogućivanje samopraćenja i osiguravanje cjelovitosti i sigurnosti podataka, poput zapisâ ili drugih oblika evidencije. |
| --- | --- |

(37)

Eurojust ili ovlašteni izvršitelj obrade trebao bi voditi evidenciju o svim kategorijama aktivnosti obrade pod svojom odgovornošću radi dokazivanja sukladnosti s ovom Uredbom. Eurojust i svaki ovlašteni izvršitelj obrade trebali bi biti obvezni surađivati s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka i tu mu evidenciju na zahtjev staviti na raspolaganje kako bi ona poslužila za praćenje tih postupaka obrade. Eurojust ili njegov ovlašteni izvršitelj obrade kada obrađuju osobne podatke u neautomatiziranim sustavima obrade trebao bi imati učinkovite metode za dokazivanje zakonitosti obrade, omogućivanje samopraćenja i osiguravanje cjelovitosti i sigurnosti podataka, poput zapisâ ili drugih oblika evidencije.

| (38) | Izvršni odbor Eurojusta trebao bi imenovati službenika za zaštitu podataka koji bi trebao biti postojeći zaposlenik. Osoba imenovana službenikom za zaštitu podataka Eurojusta trebala je proći posebno osposobljavanje u vezi s pravom i praksama u području zaštite podataka kako bi stekla stručno znanje u tom području. Nužna razina stručnog znanja trebala bi se utvrditi u odnosu na postupke obrade podataka koji su provedeni te na zaštitu koja se zahtijeva za osobne podatke koje je obradio Eurojust. |
| --- | --- |

(38)

Izvršni odbor Eurojusta trebao bi imenovati službenika za zaštitu podataka koji bi trebao biti postojeći zaposlenik. Osoba imenovana službenikom za zaštitu podataka Eurojusta trebala je proći posebno osposobljavanje u vezi s pravom i praksama u području zaštite podataka kako bi stekla stručno znanje u tom području. Nužna razina stručnog znanja trebala bi se utvrditi u odnosu na postupke obrade podataka koji su provedeni te na zaštitu koja se zahtijeva za osobne podatke koje je obradio Eurojust.

| (39) | Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi biti odgovoran za praćenje i osiguravanje potpune primjene odredaba o zaštiti podataka ove Uredbe u vezi s obradom operativnih osobnih podataka koju provodi Eurojust. Europskom nadzorniku za zaštitu podataka trebalo bi dodijeliti ovlasti koje mu omogućuju djelotvorno ispunjavanje te dužnosti. Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi imati pravo savjetovati se s Eurojustom u pogledu podnesenih zahtjeva, upućivati predmete Eurojustu u svrhu rješavanja problema koji su nastali u vezi s obradom osobnih podataka, iznositi prijedloge za poboljšanje zaštite ispitanikâ i nalagati Eurojustu da obavi posebne radnje u pogledu obrade operativnih osobnih podataka. Zbog toga su Europskom nadzorniku za zaštitu podataka potrebna sredstva kojima će osigurati da se nalozi poštuju i izvršavaju. Stoga bi Europski nadzornik za zaštitu podataka također trebao imati ovlast upozoriti Eurojust. Upozoriti znači izdati usmeni ili pisani podsjetnik o obvezi Eurojusta da izvrši naloge Europskog nadzornika za zaštitu podataka ili da se pridržava prijedloga Europskog nadzornika za zaštitu podataka i podsjetnik na mjere koje se trebaju primijeniti u slučaju nepridržavanja ili odbijanja od strane Eurojusta. |
| --- | --- |

(39)

Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi biti odgovoran za praćenje i osiguravanje potpune primjene odredaba o zaštiti podataka ove Uredbe u vezi s obradom operativnih osobnih podataka koju provodi Eurojust. Europskom nadzorniku za zaštitu podataka trebalo bi dodijeliti ovlasti koje mu omogućuju djelotvorno ispunjavanje te dužnosti. Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi imati pravo savjetovati se s Eurojustom u pogledu podnesenih zahtjeva, upućivati predmete Eurojustu u svrhu rješavanja problema koji su nastali u vezi s obradom osobnih podataka, iznositi prijedloge za poboljšanje zaštite ispitanikâ i nalagati Eurojustu da obavi posebne radnje u pogledu obrade operativnih osobnih podataka. Zbog toga su Europskom nadzorniku za zaštitu podataka potrebna sredstva kojima će osigurati da se nalozi poštuju i izvršavaju. Stoga bi Europski nadzornik za zaštitu podataka također trebao imati ovlast upozoriti Eurojust. Upozoriti znači izdati usmeni ili pisani podsjetnik o obvezi Eurojusta da izvrši naloge Europskog nadzornika za zaštitu podataka ili da se pridržava prijedloga Europskog nadzornika za zaštitu podataka i podsjetnik na mjere koje se trebaju primijeniti u slučaju nepridržavanja ili odbijanja od strane Eurojusta.

| (40) | Dužnosti i ovlasti Europskog nadzornika za zaštitu podataka, uključujući ovlast da Eurojustu naloži da provede ispravak, ograničenje obrade ili brisanje operativnih osobnih podatka koji su obrađeni uz kršenje odredaba o zaštiti podataka sadržanih u ovoj Uredbi ne bi trebale obuhvaćati osobne podatke iz nacionalnih spisa predmeta. |
| --- | --- |

(40)

Dužnosti i ovlasti Europskog nadzornika za zaštitu podataka, uključujući ovlast da Eurojustu naloži da provede ispravak, ograničenje obrade ili brisanje operativnih osobnih podatka koji su obrađeni uz kršenje odredaba o zaštiti podataka sadržanih u ovoj Uredbi ne bi trebale obuhvaćati osobne podatke iz nacionalnih spisa predmeta.

| (41) | U svrhu olakšavanja suradnje između Europskog nadzornika za zaštitu podataka i nacionalnih nadzornih tijela, ali ne dovodeći u pitanje neovisnost Europskog nadzornika za zaštitu podataka ili njegovu odgovornost za nadzor nad Eurojustom u pogledu zaštite podataka, Europski nadzornik za zaštitu podataka i nacionalna nadzorna tijela trebali bi se redovito sastajati u okviru Europskog odbora za zaštitu podataka u skladu s pravilima o koordiniranom nadzoru utvrđenima u Uredbi (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(41)

U svrhu olakšavanja suradnje između Europskog nadzornika za zaštitu podataka i nacionalnih nadzornih tijela, ali ne dovodeći u pitanje neovisnost Europskog nadzornika za zaštitu podataka ili njegovu odgovornost za nadzor nad Eurojustom u pogledu zaštite podataka, Europski nadzornik za zaštitu podataka i nacionalna nadzorna tijela trebali bi se redovito sastajati u okviru Europskog odbora za zaštitu podataka u skladu s pravilima o koordiniranom nadzoru utvrđenima u Uredbi (EU) 2018/1725.

| (42) | Kao prvi primatelj, na području Unije, podataka koje je primio ili preuzeo od trećih zemalja ili međunarodnih organizacija, Eurojust bi trebao biti odgovoran za točnost tih podataka. Eurojust bi trebao poduzeti mjere kako bi, u mjeri u kojoj je to moguće, provjerio točnost podataka po primanju podataka ili pri stavljanju podataka na raspolaganje drugim tijelima. |
| --- | --- |

(42)

Kao prvi primatelj, na području Unije, podataka koje je primio ili preuzeo od trećih zemalja ili međunarodnih organizacija, Eurojust bi trebao biti odgovoran za točnost tih podataka. Eurojust bi trebao poduzeti mjere kako bi, u mjeri u kojoj je to moguće, provjerio točnost podataka po primanju podataka ili pri stavljanju podataka na raspolaganje drugim tijelima.

| (43) | Eurojust bi trebao podlijegati općim pravilima o ugovornoj i izvanugovornoj odgovornosti koja se primjenjuju na institucije, tijela, urede i agencije Unije. |
| --- | --- |

(43)

Eurojust bi trebao podlijegati općim pravilima o ugovornoj i izvanugovornoj odgovornosti koja se primjenjuju na institucije, tijela, urede i agencije Unije.

| (44) | Eurojust bi trebao imati mogućnost razmjenjivati relevantne osobne podatke i održavati odnose suradnje s drugim institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije u mjeri u kojoj je to potrebno za ispunjavanje njegovih ili njihovih zadaća. |
| --- | --- |

(44)

Eurojust bi trebao imati mogućnost razmjenjivati relevantne osobne podatke i održavati odnose suradnje s drugim institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije u mjeri u kojoj je to potrebno za ispunjavanje njegovih ili njihovih zadaća.

| (45) | Kako bi se zajamčilo ograničenje svrhe, važno je osigurati da Eurojust može prenijeti osobne podatke trećim zemljama i međunarodnim organizacijama samo ako je to potrebno za sprečavanje i suzbijanje kaznenih djela obuhvaćenih zadaćama Eurojusta. Radi toga je prilikom prijenosa osobnih podataka potrebno osigurati da primatelj zajamči da će se podacima služiti primatelj ili da će se oni dalje prenijeti nadležnom tijelu treće zemlje isključivo u svrhu u koju su izvorno preneseni. Daljnji prijenos podataka trebao bi se provesti u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(45)

Kako bi se zajamčilo ograničenje svrhe, važno je osigurati da Eurojust može prenijeti osobne podatke trećim zemljama i međunarodnim organizacijama samo ako je to potrebno za sprečavanje i suzbijanje kaznenih djela obuhvaćenih zadaćama Eurojusta. Radi toga je prilikom prijenosa osobnih podataka potrebno osigurati da primatelj zajamči da će se podacima služiti primatelj ili da će se oni dalje prenijeti nadležnom tijelu treće zemlje isključivo u svrhu u koju su izvorno preneseni. Daljnji prijenos podataka trebao bi se provesti u skladu s ovom Uredbom.

| (46) | Sve države članice učlanjene su u Međunarodnu organizaciju kriminalističke policije (Interpol). Kako bi ispunio svoju misiju Interpol prima, pohranjuje i prosljeđuje osobne podatke radi pružanja pomoći nadležnim tijelima u sprečavanju i suzbijanju međunarodnog kriminala. Stoga je primjereno ojačati suradnju između Unije i Interpola poticanjem učinkovite razmjene osobnih podataka, osiguravajući pritom poštovanje temeljnih prava i sloboda u vezi s automatskom obradom osobnih podataka. Ako se operativni osobni podaci prenose iz Eurojusta Interpolu i zemljama koje imaju svoje predstavnike u Interpolu, trebala bi se primjenjivati ova Uredba, a osobito odredbe o međunarodnim prijenosima. Ovom se Uredbom ne bi trebala dovoditi u pitanje posebna pravila utvrđena u Zajedničkom stajalištu Vijeća 2005/69/PUP (11) i Odluci Vijeća 2007/533/PUP (12). |
| --- | --- |

(46)

Sve države članice učlanjene su u Međunarodnu organizaciju kriminalističke policije (Interpol). Kako bi ispunio svoju misiju Interpol prima, pohranjuje i prosljeđuje osobne podatke radi pružanja pomoći nadležnim tijelima u sprečavanju i suzbijanju međunarodnog kriminala. Stoga je primjereno ojačati suradnju između Unije i Interpola poticanjem učinkovite razmjene osobnih podataka, osiguravajući pritom poštovanje temeljnih prava i sloboda u vezi s automatskom obradom osobnih podataka. Ako se operativni osobni podaci prenose iz Eurojusta Interpolu i zemljama koje imaju svoje predstavnike u Interpolu, trebala bi se primjenjivati ova Uredba, a osobito odredbe o međunarodnim prijenosima. Ovom se Uredbom ne bi trebala dovoditi u pitanje posebna pravila utvrđena u Zajedničkom stajalištu Vijeća 2005/69/PUP (11) i Odluci Vijeća 2007/533/PUP (12).

| (47) | Kada Eurojust prenosi operativne osobne podatke tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji na temelju međunarodnog sporazuma koji je sklopljen u skladu s člankom 218. UFEU-a, trebalo bi predvidjeti prikladne zaštitne mjere u odnosu na zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca kako bi se osiguralo poštovanje primjenjivih pravila o zaštiti podataka. |
| --- | --- |

(47)

Kada Eurojust prenosi operativne osobne podatke tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji na temelju međunarodnog sporazuma koji je sklopljen u skladu s člankom 218. UFEU-a, trebalo bi predvidjeti prikladne zaštitne mjere u odnosu na zaštitu privatnosti te temeljnih prava i sloboda pojedinaca kako bi se osiguralo poštovanje primjenjivih pravila o zaštiti podataka.

| (48) | Eurojust bi trebao osigurati da se prijenos podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju provodi samo ako je nužan za sprečavanje, istragu, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje te da je voditelj obrade u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji tijelo koje je nadležno u smislu ove Uredbe. Prijenos podataka trebao bi obavljati samo Eurojust u svojstvu voditelja obrade. Takav prijenos podataka može se provoditi u slučajevima kada je Komisija utvrdila da dotična treća zemlja ili međunarodna organizacija jamči odgovarajuću razinu zaštite, nakon što su pružene odgovarajuće zaštitne mjere ili kada se primjenjuju odstupanja za posebne situacije. |
| --- | --- |

(48)

Eurojust bi trebao osigurati da se prijenos podataka u treću zemlju ili međunarodnu organizaciju provodi samo ako je nužan za sprečavanje, istragu, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje te da je voditelj obrade u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji tijelo koje je nadležno u smislu ove Uredbe. Prijenos podataka trebao bi obavljati samo Eurojust u svojstvu voditelja obrade. Takav prijenos podataka može se provoditi u slučajevima kada je Komisija utvrdila da dotična treća zemlja ili međunarodna organizacija jamči odgovarajuću razinu zaštite, nakon što su pružene odgovarajuće zaštitne mjere ili kada se primjenjuju odstupanja za posebne situacije.

| (49) | Eurojust bi trebao moći prenijeti osobne podatke tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji na osnovi odluke Komisije kojom se utvrđuje da dotična zemlja ili međunarodna organizacija osiguravaju prikladnu razinu zaštite podataka („odluka o primjerenosti”) ili, u slučaju nepostojanja odluke o prikladnosti, međunarodnog sporazuma koji je sklopila Unija u skladu s člankom 218. UFEU-a ili sporazuma o suradnji koji omogućuje razmjenu osobnih podataka, sklopljenog između Eurojusta i te treće zemlje prije datuma početka primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(49)

Eurojust bi trebao moći prenijeti osobne podatke tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji na osnovi odluke Komisije kojom se utvrđuje da dotična zemlja ili međunarodna organizacija osiguravaju prikladnu razinu zaštite podataka („odluka o primjerenosti”) ili, u slučaju nepostojanja odluke o prikladnosti, međunarodnog sporazuma koji je sklopila Unija u skladu s člankom 218. UFEU-a ili sporazuma o suradnji koji omogućuje razmjenu osobnih podataka, sklopljenog između Eurojusta i te treće zemlje prije datuma početka primjene ove Uredbe.

| (50) | Ako Kolegij utvrdi operativnu potrebu za suradnjom s trećom zemljom ili međunarodnom organizacijom, trebao bi moći predložiti da Vijeće skrene pozornost Komisiji na potrebu za odlukom o primjerenosti ili preporukom za otvaranje pregovora o međunarodnom sporazumu u skladu s člankom 218. UFEU-a. |
| --- | --- |

(50)

Ako Kolegij utvrdi operativnu potrebu za suradnjom s trećom zemljom ili međunarodnom organizacijom, trebao bi moći predložiti da Vijeće skrene pozornost Komisiji na potrebu za odlukom o primjerenosti ili preporukom za otvaranje pregovora o međunarodnom sporazumu u skladu s člankom 218. UFEU-a.

| (51) | Prijenose podataka koji se ne temelje na odluci o primjerenosti smjelo bi se dopustiti samo ako su pravno obvezujućim instrumentom osigurane odgovarajuće zaštitne mjere kojima se jamči zaštita osobnih podataka ili ako je Eurojust procijenio sve okolnosti u vezi s postupkom prijenosa podataka i na temelju te procjene smatra da postoje odgovarajuće zaštitne mjere u vezi sa zaštitom osobnih podataka. Takvi pravno obvezujući instrumenti mogli bi, na primjer, biti pravno obvezujući bilateralni sporazumi koje su sklopile države članice i provele ih u svoj pravni poredak te bi ih mogli primjenjivati njihovi ispitanici, osiguravajući poštovanje zahtjevâ zaštite podataka i pravâ ispitanika, uključujući pravo dobivanja učinkovite upravne ili sudske zaštite. Eurojust bi trebao imati mogućnost uzeti u obzir sporazume o suradnji sklopljene između Eurojusta i trećih zemalja kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka pri procjeni svih okolnosti u vezi s prijenosom podataka. Eurojust bi trebao imati mogućnost uzeti u obzir i da će prijenos osobnih podataka podlijegati obvezama povjerljivosti i načelu specifičnosti, osiguravajući da se podaci neće obrađivati u druge svrhe osim za potrebe prijenosa. Uz to bi Eurojust trebao uzeti u obzir da se osobni podaci neće upotrebljavati za traženje, donošenje ili izvršenje smrtne kazne ili bilo kojeg oblika okrutnog i nečovječnog postupanja. Iako bi se ti uvjeti mogli smatrati odgovarajućim zaštitnim mjerama koje omogućuju prijenos podataka, Eurojust bi trebao imati mogućnost zahtijevati dodatne zaštitne mjere. |
| --- | --- |

(51)

Prijenose podataka koji se ne temelje na odluci o primjerenosti smjelo bi se dopustiti samo ako su pravno obvezujućim instrumentom osigurane odgovarajuće zaštitne mjere kojima se jamči zaštita osobnih podataka ili ako je Eurojust procijenio sve okolnosti u vezi s postupkom prijenosa podataka i na temelju te procjene smatra da postoje odgovarajuće zaštitne mjere u vezi sa zaštitom osobnih podataka. Takvi pravno obvezujući instrumenti mogli bi, na primjer, biti pravno obvezujući bilateralni sporazumi koje su sklopile države članice i provele ih u svoj pravni poredak te bi ih mogli primjenjivati njihovi ispitanici, osiguravajući poštovanje zahtjevâ zaštite podataka i pravâ ispitanika, uključujući pravo dobivanja učinkovite upravne ili sudske zaštite. Eurojust bi trebao imati mogućnost uzeti u obzir sporazume o suradnji sklopljene između Eurojusta i trećih zemalja kojima se omogućuje razmjena osobnih podataka pri procjeni svih okolnosti u vezi s prijenosom podataka. Eurojust bi trebao imati mogućnost uzeti u obzir i da će prijenos osobnih podataka podlijegati obvezama povjerljivosti i načelu specifičnosti, osiguravajući da se podaci neće obrađivati u druge svrhe osim za potrebe prijenosa. Uz to bi Eurojust trebao uzeti u obzir da se osobni podaci neće upotrebljavati za traženje, donošenje ili izvršenje smrtne kazne ili bilo kojeg oblika okrutnog i nečovječnog postupanja. Iako bi se ti uvjeti mogli smatrati odgovarajućim zaštitnim mjerama koje omogućuju prijenos podataka, Eurojust bi trebao imati mogućnost zahtijevati dodatne zaštitne mjere.

| (52) | Ako ne postoji odluka o primjerenosti ili odgovarajuće zaštitne mjere, prijenos ili kategorija prijenosâ mogli bi se provesti samo u posebnim situacijama, ako je to potrebno kako bi se zaštitili vitalni interesi ispitanika ili druge osobe ili kako bi se zaštitili legitimni interesi ispitanika ako je tako predviđeno pravom države članice koja obavlja prijenos osobnih podataka; radi sprečavanja neposredne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti države članice ili treće zemlje; u pojedinačnom slučaju u svrhu sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje; ili u pojedinačnom slučaju radi postavljanja, ostvarivanja ili obrane pravnih zahtjeva. Ta bi se odstupanja trebala tumačiti ograničeno i ne bi smjela omogućiti česte, opsežne i strukturne prijenose osobnih podataka ni masovne prijenose podataka, već bi se trebala ograničiti na podatke koji su nužni. Takvi prijenosi trebali bi se dokumentirati i dostaviti Europskom nadzorniku za zaštitu podataka na zahtjev kako bi se pratila zakonitost prijenosa. |
| --- | --- |

(52)

Ako ne postoji odluka o primjerenosti ili odgovarajuće zaštitne mjere, prijenos ili kategorija prijenosâ mogli bi se provesti samo u posebnim situacijama, ako je to potrebno kako bi se zaštitili vitalni interesi ispitanika ili druge osobe ili kako bi se zaštitili legitimni interesi ispitanika ako je tako predviđeno pravom države članice koja obavlja prijenos osobnih podataka; radi sprečavanja neposredne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti države članice ili treće zemlje; u pojedinačnom slučaju u svrhu sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje; ili u pojedinačnom slučaju radi postavljanja, ostvarivanja ili obrane pravnih zahtjeva. Ta bi se odstupanja trebala tumačiti ograničeno i ne bi smjela omogućiti česte, opsežne i strukturne prijenose osobnih podataka ni masovne prijenose podataka, već bi se trebala ograničiti na podatke koji su nužni. Takvi prijenosi trebali bi se dokumentirati i dostaviti Europskom nadzorniku za zaštitu podataka na zahtjev kako bi se pratila zakonitost prijenosa.

| (53) | U iznimnim slučajevima Eurojust bi radi ostvarenja svojih ciljeva trebao moći produljiti rokove za pohranu operativnih osobnih podataka pod uvjetom da se pritom poštuje načelo ograničenja svrhe koje se primjenjuje na obradu osobnih podataka u kontekstu svih njegovih aktivnosti. Takve odluke trebale bi se donositi nakon pomnog razmatranja svih uključenih interesa, među ostalim interesa ispitanikâ. O svakom produljenju roka za obradu osobnih podataka u slučajevima u kojima je došlo do zastare kaznenog progona u svim dotičnim državama članicama, trebalo bi odlučivati samo ako postoji posebna potreba za pružanjem pomoći u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(53)

U iznimnim slučajevima Eurojust bi radi ostvarenja svojih ciljeva trebao moći produljiti rokove za pohranu operativnih osobnih podataka pod uvjetom da se pritom poštuje načelo ograničenja svrhe koje se primjenjuje na obradu osobnih podataka u kontekstu svih njegovih aktivnosti. Takve odluke trebale bi se donositi nakon pomnog razmatranja svih uključenih interesa, među ostalim interesa ispitanikâ. O svakom produljenju roka za obradu osobnih podataka u slučajevima u kojima je došlo do zastare kaznenog progona u svim dotičnim državama članicama, trebalo bi odlučivati samo ako postoji posebna potreba za pružanjem pomoći u skladu s ovom Uredbom.

| (54) | Eurojust bi trebao održati povlašteni odnos s Europskom pravosudnom mrežom koji se temelji na savjetovanju i komplementarnosti. Ova bi Uredba trebala pomoći u pojašnjavanju uloga Eurojusta i Europske pravosudne mreže te njihovih međusobnih odnosa, poštujući posebnosti Europske pravosudne mreže. |
| --- | --- |

(54)

Eurojust bi trebao održati povlašteni odnos s Europskom pravosudnom mrežom koji se temelji na savjetovanju i komplementarnosti. Ova bi Uredba trebala pomoći u pojašnjavanju uloga Eurojusta i Europske pravosudne mreže te njihovih međusobnih odnosa, poštujući posebnosti Europske pravosudne mreže.

| (55) | Eurojust bi trebao održati odnose suradnje s drugim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, EPPO-om, nadležnim tijelima trećih zemalja i međunarodnim organizacijama u mjeri u kojoj je to potrebno za ostvarivanje njegovih zadaća. |
| --- | --- |

(55)

Eurojust bi trebao održati odnose suradnje s drugim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, EPPO-om, nadležnim tijelima trećih zemalja i međunarodnim organizacijama u mjeri u kojoj je to potrebno za ostvarivanje njegovih zadaća.

| (56) | Radi poboljšanja operativne suradnje između Eurojusta i Europola, a osobito radi uspostavljanja poveznica između podataka koje jedna ili obje te agencije već posjeduju, Eurojust bi trebao omogućiti Europolu, na temelju sustava ima/nema pogotka, pristup podacima koje Eurojust ima. Eurojust i Europol trebali bi osigurati uspostavu potrebnih dogovora radi poboljšanja svoje operativne suradnje, vodeći računa o svojim odgovarajućim nadležnostima i eventualnim ograničenjima koje su odredile države članice. Tim bi se radnim dogovorima trebali osigurati pristup svim informacijama koje su Europolu dostavljene u svrhu unakrsne provjere i mogućnost pretraživanja tih informacija, u skladu s posebnim zaštitnim mjerama i jamstvima za zaštitu podataka predviđenima u ovoj Uredbi. Svaki pristup Europola podacima koje ima Eurojust trebalo bi tehničkim sredstvima ograničiti na informacije koje se nalaze u okviru mandata tih agencija Unije. |
| --- | --- |

(56)

Radi poboljšanja operativne suradnje između Eurojusta i Europola, a osobito radi uspostavljanja poveznica između podataka koje jedna ili obje te agencije već posjeduju, Eurojust bi trebao omogućiti Europolu, na temelju sustava ima/nema pogotka, pristup podacima koje Eurojust ima. Eurojust i Europol trebali bi osigurati uspostavu potrebnih dogovora radi poboljšanja svoje operativne suradnje, vodeći računa o svojim odgovarajućim nadležnostima i eventualnim ograničenjima koje su odredile države članice. Tim bi se radnim dogovorima trebali osigurati pristup svim informacijama koje su Europolu dostavljene u svrhu unakrsne provjere i mogućnost pretraživanja tih informacija, u skladu s posebnim zaštitnim mjerama i jamstvima za zaštitu podataka predviđenima u ovoj Uredbi. Svaki pristup Europola podacima koje ima Eurojust trebalo bi tehničkim sredstvima ograničiti na informacije koje se nalaze u okviru mandata tih agencija Unije.

| (57) | Eurojust i Europol trebali bi se međusobno obavješćivati o svim aktivnostima koje uključuju financiranje zajedničkih istražnih timova. |
| --- | --- |

(57)

Eurojust i Europol trebali bi se međusobno obavješćivati o svim aktivnostima koje uključuju financiranje zajedničkih istražnih timova.

