# Euroopan unionin L 167/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.167.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 167 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta1. heinäkuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.167.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 167

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta1. heinäkuu 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/357/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 2 päivänä joulukuuta 2009, valtiontuesta C 39/08 (ex N 148/08), jota Romania aikoo myöntää Ford Craiovan koulutustukeen
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9350)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2010/358/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 27 päivänä tammikuuta 2010, valtiontuesta C 27/08 (ex N 426/05), jonka Saksa on myöntänyt Sovello AG:lle (entinen EverQ GmbH)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 172)

   (
  1
  ) | 21 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2010/357/EU

*

Komission päätös, annettu 2 päivänä joulukuuta 2009, valtiontuesta C 39/08 (ex N 148/08), jota Romania aikoo myöntää Ford Craiovan koulutustukeen
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9350)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9350)

1

1

2010/358/EU

*

Komission päätös, annettu 27 päivänä tammikuuta 2010, valtiontuesta C 27/08 (ex N 426/05), jonka Saksa on myöntänyt Sovello AG:lle (entinen EverQ GmbH)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 172)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 172)

1

21

| | | IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/359/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 28 päivänä lokakuuta 2009, valtiontuesta C 59/07 (ex N 127/06 ja NN 13/06), jonka Italia on toteuttanut yrityksen Ixfin SpA hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8123)

   (
  1
  ) | 39 |

IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

2010/359/EY

*

Komission päätös, tehty 28 päivänä lokakuuta 2009, valtiontuesta C 59/07 (ex N 127/06 ja NN 13/06), jonka Italia on toteuttanut yrityksen Ixfin SpA hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8123)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8123)

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 1.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 167/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 2 päivänä joulukuuta 2009,

valtiontuesta C 39/08 (ex N 148/08), jota Romania aikoo myöntää Ford Craiovan koulutustukeen

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9350)

(Ainoastaan romaniankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/357/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut edellä mainittujen artiklojen säännösten mukaisesti asianosaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Romania ilmoitti komissiolle 1 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä 57 miljoonan euron suuruisesta tapauskohtaisesta yksittäisestä koulutustuesta autoja valmistavalle Ford Romania SA:lle, jonka päätoimipaikka on Craiovassa. |
| --- | --- |

(1)

Romania ilmoitti komissiolle 1 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä 57 miljoonan euron suuruisesta tapauskohtaisesta yksittäisestä koulutustuesta autoja valmistavalle Ford Romania SA:lle, jonka päätoimipaikka on Craiovassa.

| (2) | Komissio ilmoitti Romanialle 10 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, että se oli päättänyt aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa (2) [nykyisessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa] tarkoitetun menettelyn ilmoitetusta tuesta ja pyysi asianosaisia esittämään huomautuksensa (3). |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Romanialle 10 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, että se oli päättänyt aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa (2) [nykyisessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa] tarkoitetun menettelyn ilmoitetusta tuesta ja pyysi asianosaisia esittämään huomautuksensa (3).

| (3) | Romania toimitti huomautuksensa 7 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Komissio tapasi 18 ja 19 päivänä marraskuuta 2008 Romanian viranomaiset sekä Fordin edustajat Craiovan tehtaalla. |
| --- | --- |

(3)

Romania toimitti huomautuksensa 7 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Komissio tapasi 18 ja 19 päivänä marraskuuta 2008 Romanian viranomaiset sekä Fordin edustajat Craiovan tehtaalla.

| (4) | Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä tuensaajan pyynnön jatkaa huomautusten esittämisen määräaikaa. Ford esitti huomautuksensa 18 päivänä joulukuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Nämä huomautukset toimitettiin Romanialle 9 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä tuensaajan pyynnön jatkaa huomautusten esittämisen määräaikaa. Ford esitti huomautuksensa 18 päivänä joulukuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Nämä huomautukset toimitettiin Romanialle 9 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä.

| (5) | Komissio pyysi lisätietoja 6 päivänä maaliskuuta 2009 ja 23 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyissä kirjeissä. Romanian viranomaiset vastasivat 2 päivänä huhtikuuta 2009 ja 22 päivänä heinäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyysi lisätietoja 6 päivänä maaliskuuta 2009 ja 23 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyissä kirjeissä. Romanian viranomaiset vastasivat 2 päivänä huhtikuuta 2009 ja 22 päivänä heinäkuuta 2009.

| (6) | Komissio ei saanut huomautuksia muilta asianosaisilta. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ei saanut huomautuksia muilta asianosaisilta.

2.   HANKKEEN KUVAUS

| (7) | Tuensaaja on Ford Motor Companyn tytäryritys Ford Romania SA, joka osti 12 päivänä syyskuuta 2007 Romanian yksityistämisvirastolta AVAS:lta autotehtaan ja liiketoiminnan, jäljempänä ’Ford Craiova’, joita aiemmin olivat Craiovassa hallinnoineet SC Automobile Craiova SA ja SC Daewoo Automobile SA. |
| --- | --- |

(7)

Tuensaaja on Ford Motor Companyn tytäryritys Ford Romania SA, joka osti 12 päivänä syyskuuta 2007 Romanian yksityistämisvirastolta AVAS:lta autotehtaan ja liiketoiminnan, jäljempänä ’Ford Craiova’, joita aiemmin olivat Craiovassa hallinnoineet SC Automobile Craiova SA ja SC Daewoo Automobile SA.