| (58) | Eurojust bi trebao moći razmjenjivati osobne podatke s institucija, tijelima, uredima i agencijama Unije u mjeri u kojoj je to potrebno za ispunjavanje njegovih zadaća uz potpuno poštovanje zaštite privatnosti te ostalih temeljnih prava i sloboda. |
| --- | --- |

(58)

Eurojust bi trebao moći razmjenjivati osobne podatke s institucija, tijelima, uredima i agencijama Unije u mjeri u kojoj je to potrebno za ispunjavanje njegovih zadaća uz potpuno poštovanje zaštite privatnosti te ostalih temeljnih prava i sloboda.

| (59) | Eurojust bi trebao ojačati suradnju s nadležnim tijelima trećih zemalja i međunarodnim organizacijama na temelju strategije izrađene u savjetovanju s Komisijom. U tu bi svrhu trebalo predvidjeti mogućnost da Eurojust upućuje suce za vezu u treće zemlje radi postizanja ciljeva sličnih onima koje imaju suci za vezu koje države članice upućuju na temelju Zajedničke akcije Vijeća 96/277/PUP (13). |
| --- | --- |

(59)

Eurojust bi trebao ojačati suradnju s nadležnim tijelima trećih zemalja i međunarodnim organizacijama na temelju strategije izrađene u savjetovanju s Komisijom. U tu bi svrhu trebalo predvidjeti mogućnost da Eurojust upućuje suce za vezu u treće zemlje radi postizanja ciljeva sličnih onima koje imaju suci za vezu koje države članice upućuju na temelju Zajedničke akcije Vijeća 96/277/PUP (13).

| (60) | Trebalo bi predvidjeti mogućnost da Eurojust koordinira izvršavanje zahtjeva za pravosudnu suradnju koje je izdala treća zemlja kada se ti zahtjevi moraju izvršiti u najmanje dvije države članice u okviru iste istrage. Eurojust bi trebao provesti takvu koordinaciju samo uz suglasnost dotičnih država članica. |
| --- | --- |

(60)

Trebalo bi predvidjeti mogućnost da Eurojust koordinira izvršavanje zahtjeva za pravosudnu suradnju koje je izdala treća zemlja kada se ti zahtjevi moraju izvršiti u najmanje dvije države članice u okviru iste istrage. Eurojust bi trebao provesti takvu koordinaciju samo uz suglasnost dotičnih država članica.

| (61) | Kako bi se zajamčile potpuna samostalnost i neovisnost Eurojusta trebalo bi mu odobriti samostalan proračun dostatan za pravilno izvršenje njegovih zadaća, s prihodima koji se ponajprije sastoje od doprinosa iz proračuna Unije, osim u odnosu na plaće i prihode nacionalnih članova, zamjenika i pomoćnika, koje isplaćuju njihove države članice. Trebao bi se primjenjivati proračunski postupak Unije u odnosu na doprinos Unije i druge subvencije koje se isplaćuju iz općeg proračuna Unije. Reviziju financijskih izvještaja trebao bi obavljati Revizorski sud, a Odbor za proračunski nadzor Europskog parlamenta trebao bi ih odobravati. |
| --- | --- |

(61)

Kako bi se zajamčile potpuna samostalnost i neovisnost Eurojusta trebalo bi mu odobriti samostalan proračun dostatan za pravilno izvršenje njegovih zadaća, s prihodima koji se ponajprije sastoje od doprinosa iz proračuna Unije, osim u odnosu na plaće i prihode nacionalnih članova, zamjenika i pomoćnika, koje isplaćuju njihove države članice. Trebao bi se primjenjivati proračunski postupak Unije u odnosu na doprinos Unije i druge subvencije koje se isplaćuju iz općeg proračuna Unije. Reviziju financijskih izvještaja trebao bi obavljati Revizorski sud, a Odbor za proračunski nadzor Europskog parlamenta trebao bi ih odobravati.

| (62) | Radi povećanja transparentnosti i demokratskog nadzora Eurojusta, potrebno je u skladu s člankom 85. stavkom 1. UFEU-a predvidjeti mehanizam za zajedničku evaluaciju aktivnosti Eurojusta koju provode Europski parlament i nacionalni parlamenti. Evaluacija bi se trebala provoditi u okviru međuparlamentarnog sastanka odbora u prostorijama Europskog parlamenta u Bruxellesu, uz sudjelovanje članova nadležnih odbora Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata. Međuparlamentarni sastanak odbora trebao bi se održavati uz potpuno poštovanje neovisnosti Eurojusta u odnosu na radnje koje se moraju poduzeti u posebnim operativnim slučajevima i u odnosu na obvezu diskrecije i povjerljivosti. |
| --- | --- |

(62)

Radi povećanja transparentnosti i demokratskog nadzora Eurojusta, potrebno je u skladu s člankom 85. stavkom 1. UFEU-a predvidjeti mehanizam za zajedničku evaluaciju aktivnosti Eurojusta koju provode Europski parlament i nacionalni parlamenti. Evaluacija bi se trebala provoditi u okviru međuparlamentarnog sastanka odbora u prostorijama Europskog parlamenta u Bruxellesu, uz sudjelovanje članova nadležnih odbora Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata. Međuparlamentarni sastanak odbora trebao bi se održavati uz potpuno poštovanje neovisnosti Eurojusta u odnosu na radnje koje se moraju poduzeti u posebnim operativnim slučajevima i u odnosu na obvezu diskrecije i povjerljivosti.

| (63) | Prikladno je redovito evaluirati primjenu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(63)

Prikladno je redovito evaluirati primjenu ove Uredbe.

| (64) | Funkcioniranje Eurojusta trebalo bi biti transparentno u skladu s člankom 15. stavkom 3. UFEU-a. Kolegij bi trebao donijeti posebne odredbe o tome na koji se način osigurava pravo pristupa javnosti dokumentima. Ničim u ovoj Uredbi ne namjerava se ograničiti pravo pristupa javnosti dokumentima u mjeri u kojoj je ono zajamčeno u Uniji i u državama članicama, posebno na temelju članka 42. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”). Opća pravila o transparentnosti koja se primjenjuju na agencije Unije trebala bi se primjenjivati i na Eurojust tako da se ni na koji način ne ugrozi obveza povjerljivosti u njegovu operativnom radu. Pri administrativnim istragama koje provodi Europski ombudsman trebalo bi poštovati obvezu Eurojusta u vezi s povjerljivošću. |
| --- | --- |

(64)

Funkcioniranje Eurojusta trebalo bi biti transparentno u skladu s člankom 15. stavkom 3. UFEU-a. Kolegij bi trebao donijeti posebne odredbe o tome na koji se način osigurava pravo pristupa javnosti dokumentima. Ničim u ovoj Uredbi ne namjerava se ograničiti pravo pristupa javnosti dokumentima u mjeri u kojoj je ono zajamčeno u Uniji i u državama članicama, posebno na temelju članka 42. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”). Opća pravila o transparentnosti koja se primjenjuju na agencije Unije trebala bi se primjenjivati i na Eurojust tako da se ni na koji način ne ugrozi obveza povjerljivosti u njegovu operativnom radu. Pri administrativnim istragama koje provodi Europski ombudsman trebalo bi poštovati obvezu Eurojusta u vezi s povjerljivošću.

| (65) | Kako bi se povećala transparentnost Eurojusta prema građanima Unije i njegova odgovornost, Eurojust bi na svojim internetskim stranicama trebao objaviti popis članova svojeg Izvršnog odbora i, prema potrebi, sažetke ishoda sastanaka Izvršnog odbora, poštujući pritom zahtjeve zaštite podataka. |
| --- | --- |

(65)

Kako bi se povećala transparentnost Eurojusta prema građanima Unije i njegova odgovornost, Eurojust bi na svojim internetskim stranicama trebao objaviti popis članova svojeg Izvršnog odbora i, prema potrebi, sažetke ishoda sastanaka Izvršnog odbora, poštujući pritom zahtjeve zaštite podataka.

| (66) | Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (14) trebala bi se primjenjivati na Eurojust. |
| --- | --- |

(66)

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (14) trebala bi se primjenjivati na Eurojust.

| (67) | Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15) trebala bi se primjenjivati na Eurojust. |
| --- | --- |

(67)

Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15) trebala bi se primjenjivati na Eurojust.

| (68) | Nužne odredbe u vezi sa smještajem Eurojusta u državi članici u kojoj se nalazi njegovo sjedište, odnosno u Nizozemskoj, i specifična pravila koja se primjenjuju na sve osoblje Eurojusta i članove njihovih obitelji trebalo bi utvrditi u sporazumu o sjedištu. Država članica domaćin trebala bi osigurati najbolje moguće uvjete za funkcioniranje Eurojusta, uključujući višejezično, europski usmjereno školovanje te prikladne prometne veze kako bi se privukli ljudski resursi visoke kvalitete sa što je moguće šireg geografskog područja. |
| --- | --- |

(68)

Nužne odredbe u vezi sa smještajem Eurojusta u državi članici u kojoj se nalazi njegovo sjedište, odnosno u Nizozemskoj, i specifična pravila koja se primjenjuju na sve osoblje Eurojusta i članove njihovih obitelji trebalo bi utvrditi u sporazumu o sjedištu. Država članica domaćin trebala bi osigurati najbolje moguće uvjete za funkcioniranje Eurojusta, uključujući višejezično, europski usmjereno školovanje te prikladne prometne veze kako bi se privukli ljudski resursi visoke kvalitete sa što je moguće šireg geografskog područja.

| (69) | Eurojust, osnovan ovom Uredbom, trebao bi biti pravni sljednik Eurojusta osnovanog Odlukom 2002/187/PUP u odnosu na sve njegove ugovorne obveze, uključujući ugovore o radu, obveze i stečenu imovinu. Međunarodni sporazumi koje je sklopio Eurojust osnovan tom odlukom trebali bi ostati na snazi. |
| --- | --- |

(69)

Eurojust, osnovan ovom Uredbom, trebao bi biti pravni sljednik Eurojusta osnovanog Odlukom 2002/187/PUP u odnosu na sve njegove ugovorne obveze, uključujući ugovore o radu, obveze i stečenu imovinu. Međunarodni sporazumi koje je sklopio Eurojust osnovan tom odlukom trebali bi ostati na snazi.

| (70) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, odnosno osnivanje subjekta koji je odgovoran za pružanje potpore i jačanje koordinacije i suradnje među pravosudnim tijelima država članica u vezi s teškim kaznenim djelima koja pogađaju dvije ili više država članica ili zahtijevaju zajednički progon, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinaka djelovanja on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(70)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, odnosno osnivanje subjekta koji je odgovoran za pružanje potpore i jačanje koordinacije i suradnje među pravosudnim tijelima država članica u vezi s teškim kaznenim djelima koja pogađaju dvije ili više država članica ili zahtijevaju zajednički progon, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinaka djelovanja on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (71) | U skladu s člancima 1. i 2. te člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, te države članice ne sudjeluju u donošenju ove Uredbe te ona za njih nije obvezujuća niti se na njih primjenjuje. |
| --- | --- |

(71)

U skladu s člancima 1. i 2. te člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, te države članice ne sudjeluju u donošenju ove Uredbe te ona za njih nije obvezujuća niti se na njih primjenjuje.

| (72) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona nije obvezujuća za Dansku niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(72)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona nije obvezujuća za Dansku niti se na nju primjenjuje.

| (73) | Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (16) te je on dao mišljenje 5. ožujka 2014. |
| --- | --- |

(73)

Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (16) te je on dao mišljenje 5. ožujka 2014.

| (74) | Ovom Uredbom u potpunosti se poštuju temeljna prava te se potpuno štite i poštuju načela posebno priznata Poveljom, |
| --- | --- |

(74)

Ovom Uredbom u potpunosti se poštuju temeljna prava te se potpuno štite i poštuju načela posebno priznata Poveljom,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OSNIVANJE, CILJEVI I ZADAĆE EUROJUSTA

Članak 1.

Osnivanje Agencija Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu

1.   Osniva se Agencija Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust).

2.   Eurojust osnovan ovom Uredbom zamjenjuje i nasljeđuje Eurojust osnovan Odlukom 2002/187/PUP.

3.   Eurojust ima pravnu osobnost.

Članak 2.

Zadaće

1.   Eurojust podupire i jača koordinaciju i suradnju među nacionalnim tijelima nadležnima za istragu i kazneni progon u vezi s teškim kaznenim djelima za koja je Eurojust nadležan u skladu s člankom 3. stavkom 1. i stavkom 3., kada ta kaznena djela pogađaju dvije ili više država članica ili zahtijevaju zajednički kazneni progon, na temelju radnji koje su provela i informacija koje su pribavila tijela država članica, Europol, EPPO i OLAF.

2.   Prilikom provedbe svojih zadaća Eurojust:

| (a) | uzima u obzir sve zahtjeve nadležnog tijela države članice, sve informacije koje dostavljaju tijela, institucije, uredi i agencije Unije nadležni na temelju odredaba donesenih u okviru Ugovorâ i sve informacije koje je prikupio sâm Eurojust; |
| --- | --- |

(a)

uzima u obzir sve zahtjeve nadležnog tijela države članice, sve informacije koje dostavljaju tijela, institucije, uredi i agencije Unije nadležni na temelju odredaba donesenih u okviru Ugovorâ i sve informacije koje je prikupio sâm Eurojust;

| (b) | olakšava izvršavanje zahtjeva za pravosudnu suradnju i odluka o pravosudnoj suradnji, među ostalim zahtjeva i odluka koji se temelje na instrumentima kojima se provodi načelo uzajamnog priznavanja. |
| --- | --- |

(b)

olakšava izvršavanje zahtjeva za pravosudnu suradnju i odluka o pravosudnoj suradnji, među ostalim zahtjeva i odluka koji se temelje na instrumentima kojima se provodi načelo uzajamnog priznavanja.

3.   Eurojust obavlja svoje zadaće na zahtjev nadležnih tijela država članica, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev EPPO-a u okviru granica nadležnosti EPPO-a.

Članak 3.

Nadležnost Eurojusta

1.   Eurojust je nadležan za oblike teških kaznenih djela navedenih u Prilogu I. Međutim, od datuma kada EPPO preuzme svoje istražne zadaće i zadaće kaznenog progona u skladu s člankom 120. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/1939, Eurojust ne izvršava svoju nadležnost u odnosu na kaznena djela za koja je nadležan EPPO, osim u onim predmetima u koje su uključene i države članice koje ne sudjeluju u pojačanoj suradnji u vezi s osnivanjem EPPO-a i na zahtjev tih država članica ili na zahtjev EPPO-a.

2.   Eurojust izvršava svoju nadležnost za kaznena djela koja utječu na financijske interese Unije u predmetima u koje su uključene države članice koje sudjeluju u pojačanoj suradnji u vezi s osnivanjem EPPO-a, ali u odnosu na koja EPPO nema nadležnost ili odluči ne izvršavati svoju nadležnost.

Eurojust, EPPO i dotične države članice međusobno se savjetuju i surađuju kako bi olakšale izvršavanje, od strane Eurojusta, nadležnosti u skladu s ovim stavkom. Praktične pojedinosti o izvršavanju nadležnosti u skladu s ovim stavkom uređuju se radnim dogovorom kako je navedeno u članku 47. stavku 3.

3.   U odnosu na oblike kaznenih djela koja nisu navedena u Prilogu I. Eurojust također može, u skladu sa svojim zadaćama, pomagati u istragama i kaznenim progonima na zahtjev nadležnog tijela države članice.

4.   Nadležnost Eurojusta obuhvaća kaznena djela povezana s kaznenim djelima navedenima u Prilogu I. Sljedeće kategorije kaznenih djela smatraju se povezanim kaznenim djelima:

| (a) | kaznena djela počinjena radi pribavljanja sredstava za počinjenje teških kaznenih djela navedenih u Prilogu I.; |
| --- | --- |

(a)

kaznena djela počinjena radi pribavljanja sredstava za počinjenje teških kaznenih djela navedenih u Prilogu I.;

| (b) | kaznena djela počinjena radi omogućavanja ili počinjenja teških kaznenih djela navedenih u Prilogu I.; |
| --- | --- |

(b)

kaznena djela počinjena radi omogućavanja ili počinjenja teških kaznenih djela navedenih u Prilogu I.;

| (c) | kaznena djela počinjena radi osiguranja da počinitelji teških kaznenih djela navedenih u Prilogu I. ostanu nekažnjeni. |
| --- | --- |

(c)

kaznena djela počinjena radi osiguranja da počinitelji teških kaznenih djela navedenih u Prilogu I. ostanu nekažnjeni.

5.   Na zahtjev nadležnog tijela države članice Eurojust može pomoći u istragama i kaznenom progonu koji pogađaju samo tu državu članicu i treću zemlju pod uvjetom da je s tom trećom zemljom sklopljen sporazum o suradnji ili dogovor o suradnji na temelju članka 52. ili pod uvjetom da u pojedinačnom slučaju postoji bitan interes za pružanje takve pomoći.

6.   Na zahtjev nadležnog tijela države članice ili Komisije Eurojust može pomoći u istragama i kaznenom progonu koji pogađaju samo tu državu članicu, ali imaju posljedice na razini Unije. Prije poduzimanja djelovanja na zahtjev Komisije Eurojust se savjetuje s nadležnim tijelom dotične države članice. To nadležno tijelo može se, unutar roka koji odredi Eurojust, usprotiviti izvršenju zahtjeva od strane Eurojusta, obrazlažući svoje stajalište u svakom pojedinačnom slučaju.

Članak 4.

Operativne funkcije Eurojusta

1.   Eurojust:

| (a) | obavješćuje nadležna tijela države članice o istragama i kaznenom progonu o kojima je obaviješten i koji imaju posljedice na razini Unije ili koji bi mogli pogađati druge države članice, osim onih na koje se izravno odnose; |
| --- | --- |

(a)

obavješćuje nadležna tijela države članice o istragama i kaznenom progonu o kojima je obaviješten i koji imaju posljedice na razini Unije ili koji bi mogli pogađati druge države članice, osim onih na koje se izravno odnose;

| (b) | pomaže nadležnim tijelima država članica u osiguravanju najbolje moguće koordinacije istraga i kaznenog progona; |
| --- | --- |

(b)

pomaže nadležnim tijelima država članica u osiguravanju najbolje moguće koordinacije istraga i kaznenog progona;

| (c) | pomaže u unaprjeđenju suradnje među nadležnim tijelima država članica, posebno na temelju Europolovih analiza; |
| --- | --- |

(c)

pomaže u unaprjeđenju suradnje među nadležnim tijelima država članica, posebno na temelju Europolovih analiza;

| (d) | surađuje i savjetuje se s Europskom pravosudnom mrežom u kaznenim stvarima, među ostalim korištenjem dokumentarne baze podataka Europske pravosudne mreže i pridonošenjem unaprjeđenju te baze podataka; |
| --- | --- |

(d)

surađuje i savjetuje se s Europskom pravosudnom mrežom u kaznenim stvarima, među ostalim korištenjem dokumentarne baze podataka Europske pravosudne mreže i pridonošenjem unaprjeđenju te baze podataka;

| (e) | blisko surađuje s EPPO-om u pitanjima iz njegove nadležnosti; |
| --- | --- |

(e)

blisko surađuje s EPPO-om u pitanjima iz njegove nadležnosti;

| (f) | pruža operativnu, tehničku i financijsku potporu prekograničnim operacijama i istragama koje provode države članice, među ostalim zajedničkim istražnim timovima; |
| --- | --- |

(f)

pruža operativnu, tehničku i financijsku potporu prekograničnim operacijama i istragama koje provode države članice, među ostalim zajedničkim istražnim timovima;

| (g) | podupire specijalizirane centre Unije koje su razvili Europol i druge institucije, tijela, uredi i agencije Unije i, prema potrebi, sudjeluje u njima; |
| --- | --- |

(g)

podupire specijalizirane centre Unije koje su razvili Europol i druge institucije, tijela, uredi i agencije Unije i, prema potrebi, sudjeluje u njima;

| (h) | surađuje s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije kao i s mrežama koje su uspostavljene u području slobode, sigurnosti i pravde, koje je uređeno u okviru glave V. UFEU-a; |
| --- | --- |

(h)

surađuje s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije kao i s mrežama koje su uspostavljene u području slobode, sigurnosti i pravde, koje je uređeno u okviru glave V. UFEU-a;

| (i) | podupire djelovanje država članica u pogledu suzbijanja oblika teških kaznenih djela navedenih u Prilogu I. |
| --- | --- |

(i)

podupire djelovanje država članica u pogledu suzbijanja oblika teških kaznenih djela navedenih u Prilogu I.

2.   Pri obavljanju svojih zadaća Eurojust može, uz navođenje svojih razloga, zatražiti od nadležnih tijela dotičnih država članica da:

| (a) | provedu istragu ili kazneni progon određenih djela; |
| --- | --- |

(a)

provedu istragu ili kazneni progon određenih djela;

| (b) | prihvate da je jedno od njih možda u boljem položaju da provede istragu ili da kazneno progoni određena djela; |
| --- | --- |

(b)

prihvate da je jedno od njih možda u boljem položaju da provede istragu ili da kazneno progoni određena djela;

| (c) | provedu koordinaciju među nadležnim tijelima dotičnih država članica; |
| --- | --- |

(c)

provedu koordinaciju među nadležnim tijelima dotičnih država članica;

| (d) | uspostave zajednički istražni tim u skladu s mjerodavnim instrumentima za suradnju; |
| --- | --- |

(d)

uspostave zajednički istražni tim u skladu s mjerodavnim instrumentima za suradnju;

| (e) | mu dostave sve informacije koje su potrebne za obavljanje njegovih zadaća; |
| --- | --- |

(e)

mu dostave sve informacije koje su potrebne za obavljanje njegovih zadaća;

| (f) | poduzmu posebne istražne mjere; |
| --- | --- |

(f)

poduzmu posebne istražne mjere;

| (g) | poduzmu sve druge mjere koje su opravdane za istragu ili kazneni progon. |
| --- | --- |

(g)

poduzmu sve druge mjere koje su opravdane za istragu ili kazneni progon.

3.   Eurojust isto tako može:

| (a) | davati Europolu mišljenja na temelju analiza koje je proveo Europol; |
| --- | --- |

(a)

davati Europolu mišljenja na temelju analiza koje je proveo Europol;

| (b) | pružati logističku potporu, uključujući prijevod, tumačenje i organizaciju koordinacijskih sastanaka. |
| --- | --- |

(b)

pružati logističku potporu, uključujući prijevod, tumačenje i organizaciju koordinacijskih sastanaka.

4.   Ako se dvije ili više država članica ne mogu dogovoriti oko toga koja bi od njih trebala provesti istragu ili kazneni progon na temelju zahtjeva iz stavka 2. točke (a) ili točke (b), Eurojust izdaje pisano mišljenje o predmetu. Eurojust mišljenje odmah šalje dotičnim državama članicama.

5.   Eurojust na zahtjev nadležnog tijela ili na vlastitu inicijativu daje pisano mišljenje o učestalim odbijanjima ili teškoćama u vezi s izvršavanjem zahtjeva za pravosudnu suradnju i odluka o pravosudnoj suradnji, među ostalima zahtjeva i odluka koji se temelje na instrumentima kojima se provodi načelo uzajamnog priznavanja, pod uvjetom da takve predmete nije moguće riješiti međusobnim sporazumom između nadležnih nacionalnih tijela ili uključivanjem dotičnih nacionalnih članova. Eurojust mišljenje odmah šalje dotičnim državama članicama.

6.   Nadležna tijela dotičnih država članica bez nepotrebnog odgađanja odgovaraju na zahtjeve Eurojusta iz stavka 2. i na pisana mišljenja iz stavka 4. ili stavka 5. Nadležna tijela država članica mogu odbiti postupiti u skladu s takvim zahtjevima ili pisanim mišljenjem ako bi postupanjem u skladu s takvim zahtjevima ili mišljenjima naštetila temeljnim interesima nacionalne sigurnosti, ugrozila uspjeh istrage koja je u tijeku ili sigurnost pojedinca.

Članak 5.

Izvršavanje operativnih i drugih funkcija

1.   Prilikom poduzimanja bilo koje od radnji iz članka 4. stavka 1. ili stavka 2. Eurojust djeluje putem jednog ili više dotičnih nacionalnih članova. Ne dovodeći u pitanje stavak 2., Kolegij je usmjeren na operativna i sva ostala pitanja koja su izravno povezana s operativnim pitanjima. Kolegij je uključen u administrativna pitanja samo u onoj mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se osiguralo ispunjavanje njegovih operativnih funkcija.

2.   Eurojust djeluje kao Kolegij:

| (a) | pri poduzimanju bilo koje od radnji iz članka 4. stavka 1. ili stavka 2.:






  i. | na zahtjev jednog ili više nacionalnih članova na koje se odnosi predmet kojim se bavi Eurojust; |
| --- | --- | --- |

(a)

pri poduzimanju bilo koje od radnji iz članka 4. stavka 1. ili stavka 2.:

i.

na zahtjev jednog ili više nacionalnih članova na koje se odnosi predmet kojim se bavi Eurojust;

| ii. | kada predmet uključuje istrage ili kazneni progon koji imaju posljedice na razini Unije ili bi mogli pogoditi države članice osim onih na koje se izravno odnose; |
| --- | --- |

ii.

kada predmet uključuje istrage ili kazneni progon koji imaju posljedice na razini Unije ili bi mogli pogoditi države članice osim onih na koje se izravno odnose;

| (b) | pri poduzimanju bilo koje od radnji iz članka 4. stavka 3., stavka 4. ili stavka 5.; |
| --- | --- |

(b)

pri poduzimanju bilo koje od radnji iz članka 4. stavka 3., stavka 4. ili stavka 5.;

| (c) | kada je riječ o općem pitanju koje se odnosi na ostvarenje njegovih operativnih ciljeva; |
| --- | --- |

(c)

kada je riječ o općem pitanju koje se odnosi na ostvarenje njegovih operativnih ciljeva;

| (d) | kada donosi godišnji proračun Eurojusta, pri čemu se odluka donosi dvotrećinskom većinom glasova njegovih članova; |
| --- | --- |

(d)

kada donosi godišnji proračun Eurojusta, pri čemu se odluka donosi dvotrećinskom većinom glasova njegovih članova;

| (e) | kada donosi programski dokument iz članka 15. ili godišnje izvješće o aktivnostima Eurojusta, pri čemu se odluka donosi dvotrećinskom većinom glasova njegovih članova; |
| --- | --- |

(e)

kada donosi programski dokument iz članka 15. ili godišnje izvješće o aktivnostima Eurojusta, pri čemu se odluka donosi dvotrećinskom većinom glasova njegovih članova;

| (f) | pri izboru ili razrješenju predsjednika i potpredsjednikâ u skladu s člankom 11.; |
| --- | --- |

(f)

pri izboru ili razrješenju predsjednika i potpredsjednikâ u skladu s člankom 11.;

| (g) | pri imenovanju upravnog direktora ili, ako je to potrebno, produljenju njegova mandata ili razrješavanju upravnog direktora dužnosti u skladu s člankom 17.; |
| --- | --- |

(g)

pri imenovanju upravnog direktora ili, ako je to potrebno, produljenju njegova mandata ili razrješavanju upravnog direktora dužnosti u skladu s člankom 17.;

| (h) | pri donošenju radnih dogovora u skladu s člankom 47. stavkom 3. i člankom 52.; |
| --- | --- |

(h)

pri donošenju radnih dogovora u skladu s člankom 47. stavkom 3. i člankom 52.;

| (i) | pri donošenju pravila o sprečavanju sukoba interesa i upravljanju sukobima interesa svojih članova, među ostalim u vezi s njihovom izjavom o interesima; |
| --- | --- |

(i)

pri donošenju pravila o sprečavanju sukoba interesa i upravljanju sukobima interesa svojih članova, među ostalim u vezi s njihovom izjavom o interesima;

| (j) | pri donošenju izvješćâ, dokumenata o politikama, smjernica u korist nacionalnih tijela i mišljenja koja se odnose na operativni rad Eurojusta, uvijek kada su ti dokumenti strateške naravi; |
| --- | --- |

(j)

pri donošenju izvješćâ, dokumenata o politikama, smjernica u korist nacionalnih tijela i mišljenja koja se odnose na operativni rad Eurojusta, uvijek kada su ti dokumenti strateške naravi;

| (k) | pri imenovanju sudaca za vezu u skladu s člankom 53.; |
| --- | --- |

(k)

pri imenovanju sudaca za vezu u skladu s člankom 53.;

| (l) | pri donošenju svih odluka koje ovom Uredbom nisu izričito dodijeljene Izvršnom odboru ili koje nisu u nadležnosti upravnog direktora u skladu s člankom 18.; |
| --- | --- |

(l)

pri donošenju svih odluka koje ovom Uredbom nisu izričito dodijeljene Izvršnom odboru ili koje nisu u nadležnosti upravnog direktora u skladu s člankom 18.;

| (m) | u drugim slučajevima predviđenima u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(m)

u drugim slučajevima predviđenima u ovoj Uredbi.

3.   Pri ispunjavanju svojih zadaća Eurojust navodi djeluje li putem jednog ili više nacionalnih članova ili kao Kolegij.

4.   Kolegij može upravnom direktoru i Izvršnom odboru dodijeliti dodatne administrativne zadaće pored onih koje su predviđene u člancima 16. i 18., u skladu sa svojim operativnim potrebama.

Ako je to potrebno u iznimnim okolnostima, Kolegij može odlučiti privremeno suspendirati delegiranje ovlasti tijela za imenovanje upravnom direktoru kao i ovlasti koje je on dalje delegirao te ih izvršavati sam ili ih delegirati jednom od svojih članova ili zaposleniku koji nije upravni direktor.

5.   Kolegij donosi poslovnik Eurojusta dvotrećinskom većinom glasova svojih članova. Ako dogovor nije moguće postići dvotrećinskom većinom, odluka se donosi običnom većinom. Vijeće odobrava poslovnik Eurojusta putem provedbenih akata.

POGLAVLJE II.

STRUKTURA I USTROJSTVO EUROJUSTA

ODJELJAK I.

Struktura

Članak 6.

Struktura Eurojusta

Eurojust obuhvaća:

| (a) | nacionalne članove; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne članove;

| (b) | Kolegij; |
| --- | --- |

(b)

Kolegij;

| (c) | Izvršni odbor; |
| --- | --- |

(c)

Izvršni odbor;

| (d) | upravnog direktora. |
| --- | --- |

(d)

upravnog direktora.

ODJELJAK II.

Nacionalni članovi

Članak 7.

Položaj nacionalnih članova

1.   Svaka država članica upućuje jednog nacionalnog člana u Eurojust u skladu sa svojim pravnim sustavom. Taj nacionalni član ima stalno radno mjesto u sjedištu Eurojusta.

2.   Svakom nacionalnom članu pomažu jedan zamjenik i jedan pomoćnik. Zamjenik i pomoćnik načelno imaju stalno radno mjesto u sjedištu Eurojusta. Svaka država članica može odlučiti da će zamjenik ili pomoćnik ili i zamjenik i pomoćnik imati stalno radno mjesto u svojoj državi članici. Ako država članica donese takvu odluku, o tome obavješćuju Kolegij. Ako to zahtijevaju operativne potrebe Eurojusta, Kolegij od države članice može zatražiti da na određeno razdoblje kao mjesto rada zamjenika ili pomoćnika ili i zamjenika i pomoćnika odredi sjedište Eurojusta. Država članica ispunjava takav zahtjev Kolegija bez nepotrebnog odgađanja.

3.   Nacionalnom članu mogu pomagati dodatni zamjenici ili pomoćnici koji mogu, ako je to potrebno i uz suglasnost Kolegija, imati svoje stalno radno mjesto u sjedištu Eurojusta. Države članice obavješćuju Eurojust i Komisiju o imenovanju nacionalnih članova, zamjenika i pomoćnika.

4.   Nacionalni članovi i zamjenici imaju status tužitelja, suca ili predstavnika pravosudnog tijela s nadležnostima koje su jednake nadležnostima tužitelja ili suca u skladu s nacionalnim pravom. Države članice dodjeljuju im barem ovlasti navedene u ovoj Uredbi kako bi mogli ispunjavati svoje zadaće.

5.   Mandati nacionalnih članova i njihovih zamjenika traju pet godina i mogu se obnoviti jednom. U slučajevima kada zamjenik ne može djelovati u ime nacionalnog člana ili kao njegova zamjena, nacionalni član po isteku mandata ostaje na svojoj dužnosti do obnove mandata ili dok ne bude zamijenjen, uz suglasnost njihove države članice.

6.   Države članice imenuju nacionalne članove i zamjenike na temelju dokazane visoke razine relevantnog praktičnog iskustva u području kaznenog pravosuđa.

7.   Zamjenik može djelovati u ime nacionalnog člana ili kao njegova zamjena. Pomoćnik također može djelovati u ime nacionalnog člana ili kao njegova zamjena ako ima status iz stavka 4.

8.   Razmjena operativnih informacija između Eurojusta i države članice odvija se putem nacionalnih članova.

9.   Plaće i prihode nacionalnih članova, zamjenika i pomoćnika isplaćuju njihove države članice, ne dovodeći u pitanje članak 12.

10.   Ako nacionalni članovi, zamjenici i pomoćnici djeluju u okviru Eurojustovih zadaća, odgovarajući rashodi povezani s tim aktivnostima smatraju se operativnim rashodima.

Članak 8.

Ovlasti nacionalnih članova

1.   Nacionalni članovi imaju sljedeće ovlasti:

| (a) | olakšati ili na neki drugi način poduprijeti izdavanje ili izvršavanje zahtjevâ za uzajamnu pravnu pomoć ili uzajamno priznavanje; |
| --- | --- |

(a)

olakšati ili na neki drugi način poduprijeti izdavanje ili izvršavanje zahtjevâ za uzajamnu pravnu pomoć ili uzajamno priznavanje;

| (b) | izravno se obraćati svim nadležnim nacionalnim tijelima države članice ili svim ostalim nadležnim tijelima, uredima ili agencijama Unije, među ostalim EPPO-u, i razmjenjivati informacije s njima; |
| --- | --- |

(b)

izravno se obraćati svim nadležnim nacionalnim tijelima države članice ili svim ostalim nadležnim tijelima, uredima ili agencijama Unije, među ostalim EPPO-u, i razmjenjivati informacije s njima;

| (c) | izravno se obraćati svim nadležnim međunarodnim tijelima u skladu s međunarodnim obvezama svoje države članice i razmjenjivati informacije s njima; |
| --- | --- |

(c)

izravno se obraćati svim nadležnim međunarodnim tijelima u skladu s međunarodnim obvezama svoje države članice i razmjenjivati informacije s njima;

| (d) | sudjelovati u zajedničkim istražnim timovima, među ostalim u njihovu osnivanju. |
| --- | --- |

(d)

sudjelovati u zajedničkim istražnim timovima, među ostalim u njihovu osnivanju.

2.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., države članice nacionalnim članovima mogu dodijeliti dodatne ovlasti u skladu sa svojim nacionalnim pravom. Navedene države članice o tim ovlastima obavješćuju Komisiju i Kolegij.

3.   Uz suglasnost nadležnog nacionalnog tijela nacionalni članovi mogu u skladu sa svojim nacionalnim pravom:

| (a) | izdati ili izvršiti zahtjeve za uzajamnu pravnu pomoć ili uzajamno priznavanje; |
| --- | --- |

(a)

izdati ili izvršiti zahtjeve za uzajamnu pravnu pomoć ili uzajamno priznavanje;

| (b) | naložiti, zatražiti ili provesti istražne mjere, kako je predviđeno u Direktivi 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća (17). |
| --- | --- |

(b)

naložiti, zatražiti ili provesti istražne mjere, kako je predviđeno u Direktivi 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća (17).

4.   U hitnim slučajevima i kada nije moguće pravovremeno utvrditi ili kontaktirati nadležno nacionalno tijelo, nacionalni članovi nadležni su za poduzimanje mjera iz stavka 3. u skladu sa svojim nacionalnim pravom, pod uvjetom da o tome što je prije moguće obavijeste nadležno nacionalno tijelo.

5.   Nacionalni član može podnijeti prijedlog nadležnom nacionalnom tijelu da izvrši mjere iz stavaka 3. i 4. ako je izvršavanje ovlasti iz stavaka 3. i 4. od strane tog nacionalnog člana u suprotnosti s:

| (a) | ustavnim odredbama države članice; ili |
| --- | --- |

(a)

ustavnim odredbama države članice; ili

| (b) | temeljnim aspektima nacionalnog kaznenopravnog sustava te države članice u pogledu:






  i. | podjele ovlasti između policije, tužiteljâ i sudaca; |
| --- | --- | --- |

(b)

temeljnim aspektima nacionalnog kaznenopravnog sustava te države članice u pogledu:

i.

podjele ovlasti između policije, tužiteljâ i sudaca;

| ii. | funkcionalne podjele zadaća između tijela kaznenog progona; ili |
| --- | --- |

ii.

funkcionalne podjele zadaća između tijela kaznenog progona; ili

| iii. | federalnog uređenja dotične države članice. |
| --- | --- |

iii.

federalnog uređenja dotične države članice.

6.   Države članice osiguravaju da, u slučajevima iz stavka 5., nadležno nacionalno tijelo bez nepotrebnog odgađanja obradi prijedlog koji je podnio njihov nacionalni član.

Članak 9.

Pristup nacionalnim evidencijama

Nacionalni članovi imaju, u skladu sa svojim nacionalnim pravom, pristup informacijama ili barem mogućnost pribavljanja informacija sadržanih u sljedećim vrstama evidencija svoje države članice:

| (a) | kaznenoj evidenciji; |
| --- | --- |

(a)

kaznenoj evidenciji;

| (b) | evidenciji uhićenih osoba; |
| --- | --- |

(b)

evidenciji uhićenih osoba;

| (c) | evidenciji istraga; |
| --- | --- |

(c)

evidenciji istraga;

| (d) | evidenciji DNK uzoraka; |
| --- | --- |

(d)

evidenciji DNK uzoraka;

| (e) | drugim evidencijama javnih tijela svoje države članice ako su te informacije potrebne za ispunjavanje njihovih zadaća. |
| --- | --- |

(e)

drugim evidencijama javnih tijela svoje države članice ako su te informacije potrebne za ispunjavanje njihovih zadaća.

ODJELJAK III.

Kolegij

Članak 10.

Sastav Kolegija

1.   Kolegij se sastoji od:

| (a) | svih nacionalnih članova; i |
| --- | --- |

(a)

svih nacionalnih članova; i

| (b) | jednog predstavnika Komisije kada Kolegij izvršava svoju upravljačku funkciju. |
| --- | --- |

(b)

jednog predstavnika Komisije kada Kolegij izvršava svoju upravljačku funkciju.

Predstavnik Komisije predložen u skladu s prvim podstavkom točkom (b) trebao bi biti ista osoba kao predstavnik Komisije u Izvršnom odboru u skladu s člankom 16. stavkom 4.

2.   Upravni direktor prisustvuje sastancima Kolegija, ali nema pravo glasa.

3.   Kolegij može pozvati svaku osobu čije bi mišljenje moglo biti važno da sudjeluje na njegovim sastancima kao promatrač.

4.   Članovima Kolegija mogu, podložno odredbama poslovnika Eurojusta, pomagati savjetnici ili stručnjaci.

Članak 11.

Predsjednik i potpredsjednik Eurojusta

1.   Kolegij bira predsjednika i dva potpredsjednika među nacionalnim članovima dvotrećinskom većinom glasova svojih članova. U slučaju da nije moguće postići dvotrećinsku većinu nakon drugog kruga izbora, potpredsjednike se bira običnom većinom glasova članova Kolegija, dok je za izbor predsjednika i dalje potrebna dvotrećinska većina.

2.   Predsjednik izvršava svoje funkcije u ime Kolegija. Predsjednik:

| (a) | predstavlja Eurojust; |
| --- | --- |

(a)

predstavlja Eurojust;

| (b) | saziva sastanke Kolegija i Izvršnog odbora, predsjeda tim sastancima i obavješćuje Kolegij o svim pitanjima koja bi mu mogla biti od interesa; |
| --- | --- |

(b)

saziva sastanke Kolegija i Izvršnog odbora, predsjeda tim sastancima i obavješćuje Kolegij o svim pitanjima koja bi mu mogla biti od interesa;

| (c) | usmjerava rad Kolegija i nadzire svakodnevno upravljanje Eurojustom koje osigurava upravni direktor; |
| --- | --- |

(c)

usmjerava rad Kolegija i nadzire svakodnevno upravljanje Eurojustom koje osigurava upravni direktor;

| (d) | izvršava sve ostale funkcije navedene u poslovniku Eurojusta. |
| --- | --- |

(d)

izvršava sve ostale funkcije navedene u poslovniku Eurojusta.

3.   Potpredsjednici izvršavaju funkcije navedene u stavku 2. koje im predsjednik povjeri. Oni zamjenjuju predsjednika ako ne može obavljati svoje dužnosti. Predsjedniku i potpredsjednicima u obavljanju njihovih specifičnih dužnosti pomaže administrativno osoblje Eurojusta.

4.   Mandat predsjednika i potpredsjednikâ traje četiri godine. Mogu biti ponovno izabrani jednom.

5.   Kada je nacionalni član izabran za predsjednika ili potpredsjednika Eurojusta njegov se mandat produljuje kako bi se osiguralo da može obnašati svoju funkciju predsjednika ili potpredsjednika.

6.   Ako predsjednik ili potpredsjednik više ne ispunjavaju uvjete potrebne za obavljanje svojih dužnosti, Kolegij ih na prijedlog jedne trećine svojih članova može razriješiti dužnosti. Odluka se donosi dvotrećinskom većinom glasova članova Kolegija, isključujući dotičnog predsjednika ili potpredsjednika.

7.   Kada je nacionalni član izabran za predsjednika Eurojusta dotična država članica može uputiti drugu odgovarajuće kvalificiranu osobu kako bi za trajanja mandata nacionalnog člana kao predsjednika ojačala nacionalni ured.

Država članica koja odluči uputiti takvu osobu ima pravo zatražiti naknadu u skladu s člankom 12.

Članak 12.

Mehanizam naknade za izbor na mjesto predsjednika

1.   Do 12. prosinca 2019. Vijeće na prijedlog Komisije i putem provedbenih akata utvrđuje mehanizam naknade u svrhu članka 11. stavka 7. koji se čini dostupnim državama članicama čiji je nacionalni član izabran za predsjednika.

2.   Naknada je dostupna svakoj državi članici ako:

| (a) | je njezin nacionalni član izabran za predsjednika; i |
| --- | --- |

(a)

je njezin nacionalni član izabran za predsjednika; i

| (b) | ona zatraži naknadu od Kolegija i obrazloži potrebu za ojačavanjem svojeg nacionalnog ureda zbog povećanog obujma posla. |
| --- | --- |

(b)

ona zatraži naknadu od Kolegija i obrazloži potrebu za ojačavanjem svojeg nacionalnog ureda zbog povećanog obujma posla.

3.   Predviđena nadoknada jednaka je iznosu od 50 % nacionalne plaće upućene osobe. Naknada za troškove života i druge povezane troškove osigurava se na temelju usporedbe s naknadom koja se osigurava dužnosnicima Unije ili drugim službenicima upućenima u inozemstvo.

4.   Troškovi mehanizma naknade na teret su proračuna Eurojusta.

Članak 13.

Sastanci Kolegija

1.   Sastanke Kolegija saziva predsjednik.

2.   Kolegij održava najmanje jedan sastanak mjesečno. Osim toga, sastaje se na inicijativu predsjednika, na zahtjev Komisije kako bi raspravljao o administrativnim zadaćama Kolegija ili na zahtjev najmanje jedne trećine svojih članova.

3.   Eurojust šalje EPPO-u dnevni red sastanaka Kolegija kada se raspravlja o pitanjima koja su važna za izvršenje zadaća EPPO-a. Eurojust poziva EPPO da sudjeluje na tim sastancima, ali bez prava glasa. Kada je EPPO pozvan na sastanak Kolegija, Eurojust mu dostavlja relevantne dokumente na kojima se dnevni red temelji.

Članak 14.

Pravila glasovanja u Kolegiju

1.   Osim ako je drukčije predviđeno i kada se ne može postići konsenzus, Kolegij donosi odluke većinom glasova svojih članova.

2.   Svaki član ima jedan glas. Ako je član s pravom glasa odsutan, zamjenik ima pravo ostvariti pravo glasovanja pod uvjetima navedenima u članku 7. stavku 7. Ako je zamjenik odsutan, pomoćnik također ima pravo ostvariti pravo glasovanja pod uvjetima navedenima u članku 7. stavku 7.

Članak 15.

Godišnji i višegodišnji programi

1.   Kolegij do 30. studenoga svake godine donosi programski dokument koji obuhvaća godišnje i višegodišnje programe, na temelju nacrta koji priprema upravni direktor, uzimajući u obzir mišljenje Komisije. Kolegij prosljeđuje programski dokument Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i EPPO-u. Programski dokument postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna Unije i prilagođava se na odgovarajući način ako je to potrebno.

2.   Godišnji program rada sadržava detaljne ciljeve i očekivane rezultate, uključujući pokazatelje uspješnosti. Također sadržava opis mjera koje će se financirati i podatke o ljudskim i financijskim resursima dodijeljenim za svaku mjeru, u skladu s načelima planiranja proračuna i upravljanja proračunom prema aktivnostima. Godišnji program rada mora biti usklađen s višegodišnjim programom rada iz stavka 4. U njemu se jasno navode zadaće koje su dodane, promijenjene ili izbrisane u odnosu na prethodnu financijsku godinu.

3.   Kolegij mijenja doneseni godišnji program rada kada se Eurojust dodijeli nova zadaća. Svaka suštinska izmjena godišnjeg programa rada donosi se prema istom postupku kao i početni godišnji program rada. Kolegij može upravnom direktoru delegirati ovlast za provedbu izmjena godišnjeg programa rada koje nisu suštinske.

4.   U višegodišnjem programu rada utvrđuje se opći strateški program, među ostalim ciljevi, strategija za suradnju s tijelima trećih zemalja i međunarodnim organizacijama iz članka 52., očekivani rezultati i pokazatelji uspješnosti. On također sadržava plan sredstava, uključujući višegodišnji proračun i osoblje. Plan sredstava ažurira se svake godine. Strateški program ažurira se prema potrebi te posebno radi uzimanja u obzir rezultata evaluacije iz članka 69.

ODJELJAK IV.

Izvršni odbor

Članak 16.

Funkcioniranje Izvršnog odbora

1.   Kolegiju pomaže Izvršni odbor. Izvršni odbor odgovoran je za donošenje administrativnih odluka kako bi se osiguralo odgovarajuće funkcioniranje Eurojusta. Izvršni odbor nadzire potrebne pripremne radove upravnog direktora u vezi s drugim administrativnim pitanjima koja Kolegij treba usvojiti. Izvršni odbor nije uključen u operativne funkcije Eurojusta iz članaka 4. i 5.

2.   Izvršni odbor može se pri obavljanju svojih zadaća savjetovati s Kolegijem.

3.   Izvršni odbor također:

| (a) | revidira programski dokument Eurojusta iz članka 15. na temelju nacrta koji je pripremio upravni direktor i prosljeđuje ga Kolegiju na donošenje; |
| --- | --- |

(a)

revidira programski dokument Eurojusta iz članka 15. na temelju nacrta koji je pripremio upravni direktor i prosljeđuje ga Kolegiju na donošenje;

| (b) | na temelju nacrta koji je pripremio upravni direktor donosi strategiju borbe protiv prijevara za Eurojust koja je razmjerna rizicima od prijevara, uzimajući u obzir troškove i koristi mjera koje treba provesti; |
| --- | --- |

(b)

na temelju nacrta koji je pripremio upravni direktor donosi strategiju borbe protiv prijevara za Eurojust koja je razmjerna rizicima od prijevara, uzimajući u obzir troškove i koristi mjera koje treba provesti;

| (c) | donosi odgovarajuća provedbena pravila za provedbu Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije („Pravilnik o osoblju za dužnosnike”) i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije („Uvjeti zaposlenja ostalih službenika”), utvrđenih u Uredbi Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (18), u skladu s člankom 110. Pravilnika o osoblju za dužnosnike; |
| --- | --- |

(c)

donosi odgovarajuća provedbena pravila za provedbu Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije („Pravilnik o osoblju za dužnosnike”) i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije („Uvjeti zaposlenja ostalih službenika”), utvrđenih u Uredbi Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (18), u skladu s člankom 110. Pravilnika o osoblju za dužnosnike;

| (d) | osigurava prikladno praćenje nalaza i preporuka proizašlih iz izvješćâ o unutarnjoj ili vanjskoj reviziji, evaluacija i istraga, među ostalim istraga Europskog nadzornika za zaštitu podataka i OLAF-a; |
| --- | --- |

(d)

osigurava prikladno praćenje nalaza i preporuka proizašlih iz izvješćâ o unutarnjoj ili vanjskoj reviziji, evaluacija i istraga, među ostalim istraga Europskog nadzornika za zaštitu podataka i OLAF-a;

| (e) | donosi sve odluke o uspostavljanju i, ako je to potrebno, izmjenama unutarnjih administrativnih struktura Eurojusta; |
| --- | --- |

(e)

donosi sve odluke o uspostavljanju i, ako je to potrebno, izmjenama unutarnjih administrativnih struktura Eurojusta;

| (f) | ne dovodeći u pitanje odgovornosti upravnog direktora utvrđene u članku 18. pomaže mu i daje mu savjete o provedbi odluka Kolegija, s ciljem jačanja nadzora nad administrativnim i proračunskim upravljanjem; |
| --- | --- |

(f)

ne dovodeći u pitanje odgovornosti upravnog direktora utvrđene u članku 18. pomaže mu i daje mu savjete o provedbi odluka Kolegija, s ciljem jačanja nadzora nad administrativnim i proračunskim upravljanjem;

| (g) | obavlja sve dodatne administrativne zadaće koje mu je Kolegij dodijelio u skladu s člankom 5. stavkom 4.; |
| --- | --- |

(g)

obavlja sve dodatne administrativne zadaće koje mu je Kolegij dodijelio u skladu s člankom 5. stavkom 4.;

| (h) | donosi financijska pravila koja se primjenjuju na Eurojust u skladu s člankom 64.; |
| --- | --- |

(h)

donosi financijska pravila koja se primjenjuju na Eurojust u skladu s člankom 64.;

| (i) | donosi, u skladu s člankom 110. Pravilnika o osoblju za dužnosnike, odluku koja se temelji na članku 2. stavku 1. Pravilnika o osoblju za dužnosnike i članku 6. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika kojom se odgovarajuće ovlasti tijela za imenovanje delegiraju upravnom direktoru i utvrđuju uvjeti pod kojima se to delegiranje ovlasti može suspendirati; upravni direktor ima pravo na daljnje delegiranje tih ovlasti. |
| --- | --- |

(i)

donosi, u skladu s člankom 110. Pravilnika o osoblju za dužnosnike, odluku koja se temelji na članku 2. stavku 1. Pravilnika o osoblju za dužnosnike i članku 6. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika kojom se odgovarajuće ovlasti tijela za imenovanje delegiraju upravnom direktoru i utvrđuju uvjeti pod kojima se to delegiranje ovlasti može suspendirati; upravni direktor ima pravo na daljnje delegiranje tih ovlasti.

| (j) | revidira nacrt godišnjeg proračuna Eurojusta s ciljem da ga Kolegij donese; |
| --- | --- |

(j)

revidira nacrt godišnjeg proračuna Eurojusta s ciljem da ga Kolegij donese;

| (k) | revidira nacrt godišnjeg izvješća o aktivnostima Eurojusta i prosljeđuje ga Kolegiju na donošenje; |
| --- | --- |

(k)

revidira nacrt godišnjeg izvješća o aktivnostima Eurojusta i prosljeđuje ga Kolegiju na donošenje;

| (l) | imenuje računovodstvenog dužnosnika i službenika za zaštitu podataka koji su funkcionalno neovisni u obavljaju svojih dužnosti. |
| --- | --- |

(l)

imenuje računovodstvenog dužnosnika i službenika za zaštitu podataka koji su funkcionalno neovisni u obavljaju svojih dužnosti.

4.   Izvršni odbor sastoji se od predsjednika i potpredsjednikâ Eurojusta, jednog predstavnika Komisije i još dva člana Kolegija koji su imenovani na dvije godine na principu sustava rotacije u skladu s poslovnikom Eurojusta. Upravni direktor prisustvuje sastancima Izvršnog odbora, ali nema pravo glasa.