| (8) | Komissio totesi 27 päivänä helmikuuta 2008 tekemässään päätöksessä, että yksityistämissopimukseen sisältyi yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea ja määräsi 27 miljoonaa euroa (4) perittäväksi takaisin. Määrä maksettiin takaisin korkoineen 27 päivänä kesäkuuta 2008. |
| --- | --- |

(8)

Komissio totesi 27 päivänä helmikuuta 2008 tekemässään päätöksessä, että yksityistämissopimukseen sisältyi yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea ja määräsi 27 miljoonaa euroa (4) perittäväksi takaisin. Määrä maksettiin takaisin korkoineen 27 päivänä kesäkuuta 2008.

| (9) | Ford osti Craiovan tehtaan aloittaakseen vuonna 2009 kahden uuden ajoneuvotyypin (pieni tila-auto B-MAV sekä tavaroiden ja/tai matkustajien kuljetukseen tarkoitettu kevyt ajoneuvo ISV) valmistuksen ja vuonna 2011 vähäpäästöisten moottoreiden uuden sukupolven valmistuksen. Hanke edellyttää kahden uuden tuotantolinjan perustamista ja sen kokonaisinvestoinnit ovat arviolta 675 miljoonaa euroa. Ford sitoutui yksityistämissopimuksessa säilyttämään 3 900 entistä työntekijää ja luomaan uusia työpaikkoja siten, että vuoden 2012 lopussa työntekijöitä on yhteensä 9 000. |
| --- | --- |

(9)

Ford osti Craiovan tehtaan aloittaakseen vuonna 2009 kahden uuden ajoneuvotyypin (pieni tila-auto B-MAV sekä tavaroiden ja/tai matkustajien kuljetukseen tarkoitettu kevyt ajoneuvo ISV) valmistuksen ja vuonna 2011 vähäpäästöisten moottoreiden uuden sukupolven valmistuksen. Hanke edellyttää kahden uuden tuotantolinjan perustamista ja sen kokonaisinvestoinnit ovat arviolta 675 miljoonaa euroa. Ford sitoutui yksityistämissopimuksessa säilyttämään 3 900 entistä työntekijää ja luomaan uusia työpaikkoja siten, että vuoden 2012 lopussa työntekijöitä on yhteensä 9 000.

| (10) | Craiovan tehdas sijaitsee epäsuotuisalla alueella, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tukikelpoinen. Komissio hyväksyi 30 päivänä huhtikuuta 2008 tekemällään päätöksellä (5) Ford Craiovalle 143 miljoonan euron suuruisen aluetuen, mikä vastaa tämänkokoisen suuren investointihankkeen enimmäisintensiteettiä alueella, jolla tuen perusenimmäisintensiteetti on 50 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista. |
| --- | --- |

(10)

Craiovan tehdas sijaitsee epäsuotuisalla alueella, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tukikelpoinen. Komissio hyväksyi 30 päivänä huhtikuuta 2008 tekemällään päätöksellä (5) Ford Craiovalle 143 miljoonan euron suuruisen aluetuen, mikä vastaa tämänkokoisen suuren investointihankkeen enimmäisintensiteettiä alueella, jolla tuen perusenimmäisintensiteetti on 50 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista.

| (11) | Ilmoitetulla tuella tuetaan kattavaa viiden vuoden pituista koulutushanketta, jonka Ford aikoo tarjota sekä nykyiselle työvoimalle (3 900 työntekijää) että Craiovan autotehtaan tuleville työntekijöille 9 000 työntekijän kokonaismäärään asti. Koulutusohjelman kokonaiskustannukset on arvioitu 185,5 miljoonaksi euroksi, josta Fordin osuus on 128,5 miljoonaa euroa (6) ja 57 miljoonaa saadaan Romanialta koulutustukena. |
| --- | --- |

(11)

Ilmoitetulla tuella tuetaan kattavaa viiden vuoden pituista koulutushanketta, jonka Ford aikoo tarjota sekä nykyiselle työvoimalle (3 900 työntekijää) että Craiovan autotehtaan tuleville työntekijöille 9 000 työntekijän kokonaismäärään asti. Koulutusohjelman kokonaiskustannukset on arvioitu 185,5 miljoonaksi euroksi, josta Fordin osuus on 128,5 miljoonaa euroa (6) ja 57 miljoonaa saadaan Romanialta koulutustukena.

| (12) | Koulutusohjelman rakenne on kaksiulotteinen. |
| --- | --- |

(12)

Koulutusohjelman rakenne on kaksiulotteinen.

| (13) | Vertikaalisesti ohjelmaan sisältyy monta vaihetta. Ensimmäiseen vaiheeseen kuuluu koulutus, joka on joko pakollinen EU:n/Romanian lainsäädännön nojalla ja/tai välttämätön tehtaan tehokkaan toiminnan kannalta, ja se voitaisiin määritellä yrityskohtaiseksi koulutukseksi. Tähän koulutusvaiheeseen ei voida antaa tukea. Sen kustannukset ovat noin 29,7 miljoonaa euroa ja Ford hoitaa ne kokonaan. Lisävaiheita ovat koulutus, jota annettaisiin ilman tukea ainoastaan osittain (enintään noin 40 prosenttia koko kurssin sisällöstä), koulutus, jota ei ilman tukea annettaisi lainkaan, ja työntekijäryhmäkohtainen koulutus. |
| --- | --- |