5.   Predsjednik Eurojusta predsjednik je Izvršnog odbora. Izvršni odbor donosi odluke većinom glasova svojih članova. Svaki član ima jedan glas. U slučaju neodlučenog rezultata glasovanja odlučujući je glas predsjednika Eurojusta.

6.   Mandat članova Izvršnog odbora završava završetkom njihova mandata kao nacionalnih članova, predsjednika ili potpredsjednika.

7.   Izvršni odbor sastaje se najmanje jednom mjesečno. Osim toga, sastaje se na inicijativu svojeg predsjednika ili na zahtjev Komisije ili najmanje dva druga člana Izvršnog odbora.

8.   Eurojust šalje EPPO-u dnevni red sastanaka Izvršnog odbora i savjetuje se s EPPO-om o potrebi da sudjeluje na tim sastancima. Eurojust poziva EPPO da sudjeluje, bez prava glasa, uvijek kada se raspravlja o pitanjima koja su od važnosti za rad EPPO-a.

Kada je EPPO pozvan na sastanak Izvršnog odbora, Eurojust mu dostavlja relevantne dokumente na kojima se dnevni red temelji.

ODJELJAK V.

Upravni direktor

Članak 17.

Položaj upravnog direktora

1.   Upravni direktor zaposlen je kao član privremenog osoblja Eurojusta u skladu s člankom 2. točkom (a) Uvjeta zaposlenja ostalih službenika.

2.   Upravnog direktora imenuje Kolegij s popisa kandidata koji je predložio Izvršni odbor nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira u skladu s poslovnikom Eurojusta. Za potrebe sklapanja ugovora o radu s upravnim direktorom Eurojust predstavlja predsjednik Eurojusta.

3.   Mandat upravnog direktora traje četiri godine. Do kraja tog razdoblja Izvršni odbor provodi ocjenjivanje u kojem se uzima u obzir evaluacija rada upravnog direktora.

4.   Kolegij, na prijedlog Izvršnog odbora, kojim se uzima u obzir ocjena iz stavka 3., može jedanput produljiti mandat upravnog direktora za najdulje četiri godine.

5.   Upravni direktor kojem je produljen mandat na kraju ukupnog mandata ne smije sudjelovati u novom postupku odabira za isto radno mjesto.

6.   Upravni direktor odgovara Kolegiju.

7.   Upravni direktor može biti razriješen dužnosti samo na temelju odluke Kolegija donesene na prijedlog Izvršnog odbora.

Članak 18.

Odgovornosti upravnog direktora

1.   U administrativne svrhe Eurojustom upravlja upravni direktor.

2.   Ne dovodeći u pitanje ovlasti Kolegija ili Izvršnog odbora, upravni je direktor neovisan u obavljanju svojih dužnosti i ne smije tražiti niti primati upute od bilo koje vlade ni bilo kojeg drugog tijela.

3.   Upravni direktor pravni je zastupnik Eurojusta.

4.   Upravni direktor odgovoran je za provedbu administrativnih zadaća dodijeljenih Eurojustu, a osobito za:

| (a) | svakodnevno upravljanje Eurojustom i upravljanje osobljem; |
| --- | --- |

(a)

svakodnevno upravljanje Eurojustom i upravljanje osobljem;

| (b) | provedbu odluka koje su donijeli Kolegij i Izvršni odbor; |
| --- | --- |

(b)

provedbu odluka koje su donijeli Kolegij i Izvršni odbor;

| (c) | pripremu programskog dokumenta iz članka 15. i njegovo podnošenje Izvršnom odboru na reviziju; |
| --- | --- |

(c)

pripremu programskog dokumenta iz članka 15. i njegovo podnošenje Izvršnom odboru na reviziju;

| (d) | provedbu programskog dokumenta iz članka 15. i izvješćivanje Izvršnog odbora i Kolegija o njegovoj provedbi; |
| --- | --- |

(d)

provedbu programskog dokumenta iz članka 15. i izvješćivanje Izvršnog odbora i Kolegija o njegovoj provedbi;

| (e) | pripremu godišnjeg izvješća o aktivnostima Eurojusta i njegovo predstavljanje izvršnom odboru na reviziju i Kolegiju na donošenje; |
| --- | --- |

(e)

pripremu godišnjeg izvješća o aktivnostima Eurojusta i njegovo predstavljanje izvršnom odboru na reviziju i Kolegiju na donošenje;

| (f) | pripremu akcijskog plana koji se nadovezuje na zaključke izvješćâ o unutarnjoj ili vanjskoj reviziji, evaluacija i istraga, među ostalim istraga Europskog nadzornika za zaštitu podataka i OLAF-a i izvješćivanje Kolegija, Izvršnog odbora, Komisije i Europskog nadzornika za zaštitu podataka o napretku dva puta godišnje; |
| --- | --- |

(f)

pripremu akcijskog plana koji se nadovezuje na zaključke izvješćâ o unutarnjoj ili vanjskoj reviziji, evaluacija i istraga, među ostalim istraga Europskog nadzornika za zaštitu podataka i OLAF-a i izvješćivanje Kolegija, Izvršnog odbora, Komisije i Europskog nadzornika za zaštitu podataka o napretku dva puta godišnje;

| (g) | pripremu strategije za borbu protiv prijevara za Eurojust i njezino podnošenje Izvršnom odboru na donošenje; |
| --- | --- |

(g)

pripremu strategije za borbu protiv prijevara za Eurojust i njezino podnošenje Izvršnom odboru na donošenje;

| (h) | pripremu nacrta financijskih pravila koja se primjenjuju na Eurojust; |
| --- | --- |

(h)

pripremu nacrta financijskih pravila koja se primjenjuju na Eurojust;

| (i) | pripremu nacrta izvještaja Eurojusta o procjeni prihoda i rashoda i izvršenje proračuna Eurojusta; |
| --- | --- |

(i)

pripremu nacrta izvještaja Eurojusta o procjeni prihoda i rashoda i izvršenje proračuna Eurojusta;

| (j) | izvršavanje, u odnosu na osoblje Eurojusta, ovlasti koje su Pravilnikom o osoblju za dužnosnike dodijeljene tijelu za imenovanje te Uvjetima zaposlenja ostalih službenika tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovora o radu s ostalim službenicima („ovlasti tijela za imenovanje”); |
| --- | --- |

(j)

izvršavanje, u odnosu na osoblje Eurojusta, ovlasti koje su Pravilnikom o osoblju za dužnosnike dodijeljene tijelu za imenovanje te Uvjetima zaposlenja ostalih službenika tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovora o radu s ostalim službenicima („ovlasti tijela za imenovanje”);

| (k) | osiguravanje pružanja potrebne administrativne potpore radi olakšavanja operativnog rada Eurojusta; |
| --- | --- |

(k)

osiguravanje pružanja potrebne administrativne potpore radi olakšavanja operativnog rada Eurojusta;

| (l) | osiguravanje pružanja potpore predsjedniku i potpredsjednicima u obavljanju njihovih dužnosti; |
| --- | --- |

(l)

osiguravanje pružanja potpore predsjedniku i potpredsjednicima u obavljanju njihovih dužnosti;

| (m) | pripremu nacrta prijedloga godišnjeg proračuna Eurojusta, koji Izvršni odbor revidira prije nego što ga Kolegij usvoji. |
| --- | --- |

(m)

pripremu nacrta prijedloga godišnjeg proračuna Eurojusta, koji Izvršni odbor revidira prije nego što ga Kolegij usvoji.

POGLAVLJE III.

OPERATIVNA PITANJA

Članak 19.

Dežurni koordinacijski mehanizam

1.   Kako bi mogao ispunjavati svoje zadaće u hitnim slučajevima, Eurojust vodi dežurni koordinacijski mehanizam koji je sposoban u bilo koje vrijeme primati i obrađivati zahtjeve koji su mu upućeni. Dežurni koordinacijski mehanizam dostupan je 24 sata dnevno, 7 dana u tjednu.

2.   Dežurni koordinacijski mehanizam ima jednog predstavnika dežurnog koordinacijskog mehanizma po državi članici koji može biti nacionalni član, njegov zamjenik, pomoćnik koji je ovlašten zamjenjivati nacionalnog člana ili upućeni nacionalni stručnjak. Predstavnik dežurnog koordinacijskog mehanizma mora biti dostupan 24 sata dnevno, 7 dana u tjednu.

3.   Predstavnici dežurnog koordinacijskog mehanizma u vezi s izvršavanjem zahtjeva u svojoj državi članici djeluju učinkovito i bez odgađanja.

Članak 20.

Nacionalni sustav za koordinaciju s Eurojustom

1.   Svaka država članica imenuje jednog ili više nacionalnih dopisnika za Eurojust.

2.   Svi nacionalni dopisnici koje države članice imenuju u skladu sa stavkom 1. moraju imati vještine i iskustvo potrebne za obavljanje svojih dužnosti.

3.   Svaka država članica osniva nacionalni sustav za koordinaciju s Eurojustom kako bi osigurala koordinaciju poslova koje obavljaju:

| (a) | nacionalni dopisnici za Eurojust; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni dopisnici za Eurojust;

| (b) | nacionalni dopisnici za pitanja povezana s nadležnosti EPPO-a; |
| --- | --- |

(b)

nacionalni dopisnici za pitanja povezana s nadležnosti EPPO-a;

| (c) | nacionalni dopisnik za Eurojust za pitanja terorizma; |
| --- | --- |

(c)

nacionalni dopisnik za Eurojust za pitanja terorizma;

| (d) | nacionalni dopisnik za Europsku pravosudnu mrežu u kaznenim stvarima i do tri druge kontaktne točke Europske pravosudne mreže; |
| --- | --- |

(d)

nacionalni dopisnik za Europsku pravosudnu mrežu u kaznenim stvarima i do tri druge kontaktne točke Europske pravosudne mreže;

| (e) | nacionalni članovi ili kontaktne točke mreže zajedničkih istražnih timova i nacionalni članovi ili kontaktne točke mreža osnovanih odlukama 2002/494/PUP, 2007/845/PUP i 2008/852/PUP; |
| --- | --- |

(e)

nacionalni članovi ili kontaktne točke mreže zajedničkih istražnih timova i nacionalni članovi ili kontaktne točke mreža osnovanih odlukama 2002/494/PUP, 2007/845/PUP i 2008/852/PUP;

| (f) | ako je to primjenjivo, bilo koje drugo odgovarajuće pravosudno tijelo. |
| --- | --- |

(f)

ako je to primjenjivo, bilo koje drugo odgovarajuće pravosudno tijelo.

4.   Osobe iz stavaka 1. i 3. zadržavaju svoje radno mjesto i status u skladu s nacionalnim pravom, što ne utječe znatno na obavljanje njihovih dužnosti u skladu s ovom Uredbom.

5.   Nacionalni dopisnici za Eurojust odgovorni su za funkcioniranje svojeg nacionalnog sustava za koordinaciju s Eurojustom. Ako je imenovano nekoliko dopisnika za Eurojust, jedan od njih odgovoran je za funkcioniranje njihova nacionalnog sustava za koordinaciju s Eurojustom.

6.   Nacionalne članove obavješćuje se o svim sastancima njihova nacionalnog sustava za koordinaciju s Eurojustom na kojima se raspravlja o pitanjima povezanima s predmetima. Nacionalni članovi prema potrebi mogu prisustvovati takvim sastancima.

7.   Svaki nacionalni sustav za koordinaciju s Eurojustom olakšava provedbu zadaća Eurojusta u okviru dotične države članice, a osobito:

| (a) | osiguravanjem da sustav vođenja predmeta iz članka 23. prima informacije povezane s dotičnom državom članicom na učinkovit i pouzdan način; |
| --- | --- |

(a)

osiguravanjem da sustav vođenja predmeta iz članka 23. prima informacije povezane s dotičnom državom članicom na učinkovit i pouzdan način;

| (b) | pružanjem pomoći pri utvrđivanju treba li se zahtjev rješavati uz pomoć Eurojusta ili Europske pravosudne mreže; |
| --- | --- |

(b)

pružanjem pomoći pri utvrđivanju treba li se zahtjev rješavati uz pomoć Eurojusta ili Europske pravosudne mreže;

| (c) | pružanjem pomoći nacionalnom članu pri utvrđivanju odgovarajućih tijela za izvršavanje zahtjeva za pravosudnu suradnju i odluka o pravosudnoj suradnji, među ostalim zahtjeva i odluka koji se temelje na instrumentima kojima se provodi načelo uzajamnog priznavanja; |
| --- | --- |

(c)

pružanjem pomoći nacionalnom članu pri utvrđivanju odgovarajućih tijela za izvršavanje zahtjeva za pravosudnu suradnju i odluka o pravosudnoj suradnji, među ostalim zahtjeva i odluka koji se temelje na instrumentima kojima se provodi načelo uzajamnog priznavanja;

| (d) | održavanjem bliskih odnosa s nacionalnom jedinicom Europola, drugim kontaktnim točkama Europske pravosudne mreže i drugim relevantnim nadležnim nacionalnim tijelima. |
| --- | --- |

(d)

održavanjem bliskih odnosa s nacionalnom jedinicom Europola, drugim kontaktnim točkama Europske pravosudne mreže i drugim relevantnim nadležnim nacionalnim tijelima.

8.   Radi ispunjavanja ciljeva iz stavka 7., osobe iz stavka 1. i stavka 3. točaka (a), (b) i (c) moraju, a osobe ili tijela iz stavka 3. točaka (d) i (e) mogu, biti povezane sa sustavom vođenja predmeta u skladu s ovim člankom i člancima 23., 24., 25. i 34. Troškovi povezanosti sa sustavom vođenja predmeta na teret su općeg proračuna Unije.

9.   Osnivanjem nacionalnog sustava za koordinaciju s Eurojustom i imenovanjem nacionalnih dopisnika ne sprečavaju se izravni kontakti između nacionalnog člana i nadležnih tijela njegove države članice.

Članak 21.

Razmjena informacija s državama članicama i među nacionalnim članovima

1.   Nadležna tijela država članica razmjenjuju s Eurojustom sve informacije potrebne za izvršavanje njegovih zadaća iz članaka 2. i 4. u skladu s primjenjivim pravilima u području zaštite podataka. To uključuje barem informacije iz stavaka 4., 5. i 6. ovog članka.

2.   Prijenos informacija Eurojustu tumači se kao zahtjev za pomoć Eurojusta u dotičnom predmetu samo ako je tako navelo nadležno tijelo.

3.   Nacionalni članovi bez prethodnog odobrenja razmjenjuju, međusobno ili sa svojim nadležnim nacionalnim tijelima, sve informacije potrebne za izvršavanje zadaća Eurojusta. Posebice, nadležna nacionalna tijela odmah obavješćuju svoje nacionalne članove o predmetu koji je od važnosti za njih.

4.   Nadležna nacionalna tijela obavješćuju svoje nacionalne članove o osnivanju zajedničkih istražnih timova i rezultatima rada takvih timova.

5.   Nadležna nacionalna tijela bez nepotrebnog odgađanja obavješćuju svoje nacionalne članove o svakom predmetu koji utječe na najmanje tri države članice i u odnosu na koji su najmanje dvjema državama članicama dostavljeni zahtjevi za pravosudnu suradnju ili odluke o pravosudnoj suradnji, među ostalim zahtjevi i odluke koji se temelje na instrumentima kojima se provodi načelo uzajamnog priznavanja, ako se primjenjuje jedno ili više od sljedećeg:

| (a) | ako je dotično kazneno djelo u državi članici koja je podnijela zahtjev ili izdala odluku kažnjivo kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobode, čije je najdulje trajanje najmanje pet ili šest godina, o čemu treba odlučiti dotična država članica, i navedeno je na sljedećem popisu:






  i. | trgovanje ljudima, |
| --- | --- | --- |

(a)

ako je dotično kazneno djelo u državi članici koja je podnijela zahtjev ili izdala odluku kažnjivo kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobode, čije je najdulje trajanje najmanje pet ili šest godina, o čemu treba odlučiti dotična država članica, i navedeno je na sljedećem popisu:

i.

trgovanje ljudima,

| ii. | spolno zlostavljanje ili spolno iskorištavanje, uključujući dječju pornografiju i nagovaranje djece u seksualne svrhe, |
| --- | --- |

ii.

spolno zlostavljanje ili spolno iskorištavanje, uključujući dječju pornografiju i nagovaranje djece u seksualne svrhe,

| iii. | trgovanje drogom, |
| --- | --- |

iii.

trgovanje drogom,

| iv. | nezakonito trgovanje vatrenim oružjem, njegovim dijelovima ili komponentama ili streljivom ili eksplozivima, |
| --- | --- |

iv.

nezakonito trgovanje vatrenim oružjem, njegovim dijelovima ili komponentama ili streljivom ili eksplozivima,

| v. | korupcija, |
| --- | --- |

v.

korupcija,

| vi. | kaznena djela protiv financijskih interesa Unije, |
| --- | --- |

vi.

kaznena djela protiv financijskih interesa Unije,

| vii. | krivotvorenje novca ili sredstava plaćanja, |
| --- | --- |

vii.

krivotvorenje novca ili sredstava plaćanja,

| viii. | aktivnosti pranja novca, |
| --- | --- |

viii.

aktivnosti pranja novca,

| ix. | računalni kriminalitet; |
| --- | --- |

ix.

računalni kriminalitet;

| (b) | ako postoje činjenične naznake da je upletena zločinačka organizacija; |
| --- | --- |

(b)

ako postoje činjenične naznake da je upletena zločinačka organizacija;

| (c) | ako postoje naznake da bi predmet mogao imati ozbiljnu prekograničnu dimenziju ili bi mogao imati posljedice na razini Unije ili da bi mogao utjecati na države članice koje nisu izravno uključene. |
| --- | --- |

(c)

ako postoje naznake da bi predmet mogao imati ozbiljnu prekograničnu dimenziju ili bi mogao imati posljedice na razini Unije ili da bi mogao utjecati na države članice koje nisu izravno uključene.

6.   Nadležna nacionalna tijela obavješćuju svoje nacionalne članove o:

| (a) | predmetima u kojima je došlo ili bi vjerojatno moglo doći do sukoba nadležnosti; |
| --- | --- |

(a)

predmetima u kojima je došlo ili bi vjerojatno moglo doći do sukoba nadležnosti;

| (b) | kontroliranim isporukama koje se odnose na najmanje tri zemlje, od kojih su najmanje dvije države članice; |
| --- | --- |

(b)

kontroliranim isporukama koje se odnose na najmanje tri zemlje, od kojih su najmanje dvije države članice;

| (c) | učestalim poteškoćama ili odbijanjima u pogledu izvršenja zahtjeva za pravosudnu suradnju ili odluka o pravosudnoj suradnji, među ostalim zahtjeva i odluka koji se temelje na instrumentima kojima se provodi načelo uzajamnog priznavanja. |
| --- | --- |

(c)

učestalim poteškoćama ili odbijanjima u pogledu izvršenja zahtjeva za pravosudnu suradnju ili odluka o pravosudnoj suradnji, među ostalim zahtjeva i odluka koji se temelje na instrumentima kojima se provodi načelo uzajamnog priznavanja.

7.   Nadležna nacionalna tijela nisu obvezna dostaviti informacije u određenom predmetu ako bi time nanijela štetu bitnim interesima nacionalne sigurnosti ili ugrozila sigurnost pojedinaca.

8.   Ovim člankom ne dovode se u pitanje uvjeti utvrđeni u bilateralnim ili multilateralnim sporazumima ili dogovorima između država članica i trećih zemalja, među ostalim uvjeti koje su odredile treće zemlje u vezi s uporabom dostavljenih podataka.

9.   Ovim člankom ne dovode se u pitanje ostale obveze u pogledu prijenosa informacija Eurojustu, među ostalim Odluka Vijeća 2005/671/PUP (19).

10.   Informacije iz ovog članka dostavljaju se u strukturiranom obliku koji utvrđuje Eurojust. Nadležno nacionalno tijelo nije obvezno pružiti te informacije ako su već dostavljene Eurojustu u skladu s drugim odredbama ove Uredbe.

Članak 22.

Informacije koje Eurojust dostavlja nadležnim nacionalnim tijelima

1.   Eurojust bez odgađanja dostavlja nadležnim nacionalnim tijelima informacije o rezultatima obrade informacija, među ostalim o postojanju poveznica s predmetima koji su već pohranjeni u sustavu vođenja predmeta. Te informacije mogu uključivati osobne podatke.

2.   Ako nadležno nacionalno tijelo zatraži od Eurojusta da mu dostavi informacije u određenom roku, Eurojust te informacije dostavlja u tom roku.

Članak 23.

Sustav vođenja predmeta, indeks i privremeni radni dosjei

1.   Eurojust uspostavlja sustav vođenja predmeta koji se sastoji od privremenih radnih dosjea i indeksa, koji sadržavaju osobne podatke iz Priloga II. i podatke koji nisu osobne prirode.

2.   Sustav vođenja predmeta ima svrhu:

| (a) | pružati potporu vođenju i koordinaciji istraga i kaznenog progona u kojima Eurojust pruža pomoć, posebno unakrsnim uspoređivanjem informacija; |
| --- | --- |

(a)

pružati potporu vođenju i koordinaciji istraga i kaznenog progona u kojima Eurojust pruža pomoć, posebno unakrsnim uspoređivanjem informacija;

| (b) | olakšati pristup informacijama o istragama i kaznenim progonima koji su u tijeku; |
| --- | --- |

(b)

olakšati pristup informacijama o istragama i kaznenim progonima koji su u tijeku;

| (c) | olakšati praćenje zakonitosti Eurojustove obrade osobnih podataka i njezinog poštovanja primjenjivih pravila u području zaštite podataka. |
| --- | --- |

(c)

olakšati praćenje zakonitosti Eurojustove obrade osobnih podataka i njezinog poštovanja primjenjivih pravila u području zaštite podataka.

3.   Sustav vođenja predmeta može se povezati sa sigurnosnom telekomunikacijskom vezom iz članka 9. Odluke Vijeća 2008/976/PUP (20).

4.   Indeks sadržava upućivanja na privremene radne dosjee koji se obrađuju u okviru Eurojusta i ne smije sadržavati nikakve osobne podatke osim onih iz točke 1. podtočaka od (a) do i., podtočke (k) i podtočke (m) i točke 2. Priloga II.

5.   U obavljanju svojih zadaća nacionalni članovi mogu obrađivati podatke o pojedinačnim predmetima na kojima rade u privremenom radnom dosjeu. Oni dopuštaju službeniku za zaštitu podataka pristup privremenom radnom dosjeu. Nacionalni član obavješćuje službenika za zaštitu podataka o otvaranju svakog novog privremenog radnog dosjea koji sadržava osobne podatke.

6.   Eurojust za obradu operativnih osobnih podataka ne smije otvoriti nikakve druge automatske datoteke osim sustava vođenja predmeta. Nacionalni član, međutim, može privremeno pohraniti i analizirati osobne podatke u svrhu određivanja jesu li takvi podaci relevantni za zadaće Eurojusta i mogu li se uključiti u sustav vođenja predmeta. Ti podaci mogu se čuvati najviše tri mjeseca.

Članak 24.

Funkcioniranje privremenih radnih dosjea i indeksa

1.   Dotični nacionalni član otvara privremeni radni dosje za svaki predmet u vezi s kojim su mu preneseni podaci ako je taj prijenos u skladu s ovom Uredbom ili drugim primjenjivim pravnim instrumentima. Nacionalni član odgovoran je za upravljanje privremenim radnim dosjeima koje je otvorio.

2.   Nacionalni član koji je otvorio privremeni radni dosje u svakom pojedinačnom slučaju odlučuje hoće li zadržati ograničen pristup privremenom radnom dosjeu ili će dati pristup cijelom tom dosjeu ili dijelovima tog dosjea drugim nacionalnim članovima, ovlaštenom osoblju Eurojusta ili bilo kojoj drugoj osobi koja radi u ime Eurojusta kojoj je upravni direktor dao potrebno ovlaštenje.

3.   Nacionalni član koji je otvorio privremeni radni dosje odlučuje koje će se informacije povezane s tim privremenim radnim dosjeom unijeti u indeks u skladu s člankom 23. stavkom 4.

Članak 25.

Pristup sustavu vođenja predmeta na nacionalnoj razini

1.   Ako su povezane sa sustavom vođenja predmeta, osobe iz članka 20. stavka 3., imaju pristup samo:

| (a) | indeksu, osim ako je nacionalni član koji je odlučio unijeti podatke u indeks izričito uskratio taj pristup; |
| --- | --- |

(a)

indeksu, osim ako je nacionalni član koji je odlučio unijeti podatke u indeks izričito uskratio taj pristup;

| (b) | privremenim radnim dosjeima koje je otvorio nacionalni član njihove države članice; |
| --- | --- |

(b)

privremenim radnim dosjeima koje je otvorio nacionalni član njihove države članice;

| (c) | privremenim radnim dosjeima koje su otvorili nacionalni članovi drugih država članica i kojima je nacionalni član njihove države članice dobio pristup, osim ako je nacionalni član koji je otvorio privremeni radni dosje izričito uskratio taj pristup. |
| --- | --- |

(c)

privremenim radnim dosjeima koje su otvorili nacionalni članovi drugih država članica i kojima je nacionalni član njihove države članice dobio pristup, osim ako je nacionalni član koji je otvorio privremeni radni dosje izričito uskratio taj pristup.

2.   U okviru ograničenja predviđenih u stavku 1. ovog članka nacionalni član odlučuje o opsegu pristupa privremenim radnim dosjeima koji je odobren u njegovoj državi članici osobama iz članka 20. stavka 3. ako su povezane sa sustavom vođenja predmeta.

3.   Svaka država članica odlučuje, nakon savjetovanja sa svojim nacionalnim članom, o opsegu pristupa indeksu koji je odobren u toj državi članici osobama iz članka 20. stavka 3. ako su povezane sa sustavom vođenja predmeta. Države članice obavješćuju Eurojust i Komisiju o svojoj odluci u pogledu provedbe ovog stavka. Komisija o tome obavješćuje druge države članice.

4.   Osobe kojima je odobren pristup u skladu sa stavkom 2. imaju pristup indeksu barem u opsegu koji je potreban za pristup privremenim radnim dosjeima za koje im je odobren pristup.

POGLAVLJE IV.

OBRADA INFORMACIJA

Članak 26.

Obrada osobnih podataka koju provodi Eurojust

1.   Ova Uredba i članak 3. te poglavlje IX. Uredbe (EU) 2018/1725 primjenjuju se na obradu operativnih osobnih podataka koju provodi Eurojust. Uredba (EU) 2018/1725, osim poglavlja IX. te uredbe, primjenjuje se na obradu administrativnih osobnih podataka koju provodi Eurojust.

2.   Upućivanja na „primjenjiva pravila o zaštiti podataka” u ovoj Uredbi treba razumjeti kao upućivanja na odredbe o zaštiti podataka navedene u ovoj Uredbi i u Uredbi (EU) 2018/1725.

3.   Pravila o zaštiti podataka koja se odnose na obradu operativnih osobnih podataka sadržana u ovoj Uredbi smatraju se posebnim pravilima o zaštiti podataka u odnosu na opća pravila utvrđena u članku 3. i poglavlju IX. Uredbe (EU) 2018/1725.

4.   Eurojust u odredbama o zaštiti podataka svojeg poslovnika određuje rokove za pohranu administrativnih osobnih podataka.

Članak 27.

Obrada operativnih osobnih podataka

1.   U mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje njegovih zadaća Eurojust može, u okviru svoje nadležnosti i radi izvršavanja svojih operativnih funkcija, obraditi automatskim putem ili u strukturnim ručnim dosjeima u skladu s ovom Uredbom samo operativne osobne podatke navedene u Prilogu II. točki 1. osoba za koje, u skladu s nacionalnim pravom dotičnih država članica, postoje ozbiljni razlozi za sumnju da su počinile ili da će počiniti kazneno djelo koje je u nadležnosti Eurojusta ili koje su osuđene za počinjenje takvog kaznenog djela.

2.   Eurojust može obrađivati samo operativne osobne podatke navedene u Prilogu II. točki 2. o osobama koje se, u skladu s nacionalnim pravom dotičnih država članica, smatraju žrtvama kaznenog djela ili drugim stranama u kaznenom djelu, kao što su osobe koje se može pozvati da svjedoče u istrazi ili progonu u vezi s jednim ili više vrsta zločina i kaznenih djela iz članka 3., osobe koje mogu dati informacije o kaznenim djelima ili osobe za kontakt ili suradnici osobe iz stavka 1. Obrada takvih operativnih osobnih podataka smije se provesti samo ako je to potrebno za ispunjavanje zadaća Eurojusta, u okviru njegove nadležnosti i radi izvršavanja njegovih operativnih funkcija.

3.   U iznimnim slučajevima Eurojust također može, na ograničeno vrijeme koje ne prelazi vrijeme potrebno za zaključenje predmeta u vezi s kojim se obrađuju podaci, obrađivati operativne osobne podatke koji nisu osobni podaci iz Priloga II. u vezi s okolnostima nekog kaznenog djela ako su ti podaci od neposredne važnosti za istrage u tijeku koje Eurojust koordinira ili ih pomaže koordinirati i uključeni su u takve istrage i ako je njihova obrada potrebna u svrhe iz stavka 1. Kada se obrađuju takvih operativni osobni podaci o tome se odmah obavješćuje službenika za zaštitu podataka iz članka 36. te ga se obavješćuje o posebnim okolnostima koje opravdavaju potrebu za obradom takvih operativnih osobnih podataka. Ako se ti drugi podaci odnose na svjedoke ili žrtve u smislu stavka 2. ovog članka, odluku o njihovoj obradi zajednički donose dotični nacionalni članovi.

4.   Eurojust može obrađivati posebne kategorije operativnih osobnih podataka u skladu s člankom 76. Uredbe (EU) 2018/1725. Takvi se podaci ne smiju obrađivati u indeksu iz članka 23. stavka 4. ove Uredbe. Ako se ti drugi podaci odnose na svjedoke ili žrtve u smislu stavka 2. ovog članka, odluku o njihovoj obradi donose dotični nacionalni članovi.

Članak 28.

Obrada pod nadzorom Eurojusta ili izvršitelja obrade

Izvršitelj obrade i svaka osoba koja djeluje pod nadzorom Eurojusta ili izvršitelja obrade, a koja ima pristup operativnim osobnim podacima, smije obrađivati te podatke samo na temelju uputa Eurojusta, osim ako se obrada zahtijeva u skladu s pravom Unije ili pravom države članice.

Članak 29.

Rokovi za pohranu operativnih osobnih podataka

1.   Eurojust operativne osobne podatke koje on obrađuje pohranjuje samo onoliko dugo koliko je potrebno za provedbu njegovih zadaća. Posebice, ne dovodeći u pitanje stavak 3. ovog članka, operativni osobni podaci iz članka 27. ne smiju se pohranjivati duže od prvog primjenjivog datuma između sljedećih datuma:

| (a) | datuma kada je nastupila zastara kaznenog progona u svim državama članicama na koje se istraga i kazneni progon odnose; |
| --- | --- |

(a)

datuma kada je nastupila zastara kaznenog progona u svim državama članicama na koje se istraga i kazneni progon odnose;

| (b) | datuma kada je Eurojust obaviješten da je osoba oslobođena krivnje i da je sudska odluka postala pravomoćna, a u tom slučaju dotična država članica o tome bez odgađanja obavješćuje Eurojust. |
| --- | --- |

(b)

datuma kada je Eurojust obaviješten da je osoba oslobođena krivnje i da je sudska odluka postala pravomoćna, a u tom slučaju dotična država članica o tome bez odgađanja obavješćuje Eurojust.

| (c) | tri godine nakon datuma kada je sudska presuda u posljednjoj državi članici na koju se istraga ili kazneni progon odnosi postala pravomoćna; |
| --- | --- |

(c)

tri godine nakon datuma kada je sudska presuda u posljednjoj državi članici na koju se istraga ili kazneni progon odnosi postala pravomoćna;

| (d) | datuma kada su Eurojust i dotične države članice zajednički utvrdile ili se usuglasile da više nije potrebno da Eurojust koordinira istragu i kazneni progon, osim ako postoji obveza da se Eurojustu dostave te informacije u skladu s člankom 21. stavkom 5. ili stavkom 6.; |
| --- | --- |

(d)

datuma kada su Eurojust i dotične države članice zajednički utvrdile ili se usuglasile da više nije potrebno da Eurojust koordinira istragu i kazneni progon, osim ako postoji obveza da se Eurojustu dostave te informacije u skladu s člankom 21. stavkom 5. ili stavkom 6.;

| (e) | tri godine nakon datuma kada su operativni osobni podaci preneseni u skladu s člankom 21. stavkom 5. ili stavkom 6. |
| --- | --- |

(e)

tri godine nakon datuma kada su operativni osobni podaci preneseni u skladu s člankom 21. stavkom 5. ili stavkom 6.

2.   Poštovanje rokova za pohranu iz stavka 1. ovog članka stalno se preispituje prikladnom automatskom obradom koju provodi Eurojust, posebno od trenutka kada Eurojust zaključi predmet. Svake tri godine nakon unosa podataka preispituje se i potreba za njihovom pohranom; rezultati takvih preispitivanja primjenjuju se na predmet kao cjelinu. Ako su operativni osobni podaci iz članka 27. stavka 4. pohranjeni duže od pet godina, o tome se obavješćuje Europski nadzornik za zaštitu podataka.

3.   Prije nego što jedan od rokova za pohranu iz stavka 1. istekne, Eurojust preispituje potrebu za daljnjom pohranom operativnih osobnih podataka onda kada je to potrebno i sve dok je to potrebno za obavljanje njegovih zadaća. Iznimno, može odlučiti te podatke pohraniti do sljedećeg preispitivanja. Razlozi za daljnju pohranu moraju biti opravdani i moraju se zabilježiti. Ako tijekom preispitivanja nije donesena odluka o daljnjoj pohrani operativnih osobnih podataka, ti se podaci automatski brišu.

4.   Ako su u skladu sa stavkom 3. operativni osobni podaci bili pohranjeni nakon rokova za pohranu iz stavka 1., Europski nadzornik za zaštitu podataka svake tri godine provodi i dodatno preispitivanje potrebe za pohranom tih podataka.

5.   Nakon isteka roka za pohranu posljednjeg automatiziranog podatka iz nekog dosjea, svi dokumenti iz tog dosjea uništavaju se, osim eventualnih izvornih dokumenata koje je Eurojust primio od nacionalnih tijela i koje je potrebno vratiti onome tko ih je dostavio.

6.   Ako je Eurojust koordinirao istragu ili kazneni progon, dotični se nacionalni članovi međusobno obavješćuju kad god prime informaciju da je predmet odbačen ili da su sve sudske odluke koje se odnose na predmet postale pravomoćne.

7.   Stavak 5. ne primjenjuje se ako:

| (a) | bi to štetilo interesima ispitanika kojem je potrebna zaštita; u takvim slučajevima operativni osobni podaci upotrebljavaju se samo uz izričitu i pisanu suglasnost ispitanika; |
| --- | --- |

(a)

bi to štetilo interesima ispitanika kojem je potrebna zaštita; u takvim slučajevima operativni osobni podaci upotrebljavaju se samo uz izričitu i pisanu suglasnost ispitanika;

| (b) | ispitanik ospori točnost operativnih osobnih podataka; u takvim slučajevima stavak 5. ne primjenjuje se u razdoblju koje državama članicama ili Europolu, prema potrebi, omogućuje da provjere točnost takvih podataka; |
| --- | --- |

(b)

ispitanik ospori točnost operativnih osobnih podataka; u takvim slučajevima stavak 5. ne primjenjuje se u razdoblju koje državama članicama ili Europolu, prema potrebi, omogućuje da provjere točnost takvih podataka;

| (c) | operativni osobni podaci moraju biti sačuvani kao dokaz ili radi postavljanja, ostvarivanja ili obrane pravnih zahtjeva; |
| --- | --- |

(c)

operativni osobni podaci moraju biti sačuvani kao dokaz ili radi postavljanja, ostvarivanja ili obrane pravnih zahtjeva;

| (d) | se ispitanik protivi brisanju operativnih osobnih podataka i umjesto toga traži ograničenje njihove uporabe; ili |
| --- | --- |

(d)

se ispitanik protivi brisanju operativnih osobnih podataka i umjesto toga traži ograničenje njihove uporabe; ili

| (e) | su operativni osobni podaci i dalje potrebni u svrhu arhiviranja koje je u javnom interesu ili u statističke svrhe. |
| --- | --- |

(e)

su operativni osobni podaci i dalje potrebni u svrhu arhiviranja koje je u javnom interesu ili u statističke svrhe.

Članak 30.

Sigurnost operativnih osobnih podataka

Eurojust i države članice utvrđuju mehanizme kako bi osigurali da se sigurnosne mjere iz članka 91. Uredbe (EU) 2018/1725 uzimaju u obzir i izvan granica informacijskog sustava.

Članak 31.

Pravo ispitanika na pristup

1.   Svaki ispitanik koji želi ostvariti pravo na pristup iz članka 80. Uredbe (EU) 2018/1725 operativnim osobnim podacima koji se odnose na tog ispitanika, a koje je obradio Eurojust, može podnijeti zahtjev Eurojustu ili nacionalnom nadzornom tijelu u državi članici po izboru ispitanika. To tijelo zahtjev upućuje Eurojustu bez odgađanja, a u svakom slučaju u roku od mjesec dana od primitka zahtjeva.

2.   Eurojust odgovara na zahtjev bez odgađanja, a u svakom slučaju u roku od tri mjeseca od kada je primio zahtjev.

3.   Eurojust se o odluci koju treba donijeti kao odgovor na zahtjev savjetuje s nadležnim tijelima dotičnih država članica. Odluku o pristupu podacima Eurojust donosi isključivo u bliskoj suradnji s državama članicama na koje se priopćavanje takvih podataka izravno odnosi. Ako država članica prigovori predloženoj odluci Eurojusta, o razlozima svojeg prigovora obavješćuje Eurojust. Eurojust poštuje svaki takav prigovor. Dotični nacionalni članovi potom obavješćuju nadležna tijela o sadržaju odluke Eurojusta.

4.   Dotični nacionalni članovi razmatraju zahtjev i donose odluku u ime Eurojusta. Ako dotični nacionalni članovi ne postignu dogovor, predmet upućuju Kolegiju, koji odluku o zahtjevu donosi dvotrećinskom većinom glasova.

Članak 32.

Ograničenja prava na pristup

U slučajevima iz članka 81. Uredbe (EU) 2018/1725 Eurojust obavješćuje ispitanika nakon savjetovanja s nadležnim tijelima dotičnih država članica u skladu s člankom 31. stavkom 3. ove Uredbe.

Članak 33.

Pravo na ograničenje obrade

Ne dovodeći u pitanje iznimke utvrđene u članku 29. stavku 7. ove Uredbe, ako je obrada operativnih osobnih podataka ograničena u skladu s člankom 82. stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/1725, takvi operativni osobni podaci smiju se obrađivati samo radi zaštite pravâ ispitanika ili druge fizičke ili pravne osobe koja je stranka u postupku u kojem je Eurojust stranka ili u svrhe utvrđene u članku 82. stavku 3. Uredbe (EU) 2018/1725.

Članak 34.

Ovlašteni pristup operativnim osobnim podacima unutar Eurojusta

Samo nacionalni članovi, njihovi zamjenici, njihovi pomoćnici i ovlašteni upućeni nacionalni stručnjaci, osobe iz članka 20. stavka 3. ako su te osobe povezane sa sustavom vođenja predmeta i ovlašteno osoblje Eurojusta mogu, u svrhu ispunjavanja zadaća Eurojusta, imati pristup osobnim podacima koje obrađuje Eurojust u granicama predviđenima u člancima 23., 24. i 25.

Članak 35.

Evidencija kategorija aktivnosti obrade

1.   Eurojust vodi evidenciju svih kategorija aktivnosti obrade za koje je odgovoran. Ta evidencija sadržava sve sljedeće informacije:

| (a) | podatke za kontakt Eurojusta te ime i prezime službenika za zaštitu podataka, kao i njegove podatke za kontakt; |
| --- | --- |

(a)

podatke za kontakt Eurojusta te ime i prezime službenika za zaštitu podataka, kao i njegove podatke za kontakt;

| (b) | svrhe obrade; |
| --- | --- |

(b)

svrhe obrade;

| (c) | opis kategorija ispitanika i kategorija operativnih osobnih podataka; |
| --- | --- |

(c)

opis kategorija ispitanika i kategorija operativnih osobnih podataka;

| (d) | kategorije primatelja kojima su operativni osobni podaci otkriveni ili će biti otkriveni, uključujući primatelje u trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

(d)

kategorije primatelja kojima su operativni osobni podaci otkriveni ili će biti otkriveni, uključujući primatelje u trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama;

| (e) | kada je to primjenjivo, informacije o prijenosima operativnih osobnih podataka trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji, uključujući identifikaciju te treće zemlje ili međunarodne organizacije; |
| --- | --- |

(e)

kada je to primjenjivo, informacije o prijenosima operativnih osobnih podataka trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji, uključujući identifikaciju te treće zemlje ili međunarodne organizacije;

| (f) | kada je to moguće, predviđene rokove za brisanje različitih kategorija podataka; |
| --- | --- |

(f)

kada je to moguće, predviđene rokove za brisanje različitih kategorija podataka;

| (g) | kada je to moguće, opći opis tehničkih i organizacijskih sigurnosnih mjera iz članka 91. Uredbe (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

(g)

kada je to moguće, opći opis tehničkih i organizacijskih sigurnosnih mjera iz članka 91. Uredbe (EU) 2018/1725.

2.   Evidencija iz stavka 1. vodi se u pisanom obliku, što uključuje elektronički oblik.

3.   Eurojust na zahtjev stavlja evidenciju na raspolaganje Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.

Članak 36.

Imenovanje službenika za zaštitu podataka

1.   Službenika za zaštitu podataka imenuje izvršni odbor. Službenik za zaštitu podataka je zaposlenik posebno imenovan u tu svrhu. Službenik za zaštitu podataka u izvršavanju svojih dužnosti djeluje neovisno i ne smije primati nikakve upute.

2.   Službenika za zaštitu podataka bira se na temelju njegovih stručnih kvaliteta te posebno njegova stručnog znanja o pravu i praksi u području zaštite podataka te njegove sposobnosti izvršavanja zadaća iz ove Uredbe, posebice onih iz članka 38.

3.   Izbor službenika za zaštitu podataka ne smije dovesti do sukoba interesa između njegovih dužnosti kao službenika za zaštitu podataka i bilo kojih njegovih drugih službenih dužnosti, posebno u vezi s primjenom ove Uredbe.

4.   Službenika za zaštitu podataka imenuje se na mandat od četiri godine te ga se može ponovno imenovati, ali njegov mandat ne može ukupno trajati više od osam godina. Izvršni odbor može službenika za zaštitu podataka razriješiti dužnosti samo uz suglasnost Europskog nadzornika za zaštitu podataka u slučaju da službenik za zaštitu podataka više ne ispunjava uvjete potrebne za obavljanje svojih dužnosti.

5.   Eurojust objavljuje podatke za kontakt službenika za zaštitu podataka i dostavlja ih Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.

Članak 37.

Položaj službenika za zaštitu podataka

1.   Eurojust osigurava da je službenik za zaštitu podataka na primjeren način i pravodobno uključen u sva pitanja povezana sa zaštitom osobnih podataka.

2.   Eurojust podupire službenika za zaštitu podataka u izvršavanju zadaća iz članka 38. pružajući mu potrebna sredstva i osoblje za izvršavanje tih zadaća i za održavanje njegova stručnog znanja te dajući mu pristup osobnim podacima i postupcima obrade.

3.   Eurojust osigurava da službenik za zaštitu podataka ne prima nikakve upute u pogledu izvršavanja svojih zadaća. Izvršni odbor ne razrješuje dužnosti niti kažnjava službenika za zaštitu podataka zato što je obavljao svoje zadaće. Službenik za zaštitu podataka odgovara izravno Kolegiju u vezi s operativnim osobnim podacima, a Izvršnom odboru u vezi s administrativnim osobnim podacima.

4.   Ispitanici mogu kontaktirati službenika za zaštitu podataka u pogledu svih pitanja povezanih s obradom njihovih osobnih podataka i ostvarivanjem njihovih prava na temelju ove Uredbe i na temelju Uredbe (EU) 2018/1725.

5.   Izvršni odbor donosi provedbena pravila koja se odnose na službenika za zaštitu podataka. Ta provedbena pravila osobito se odnose na postupak odabira za mjesto službenika za zaštitu podataka i njegovo razrješenje, zadaće, dužnosti te ovlasti i zaštitne mjere za neovisnost službenika za zaštitu podataka.

6.   Službenik za zaštitu podataka i njegovo osoblje obvezani su povjerljivošću u skladu s člankom 72.

7.   Voditelj obrade i izvršitelj obrade, predmetni odbor za osoblje i bilo koji pojedinac o svakom se pitanju koje se odnosi na tumačenje ili primjenu ove Uredbe i Uredbe (EU) 2018/1725 mogu savjetovati sa službenikom za zaštitu podataka, a da se pritom ne moraju koristiti službenim kanalima. Nitko ne smije pretrpjeti štetu zbog predmeta na koji je skrenuta pozornost službeniku za zaštitu podataka u kojem je navodno došlo do kršenja ove Uredbe ili Uredbe (EU) 2018/1725.

8.   Službenika za zaštitu podataka nakon njegova imenovanja Eurojust registrira pri Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.

Članak 38.

Zadaće službenika za zaštitu podataka

1.   Službenik za zaštitu podataka u pogledu obrade osobnih podataka obavlja osobito sljedeće zadaće:

| (a) | na neovisan način osigurava usklađenost Eurojusta s odredbama o zaštiti podataka iz ove Uredbe i Uredbe (EU) 2018/1725 te s relevantnim odredbama o zaštiti podataka iz poslovnika Eurojusta; to uključuje praćenje usklađenosti s ovom Uredbom, Uredbom 2018/1725, drugim odredbama Unije ili nacionalnim odredbama o zaštiti podataka i politikama Eurojusta u vezi sa zaštitom osobnih podataka, uključujući raspodjelu odgovornosti, podizanje svijesti i osposobljavanje osoblja koje sudjeluje u postupcima obrade te povezane revizije; |
| --- | --- |

(a)

na neovisan način osigurava usklađenost Eurojusta s odredbama o zaštiti podataka iz ove Uredbe i Uredbe (EU) 2018/1725 te s relevantnim odredbama o zaštiti podataka iz poslovnika Eurojusta; to uključuje praćenje usklađenosti s ovom Uredbom, Uredbom 2018/1725, drugim odredbama Unije ili nacionalnim odredbama o zaštiti podataka i politikama Eurojusta u vezi sa zaštitom osobnih podataka, uključujući raspodjelu odgovornosti, podizanje svijesti i osposobljavanje osoblja koje sudjeluje u postupcima obrade te povezane revizije;

| (b) | informira i savjetuje Eurojust te osoblje koje obrađuje podatke o njihovim obvezama iz ove Uredbe, Uredbe (EU) 2018/1725 i drugih odredaba Unije o zaštiti podataka ili nacionalnih odredaba o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

(b)

informira i savjetuje Eurojust te osoblje koje obrađuje podatke o njihovim obvezama iz ove Uredbe, Uredbe (EU) 2018/1725 i drugih odredaba Unije o zaštiti podataka ili nacionalnih odredaba o zaštiti podataka;

| (c) | daje savjete, kada je to zatraženo, u pogledu procjene učinka na zaštitu podataka i prati njezino izvršavanje u skladu s člankom 89. Uredbe (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(c)

daje savjete, kada je to zatraženo, u pogledu procjene učinka na zaštitu podataka i prati njezino izvršavanje u skladu s člankom 89. Uredbe (EU) 2018/1725;

| (d) | osigurava da se evidencija o prijenosu i primitku osobnih podataka vodi u skladu s odredbama koje se moraju utvrditi u poslovniku Eurojusta; |
| --- | --- |

(d)

osigurava da se evidencija o prijenosu i primitku osobnih podataka vodi u skladu s odredbama koje se moraju utvrditi u poslovniku Eurojusta;

| (e) | surađuje s osobljem Eurojusta odgovornim za postupke, osposobljavanje i savjetovanje u vezi s obradom podataka; |
| --- | --- |

(e)

surađuje s osobljem Eurojusta odgovornim za postupke, osposobljavanje i savjetovanje u vezi s obradom podataka;

| (f) | surađuje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

(f)

surađuje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka;

| (g) | osigurava da ispitanici budu obaviješteni o svojim pravima u skladu s ovom Uredbom i Uredbom (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(g)

osigurava da ispitanici budu obaviješteni o svojim pravima u skladu s ovom Uredbom i Uredbom (EU) 2018/1725;

| (h) | djeluje kao kontaktna točka za Europskog nadzornika za zaštitu podataka o pitanjima povezanim s obradom, što uključuje i prethodno savjetovanje iz članka 90. Uredbe (EU) 2018/1725 te vodi savjetovanja, prema potrebi, u pogledu svih drugih pitanja; |
| --- | --- |

(h)

djeluje kao kontaktna točka za Europskog nadzornika za zaštitu podataka o pitanjima povezanim s obradom, što uključuje i prethodno savjetovanje iz članka 90. Uredbe (EU) 2018/1725 te vodi savjetovanja, prema potrebi, u pogledu svih drugih pitanja;

| (i) | kada se to od njega zatraži, daje savjete o potrebi izvješćivanja o povredi osobnih podataka ili obavješćivanja o povredi osobnih podataka u skladu s člancima 92. i 93. Uredbe (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(i)

kada se to od njega zatraži, daje savjete o potrebi izvješćivanja o povredi osobnih podataka ili obavješćivanja o povredi osobnih podataka u skladu s člancima 92. i 93. Uredbe (EU) 2018/1725;

| (j) | priprema godišnje izvješće i to izvješće dostavlja Izvršnom odboru, Kolegiju i Europskom nadzorniku za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(j)

priprema godišnje izvješće i to izvješće dostavlja Izvršnom odboru, Kolegiju i Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.

2.   Službenik za zaštitu podataka obavlja funkcije povezane s administrativnim osobnim podacima predviđene u Uredbi (EU) 2018/1725.

3.   Službenik za zaštitu podataka i osoblje Eurojusta koje mu pomaže u obavljanju njegovih dužnosti imaju pristup osobnim podacima koje obrađuje Eurojust i prostorijama Eurojusta u onoj mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje njihovih zadaća.

4.   Ako službenik za zaštitu podataka smatra da se odredbe Uredbe (EU) 2018/1725 koje su povezane s obradom administrativnih osobnih podataka ili odredbe ove Uredbe ili članka 3. i poglavlja IX. Uredbe (EU) 2018/1725 koje su povezane s obradom operativnih osobnih podataka ne poštuju, o tome obavješćuje Izvršni odbor te od njega traži da problem nepoštovanja riješi u utvrđenom roku. Ako Izvršni odbor ne riješi problem nepoštovanja u utvrđenom roku, službenik za zaštitu podataka predmet upućuje Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.

Članak 39.

Izvješćivanje dotičnih nadležnih tijela o povredi osobnih podataka

1.   U slučaju povrede osobnih podataka, Eurojust bez nepotrebnog odgađanja o toj povredi obavješćuje nadležna tijela dotičnih država članica.

2.   U izvješćivanju iz stavka 1. mora se barem:

| (a) | opisati priroda povrede osobnih podataka, što obuhvaća, ako je to moguće i potrebno, kategorije i broj dotičnih ispitanika te kategorije i broj dotičnih evidencija podataka; |
| --- | --- |

(a)

opisati priroda povrede osobnih podataka, što obuhvaća, ako je to moguće i potrebno, kategorije i broj dotičnih ispitanika te kategorije i broj dotičnih evidencija podataka;

| (b) | opisati vjerojatne posljedice povrede osobnih podataka; |
| --- | --- |

(b)

opisati vjerojatne posljedice povrede osobnih podataka;

| (c) | opisati mjere koje je Eurojust predložio ili poduzeo za rješavanje problema povrede osobnih podataka; i |
| --- | --- |

(c)

opisati mjere koje je Eurojust predložio ili poduzeo za rješavanje problema povrede osobnih podataka; i

| (d) | prema potrebi, preporučiti mjere za umanjivanje mogućih štetnih posljedica povrede osobnih podataka. |
| --- | --- |

(d)

prema potrebi, preporučiti mjere za umanjivanje mogućih štetnih posljedica povrede osobnih podataka.

Članak 40.