(13)

Vertikaalisesti ohjelmaan sisältyy monta vaihetta. Ensimmäiseen vaiheeseen kuuluu koulutus, joka on joko pakollinen EU:n/Romanian lainsäädännön nojalla ja/tai välttämätön tehtaan tehokkaan toiminnan kannalta, ja se voitaisiin määritellä yrityskohtaiseksi koulutukseksi. Tähän koulutusvaiheeseen ei voida antaa tukea. Sen kustannukset ovat noin 29,7 miljoonaa euroa ja Ford hoitaa ne kokonaan. Lisävaiheita ovat koulutus, jota annettaisiin ilman tukea ainoastaan osittain (enintään noin 40 prosenttia koko kurssin sisällöstä), koulutus, jota ei ilman tukea annettaisi lainkaan, ja työntekijäryhmäkohtainen koulutus.

| (14) | Horisontaalisesti ohjelmaan sisältyy 269 kurssia, jotka on ryhmitelty neljään pääteemaan/-moduuliin:






  — | Turvallisuus: 79 kurssia työpaikan turvallisuuskulttuurin kehittämiseen. Kurssit on jaettu neljään pääasialliseen alateemaan: työpaikan turvallisuutta koskevat perustiedot, työkoneiden ja henkilökohtaisten suojeluvälineiden turvallinen käyttö, jalankulkijoiden turvallisuus ja vaaratilanteiden ja riskien tunnistaminen ja ehkäisy. Kukin kurssi sisältää johdanto-osuuden ja laajan toimintamallikoulutuksen. Tähän moduuliin kuuluvista 79 kurssista 61 on suunnattu niin tehdastyöntekijöille kuin johtavassa asemassa olevalle henkilöstöllekin, kun taas 18 kurssia on tarkoitettu pelkästään viimeksi mainitulle.
  Tukikelpoiseksi ei katsota koulutusta, jota yrityksen on annettava sisäisten turvallisuusstandardien noudattamiseksi ja EU:n ja Romanian säädöksiin perustuvien turvallisuusalan vaatimusten täyttämiseksi. (7) Tämän moduulin kustannukset ovat 17,57 miljoonaa euroa, ja tukea sille voitaisiin pyytää 8,43 miljoonaa euroa. |
| --- | --- | --- |

(14)

Horisontaalisesti ohjelmaan sisältyy 269 kurssia, jotka on ryhmitelty neljään pääteemaan/-moduuliin:

—

Turvallisuus: 79 kurssia työpaikan turvallisuuskulttuurin kehittämiseen. Kurssit on jaettu neljään pääasialliseen alateemaan: työpaikan turvallisuutta koskevat perustiedot, työkoneiden ja henkilökohtaisten suojeluvälineiden turvallinen käyttö, jalankulkijoiden turvallisuus ja vaaratilanteiden ja riskien tunnistaminen ja ehkäisy. Kukin kurssi sisältää johdanto-osuuden ja laajan toimintamallikoulutuksen. Tähän moduuliin kuuluvista 79 kurssista 61 on suunnattu niin tehdastyöntekijöille kuin johtavassa asemassa olevalle henkilöstöllekin, kun taas 18 kurssia on tarkoitettu pelkästään viimeksi mainitulle.

Tukikelpoiseksi ei katsota koulutusta, jota yrityksen on annettava sisäisten turvallisuusstandardien noudattamiseksi ja EU:n ja Romanian säädöksiin perustuvien turvallisuusalan vaatimusten täyttämiseksi. (7) Tämän moduulin kustannukset ovat 17,57 miljoonaa euroa, ja tukea sille voitaisiin pyytää 8,43 miljoonaa euroa.

| — | Perustaidot: 59 kurssia työntekijöiden henkilökohtaisen kehityksen tukemiseksi yleisillä taidoilla. Kurssit on jaettu seuraaviin alateemoihin: romanian kieli ulkomaalaisille työntekijöille, johtamistaidot esimiehille/työnjohtajille, tietotekniikan perustaidot ja Outlook, paikalliselle työvoimalle suunnattu englannin viestintätaitojen kurssi, kielelliset ja numeeriset taidot, johtamisen perustaidot kaikille työntekijöille, laaja tietotekninen koulutus ja yksilöllinen laaja koulutusohjelma valituille ”mallityöntekijöille”. Näistä kursseista 14 on suunnattu niin tehdastyöntekijöille kuin johtavassa asemassa olevalle henkilöstöllekin (8), kun taas 45 kurssia on tarkoitettu pelkästään viimeksi mainitulle.
  Fordin on vastattava kokonaisuudessaan niiden kurssien kustannuksista, joita ei katsota tukikelpoisiksi (9). Tämän moduulin tukikelpoiset kustannukset ovat 93,13 miljoonaa euroa, ja tukea sille voitaisiin enintään 46,56 miljoonaa euroa. Kielellisten ja numeeristen taitojen kurssien, jotka sekä tehdastyöntekijöiden että johtavan henkilöstön on suoritettava, kustannukset on arvioitu 22,5 miljoonaksi euroksi. |
| --- | --- |

—

Perustaidot: 59 kurssia työntekijöiden henkilökohtaisen kehityksen tukemiseksi yleisillä taidoilla. Kurssit on jaettu seuraaviin alateemoihin: romanian kieli ulkomaalaisille työntekijöille, johtamistaidot esimiehille/työnjohtajille, tietotekniikan perustaidot ja Outlook, paikalliselle työvoimalle suunnattu englannin viestintätaitojen kurssi, kielelliset ja numeeriset taidot, johtamisen perustaidot kaikille työntekijöille, laaja tietotekninen koulutus ja yksilöllinen laaja koulutusohjelma valituille ”mallityöntekijöille”. Näistä kursseista 14 on suunnattu niin tehdastyöntekijöille kuin johtavassa asemassa olevalle henkilöstöllekin (8), kun taas 45 kurssia on tarkoitettu pelkästään viimeksi mainitulle.

Fordin on vastattava kokonaisuudessaan niiden kurssien kustannuksista, joita ei katsota tukikelpoisiksi (9). Tämän moduulin tukikelpoiset kustannukset ovat 93,13 miljoonaa euroa, ja tukea sille voitaisiin enintään 46,56 miljoonaa euroa. Kielellisten ja numeeristen taitojen kurssien, jotka sekä tehdastyöntekijöiden että johtavan henkilöstön on suoritettava, kustannukset on arvioitu 22,5 miljoonaksi euroksi.

| — | Liiketoiminnan perustiedot: 73 kurssia työntekijöiden eurooppalaisia ja kansainvälisiä käytänteitä koskevien taitojen kohentamiseen. Osa moduulin kursseista eli 20 kurssia (10) on tarkoitettu sekä tehdastyöntekijöille että johtavassa asemassa olevalle henkilöstölle (tiimien vetäjille, esimiehille, erityishenkilöstölle ja johtajille). Loppuosa on suunnattu ainoastaan viimeksi mainituille. Kolme tähän moduuliin kuuluvaa koulutusaluetta eli Fordin omat tietotekniikkajärjestelmät, Fordin liiketoimintaprosessit ja Fordin sisäiset valvontaprosessit sisältävät kursseja, jotka ovat välttämättömiä tehtaan tehokkaan toiminnan kannalta eivätkä ne näin ollen voi saada tukea. Muut kurssit ovat joko vapaaehtois- tai lisäkursseja, sillä niiden tavoitteena on parantaa työntekijän kokemuksen tai tietotaidon tasoa. Nämä lisäkoulutusalueet kattavat yleisiä aiheita kuten projektinjohtamistaidot, toimialakohtainen asiantuntemus (henkilöstöhallinto, hankinnat, rahoitus), 6 Sigma -ohjelma (laadun parantaminen) ja yksilöllinen lisäkoulutusohjelma valituille ”mallityöntekijöille”.
  Tämän koulutusmoduulin tukikelpoisiksi kustannuksiksi arvioidaan noin 8 miljoonaa euroa, josta Fordin osuus on 4 miljoonaa euroa ja loput 4 miljoonaa euroa on myönnettyä tukea. Yritys maksaa itse kokonaan yrityskohtaisen koulutuksen kustannukset. (11) |
| --- | --- |

—

Liiketoiminnan perustiedot: 73 kurssia työntekijöiden eurooppalaisia ja kansainvälisiä käytänteitä koskevien taitojen kohentamiseen. Osa moduulin kursseista eli 20 kurssia (10) on tarkoitettu sekä tehdastyöntekijöille että johtavassa asemassa olevalle henkilöstölle (tiimien vetäjille, esimiehille, erityishenkilöstölle ja johtajille). Loppuosa on suunnattu ainoastaan viimeksi mainituille. Kolme tähän moduuliin kuuluvaa koulutusaluetta eli Fordin omat tietotekniikkajärjestelmät, Fordin liiketoimintaprosessit ja Fordin sisäiset valvontaprosessit sisältävät kursseja, jotka ovat välttämättömiä tehtaan tehokkaan toiminnan kannalta eivätkä ne näin ollen voi saada tukea. Muut kurssit ovat joko vapaaehtois- tai lisäkursseja, sillä niiden tavoitteena on parantaa työntekijän kokemuksen tai tietotaidon tasoa. Nämä lisäkoulutusalueet kattavat yleisiä aiheita kuten projektinjohtamistaidot, toimialakohtainen asiantuntemus (henkilöstöhallinto, hankinnat, rahoitus), 6 Sigma -ohjelma (laadun parantaminen) ja yksilöllinen lisäkoulutusohjelma valituille ”mallityöntekijöille”.

Tämän koulutusmoduulin tukikelpoisiksi kustannuksiksi arvioidaan noin 8 miljoonaa euroa, josta Fordin osuus on 4 miljoonaa euroa ja loput 4 miljoonaa euroa on myönnettyä tukea. Yritys maksaa itse kokonaan yrityskohtaisen koulutuksen kustannukset. (11)

| — | Teolliset taidot: 58 kurssia, joilla työntekijöiden teolliset taidot saatetaan työtehtävien edellyttämää korkeammalle tasolle. Samalla parannetaan yleisiä valmiuksia kohdata uuteen teknologiaan liittyvät haasteet tuotannossa. Kaksi näistä kursseista, moottoreiden kokoaminen ja tuotantoprosessien simulointi, ovat yrityskohtaisia eivätkä siis tukikelpoisia. Muut kurssit katsotaan lisä- tai valinnaiskoulutukseksi ja ne kattavat useita aiheita, jotka kuuluvat sähköasentajan ja mekaanikon ammattikoulutukseen ja laajennettuun huoltoon. Suurin osa näistä kursseista on suunnattu niin tehdastyöntekijöille kuin johtavassa asemassa olevalle henkilöstöllekin (12).
  Tämän koulutusmoduulin tukikelpoisiksi kustannuksiksi arvioidaan noin 39,1 miljoonaa euroa, josta Fordin osuus on 18,9 miljoonaa euroa ja noin 18,2 miljoonaa euroa voidaan hakea tukena. |
| --- | --- |