Nadzor koji provodi Europski nadzornik za zaštitu podataka

1.   Europski nadzornik za zaštitu podataka odgovoran je za praćenje i osiguravanje primjene odredaba Uredbe (EU) 2018/1725 koje se odnose na zaštitu temeljnih prava i sloboda pojedinaca u pogledu obrade operativnih osobnih podataka koju provodi Eurojust te za savjetovanje Eurojusta i ispitanikâ o svim pitanjima koja se tiču obrade operativnih osobnih podataka. U tu svrhu Europski nadzornik za zaštitu podataka ispunjava dužnosti navedene u stavku 2. ovog članka, izvršava ovlasti koje su mu dodijeljene u stavku 3. ovog članka te surađuje s nacionalnim nadzornim tijelima u skladu s člankom 42.

2.   Europski nadzornik za zaštitu podataka na temelju ove Uredbe i Uredbe (EU) 2018/1725 ima sljedeće dužnosti:

| (a) | saslušati i ispitati pritužbe te u razumnom roku obavijestiti ispitanika o ishodu postupka; |
| --- | --- |

(a)

saslušati i ispitati pritužbe te u razumnom roku obavijestiti ispitanika o ishodu postupka;

| (b) | provesti ispitivanja na vlastitu inicijativu ili na temelju pritužbe te u razumnom roku obavijestiti ispitanike o ishodu postupka; |
| --- | --- |

(b)

provesti ispitivanja na vlastitu inicijativu ili na temelju pritužbe te u razumnom roku obavijestiti ispitanike o ishodu postupka;

| (c) | pratiti i osiguravati primjenu odredaba ove Uredbe i Uredbe (EU) 2018/1725 povezanih sa zaštitom pojedinaca u pogledu obrade operativnih osobnih podataka koju provodi Eurojust; |
| --- | --- |

(c)

pratiti i osiguravati primjenu odredaba ove Uredbe i Uredbe (EU) 2018/1725 povezanih sa zaštitom pojedinaca u pogledu obrade operativnih osobnih podataka koju provodi Eurojust;

| (d) | savjetovati Eurojust na vlastitu inicijativu ili u okviru određenog savjetovanja o svim pitanjima koja se tiču obrade operativnih osobnih podataka, osobito prije nego što Eurojust izradi unutarnja pravila povezana sa zaštitom temeljnih prava i sloboda u pogledu obrade operativnih osobnih podataka. |
| --- | --- |

(d)

savjetovati Eurojust na vlastitu inicijativu ili u okviru određenog savjetovanja o svim pitanjima koja se tiču obrade operativnih osobnih podataka, osobito prije nego što Eurojust izradi unutarnja pravila povezana sa zaštitom temeljnih prava i sloboda u pogledu obrade operativnih osobnih podataka.

3.   Europski nadzornik za zaštitu podataka na temelju ove Uredbe i Uredbe (EU) 2018/1725 te uzimajući u obzir utjecaj na istrage i kazneni progon u državama članicama može:

| (a) | davati savjete ispitanicima o ostvarivanju njihovih prava; |
| --- | --- |

(a)

davati savjete ispitanicima o ostvarivanju njihovih prava;

| (b) | uputiti predmet Eurojustu u slučaju navodnog kršenja odredaba kojima se uređuje obrada operativnih osobnih podataka i, prema potrebi, dati prijedloge rješenja za uklanjanje tog kršenja i poboljšanje zaštite ispitanikâ; |
| --- | --- |

(b)

uputiti predmet Eurojustu u slučaju navodnog kršenja odredaba kojima se uređuje obrada operativnih osobnih podataka i, prema potrebi, dati prijedloge rješenja za uklanjanje tog kršenja i poboljšanje zaštite ispitanikâ;

| (c) | savjetovati se s Eurojustom ako su odbijeni zahtjevi za ostvarivanje određenih prava u vezi s operativnim osobnim podacima, čime se krše članak 31., članak 32. ili članak 33. ove Uredbe ili članci od 77. do 82. ili članak 84. Uredbe (EU) 2018/1725; |
| --- | --- |

(c)

savjetovati se s Eurojustom ako su odbijeni zahtjevi za ostvarivanje određenih prava u vezi s operativnim osobnim podacima, čime se krše članak 31., članak 32. ili članak 33. ove Uredbe ili članci od 77. do 82. ili članak 84. Uredbe (EU) 2018/1725;

| (d) | upozoriti Eurojust; |
| --- | --- |

(d)

upozoriti Eurojust;

| (e) | naložiti Eurojustu da provede ispravak, ograničenje ili brisanje operativnih osobnih podataka koje je Eurojust obradio kršeći odredbe kojima se uređuje obrada operativnih osobnih podataka te da o takvim radnjama obavijesti treće strane kojima su takvi podaci otkriveni, pod uvjetom da se time ne ometaju zadaće Eurojusta navedene u članku 2.; |
| --- | --- |

(e)

naložiti Eurojustu da provede ispravak, ograničenje ili brisanje operativnih osobnih podataka koje je Eurojust obradio kršeći odredbe kojima se uređuje obrada operativnih osobnih podataka te da o takvim radnjama obavijesti treće strane kojima su takvi podaci otkriveni, pod uvjetom da se time ne ometaju zadaće Eurojusta navedene u članku 2.;

| (f) | uputiti predmet Sudu Europske unije („Sud”) pod uvjetima utvrđenima u UFEU-u; |
| --- | --- |

(f)

uputiti predmet Sudu Europske unije („Sud”) pod uvjetima utvrđenima u UFEU-u;

| (g) | intervenirati u postupcima pokrenutima pred Sudom. |
| --- | --- |

(g)

intervenirati u postupcima pokrenutima pred Sudom.

4.   Europski nadzornik za zaštitu podataka ima pristup operativnim osobnim podacima koje je obradio Eurojust i prostorijama Eurojusta u onoj mjeri u kojoj je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća.

5.   Europski nadzornik za zaštitu podataka sastavlja godišnje izvješće o svojim nadzornim aktivnostima koje se odnose na Eurojust. To izvješće dio je godišnjeg izvješća Europskog nadzornika za zaštitu podataka iz članka 60. Uredbe (EU) 2018/1725. Nacionalna nadzorna tijela pozivaju se da iznesu svoja opažanja o tom izvješću prije nego što ono postane dio godišnjeg izvješća Europskog nadzornika za zaštitu podataka iz članka 60. Uredbe (EU) 2018/1725. Europski nadzornik za zaštitu podataka u najvećoj mjeri uzima u obzir opažanja nacionalnih nadzornih tijela te u svakom slučaju upućuje na njih u godišnjem izvješću.

6.   U obavljanju svojih zadaća Eurojust surađuje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka na zahtjev Europskog nadzornika za zaštitu podataka.

Članak 41.

Europski nadzornik za zaštitu podataka i čuvanje poslovne tajne

1.   Europski nadzornik za zaštitu podataka i njegovo osoblje imaju i za vrijeme svojih mandata i nakon njihova isteka obvezu čuvanja poslovne tajne u pogledu svake povjerljive informacije koju su saznali za vrijeme obavljanja službenih dužnosti.

2.   Europski nadzornik za zaštitu podataka u izvršavanju svojih nadzornih ovlasti u najvećoj mjeri vodi računa o tajnosti sudskih istraga i kaznenih postupaka u skladu s pravom Unije ili pravom države članice.

Članak 42.

Suradnja između Europskog nadzornika za zaštitu podataka i nacionalnih nadzornih tijela

1.   Europski nadzornik za zaštitu podataka blisko surađuje s nacionalnim nadzornim tijelima u pogledu posebnih pitanja koja iziskuju sudjelovanje nacionalnih tijela, posebice ako Europski nadzornik za zaštitu podataka ili nacionalno nadzorno tijelo utvrdi velike razlike među praksama država članica ili ako utvrdi potencijalno nezakonite prijenose putem komunikacijskih kanala Eurojusta, ili u kontekstu pitanja o provedbi i tumačenju ove Uredbe koja su postavila jedno ili više nacionalnih nadzornih tijela.

2.   U slučajevima iz stavka 1. osigurava se koordinirani nadzor u skladu s člankom 62. Uredbe (EU) 2018/1725.

3.   Europski nadzornik za zaštitu podataka u potpunosti obavješćuje nacionalna nadzorna tijela o svim pitanjima koja na njih izravno utječu ili koja su za njih na drugi način relevantna. Na zahtjev jednog ili više nacionalnih nadzornih tijela Europski nadzornik za zaštitu podataka obavješćuje ih o specifičnim pitanjima.

4.   U slučajevima koji se odnose na podatke koji potječu iz jedne ili više država članica, uključujući slučajeve iz članka 43. stavka 3., Europski nadzornik za zaštitu podataka savjetuje se s dotičnim nacionalnim nadzornim tijelima. Europski nadzornik za zaštitu podataka ne donosi odluku o daljnjem djelovanju koje treba poduzeti prije nego što ga ta nacionalna nadzorna tijela obavijeste o svojem stajalištu u roku koji odredi Europski nadzornik za zaštitu podataka. Taj rok ne smije biti kraći od mjesec dana ni dulji od tri mjeseca. Europski nadzornik za zaštitu podataka u najvećoj mjeri uzima u obzir stajalište dotičnih nacionalnih nadzornih tijela. Kada Europski nadzornik za zaštitu podataka ne namjerava postupiti u skladu s njihovim stajalištem, o tome ih obavješćuje, daje obrazloženje i podnosi predmet Europskom odboru za zaštitu podataka.

U slučajevima koje smatra iznimno hitnima Europski nadzornik za zaštitu podataka može odlučiti da djeluje odmah. U takvim slučajevima Europski nadzornik za zaštitu podataka odmah obavješćuje dotična nacionalna nadzorna tijela i obrazlaže hitnost situacije te navodi opravdanje za poduzete aktivnosti.

5.   Nacionalna nadzorna tijela obavješćuju Europskog nadzornika za zaštitu podataka o svim mjerama koje su poduzela u pogledu prijenosa, preuzimanja ili bilo kojeg drugog priopćavanja operativnih osobnih podataka u skladu s ovom Uredbom od strane država članica.

Članak 43.

Pravo na podnošenje pritužbe Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u vezi s operativnim osobnim podacima

1.   Svaki ispitanik ima pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka ako smatra da obrada operativnih osobnih podataka povezanih s njim koju je proveo Eurojust nije u skladu s ovom Uredbom ili Uredbom (EU) 2018/1725.

2.   Ako se pritužba odnosi na odluku iz članka 31., članka 32. ili članka 33. ove Uredbe ili članka 80., članka 81. ili članka 82. Uredbe (EU) 2018/1725, Europski nadzornik za zaštitu podataka savjetuje se s nacionalnim nadzornim tijelima ili nadležnim pravosudnim tijelom države članica koja je dostavila podatke ili države članice koje se to izravno tiče. Prilikom donošenja odluke, koja može uključivati odbijanje prenošenja bilo kakvih informacija, Europski nadzornik za zaštitu podataka uzima u obzir mišljenje nacionalnog nadzornog tijela ili nadležnog pravosudnog tijela.

3.   Ako se pritužba odnosi na obradu podataka koje je Europolu dostavila država članica, Europski nadzornik za zaštitu podataka i nacionalno nadzorno tijelo države članice koja je dostavila podatke, svatko djelujući u okviru svoje nadležnosti, osiguravaju ispravnu provedbu potrebnih provjera zakonitosti obrade podataka.

4.   Ako se pritužba odnosi na obradu podataka koje su Eurojustu dostavila tijela, uredi ili agencije Unije, treće zemlje ili međunarodne organizacije ili na obradu podataka koje je Eurojust preuzeo iz javno dostupnih izvora, Europski nadzornik za zaštitu podataka osigurava da je Eurojust ispravno proveo potrebne provjere zakonitosti obrade podataka.

5.   Europski nadzornik za zaštitu podataka obavješćuje ispitanika o napretku i ishodu pritužbe, kao i o mogućnosti podnošenja pravnog sredstva na temelju članka 44.

Članak 44.

Pravo na sudsko preispitivanje odluka Europskog nadzornika za zaštitu podataka

Postupci protiv odluka Europskog nadzornika za zaštitu podataka u vezi s operativnim osobnim podacima pokreću se pred Sudom.

Članak 45.

Odgovornost u pitanjima zaštite podataka

1.   Eurojust obrađuje operativne osobne podatke na takav način da se može utvrditi koje je tijelo dostavilo podatke ili otkuda su podaci preuzeti.

2.   Za točnost operativnih osobnih podataka odgovoran je:

| (a) | Eurojust, kada je riječ o operativnim osobnim podacima koje su dostavili pojedina država članica ili institucija, tijelo, ured ili agencija Unije u slučaju kada je Eurojust izmijenio dostavljene podatke tijekom njihove obrade; |
| --- | --- |

(a)

Eurojust, kada je riječ o operativnim osobnim podacima koje su dostavili pojedina država članica ili institucija, tijelo, ured ili agencija Unije u slučaju kada je Eurojust izmijenio dostavljene podatke tijekom njihove obrade;

| (b) | država članica ili institucija, tijelo, ured ili agencija Unije koja je Eurojustu dostavila podatke u slučaju kada Eurojust nije izmijenio dostavljene podatke tijekom njihove obrade; |
| --- | --- |

(b)

država članica ili institucija, tijelo, ured ili agencija Unije koja je Eurojustu dostavila podatke u slučaju kada Eurojust nije izmijenio dostavljene podatke tijekom njihove obrade;

| (c) | Eurojust, kada je riječ o operativnim osobnim podacima koje su dostavile treće zemlje ili međunarodne organizacije te kada je riječ o operativnim osobnim podacima koje je Eurojust preuzeo iz javno dostupnih izvora. |
| --- | --- |

(c)

Eurojust, kada je riječ o operativnim osobnim podacima koje su dostavile treće zemlje ili međunarodne organizacije te kada je riječ o operativnim osobnim podacima koje je Eurojust preuzeo iz javno dostupnih izvora.

3.   Eurojust je odgovoran za usklađenost s Uredbom (EU) 2018/1725 u odnosu na administrativne osobne podatke i za usklađenost s ovom Uredbom te člankom 3. i poglavljem IX. Uredbe (EU) 2018/1725 u odnosu na operativne osobne podatke.

Za zakonitost prijenosa operativnih osobnih podataka odgovorni su:

| (a) | država članica koja je Eurojustu dostavila operativne osobne podatke; |
| --- | --- |

(a)

država članica koja je Eurojustu dostavila operativne osobne podatke;

| (b) | Eurojust, ako je on dostavio dotične operativne osobne podatke državama članicama, institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije te trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama. |
| --- | --- |

(b)

Eurojust, ako je on dostavio dotične operativne osobne podatke državama članicama, institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije te trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama.

4.   Podložno drugim odredbama ove Uredbe, Eurojust je odgovoran za sve podatke koje obrađuje.

Članak 46.

Odgovornost za neovlaštenu ili nepravilnu obradu podataka

1.   Eurojust odgovara, u skladu s člankom 340. UFEU-a, za svaku štetu koju je neovlaštenom ili nepravilnom obradom podataka prouzročio pojedincu.

2.   Pritužbe protiv Eurojusta na temelju odgovornosti iz stavka 1. ovog članka podnose se Sudu u skladu s člankom 268. UFEU-a.

3.   Svaka država članica odgovorna je, u skladu sa svojim nacionalnim pravom, za svaku štetu prouzročenu pojedincu, a koja je rezultat njezine neovlaštene ili nepravilne obrade podataka koji su priopćeni Eurojustu.

POGLAVLJE V.

ODNOSI S PARTNERIMA

ODJELJAK I.

Zajedničke odredbe

Članak 47.

Zajedničke odredbe

1.   Ako je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća, Eurojust može uspostaviti i održavati odnose suradnje s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije u skladu s njihovim ciljevima, te s nadležnim tijelima trećih zemalja i međunarodnim organizacijama u skladu sa strategijom o suradnji iz članka 52.

2.   Ako je to važno za izvršavanje njegovih zadaća i podložno ograničenjima iz članka 21. stavka 8. i članka 76., Eurojust može izravno razmjenjivati sve informacije, uz iznimku osobnih podataka, sa subjektima iz stavka 1. ovog članka.

3.   Za potrebe iz stavaka 1. i 2. Eurojust može sklapati radne dogovore sa subjektima iz stavka 1. Takvi radni dogovori ne čine osnovu za razmjenu osobnih podataka i nisu obvezujući za Uniju ni za njezine države članice.

4.   Eurojust može primiti i obraditi osobne podatke koje primi od subjekata iz stavka 1. u mjeri u kojoj je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća, podložno primjenjivim pravilima u području zaštite podataka.

5.   Eurojust prenosi osobne podatke institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije, trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama samo ako je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća i u skladu je s člancima 55. i 56. Ako je podatke koje treba prenijeti dostavila država članica, Eurojust mora dobiti suglasnost relevantnog nadležnog tijela u toj državi članici, osim ako je država članica dala prethodnu suglasnost za takav daljnji prijenos, načelno ili pod posebnim uvjetima. Takva se suglasnost može povući u bilo kojem trenutku.

6.   Ako su države članice, institucije, tijela, uredi ili agencije Unije, treće zemlje ili međunarodne organizacije primili osobne podatke od Eurojusta, zabranjeni su daljnji prijenosi takvih podataka treći osobama, osim ako su ispunjen svi sljedeći uvjeti:

| (a) | Eurojust je dobio prethodnu suglasnost države članice koja je dostavila podatke; |
| --- | --- |

(a)

Eurojust je dobio prethodnu suglasnost države članice koja je dostavila podatke;

| (b) | Eurojust je dao izričitu suglasnost nakon razmatranja okolnosti pojedinačnog slučaja; |
| --- | --- |

(b)

Eurojust je dao izričitu suglasnost nakon razmatranja okolnosti pojedinačnog slučaja;

| (c) | daljnji prijenos odvija se isključivo u specifičnu svrhu koja nije u suprotnosti sa svrhom u koju su podaci preneseni. |
| --- | --- |

(c)

daljnji prijenos odvija se isključivo u specifičnu svrhu koja nije u suprotnosti sa svrhom u koju su podaci preneseni.

ODJELJAK II.

Odnosi s partnerima unutar unije

Članak 48.

Suradnja s Europskom pravosudnom mrežom i drugim mrežama Unije koje su uključene u pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima

1.   Eurojust i Europska pravosudna mreža u kaznenim stvarima održavaju povlaštene međusobne odnose koji se temelje na savjetovanju i komplementarnosti, posebno između nacionalnog člana, kontaktnih točaka Europske pravosudne mreže u državi članici koja je ujedno država članica nacionalnog člana i nacionalnih dopisnika za Eurojust i Europsku pravosudnu mrežu. S ciljem osiguranja učinkovite suradnje, poduzimaju se sljedeće mjere:

| (a) | nacionalni članovi na osnovi pojedinačnih slučajeva obavješćuju kontaktne točke Europske pravosudne mreže o svim predmetima za koje smatraju da bi ih Europska pravosudna mreža mogla bolje rješavati; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni članovi na osnovi pojedinačnih slučajeva obavješćuju kontaktne točke Europske pravosudne mreže o svim predmetima za koje smatraju da bi ih Europska pravosudna mreža mogla bolje rješavati;

| (b) | tajništvo Europske pravosudne mreže dio je osoblja Eurojusta; ono djeluje kao zasebna ustrojstvena jedinica; može se koristiti administrativnim resursima Eurojusta koji su potrebni za obavljanje zadaća Europske pravosudne mreže, uključujući za pokrivanje troškova plenarnih sjednica Europske pravosudne mreže; |
| --- | --- |

(b)

tajništvo Europske pravosudne mreže dio je osoblja Eurojusta; ono djeluje kao zasebna ustrojstvena jedinica; može se koristiti administrativnim resursima Eurojusta koji su potrebni za obavljanje zadaća Europske pravosudne mreže, uključujući za pokrivanje troškova plenarnih sjednica Europske pravosudne mreže;

| (c) | kontaktne točke Europske pravosudne mreže mogu se pozivati da prisustvuju sastancima Eurojusta na osnovi pojedinačnih slučajeva; |
| --- | --- |

(c)

kontaktne točke Europske pravosudne mreže mogu se pozivati da prisustvuju sastancima Eurojusta na osnovi pojedinačnih slučajeva;

| (d) | pri utvrđivanju treba li se u skladu s člankom 20. stavkom 7. točkom (b) sa zahtjevom postupati uz pomoć Eurojusta ili Europske pravosudne mreže, Eurojust i Europska pravosudna mreža mogu se koristiti nacionalnim sustavom za koordinaciju s Eurojustom. |
| --- | --- |

(d)

pri utvrđivanju treba li se u skladu s člankom 20. stavkom 7. točkom (b) sa zahtjevom postupati uz pomoć Eurojusta ili Europske pravosudne mreže, Eurojust i Europska pravosudna mreža mogu se koristiti nacionalnim sustavom za koordinaciju s Eurojustom.

2.   Tajništvo mreže zajedničkih istražnih timova i tajništvo mreže osnovane Odlukom 2002/494/PUP čine dio osoblja Eurojusta. Ta tajništva djeluju kao zasebne ustrojstvene jedinice. Ona se mogu koristiti administrativnim resursima Eurojusta koji su potrebni za obavljanje njihovih zadaća. Eurojust osigurava koordinaciju između tajništava. Ovaj se stavak primjenjuje na tajništvo bilo koje relevantne mreže uključene u pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima kojoj Eurojust treba osigurati potporu u obliku tajništva. Eurojust može pružiti potporu relevantnim europskim mrežama i tijelima uključenima u pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima, među ostalim, prema potrebi, u obliku tajništva smještenog u Eurojustu.

3.   Mreža osnovana Odlukom 2008/852/PUP može tražiti od Eurojusta da joj osigura tajništvo. U slučaju takvog zahtjeva primjenjuje se stavak 2.

Članak 49.

Odnosi s Europolom

1.   Eurojust poduzima sve prikladne mjere kako bi omogućio Europolu da u okviru mandata Europola ima neizravan pristup, na temelju sustava ima/nema pogotka, informacijama dostavljenima Eurojustu, ne dovodeći u pitanje bilo koja ograničenja koja su naveli država članica, tijelo, ured ili agencija Unije, treća zemlja ili međunarodna organizacija koji su dostavili predmetne informacije. U slučaju pogotka Eurojust pokreće postupak kojim se informacije koje su dovele do pogotka mogu podijeliti, u skladu s odlukom države članice, tijela, ureda ili agencije Unije, treće zemlje ili međunarodne organizacije koji su dostavili informacije Eurojustu.

2.   Pretraživanja informacija u skladu sa stavkom 1. provode se samo u svrhu utvrđivanja odgovaraju li informacije dostupne u Europolu informacijama koje se obrađuju u Eurojust.

3.   Eurojust dopušta pretraživanja u skladu sa stavkom 1. tek nakon što od Europola dobije informacije o tome koji su zaposlenici Europola ovlašteni za provedbu takvih pretraživanja.

4.   Ako tijekom Eurojustove aktivnosti obrade informacija u vezi s konkretnom istragom Eurojust ili država članica prepoznaju potrebu za koordinacijom, suradnjom ili potporom u skladu s mandatom Europola, Eurojust obavješćuje Europol o tome i pokreće postupak za dijeljenje informacija, u skladu s odlukom države članice koja je dostavila informacije. U tim se slučajevima Eurojust savjetuje s Europolom.

5.   Eurojust uspostavlja i održava blisku suradnju s Europolom, u onoj mjeri u kojoj je to važno za provedbu zadaća dviju agencija te za postizanje njihovih ciljeva, uzimajući u obzir potrebu da se izbjegne udvostručavanje napora.

U tu se svrhu izvršni direktor Europola i predsjednik Eurojusta redovito sastaju kako bi razmotrili pitanja od zajedničkog interesa.

6.   Europol poštuje sva općenita ili konkretna ograničenja pristupa ili uporabe koja su naveli pojedina država članica, tijelo, ured ili agencija Unije, treća zemlja ili međunarodna organizacija u vezi s informacijama koje su dostavili.

Članak 50.

Odnosi s EPPO-om

1.   Eurojust uspostavlja i održava blizak odnos s EPPO-om na temelju međusobne suradnje u okviru njihovih mandata i nadležnosti te razvoja međusobnih operativnih, administrativnih i upravljačkih poveznica kako je utvrđeno u ovom članku. U tu se svrhu predsjednik Eurojusta i glavni europski tužitelj redovito sastaju kako bi raspravljali o pitanjima od zajedničkog interesa. Sastaju se na zahtjev predsjednika Eurojusta ili glavnog europskog tužitelja.

2.   Eurojust obrađuje zahtjeve za potporu koje mu uputi EPPO bez odgađanja i s tim zahtjevima postupa, ako je to primjereno, kao da ih je postavilo nacionalno tijelo nadležno za pravosudnu suradnju.

3.   Kad god je to potrebno radi pružanja potpore suradnji uspostavljenoj u skladu sa stavkom 1. ovog članka Eurojust se koristi nacionalnim sustavom za koordinaciju s Eurojustom osnovanim u skladu s člankom 20. kao i odnosima koje je uspostavio s trećim zemljama, među ostalim svojim sucima za vezu.

4.   U operativnim pitanjima koja su relevantna za nadležnosti EPPO-a Eurojust o svojim aktivnostima koje se odnose na prekogranične predmete obavješćuje EPPO-a te ga, prema potrebi, uključuje u svoje aktivnosti koje se odnose na takve slučajeve, među ostalim:

| (a) | dijeljenjem informacija o svojim predmetima, među ostalim osobnih podataka, u skladu s relevantnim odredbama ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

dijeljenjem informacija o svojim predmetima, među ostalim osobnih podataka, u skladu s relevantnim odredbama ove Uredbe;

| (b) | traženjem od EPPO-a da pruži potporu. |
| --- | --- |

(b)

traženjem od EPPO-a da pruži potporu.

5.   Eurojust na temelju sustava ima/nema pogotka ima neizravan pristup informacijama u sustavu vođenja predmeta EPPO-a. Kad god se podaci koje je u sustav vođenja predmeta unio EPPO podudaraju s podacima koje posjeduje Eurojust, o tom se podudaranju obavješćuju i Eurojust i EPPO te država članica koja je dostavila podatke Eurojustu. Eurojust poduzima odgovarajuće mjere kako bi EPPO-u omogućio neizravan pristup, na temelju sustava ima/nema pogotka, informacijama u svojem sustavu vođenja predmeta.