—

Teolliset taidot: 58 kurssia, joilla työntekijöiden teolliset taidot saatetaan työtehtävien edellyttämää korkeammalle tasolle. Samalla parannetaan yleisiä valmiuksia kohdata uuteen teknologiaan liittyvät haasteet tuotannossa. Kaksi näistä kursseista, moottoreiden kokoaminen ja tuotantoprosessien simulointi, ovat yrityskohtaisia eivätkä siis tukikelpoisia. Muut kurssit katsotaan lisä- tai valinnaiskoulutukseksi ja ne kattavat useita aiheita, jotka kuuluvat sähköasentajan ja mekaanikon ammattikoulutukseen ja laajennettuun huoltoon. Suurin osa näistä kursseista on suunnattu niin tehdastyöntekijöille kuin johtavassa asemassa olevalle henkilöstöllekin (12).

Tämän koulutusmoduulin tukikelpoisiksi kustannuksiksi arvioidaan noin 39,1 miljoonaa euroa, josta Fordin osuus on 18,9 miljoonaa euroa ja noin 18,2 miljoonaa euroa voidaan hakea tukena.

| (15) | Koulutusohjelman yrityskohtainen osuus, jonka Ford maksaa kokonaan, on arvion mukaan 29,73 miljoonaa euroa (13). Tukikelpoisten kustannusten jakautuminen koulutusohjelman moduuleiden ja Fordin oman osuuden välillä tukikelpoiseksi katsotun lisäkoulutuksen osalta esitetään seuraavassa taulukossa (miljoonina euroina): | Turvallisuus | Perustaidot | Liiketoiminnan perustiedot | Teolliset taidot | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tukikelpoiset kustannukset yleiskoulutusta varten | 16,17 | 93,13 | 7,94 | 36,67 | 153,91 |
| Tukikelpoiset kustannukset erityiskoulutusta varten | 1,49 | — | 0,16 | 0,24 | 1,89 |
| Yleiskoulutukseen myönnettävä tuki | 8,08 | 46,56 | 3,97 | 18,33 | 76,94 |
| Erityiskoulutukseen myönnettävä tuki | 0,37 | — | 0,03 | 0,06 | 0,46 |
| Kokonaiskustannukset | 8,45 | 46,56 | 4,00 | 18,39 | 77,44 |
| Fordin osuus | 9,2 | 46,56 | 4,08 | 18,50 | 78,39 |

(15)

Koulutusohjelman yrityskohtainen osuus, jonka Ford maksaa kokonaan, on arvion mukaan 29,73 miljoonaa euroa (13). Tukikelpoisten kustannusten jakautuminen koulutusohjelman moduuleiden ja Fordin oman osuuden välillä tukikelpoiseksi katsotun lisäkoulutuksen osalta esitetään seuraavassa taulukossa (miljoonina euroina):

Turvallisuus

Perustaidot

Liiketoiminnan perustiedot

Teolliset taidot

Yhteensä

Tukikelpoiset kustannukset yleiskoulutusta varten

16,17

93,13

7,94

36,67

153,91

Tukikelpoiset kustannukset erityiskoulutusta varten

1,49

—

0,16

0,24

1,89

Yleiskoulutukseen myönnettävä tuki

8,08

46,56

3,97

18,33

76,94

Erityiskoulutukseen myönnettävä tuki

0,37

—

0,03

0,06

0,46

Kokonaiskustannukset

8,45

46,56

4,00

18,39

77,44

Fordin osuus

9,2

46,56

4,08

18,50

78,39

Taulukossa esitetty tuen kokonaismäärä ja Fordin osuus on ilmoitettu nimellisarvona. Romania ja Ford korostavat, että yritys on päättänyt rajoittaa tuen kokonaisarvon 57 miljoonaan euroon. Yritys maksaa omana osuutenaan erotuksen sen tuen kokonaismäärän välillä, jolle voitaisiin antaa tukea ohjelmasta, ja 57 miljoonan euron määrän välillä, eli sen omaksi osuudeksi tulee näin 98,8 miljoonaa euroa.

| (16) | Yrityskohtaiseen koulutukseen, joka ei ole tukikelpoista, kuuluvien koulutustuntien kokonaismäärä on noin 200 000 viiden vuoden aikana, ja ohjelman tukikelpoiseen osuuteen kuuluvien koulutuspäivien kokonaismäärä on noin 800 000 viiden vuoden aikana. Tämän vuoksi kukin 9 000 työntekijästä saa koulutusta keskimäärin 111 päivää viiden vuoden aikana. Romania ja Ford ovat myös toimittaneet todisteita osoittaakseen, että valtaosa (jopa 90 prosenttia) ohjelman kouluttajista rekrytoidaan erikoistuneista ulkopuolisista koulutuskeskuksista ja että suuri osa koulutuksesta annetaan muualla kuin tehtaassa (ks. johdanto-osan 18 kappale, jossa ilmoitetaan kuljetusta koskevat tukikelpoiset matkakustannukset niin koulutettavien kuin kouluttajienkin osalta). |
| --- | --- |

(16)

Yrityskohtaiseen koulutukseen, joka ei ole tukikelpoista, kuuluvien koulutustuntien kokonaismäärä on noin 200 000 viiden vuoden aikana, ja ohjelman tukikelpoiseen osuuteen kuuluvien koulutuspäivien kokonaismäärä on noin 800 000 viiden vuoden aikana. Tämän vuoksi kukin 9 000 työntekijästä saa koulutusta keskimäärin 111 päivää viiden vuoden aikana. Romania ja Ford ovat myös toimittaneet todisteita osoittaakseen, että valtaosa (jopa 90 prosenttia) ohjelman kouluttajista rekrytoidaan erikoistuneista ulkopuolisista koulutuskeskuksista ja että suuri osa koulutuksesta annetaan muualla kuin tehtaassa (ks. johdanto-osan 18 kappale, jossa ilmoitetaan kuljetusta koskevat tukikelpoiset matkakustannukset niin koulutettavien kuin kouluttajienkin osalta).

| (17) | Koulutusohjelman kustannusten arvion perustana ovat samankaltaiset kustannukset, jotka aiheutuivat Fordille sen Dagenhamissa (Yhdistyneessä kuningaskunnassa) sijaitsevan tehtaan työntekijöille tarjoamasta koulutuksesta, ja niiden pohjalta tehdyt alustavat ennusteet (vuoden 2008 tiedot, joita on mukautettu sitä seuraavien vuosien inflaatioennusteen mukaan). Tämän perusteella kustannukset on arvioitu seuraavasti kutakin päivää ja koulutettavaa kohtaan (koulutettavien palkkoja ei ole otettu huomioon):







  Tukikelpoisten kustannusten luokat | Yleiskoulutus | Erityiskoulutus |
| --- | --- | --- | --- |
| Ohjaus ja konsultointi | [...] (14) euroa | [...] euroa |
| Kouluttajan palkkio (2 päivää) | [...] euroa | [...] euroa |
| Kouluttajan matkakulut | [...] euroa | [...] euroa |
| Koulutettavien matkakulut | [...] euroa | [...] euroa |
| Laitteiden ja koneiden poistot | [...] euroa | [...] euroa |
| Koulutustilojen vuokra/poistot | [...] euroa | [...] euroa |
| Koulutusaineisto | [...] euroa | [...] euroa |
| Yhteensä | 181,00 euroa | 265,00 euroa |

(17)

Koulutusohjelman kustannusten arvion perustana ovat samankaltaiset kustannukset, jotka aiheutuivat Fordille sen Dagenhamissa (Yhdistyneessä kuningaskunnassa) sijaitsevan tehtaan työntekijöille tarjoamasta koulutuksesta, ja niiden pohjalta tehdyt alustavat ennusteet (vuoden 2008 tiedot, joita on mukautettu sitä seuraavien vuosien inflaatioennusteen mukaan). Tämän perusteella kustannukset on arvioitu seuraavasti kutakin päivää ja koulutettavaa kohtaan (koulutettavien palkkoja ei ole otettu huomioon):

Tukikelpoisten kustannusten luokat

Yleiskoulutus

Erityiskoulutus

Ohjaus ja konsultointi

[...] (14) euroa

[...] euroa

Kouluttajan palkkio (2 päivää)

[...] euroa

[...] euroa

Kouluttajan matkakulut

[...] euroa

[...] euroa

Koulutettavien matkakulut

[...] euroa

[...] euroa

Laitteiden ja koneiden poistot

[...] euroa

[...] euroa

Koulutustilojen vuokra/poistot

[...] euroa

[...] euroa

Koulutusaineisto

[...] euroa

[...] euroa

Yhteensä

181,00 euroa

265,00 euroa

| (18) | Tästä ohjelmasta (joka kattaa yhteensä 9 000 työntekijää ja jota toteutetaan neljän vuoden ajan) haetut tukikelpoiset kulut ilmoitetaan seuraavassa taulukossa (nimellisarvoina ja miljoonina euroina): | Yleiskoulutukseen myönnettävä tuki | Erityiskoulutukseen myönnettävä tuki | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koulutuskulut | [45–50] | [0,5–1] | [45–50] |
| Kouluttajan matkakulut | [10–15] | [0–0,5] | [10–15] |
| Koulutettavien matkakulut | [0–5] | [0–0,5] | [0–5] |
| Muut 4 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitetut kulut | [10–15] | [0–0,5] | [10–15] |
| Poistot | [0–5] | [0–0,5] | [0–5] |
| Koulutustila | [5–10] | [0–0,5] | [5–10] |
| Ohjaus ja konsultointi | [25–30] | [0–0,5] | [25–30] |
| Sisäisiin kouluttajiin liittyvät kulut | [0–5] | [0–0,5] | [0–5] |
| Koulutettavien palkan korvaaminen | [40–45] | [0–0,5] | [40–45] |
| Tukikelpoiset kustannukset ilman palkan korvaamista | [110–115] | [1–2] | [110–120] |
| Tuen enimmäismäärä | 76,96 | 0,47 | 77,44 |
| Fordin osuus | 76,96 | 1,42 | 78,39 |

(18)