6.   EPPO se može osloniti na potporu i resurse administrativnih službi Eurojusta. U tu svrhu Eurojust može pružati usluge od zajedničkog interesa EPPO-u. Pojedinosti se uređuju dogovorom.

Članak 51.

Odnosi s drugim tijelima, uredima i agencijama Unije

1.   Eurojust uspostavlja i održava odnose suradnje s Europskom mrežom za pravosudno osposobljavanje.

2.   OLAF doprinosi koordinacijskim aktivnostima Eurojusta u vezi sa zaštitom financijskih interesa Unije, u skladu sa svojim mandatom na temelju Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013.

3.   Europska granična i obalna straža doprinosi radu Eurojusta, među ostalim prijenosom relevantnih informacija obrađenih u skladu sa svojim mandatom i zadaćama na temelju članka 8. stavka 1. točke (m) Uredbe (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća (21). Obrada svih s time povezanih osobnih podataka od strane europske granične i obalne straže uređuje se Uredbom (EU) 2018/1725.

4.   Za potrebe primanja i prijenosa informacija između Eurojusta i OLAF-a, ne dovodeći u pitanje članak 8. ove Uredbe, države članice osiguravaju da se nacionalni članovi Eurojusta smatraju nadležnim tijelima država članica samo za potrebe Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013. Razmjenom informacija između OLAF-a i nacionalnih članova ne dovodi se u pitanje obveza pružanja informacija drugim nadležnim tijelima na temelju navedenih uredaba.

ODJELJAK III.

Međunarodna suradnja

Članak 52.

Odnosi s tijelima trećih zemalja i s međunarodnim organizacijama

1.   Eurojust može uspostaviti i održavati suradnju s tijelima trećih zemalja i međunarodnim organizacijama.

U tu svrhu Eurojust svake četiri godine, u suradnji s Komisijom, priprema strategiju o suradnji u kojoj se navode treće zemlje i međunarodne organizacije u odnosu na koje postoji operativna potreba za suradnjom.

2.   Eurojust može sklapati radne dogovore sa subjektima iz članka 47. stavka 1.

3.   U dogovoru s dotičnim nadležnim tijelima Eurojust može, u skladu sa svojim operativnim potrebama, odrediti kontaktne točke u trećim zemljama radi olakšavanja suradnje.

Članak 53.

Suci za vezu upućeni u treće zemlje

1.   U svrhu olakšanja pravosudne suradnje s trećim zemljama u predmetima u kojima Eurojust pruža pomoć u skladu s ovom Uredbom, Kolegij u treću zemlju može uputiti suce za vezu pod uvjetom da postoji radni dogovor, kako je naveden u članku 47. stavku 3., s nadležnim tijelima te treće zemlje.

2.   Zadaće sudaca za vezu uključuju sve aktivnosti namijenjene poticanju i ubrzavanju svih oblika pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, osobito uspostavljanjem izravnih veza s nadležnim tijelima dotične treće zemlje. Suci za vezu pri obavljanju svojih zadaća mogu razmjenjivati operativne osobne podatke s nadležnim tijelima dotične treće zemlje u skladu s člankom 56.

3.   Sudac za vezu iz stavka 1. mora imati iskustvo u radu s Eurojustom i odgovarajuće znanje o pravosudnoj suradnji i načinu rada Eurojusta. Sudac za vezu upućuje se na rad u ime Eurojusta uz prethodnu suglasnost suca i njegove države članice.

4.   Ako je sudac za vezu kojeg je uputio Eurojust odabran među nacionalnim članovima, zamjenicima ili pomoćnicima:

| (a) | dotična država članica zamjenjuje ga drugom osobom na funkciji nacionalnog člana, zamjenika ili pomoćnika; |
| --- | --- |

(a)

dotična država članica zamjenjuje ga drugom osobom na funkciji nacionalnog člana, zamjenika ili pomoćnika;

| (b) | on više nema pravo izvršavati ovlasti koje su mu dodijeljene u skladu s člankom 8. |
| --- | --- |

(b)

on više nema pravo izvršavati ovlasti koje su mu dodijeljene u skladu s člankom 8.

5.   Ne dovodeći u pitanje članak 110. Pravilnika o osoblju za dužnosnike, Kolegij utvrđuje uvjete za upućivanje sudaca za vezu, uključujući razinu njihovih primitaka od rada. Kolegij u tom pogledu, na temelju savjetovanja s Komisijom, donosi potrebne provedbene aranžmane.

6.   Aktivnosti sudaca za vezu koje upućuje Eurojust podliježu nadzoru Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Suci za vezu izvješćuju Kolegij koji u godišnjem izvješću i na odgovarajući način obavješćuje Europski parlament i Vijeće o njihovim aktivnostima. Suci za vezu obavješćuju nacionalne članove i nadležna nacionalna tijela o svim predmetima koji se odnose na njihovu državu članicu.

7.   Nadležna tijela država članica i suci za vezu iz stavka 1. mogu jedni druge izravno kontaktirati. U tom slučaju sudac za vezu o takvim kontaktima obavješćuje dotičnog nacionalnog člana.

8.   Suci za vezu iz stavka 1. povezani su sa sustavom vođenja predmeta.

Članak 54.

Zahtjevi za pravosudnu suradnju upućeni trećim zemljama i primljeni od trećih zemalja

1.   Eurojust može, uz suglasnost dotičnih država članica, koordinirati izvršavanje zahtjeva za pravosudnu suradnju koje je izdala treća zemlja kada ti zahtjevi iziskuju izvršavanje u najmanje dvije države članice u okviru iste istrage. Takve zahtjeve Eurojustu može dostaviti i nadležno nacionalno tijelo.

2.   U hitnim slučajevima i u skladu s člankom 19. dežurni koordinacijski mehanizam može zaprimati i dostavljati zahtjeve iz stavka 1. ovog članka ako ih je izdala treća zemlja koja je sklopila sporazum o suradnji ili radni dogovor s Eurojustom.

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 3. stavak 5., kada je zahtjeve za pravosudnu suradnju koji se odnose na istu istragu i koji iziskuju izvršavanje u trećoj zemlji uputila dotična država članica, Eurojust olakšava pravosudnu suradnju s tom trećom zemljom.

ODJELJAK IV.

Prijenos osobnih podataka

Članak 55.

Prijenos operativnih osobnih podataka institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije

1.   Podložno svim dodatnim ograničenjima na temelju ove Uredbe, a posebice na temelju članka 21. stavka 8., članka 47. stavka 5. i članka 76., Eurojust prenosi operativne osobne podatke drugoj instituciji, tijelu, uredu ili agenciji Unije samo ako su ti podaci potrebni za zakonito obavljanje zadaća koje su u nadležnosti druge institucije, tijela, ureda ili agencije Unije.

2.   Ako se operativni osobni podaci prenose na zahtjev druge institucije, tijela, ureda ili agencije Unije, i voditelj obrade i primatelj snose odgovornost za zakonitost tog prijenosa.

Od Eurojusta se zahtijeva da provjeri nadležnost druge institucije, tijela, ureda ili agencije Unije i da provede privremenu evaluaciju potrebe za prijenosom operativnih osobnih podataka. Ako se pojave dvojbe u vezi s potrebom za prijenosom, Eurojust od primatelja traži dodatne informacije.

Druga institucija, tijelo, ured ili agencija Unije osigurava da se potreba za prijenosom operativnih osobnih podataka može naknadno provjeriti.

3.   Druga institucija, tijelo, ured ili agencija Unije obrađuje operativne osobne podatke samo u svrhe zbog kojih su preneseni.

Članak 56.

Opća načela za prijenose operativnih osobnih podataka trećim zemljama i međunarodnim organizacijama

1.   Eurojust može operativne osobne podatke prenijeti trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji podložno poštovanju primjenjivih odredaba o zaštiti podataka i drugih odredaba ove Uredbe i samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | prijenos je nužan za obavljanje zadaća Eurojusta; |
| --- | --- |

(a)

prijenos je nužan za obavljanje zadaća Eurojusta;

| (b) | tijelo treće zemlje ili međunarodna organizacija kojima se prenose operativni osobni podaci nadležni su za izvršavanje zakonodavstva i kaznene stvari; |
| --- | --- |

(b)

tijelo treće zemlje ili međunarodna organizacija kojima se prenose operativni osobni podaci nadležni su za izvršavanje zakonodavstva i kaznene stvari;

| (c) | ako je pojedina država članica osobne podatke koje treba prenijeti u skladu s ovim člankom prenijela ili stavila na raspolaganje Eurojustu, Eurojust od mjerodavnog nadležnog tijela te države članice, u skladu s njezinim nacionalnim pravom, mora pribaviti prethodno odobrenje za prijenos, osim ako je ta država članica odobrila takve prijenose načelno ili pod posebnim uvjetima; |
| --- | --- |

(c)

ako je pojedina država članica osobne podatke koje treba prenijeti u skladu s ovim člankom prenijela ili stavila na raspolaganje Eurojustu, Eurojust od mjerodavnog nadležnog tijela te države članice, u skladu s njezinim nacionalnim pravom, mora pribaviti prethodno odobrenje za prijenos, osim ako je ta država članica odobrila takve prijenose načelno ili pod posebnim uvjetima;

| (d) | u slučaju da treća zemlja ili međunarodna organizacija prenesu podatke dalje nekoj drugoj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji, Eurojust zahtijeva od treće zemlje ili međunarodne organizacije koja obavlja prijenos da pribavi prethodno odobrenje Eurojusta za taj daljnji prijenos. |
| --- | --- |

(d)

u slučaju da treća zemlja ili međunarodna organizacija prenesu podatke dalje nekoj drugoj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji, Eurojust zahtijeva od treće zemlje ili međunarodne organizacije koja obavlja prijenos da pribavi prethodno odobrenje Eurojusta za taj daljnji prijenos.

Eurojust odobrenje iz točke (d) daje samo uz prethodno odobrenje države članice iz koje podaci potječu i tek nakon što u obzir uzme sve relevantne čimbenike, uključujući težinu kaznenog djela, svrhu u koju su operativni osobni podaci izvorno preneseni te razinu zaštite operativnih osobnih podataka u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji kojoj se dalje trebaju prenijeti operativni osobni podaci.

2.   Podložno uvjetima iz stavka 1. ovog članka, Eurojust može operativne osobne podatke prenijeti trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji samo ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | Komisija je donijela odluku na temelju članka 57. da dotična treća zemlja ili međunarodna organizacija osigurava odgovarajuću razinu zaštite ili su, u slučaju nepostojanja takve odluke o primjerenosti, osigurane odgovarajuće zaštitne mjere ili takve mjere postoje, u skladu s člankom 58. stavkom 1., ili se u slučaju nepostojanja ni odluke o primjerenosti ni takvih odgovarajućih zaštitnih mjera primjenjuje odstupanja za posebne situacije na temelju članka 59. stavka 1.; |
| --- | --- |

(a)

Komisija je donijela odluku na temelju članka 57. da dotična treća zemlja ili međunarodna organizacija osigurava odgovarajuću razinu zaštite ili su, u slučaju nepostojanja takve odluke o primjerenosti, osigurane odgovarajuće zaštitne mjere ili takve mjere postoje, u skladu s člankom 58. stavkom 1., ili se u slučaju nepostojanja ni odluke o primjerenosti ni takvih odgovarajućih zaštitnih mjera primjenjuje odstupanja za posebne situacije na temelju članka 59. stavka 1.;

| (b) | sporazum o suradnji kojim se omogućuje razmjena operativnih osobnih podataka sklopljen je prije 12. prosinca 2019. između Eurojusta i te treće zemlje ili međunarodne organizacije u skladu s člankom 26.a Odluke 2002/187/PUP; ili |
| --- | --- |

(b)

sporazum o suradnji kojim se omogućuje razmjena operativnih osobnih podataka sklopljen je prije 12. prosinca 2019. između Eurojusta i te treće zemlje ili međunarodne organizacije u skladu s člankom 26.a Odluke 2002/187/PUP; ili

| (c) | između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije sklopljen je u skladu s člankom 218. UFEU-a međunarodni sporazum kojim se osiguravaju prikladne zaštitne mjere u odnosu na zaštitu privatnosti i temeljnih prava i sloboda pojedinaca. |
| --- | --- |

(c)

između Unije i te treće zemlje ili međunarodne organizacije sklopljen je u skladu s člankom 218. UFEU-a međunarodni sporazum kojim se osiguravaju prikladne zaštitne mjere u odnosu na zaštitu privatnosti i temeljnih prava i sloboda pojedinaca.

3.   Radni dogovori iz članka 47. stavka 3. mogu se koristiti za utvrđivanje načinâ za provedbu sporazumâ ili odluka o primjerenosti iz stavka 2. ovog članka.

4.   Eurojust može u hitnim slučajevima prenijeti operativne osobne podatke bez prethodnog odobrenja države članice u skladu sa stavkom 1. točkom (c). Eurojust smije to učiniti samo ako je prijenos operativnih osobnih podataka potreban za sprečavanje neposredne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti države članice ili treće zemlje ili bitnim interesima države članice, a prethodno odobrenje ne može se pravodobno pribaviti. Tijelo odgovorno za izdavanje prethodnog odobrenja obavješćuje se bez odgađanja.

5.   Države članice i institucije, tijela, uredi i agencije Unije ne smiju operativne osobne podatke dobivene od Eurojusta dalje prenositi trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji. Iznimno mogu izvršiti takav prijenos ako je Eurojust odobrio takav prijenos nakon što je uzeo u obzir sve relevantne čimbenike, uključujući ozbiljnost kaznenog djela, svrhu u koju su operativni osobni podaci izvorno preneseni i razinu zaštite osobnih podataka u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji kojoj se dalje prenose operativni osobni podaci.

6.   Članci 57., 58. i 59. primjenjuju se kako bi se osiguralo da razina zaštite pojedinaca osigurana ovom Uredbom i pravom Unije ne bude ugrožena.

Članak 57.

Prijenosi na temelju odluke o primjerenosti

Eurojust može prenijeti operativne osobne podatke trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji ako je Komisija u skladu s člankom 36. Direktive (EU) 2016/680 odlučila da treća zemlja, područje ili jedan ili više određenih sektora unutar te treće zemlje ili dotična međunarodna organizacija, osiguravaju primjerenu razinu zaštite.

Članak 58.

Prijenosi koji podliježu odgovarajućim zaštitnim mjerama

1.   U nedostatku odluke o primjerenosti Eurojust može prenijeti operativne osobne podatke trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji u sljedećim slučajevima:

| (a) | ako su odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu zaštite operativnih osobnih podataka predviđene u pravno obvezujućem instrumentu; ili |
| --- | --- |

(a)

ako su odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu zaštite operativnih osobnih podataka predviđene u pravno obvezujućem instrumentu; ili

| (b) | ako je Eurojust procijenio sve okolnosti u vezi s prijenosom operativnih osobnih podataka i zaključio da postoje odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu zaštite operativnih osobnih podataka. |
| --- | --- |

(b)

ako je Eurojust procijenio sve okolnosti u vezi s prijenosom operativnih osobnih podataka i zaključio da postoje odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu zaštite operativnih osobnih podataka.

2.   Eurojust obavješćuje Europskog nadzornika za zaštitu podataka o kategorijama prijenosâ iz stavka 1. točke (b).

3.   Kada se prijenos temelji na stavku 1. točki (b), takav se prijenos dokumentira, a dokumentacija se na zahtjev stavlja na raspolaganje Europskom nadzorniku za zaštitu podataka. Dokumentacija uključuje evidenciju datuma i vremena prijenosa te informacije o nadležnom tijelu koje prima podatke, o obrazloženju prijenosa i o prenesenim operativnim osobnim podacima.

Članak 59.

Odstupanja za posebne situacije

1.   U nedostatku odluke o primjerenosti ili odgovarajućih zaštitnih mjera u skladu s člankom 58., Eurojust može prenijeti operativne osobne podatke trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji samo pod uvjetom da je prijenos nužan:

| (a) | kako bi se zaštitili vitalni interesi ispitanika ili druge osobe; |
| --- | --- |

(a)

kako bi se zaštitili vitalni interesi ispitanika ili druge osobe;

| (b) | kako bi se zaštitili legitimni interesi ispitanika; |
| --- | --- |

(b)

kako bi se zaštitili legitimni interesi ispitanika;

| (c) | kako bi se spriječila neposredna i ozbiljna prijetnja javnoj sigurnosti države članice ili treće zemlje; ili |
| --- | --- |

(c)

kako bi se spriječila neposredna i ozbiljna prijetnja javnoj sigurnosti države članice ili treće zemlje; ili

| (d) | u pojedinačnim slučajevima, radi izvršavanja zadaća Eurojusta, osim ako Eurojust utvrdi da temeljna prava i slobode dotičnog ispitanika imaju prednost pred javnim interesom koji postoji u pogledu prijenosa. |
| --- | --- |

(d)

u pojedinačnim slučajevima, radi izvršavanja zadaća Eurojusta, osim ako Eurojust utvrdi da temeljna prava i slobode dotičnog ispitanika imaju prednost pred javnim interesom koji postoji u pogledu prijenosa.

2.   Ako se prijenos temelji na stavku 1., takav se prijenos dokumentira, a dokumentacija se na zahtjev stavlja na raspolaganje Europskom nadzorniku za zaštitu podataka. Dokumentacija uključuje evidenciju datuma i vremena prijenosa te informacije o nadležnom tijelu koje dobiva podatke, o obrazloženju prijenosa i o prenesenim operativnim osobnim podacima.

POGLAVLJE VI.

FINANCIJSKE ODREDBE

Članak 60.

Proračun

1.   Procjena svih prihoda i rashoda Eurojusta priprema se za svaku financijsku godinu, koja odgovara kalendarskoj godini, i prikazuje se u proračunu Eurojusta.

2.   Proračun Eurojusta mora biti uravnotežen u smislu prihoda i rashoda.

3.   Ne dovodeći u pitanje druge resurse, proračun Eurojusta obuhvaća:

| (a) | doprinos Unije unesen u opći proračun Unije; |
| --- | --- |

(a)

doprinos Unije unesen u opći proračun Unije;

| (b) | sve dobrovoljne financijske doprinose država članica; |
| --- | --- |

(b)

sve dobrovoljne financijske doprinose država članica;

| (c) | naknade za publikacije i usluge koje Eurojust pruža; |
| --- | --- |

(c)

naknade za publikacije i usluge koje Eurojust pruža;

| (d) | ad hoc bespovratna sredstva. |
| --- | --- |

(d)

ad hoc bespovratna sredstva.

4.   Rashodi Eurojusta uključuju primitke od rada osoblja, administrativne i infrastrukturne troškove te operativne troškove, uključujući financiranje zajedničkih istražnih timova.

Članak 61.

Donošenje proračuna

1.   Upravni direktor svake godine priprema nacrt izvještaja o procjeni prihoda i rashoda Eurojusta za sljedeću financijsku godinu, uključujući plan radnih mjesta, i šalje ga Izvršnom odboru. Europska pravosudna mreža i druge mreže Unije uključene u pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima iz članka 48. obavješćuju se pravodobno o onim dijelovima koji se odnose na njihove aktivnosti, prije prosljeđivanja procjene Komisiji.

2.   Izvršni odbor na temelju nacrta izvještaja o procjeni prihoda i rashoda revidira privremeni nacrt procjene prihoda i rashoda Eurojusta za sljedeću financijsku godinu i prosljeđuje ga Kolegiju na donošenje.

3.   Privremeni nacrt procjene prihoda i rashoda Eurojusta šalje se Komisiji najkasnije 31. siječnja svake godine. Eurojust do 31. ožujka iste godine Komisiji šalje konačni nacrt procjene, koji uključuje nacrt plana radnih mjesta.

4.   Komisija izvještaj o procjeni šalje Europskom parlamentu i Vijeću („tijelo nadležno za proračun”) zajedno s nacrtom općeg proračuna Unije.

5.   Na temelju izvještaja o procjeni Komisija u nacrt općeg proračuna Unije unosi procjene koje smatra potrebnima za plan radnih mjesta i iznos doprinosa kojim se tereti opći proračun, koje dostavlja tijelu nadležnom za proračun u skladu s člancima 313. i 314. UFEU-a.

6.   Tijelo nadležno za proračun odobrava odobrena sredstva za doprinos Unije Eurojustu.

7.   Tijelo nadležno za proračun donosi plan radnih mjesta Eurojusta. Kolegij donosi proračun Eurojusta. On postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna Unije. Prema potrebi i u skladu s time Kolegij prilagođava proračun Eurojusta.

8.   Za sve projekte povezane s nekretninama koji mogu imati značajan utjecaj na proračun Eurojusta primjenjuje se članak 88. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1271/2013 (22).

Članak 62.

Izvršenje proračuna

Upravni direktor djeluje kao dužnosnik za ovjeravanje u Eurojustu i izvršava proračun Eurojusta u okviru svoje nadležnosti, u granicama odobrenima u proračunu.

Članak 63.

Podnošenje financijskih izvještaja i razrješnica

1.   Računovodstveni službenik Eurojusta šalje privremeni financijski izvještaj za financijsku godinu (godina N) računovodstvenom službeniku Komisije i Revizorskom sudu do 1. ožujka sljedeće financijske godine (godina N+1).

2.   Eurojust šalje izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju za godinu N Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu do 31. ožujka godine N+1.

3.   Računovodstveni službenik Komisije šalje Revizorskom sudu privremeni financijski izvještaj Eurojusta za godinu N, konsolidiran s financijskim izvještajem Komisije, do 31. ožujka godine N+1.

4.   U skladu s člankom 246. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 2018/1046 Revizorski sud do 1. lipnja godine N+1 daje svoja opažanja o privremenom financijskom izvještaju Eurojusta.

5.   Nakon primitka opažanja Revizorskog suda o privremenom financijskom izvještaju Eurojusta u skladu s člankom 246. Uredbe (EU, Euratom) br. 2018/1046 upravni direktor sastavlja završni financijski izvještaj Eurojusta u okviru svoje odgovornosti i podnosi ga Izvršnom odboru da donese mišljenje.

6.   Izvršni odbor daje mišljenje o završnom financijskom izvještaju Eurojusta.

7.   Upravni direktor do 1. srpnja godine N+1 šalje završni financijski izvještaj za godinu N Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu zajedno s mišljenjem Izvršnog odbora.

8.   Završni financijski izvještaj za godinu N objavljuje se u Službenom listu Europske unije do 15. studenoga godine N+1.

9.   Upravni direktor šalje Revizorskom sudu odgovor na njegova opažanja najkasnije do 30. rujna godine N+1. Upravni direktor također šalje svoj odgovor Izvršnom odboru i Komisiji.

10.   Na zahtjev Europskog parlamenta upravni direktor podnosi mu sve informacije potrebne za nesmetanu primjenu postupka davanja razrješnice za predmetnu financijsku godinu u skladu s člankom 261. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 2018/1046.

11.   Europski parlament, na temelju preporuke Vijeća koje odlučuje kvalificiranom većinom, prije 15. svibnja godine N + 2, upravnom direktoru daje razrješnicu u odnosu na provedbu proračuna za godinu N.

12.   Razrješnicu za izvršenje proračuna Eurojustu daje Europski parlament na preporuku Vijeća, nakon postupka koji je usporediv s postupkom predviđenim u članku 319. UFEU-a i člancima 260., 261. i 262. Uredbe (EU, Euratom) br. 2018/1046 te na temelju izvješća o reviziji Revizorskog suda.

Ako Europski parlament odbije dati razrješnicu do 15. svibnja godine N+2, upravni direktor poziva se da svoje stajalište obrazloži Kolegiju koji s obzirom na okolnosti donosi svoju konačnu odluku o položaju izvršnog direktora.

Članak 64.

Financijska pravila

1.   Financijska pravila koja se primjenjuju na Eurojust donosi Izvršni odbor u skladu s Delegiranom uredbom Komisije (EU) 1271/2013 nakon savjetovanja s Komisijom. Ta financijska pravila ne smiju odstupati od Delegirane uredbe (EU) br. 1271/2013, osim ako je takvo odstupanje izričito nužno za rad Eurojusta i ako je Komisija dala svoju prethodnu suglasnost.

U odnosu na financijsku potporu koja se treba pružati aktivnostima zajedničkih istražnih timova Eurojust i Europol zajednički utvrđuju pravila i uvjete prema kojima se trebaju obrađivati zahtjevi za takvu potporu.

2.   Eurojust može dodijeliti bespovratna sredstva u vezi s izvršenjem svojih zadaća iz članka 4. stavka 1. Bespovratna sredstva predviđena za zadaće povezane s člankom 4. stavkom 1. točkom (f) mogu se dodijeliti državama članicama bez poziva za podnošenje prijedloga.

POGLAVLJE VII.

ODREDBE O OSOBLJU

Članak 65.

Opće odredbe

1.   Pravilnik o osoblju za dužnosnike i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika, kao i pravila koja se donose dogovorom među institucijama Unije radi provedbe Pravilnika o osoblju za dužnosnike i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika primjenjuju se na osoblje Eurojusta.

2.   Osoblje Eurojusta sastoji se od osoblja zaposlenog u skladu s pravilima i propisima koji se primjenjuju na dužnosnike i ostale službenike Unije, uzimajući u obzir sve kriterije iz članka 27. Pravilnika o osoblju za dužnosnike, uključujući njihovu zemljopisnu raspodjelu.

Članak 66.

Upućeni nacionalni stručnjaci i drugo osoblje

1.   Eurojust može uz vlastito osoblje koristiti upućene nacionalne stručnjake ili drugo osoblje koje nije zaposleno u Eurojustu.

2.   Kolegij donosi odluku kojom se utvrđuju pravila o upućivanju nacionalnih stručnjaka u Eurojust i o korištenju drugog osoblja, posebno kako bi se izbjegli potencijalni sukobi interesa.

3.   Eurojust poduzima odgovarajuće administrativne mjere, među ostalim s pomoću strategija obuke i prevencije, kako bi se izbjegli sukobi interesa, među ostalim sukobi interesa povezani s pitanjima nakon prestanka radnog odnosa.

POGLAVLJE VIII.

EVALUACIJA I IZVJEŠĆIVANJE

Članak 67.

Uključenost institucija Unije i nacionalnih parlamenata

1.   Eurojust dostavlja svoje godišnje izvješće Europskom parlamentu, Vijeću i nacionalnim parlamentima, koji mogu iznijeti svoje primjedbe i zaključke.