Tästä ohjelmasta (joka kattaa yhteensä 9 000 työntekijää ja jota toteutetaan neljän vuoden ajan) haetut tukikelpoiset kulut ilmoitetaan seuraavassa taulukossa (nimellisarvoina ja miljoonina euroina):

Yleiskoulutukseen myönnettävä tuki

Erityiskoulutukseen myönnettävä tuki

Yhteensä

Koulutuskulut

[45–50]

[0,5–1]

[45–50]

Kouluttajan matkakulut

[10–15]

[0–0,5]

[10–15]

Koulutettavien matkakulut

[0–5]

[0–0,5]

[0–5]

Muut 4 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitetut kulut

[10–15]

[0–0,5]

[10–15]

Poistot

[0–5]

[0–0,5]

[0–5]

Koulutustila

[5–10]

[0–0,5]

[5–10]

Ohjaus ja konsultointi

[25–30]

[0–0,5]

[25–30]

Sisäisiin kouluttajiin liittyvät kulut

[0–5]

[0–0,5]

[0–5]

Koulutettavien palkan korvaaminen

[40–45]

[0–0,5]

[40–45]

Tukikelpoiset kustannukset ilman palkan korvaamista

[110–115]

[1–2]

[110–120]

Tuen enimmäismäärä

76,96

0,47

77,44

Fordin osuus

76,96

1,42

78,39

| (19) | Tuki koostuu 57 miljoonan euron suuruisesta suorasta avustuksesta Ford Craiovalle viiden vuoden ajalle. Tukea ehdotetaan koulutusohjelmalle, jonka kokonaiskustannukset on arvioitu 185,5 miljoonaksi euroksi (nimellisarvo). Tästä niiden kustannusten osuus, jolle voidaan myöntää koulutustukea, on 155,8 miljoonaa euroa. Suuri osa tukikelpoisista kustannuksista, 153,93 miljoonaa euroa, liittyy yleiskoulutukseen. Ainoastaan 1,88 miljoonaa euroa tukikelpoisista kuluista liittyy erityiskoulutukseen. Romania on soveltanut hankkeessa yleiskoulutustoimiin 50 prosentin tuki-intensiteettiä ja erityiskoulutustoimiin 25 prosentin tuki-intensiteettiä. Tämän perusteella hankkeelle voi myöntää yleiskoulutukseen tarkoitettua tukea 76,96 miljoonaa euroa ja erityiskoulutukseen tarkoitettua tukea 0,47 miljoonaa euroa eli yhteensä 77,44 miljoonaa euroa tukea. Tuensaaja halusi kuitenkin rajoittaa valtiolta saatavan tuen 57 miljoonaksi euroksi (ks. myös johdanto-osan 15 kappale). |
| --- | --- |

(19)

Tuki koostuu 57 miljoonan euron suuruisesta suorasta avustuksesta Ford Craiovalle viiden vuoden ajalle. Tukea ehdotetaan koulutusohjelmalle, jonka kokonaiskustannukset on arvioitu 185,5 miljoonaksi euroksi (nimellisarvo). Tästä niiden kustannusten osuus, jolle voidaan myöntää koulutustukea, on 155,8 miljoonaa euroa. Suuri osa tukikelpoisista kustannuksista, 153,93 miljoonaa euroa, liittyy yleiskoulutukseen. Ainoastaan 1,88 miljoonaa euroa tukikelpoisista kuluista liittyy erityiskoulutukseen. Romania on soveltanut hankkeessa yleiskoulutustoimiin 50 prosentin tuki-intensiteettiä ja erityiskoulutustoimiin 25 prosentin tuki-intensiteettiä. Tämän perusteella hankkeelle voi myöntää yleiskoulutukseen tarkoitettua tukea 76,96 miljoonaa euroa ja erityiskoulutukseen tarkoitettua tukea 0,47 miljoonaa euroa eli yhteensä 77,44 miljoonaa euroa tukea. Tuensaaja halusi kuitenkin rajoittaa valtiolta saatavan tuen 57 miljoonaksi euroksi (ks. myös johdanto-osan 15 kappale).

| (20) | Romania toteaa, että koska olisi epärealistista arvioida viisi vuotta kestävän koulutusohjelman jokaisen kurssin kustannukset tarkasti etukäteen, tuensaajalle on tarpeen antaa jonkin verran vapautta kohdentaa tukea uudelleen eri tukikelpoisten kustannusten välillä, mikäli tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset eroavat arvioiduista tavanomaisista kustannuksista. Tämän joustavuuden avulla tuensaaja voisi optimoida varojen käyttöä koulutusohjelman kuluessa siten, että samalla kuitenkin noudatettaisiin koulutuksen sisältöä ja tuen määrää ja kokonaisintensiteettiä. |
| --- | --- |

(20)

Romania toteaa, että koska olisi epärealistista arvioida viisi vuotta kestävän koulutusohjelman jokaisen kurssin kustannukset tarkasti etukäteen, tuensaajalle on tarpeen antaa jonkin verran vapautta kohdentaa tukea uudelleen eri tukikelpoisten kustannusten välillä, mikäli tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset eroavat arvioiduista tavanomaisista kustannuksista. Tämän joustavuuden avulla tuensaaja voisi optimoida varojen käyttöä koulutusohjelman kuluessa siten, että samalla kuitenkin noudatettaisiin koulutuksen sisältöä ja tuen määrää ja kokonaisintensiteettiä.