2.   Novoizabrani predsjednik Kolegija, odmah nakon što je izabran, pred nadležnim odborom ili odborima Europskog parlamenta daje izjavu i odgovara na pitanja koja mu postave članovi tih odbora. Rasprave se ne smiju izravno ili neizravno odnositi na konkretne aktivnosti poduzete u vezi sa specifičnim operativnim predmetima.

3.   Predsjednik Eurojusta jednom godišnje nastupa u okviru sjednice međuparlamentarnog odbora kako bi Europski parlament i nacionalni parlamenti proveli zajedničku evaluaciju aktivnosti Eurojusta, radi rasprave o aktualnim aktivnostima Eurojusta i radi predstavljanja godišnjeg izvješća ili drugih ključnih dokumenata Eurojusta.

Rasprave se ne smiju izravno ili neizravno odnositi na konkretne aktivnosti poduzete u vezi sa specifičnim operativnim predmetima.

4.   Uz druge obveze informiranja i savjetovanja navedene u ovoj Uredbi, Eurojust Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima na njihovim odgovarajućim službenim jezicima dostavlja na znanje:

| (a) | rezultate studija i strateških projekata koje je izradio ili naručio Eurojust; |
| --- | --- |

(a)

rezultate studija i strateških projekata koje je izradio ili naručio Eurojust;

| (b) | programski dokument iz članka 15.; |
| --- | --- |

(b)

programski dokument iz članka 15.;

| (c) | radne dogovore sklopljene s trećim stranama. |
| --- | --- |

(c)

radne dogovore sklopljene s trećim stranama.

Članak 68.

Mišljenja o prijedlozima zakonodavnih akata

Komisija i države članice mogu, ostvarujući svoja prava na temelju članka 76. točke (b) UFEU-a, zatražiti mišljenje Eurojusta o svim prijedlozima zakonodavnih akata iz članka 76. UFEU-a.

Članak 69.

Evaluacija i preispitivanje

1.   Do 13. prosinca 2024. i svakih 5 godina nakon toga, Komisija naručuje evaluaciju provedbe i učinaka ove Uredbe te djelotvornosti i učinkovitosti Eurojusta i njegovih načina rada. Kolegij će biti saslušan prilikom provedbe evaluacije. Evaluacija može biti osobito usmjerena na moguću potrebu za izmjenom mandata Eurojusta i financijske učinke takve izmjene.

2.   Komisija izvješće o evaluaciji zajedno sa svojim zaključcima prosljeđuje Europskom parlamentu, nacionalnim parlamentima, Vijeću i Kolegiju. Nalazi evaluacije objavljuju se.

POGLAVLJE IX.

OPĆE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 70.

Povlastice i imuniteti

Na Eurojust i njegove zaposlenike primjenjuje se Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije, priložen UEU-u i UFEU-u.

Članak 71.

Pravila o jezicima

1.   Uredba Vijeća br. 1 (23) primjenjuje se na Eurojust.

2.   Kolegij odlučuje dvotrećinskom većinom glasova svojih članova o internim jezičnim pravilima Eurojusta.

3.   Prevoditeljske usluge potrebne za rad Eurojusta pruža Prevoditeljski centar za tijela Europske unije, osnovan Uredbom Vijeća (EZ) br. 2965/94 (24), osim ako neraspoloživost Prevoditeljskog centra iziskuje iznalaženje drugog rješenja.

Članak 72.

Povjerljivost

1.   Na nacionalne članove i njihove zamjenike i pomoćnike iz članka 7., osoblje Eurojusta, nacionalne dopisnike, upućene nacionalne stručnjake, suce za vezu, službenika za zaštitu podataka te članove osoblja Europskog nadzornika za zaštitu podataka primjenjuje se obveza povjerljivosti u odnosu na sve informacije za koje su doznali tijekom izvršavanja svojih zadaća.

2.   Obveza povjerljivosti primjenjuje se na sve osobe i sva tijela koja surađuju s Eurojustom.

3.   Obveza povjerljivosti primjenjuje se i nakon prestanka mandata ili radnog odnosa i prestanka rada osoba iz stavaka 1. i 2.

4.   Obveza povjerljivosti primjenjuje se na sve informacije koje je primio ili razmijenio Eurojust, osim ako su te informacije već zakonito objavljene ili su dostupne javnosti.

Članak 73.

Uvjeti povjerljivosti nacionalnih postupaka

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 21. stavak 3., kada se informacije primaju ili razmjenjuju putem Eurojusta tijelo države članice koje je dostavilo informacije može, u skladu sa svojim nacionalnim pravom, propisati uvjete pod kojima tijelo koje prima informacije može koristiti te informacije u nacionalnim postupcima.

2.   Tijelo države članice koje prima informacije iz stavka 1. obvezno je poštovati te uvjete.

Članak 74.

Transparentnost

1.   Na dokumente koje drži Eurojust primjenjuje se Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (25).

2.   Izvršni odbor u roku od šest mjeseci od datuma svojeg prvog sastanka priprema detaljna pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 kako bi ih usvojio Kolegij.

3.   Odluke koje Eurojust donosi u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 mogu biti predmetom pritužbe Europskom ombudsmanu ili tužbe pred Sudom, u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 228., odnosno u članku 263. UFEU-a.

4.   Eurojust na svojoj internetskoj stranici objavljuje popis članova Izvršnog odbora i sažetke ishoda sastanaka Izvršnog odbora. Objava tih sažetaka privremeno ili trajno izostaje ili se ograničava ako bi takva objava mogla dovesti u opasnost izvršavanje zadaća Eurojusta, uzimajući u obzir njegove obveze diskrecije i povjerljivosti i operativni karakter Eurojusta.

Članak 75.

OLAF i Revizorski sud

1.   Radi lakše borbe protiv prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 883/2013, u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe Eurojust pristupa Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica u vezi s internim istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (26). Eurojust donosi odgovarajuće odredbe koje se primjenjuju na sve nacionalne članove, njihove zamjenike i pomoćnike, upućene nacionalne stručnjake i sve osoblje Eurojusta na temelju predloška iz Priloga tom sporazumu.

2.   Revizorski sud ima ovlast provoditi reviziju, na temelju dokumenata i na terenu, svih korisnika bespovratnih sredstava, izvoditelja i podizvoditelja koji su primili sredstva Unije od Eurojusta.

3.   OLAF može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 883/2013 i Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (27) radi utvrđivanja je li došlo do nepravilnosti koje utječu na financijske interese Unije u vezi s rashodima koje financira Eurojust.

4.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., radni dogovori s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama, ugovori, sporazumi o dodjeli bespovratnih sredstava i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava Eurojusta sadržavaju odredbe kojima se Revizorskom sudu i OLAF-u izričito daju ovlasti za provedbu takvih revizija i istraga u skladu s njihovim nadležnostima.

5.   Osoblje Eurojusta, upravni direktor te članovi Kolegija i Izvršnog odbora bez odgađanja obavješćuju OLAF i EPPO o svim sumnjama na neregularne ili nezakonite aktivnosti u okviru njihovih mandata za koje su doznali pri ispunjavanju svojih dužnosti, a zbog toga se ne smije dovoditi u pitanje njihova odgovornost.

Članak 76.

Pravila o zaštiti osjetljivih neklasificiranih informacija i klasificiranih informacija

1.   Eurojust utvrđuje unutarnja pravila o postupanju s informacijama i njihovoj povjerljivosti te o zaštiti osjetljivih neklasificiranih informacija, uključujući stvaranje i obradu takvih informacija u Eurojustu.

2.   Eurojust utvrđuje unutarnja pravila o zaštiti klasificiranih informacija EU-a koja su u skladu s Odlukom Vijeća 2013/488/EU (28) kako bi se osigurala jednaka razina zaštite takvih informacija.

Članak 77.

Administrativne istrage

Administrativne aktivnosti Eurojusta podliježu istragama Europskog ombudsmana u skladu s člankom 228. UFEU-a.

Članak 78.

Odgovornost osim odgovornosti za neovlaštenu ili nepravilnu obradu podataka

1.   Za ugovornu odgovornost Eurojusta mjerodavno je pravo koje se primjenjuje na dotični ugovor.

2.   Sud je nadležan za donošenje odluka na temelju bilo koje klauzule o arbitraži koja je sadržana u ugovoru koji je sklopio Europol.

3.   U području izvanugovorne odgovornosti, Eurojust nadoknađuje, u skladu s općim načelima koja su zajednička pravima država članica i neovisno o odgovornosti u skladu s člankom 46., svu štetu koju su prouzročili Eurojust ili njegovo osoblje prilikom obavljanja svojih dužnosti.

4.   Stavak 3. primjenjuje se i na štetu koju su svojom krivnjom prouzročili nacionalni član, zamjenik ili pomoćnik prilikom obavljanja svojih dužnosti. Međutim, ako dotična osoba djeluje na temelju ovlasti koje su joj dodijeljene na temelju članka 8., država članica dotične osobe nadoknađuje Eurojustu iznose koje je Eurojust platio kao naknadu takve štete.

5.   Sud je nadležan u sporovima za naknadu štete iz stavka 3.

6.   Nacionalni sudovi država članica koji su nadležni za rješavanje sporova u vezi s odgovornošću Eurojusta iz ovog članka određuju se upućivanjem na Uredbu (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (29).

7.   Osobna odgovornost osoblja Eurojusta prema Eurojustu uređuje se primjenjivim odredbama utvrđenima u Pravilniku o osoblju za dužnosnike i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika.

Članak 79.

Sporazum o sjedištu i uvjeti rada

1.   Sjedište Eurojusta je u Haagu, Nizozemska.

2.   Nužni dogovori u pogledu smještaja koji će se osigurati za Eurojust u Nizozemskoj i objektima koje će Nizozemska osigurati kao i posebna pravila koja se u Nizozemskoj primjenjuju na upravnog direktora, članove Kolegija, osoblje Eurojusta i članove njihovih obitelji utvrđuju se u sporazumu o sjedištu koji Eurojust i Nizozemska sklapaju nakon što ishode odobrenje Kolegija.

Članak 80.

Prijelazna rješenja

1.   Eurojust, osnovan ovom Uredbom, opći je pravni sljednik svih ugovora koje je sklopio, obveza koje je preuzeo i imovine koju je stekao Eurojust osnovan Odlukom 2002/187/PUP.

2.   Nacionalni članovi Eurojusta, osnovanog Odlukom 2002/187/PUP, koje su pojedinačne države članice uputile u skladu s tom odlukom preuzimaju ulogu nacionalnih članova Eurojusta u skladu s poglavljem II. odjeljkom II. ove Uredbe. Njihov se mandat može produljiti jednom u skladu s člankom 7. stavkom 5. ove Uredbe nakon stupanja na snagu ove Uredbe, bez obzira na prethodno produljenje.

3.   Predsjednik i potpredsjednici Eurojusta, osnovanog Odlukom 2002/187/PUP, u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe preuzimaju ulogu predsjednika i potpredsjednika Eurojusta u skladu s člankom 11. ove Uredbe, do isteka njihovih mandata u skladu s tom odlukom. Mogu biti jednom ponovno izabrani nakon stupanja na snagu ove Uredbe u skladu s člankom 11. stavkom 4. ove Uredbe, bez obzira na to jesu li prethodno bili ponovno birani.

4.   Upravni direktor koji je zadnji imenovan u skladu s člankom 29. Odluke 2002/187/PUP preuzima ulogu upravnog direktora u skladu s člankom 17. ove Uredbe do isteka svojeg mandata utvrđenog u skladu s tom odlukom. Mandat tog upravnog direktora može se produljiti jednom nakon stupanja na snagu ove Uredbe.

5.   Ova Uredba ne utječe na valjanost sporazuma koje je sklopio Eurojust osnovan Odlukom 2002/187/PUP. Posebice, svi međunarodni sporazumi koje je sklopio Eurojust prije 12. prosinca 2019. ostaju valjani.

6.   Postupak davanja razrješnice u smislu proračuna odobrenih na temelju članka 35. Odluke 2002/187/PUP provodi se u skladu s pravilima uspostavljenima njezinim člankom 36.

7.   Ova Uredba ne utječe na ugovore o radu koji su sklopljeni u skladu s Odlukom 2002/187/PUP prije stupanja na snagu ove Uredbe. Službenik za zaštitu podataka koji je zadnji imenovan u skladu s člankom 17. te odluke preuzima ulogu službenika za zaštitu podataka u skladu s člankom 36. ove Uredbe.

Članak 81.

Zamjena i stavljanje izvan snage

1.   Odluka 2002/187/PUP zamjenjuje se za države članice koje obvezuje ova Uredba s učinkom od 12. prosinca 2019.

Stoga se Odluka 2002/187/PUP stavlja izvan snage s učinkom od 12. prosinca 2019.

2.   U pogledu država članica koje obvezuje ova Uredba, upućivanja na Odluku iz stavka 1. smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu.

Članak 82.

Stupanje na snagu i primjena

1.   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

2.   Primjenjuje se od 12. prosinca 2019.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Strasbourgu 14. studenoga 2018.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednica

K. EDTSTADLER

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 4. listopada 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 6. studenoga 2018.

1

(2)  Odluka Vijeća 2002/187/PUP od 28. veljače 2002. kojom se osniva Eurojust s ciljem jačanja borbe protiv teških kaznenih djela (SL L 63, 6.3.2002., str. 1.)

2

(3)  Odluka Vijeća 2003/659/PUP od 18. lipnja 2003. o izmjeni Odluke 2002/187/PUP kojom se osniva Eurojust s ciljem jačanja borbe protiv teških kaznenih djela (SL L 245, 29.9.2003., str. 44.)

3

(4)  Odluka Vijeća 2009/426/PUP od 16. prosinca 2008. o jačanju Eurojusta i izmjeni Odluke 2002/187/PUP o osnivanju Eurojusta s ciljem jačanja borbe protiv teških kaznenih djela (SL L 138, 4.6.2009., str. 14.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

5

(6)  Odluka Vijeća 2002/494/PUP od 13. lipnja 2002. o osnivanju Europske mreže kontaktnih točaka u vezi s osobama odgovornima za genocid, zločine protiv čovječanstva i ratne zločine (SL L 167, 26.6.2002., str. 1).

6

(7)  Odluka Vijeća 2007/845/PUP od 6. prosinca 2007. o suradnji između ureda za oduzimanje imovinske koristi država članica u području praćenja i utvrđivanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom ili druge imovine povezane s kaznenim djelom (SL L 332, 18.12.2007., str. 103.)

7

(8)  Odluka Vijeća 2008/852/PUP od 24. listopada 2008. o mreži kontaktnih točaka u borbi protiv korupcije (SL L 301, 12.11.2008., str. 38.).

8

(9)  Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016.o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).

9

(10)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (vidjeti stranicu 39 ovoga Službenog lista).

10

(11)  Zajedničko stajalište Vijeća 2005/69/PUP od 24. siječnja 2005. o razmjeni određenih podataka s Interpolom (SL L 27, 29.1.2005., str. 61.).

11

(12)  Odluka Vijeća 2007/533/PUP od 12. lipnja 2007. o osnivanju, radu i korištenju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) (SL L 205, 7.8.2007., str. 63.).

12

(13)  Zajednička akcija Vijeća 96/277/PUP od 22. travnja 1996. u pogledu sustava za razmjenu sudaca za vezu, za poboljšanje pravosudne suradnje između država članica Europske unije (SL L 105, 27.4.1996., str. 1.).

13

(14)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

14

(15)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

15

(16)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000.o o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

16

(17)  Direktiva 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima (SL L 130, 1.5.2014., str. 1.).

17

(18)  
  SL L 56, 4.3.1968., str. 1.

18

(19)  Odluka Vijeća 2005/671/PUP od 20. rujna 2005. o razmjeni informacija i suradnji u vezi s kaznenim djelima terorizma (SL L 253, 29.9.2005., str. 22.).

19

(20)  Odluka Vijeća 2008/976/PUP od 16. prosinca 2008. o Europskoj pravosudnoj mreži (SL L 348, 24.12.2008., str. 130.).

20

(21)  Uredba (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 863/2007 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Vijeća (EZ) br. 2007/2004 i Odluke Vijeća 2005/267/EZ (SL L 251, 16.9.2016., str. 1.).

21

(22)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1271/2013 od 30. rujna 2013. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 208. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 7.12.2013., str. 42.).

22

(23)  Uredba Vijeća br. 1 o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici (SL 17, 6.10.1958., str. 385.).

23

(24)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2965/94 od 28. studenoga 1994. o osnivanju Prevoditeljskog centra za tijela Europske unije (SL L 314, 7.12.1994., str. 1.).

24

(25)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

25

(26)  
  SL L 136, 31.5.1999., str. 15.

26

(27)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

27

(28)  Odluka Vijeća 2013/488/EU od 23. rujna 2013. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 274, 15.10.2013., str. 1.).

28

(29)  Uredba (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (SL L 351, 20.12.2012., str. 1.).

29

---

PRILOG I.

Popis vrsta teških kaznenih djela koje je Eurojust nadležan rješavati u skladu s člankom 3. stavkom 1.;

| — | terorizam, |
| --- | --- |

—

terorizam,

| — | organizirani kriminal, |
| --- | --- |

—

organizirani kriminal,

| — | trgovina drogom, |
| --- | --- |

—

trgovina drogom,

| — | aktivnosti pranja novca, |
| --- | --- |

—

aktivnosti pranja novca,

| — | kaznena djela u vezi s nuklearnim i radioaktivnim tvarima, |
| --- | --- |

—

kaznena djela u vezi s nuklearnim i radioaktivnim tvarima,

| — | krijumčarenje imigranata, |
| --- | --- |

—

krijumčarenje imigranata,

| — | trgovanje ljudima, |
| --- | --- |

—

trgovanje ljudima,

| — | kaznena djela povezana s motornim vozilima, |
| --- | --- |

—

kaznena djela povezana s motornim vozilima,

| — | ubojstvo i teška tjelesna ozljeda, |
| --- | --- |

—

ubojstvo i teška tjelesna ozljeda,

| — | nezakonita trgovina ljudskim organima i tkivom, |
| --- | --- |

—

nezakonita trgovina ljudskim organima i tkivom,

| — | otmica, protupravno oduzimanje slobode i uzimanje talaca, |
| --- | --- |

—

otmica, protupravno oduzimanje slobode i uzimanje talaca,

| — | rasizam i ksenofobija, |
| --- | --- |

—

rasizam i ksenofobija,

| — | razbojništvo i teška krađa, |
| --- | --- |

—

razbojništvo i teška krađa,

| — | nezakonita trgovina kulturnim dobrima, uključujući starine i umjetnička djela, |
| --- | --- |

—

nezakonita trgovina kulturnim dobrima, uključujući starine i umjetnička djela,

| — | prijevara i obmana, |
| --- | --- |

—

prijevara i obmana,

| — | kaznena djela protiv financijskih interesa Unije, |
| --- | --- |

—

kaznena djela protiv financijskih interesa Unije,

| — | trgovanje na temelju povlaštenih informacija i manipuliranje financijskim tržištem, |
| --- | --- |

—

trgovanje na temelju povlaštenih informacija i manipuliranje financijskim tržištem,

| — | reketarenje i iznuda, |
| --- | --- |

—

reketarenje i iznuda,

| — | krivotvorenje i piratstvo proizvoda, |
| --- | --- |

—

krivotvorenje i piratstvo proizvoda,

| — | krivotvorenje administrativnih isprava i trgovanje njima, |
| --- | --- |

—

krivotvorenje administrativnih isprava i trgovanje njima,

| — | krivotvorenje novca i sredstava plaćanja, |
| --- | --- |

—

krivotvorenje novca i sredstava plaćanja,

| — | računalni kriminalitet, |
| --- | --- |

—

računalni kriminalitet,

| — | korupcija, |
| --- | --- |

—

korupcija,

| — | nezakonito trgovanje oružjem, streljivom i eksplozivima, |
| --- | --- |

—

nezakonito trgovanje oružjem, streljivom i eksplozivima,

| — | nezakonito trgovanje ugroženim životinjskim vrstama, |
| --- | --- |

—

nezakonito trgovanje ugroženim životinjskim vrstama,

| — | nezakonito trgovanje ugroženim biljnim vrstama i sortama, |
| --- | --- |

—

nezakonito trgovanje ugroženim biljnim vrstama i sortama,

| — | kaznena djela protiv okoliša, uključujući onečišćenje s brodova, |
| --- | --- |

—

kaznena djela protiv okoliša, uključujući onečišćenje s brodova,

| — | nezakonito trgovanje hormonskim tvarima i drugim poticateljima rasta, |
| --- | --- |

—

nezakonito trgovanje hormonskim tvarima i drugim poticateljima rasta,

| — | spolno zlostavljanje i spolno iskorištavanje, uključujući materijale koji prikazuju zlostavljanje djece i nagovaranje djece u seksualne svrhe, |
| --- | --- |

—

spolno zlostavljanje i spolno iskorištavanje, uključujući materijale koji prikazuju zlostavljanje djece i nagovaranje djece u seksualne svrhe,

| — | genocid, zločini protiv čovječnosti i ratni zločini. |
| --- | --- |

—

genocid, zločini protiv čovječnosti i ratni zločini.

---

PRILOG II.

KATEGORIJE OSOBNIH PODATAKA IZ ČLANKA 27.

| 1. | (a) | prezime, djevojačko prezime, imena i aliasi ili pseudonimi; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

prezime, djevojačko prezime, imena i aliasi ili pseudonimi;

| (b) | datum i mjesto rođenja; |
| --- | --- |

(b)

datum i mjesto rođenja;

| (c) | državljanstvo; |
| --- | --- |

(c)

državljanstvo;

| (d) | spol; |
| --- | --- |

(d)

spol;

| (e) | prebivalište, zanimanje i boravište predmetne osobe; |
| --- | --- |

(e)

prebivalište, zanimanje i boravište predmetne osobe;

| (f) | osobni identifikacijski broj ili drugi službeni brojevi koji se u državi članici upotrebljavaju za identifikaciju osoba, podaci iz vozačke dozvole, iz identifikacijske isprave i iz putovnice, carinski i porezni brojevi; |
| --- | --- |

(f)

osobni identifikacijski broj ili drugi službeni brojevi koji se u državi članici upotrebljavaju za identifikaciju osoba, podaci iz vozačke dozvole, iz identifikacijske isprave i iz putovnice, carinski i porezni brojevi;

| (g) | informacije o pravnim osobama ako uključuju informacije o osobama koje su identificirane ili se mogu identificirati i koje su predmetom istrage ili kaznenog progona; |
| --- | --- |

(g)

informacije o pravnim osobama ako uključuju informacije o osobama koje su identificirane ili se mogu identificirati i koje su predmetom istrage ili kaznenog progona;

| (h) | informacije o računima u bankama ili drugim financijskim institucijama; |
| --- | --- |

(h)

informacije o računima u bankama ili drugim financijskim institucijama;

| (i) | opis i priroda navodnih kaznenih djela, datum kada su počinjena, kategorija kaznenih djela u kaznenom pravu i napredak istraga; |
| --- | --- |

(i)

opis i priroda navodnih kaznenih djela, datum kada su počinjena, kategorija kaznenih djela u kaznenom pravu i napredak istraga;

| (j) | činjenice koje upućuju na međunarodnu dimenziju predmeta; |
| --- | --- |

(j)

činjenice koje upućuju na međunarodnu dimenziju predmeta;

| (k) | informacije o navodnom članstvu u zločinačkoj organizaciji; |
| --- | --- |

(k)

informacije o navodnom članstvu u zločinačkoj organizaciji;

| (l) | telefonski brojevi, adrese elektroničke pošte, podaci o prometu i lokaciji te svi s njima povezani podaci koji su nužni za identifikaciju pretplatnika ili korisnika; |
| --- | --- |

(l)

telefonski brojevi, adrese elektroničke pošte, podaci o prometu i lokaciji te svi s njima povezani podaci koji su nužni za identifikaciju pretplatnika ili korisnika;

| (m) | podaci o registraciji vozila; |
| --- | --- |

(m)

podaci o registraciji vozila;

| (n) | profili DNK-a koji su utvrđeni iz nekodiranog dijela DNK-a, fotografije i otisci prstiju; |
| --- | --- |

(n)

profili DNK-a koji su utvrđeni iz nekodiranog dijela DNK-a, fotografije i otisci prstiju;

| 2. | (a) | prezime, djevojačko prezime, imena i aliasi ili pseudonimi; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

prezime, djevojačko prezime, imena i aliasi ili pseudonimi;

| (b) | datum i mjesto rođenja; |
| --- | --- |

(b)

datum i mjesto rođenja;

| (c) | državljanstvo; |
| --- | --- |

(c)

državljanstvo;

| (d) | spol; |
| --- | --- |

(d)

spol;

| (e) | prebivalište, zanimanje i boravište predmetne osobe; |
| --- | --- |

(e)

prebivalište, zanimanje i boravište predmetne osobe;

| (f) | opis i priroda kaznenih djela koja se na njih odnose, datum kada su počinjena, kategorija kaznenih djela u kaznenom pravu i napredak istraga; |
| --- | --- |

(f)

opis i priroda kaznenih djela koja se na njih odnose, datum kada su počinjena, kategorija kaznenih djela u kaznenom pravu i napredak istraga;

| (g) | osobni identifikacijski broj ili drugi službeni brojevi koji se u državama članicama upotrebljavaju za identifikaciju osoba, podaci iz vozačke dozvole, iz identifikacijske isprave i iz putovnice, carinski i porezni brojevi; |
| --- | --- |

(g)

osobni identifikacijski broj ili drugi službeni brojevi koji se u državama članicama upotrebljavaju za identifikaciju osoba, podaci iz vozačke dozvole, iz identifikacijske isprave i iz putovnice, carinski i porezni brojevi;

| (h) | informacije o računima u bankama ili drugim financijskim institucijama; |
| --- | --- |

(h)

informacije o računima u bankama ili drugim financijskim institucijama;

| (i) | telefonski brojevi, adrese elektroničke pošte, podaci o prometu i lokaciji te svi s njima povezani podaci koji su nužni za identifikaciju pretplatnika ili korisnika; |
| --- | --- |

(i)

telefonski brojevi, adrese elektroničke pošte, podaci o prometu i lokaciji te svi s njima povezani podaci koji su nužni za identifikaciju pretplatnika ili korisnika;

| (j) | podaci o registraciji vozila. |
| --- | --- |

(j)

podaci o registraciji vozila.

---