| (21) | Romania myös ehdotti heinäkuussa 2009 toimitetuissa asiakirjoissa, että tukea maksettaisiin etukäteen, tuensaajan kanssa yhteisellä sopimuksella vahvistetuin välein (esimerkiksi neljä kertaa vuodessa) aiheutuneiden tavanomaisten kustannusten perusteella. Tuensaajan sisäisten tarkastajien olisi tämän jälkeen tarkastettava kunkin varainhoitovuoden aikana tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset ja maksettua tukea olisi mukautettava sovellettavien intensiteetin enimmäismäärien mukaisesti vuosittain. Tukimaksuja koskevat säännöt ja edellytykset olisi vahvistettava erityisellä Romanian säädöksellä. |
| --- | --- |

(21)

Romania myös ehdotti heinäkuussa 2009 toimitetuissa asiakirjoissa, että tukea maksettaisiin etukäteen, tuensaajan kanssa yhteisellä sopimuksella vahvistetuin välein (esimerkiksi neljä kertaa vuodessa) aiheutuneiden tavanomaisten kustannusten perusteella. Tuensaajan sisäisten tarkastajien olisi tämän jälkeen tarkastettava kunkin varainhoitovuoden aikana tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset ja maksettua tukea olisi mukautettava sovellettavien intensiteetin enimmäismäärien mukaisesti vuosittain. Tukimaksuja koskevat säännöt ja edellytykset olisi vahvistettava erityisellä Romanian säädöksellä.

3.   PÄÄTÖS ALOITTAA EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 82 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU MUODOLLINEN TUTKINTAMENETTELY

| (22) | Komissio esitti 10 päivänä syyskuuta 2008 tekemässään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyjä seuraavista kysymyksistä: tuen perusteet, tuen kannustava vaikutus ja tarpeellisuus, alue- ja koulutustuen kasautuminen sekä niin kutsutun Deggendorf-periaatteen noudattaminen (kaikkia näitä seikkoja käsitellään seuraavassa). |
| --- | --- |

(22)

Komissio esitti 10 päivänä syyskuuta 2008 tekemässään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyjä seuraavista kysymyksistä: tuen perusteet, tuen kannustava vaikutus ja tarpeellisuus, alue- ja koulutustuen kasautuminen sekä niin kutsutun Deggendorf-periaatteen noudattaminen (kaikkia näitä seikkoja käsitellään seuraavassa).

| (23) | Komissio nosti esiin erityisesti seuraavat kysymykset: i) eikö Fordin täytynyt joka tapauksessa maksaa osa tukikelpoiseksi katsotusta koulutuksesta ainakin nykyisen työvoiman osalta, jotta tehtaassa voitaisiin voitaisiin ottaa käyttöön uusimman sukupolven tuotantoteknologiaa. ja ii) eikö yritys ollut turvallisuutta koskevan EU:n ja Romanian lainsäädännön nojalla velvoitettu maksamaan osa turvallisuusmoduuliin kuuluvasta koulutuksesta. Tällöin tuki ei soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, sillä sillä tuettaisiin koulutusta, joka toteutettaisiin joka tapauksessa ja jolla ei näin ollen ”edistetä tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä”. |
| --- | --- |

(23)

Komissio nosti esiin erityisesti seuraavat kysymykset: i) eikö Fordin täytynyt joka tapauksessa maksaa osa tukikelpoiseksi katsotusta koulutuksesta ainakin nykyisen työvoiman osalta, jotta tehtaassa voitaisiin voitaisiin ottaa käyttöön uusimman sukupolven tuotantoteknologiaa. ja ii) eikö yritys ollut turvallisuutta koskevan EU:n ja Romanian lainsäädännön nojalla velvoitettu maksamaan osa turvallisuusmoduuliin kuuluvasta koulutuksesta. Tällöin tuki ei soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, sillä sillä tuettaisiin koulutusta, joka toteutettaisiin joka tapauksessa ja jolla ei näin ollen ”edistetä tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä”.

| (24) | Komissio pohti, olivatko eräät tuleville työntekijöille ehdotetut koulutuksen osat perusteltuja, sillä Fordilla on ollut mahdollisuus rekrytoida uutta koulutettua työvoimaa. |
| --- | --- |

(24)

Komissio pohti, olivatko eräät tuleville työntekijöille ehdotetut koulutuksen osat perusteltuja, sillä Fordilla on ollut mahdollisuus rekrytoida uutta koulutettua työvoimaa.

| (25) | Tutkinnan aloittamista koskeva päätös toi esiin kysymyksen siitä, missä määrin ehdotettu tuki osittain korjaa aineettomia alueellisia haittoja eli nykyisen työvoiman taitojen puutetta, jonka vuoksi yritykselle on jo annettu aluetukea investointeja varten vuonna 2008 (15). |
| --- | --- |

(25)

Tutkinnan aloittamista koskeva päätös toi esiin kysymyksen siitä, missä määrin ehdotettu tuki osittain korjaa aineettomia alueellisia haittoja eli nykyisen työvoiman taitojen puutetta, jonka vuoksi yritykselle on jo annettu aluetukea investointeja varten vuonna 2008 (15).

| (26) | Vakiintuneen oikeuskäytännön (16) mukaan uutta tukea ei voida myöntää ennen kuin aiemmin myönnetty sääntöjenvastainen tuki on peritty takaisin kokonaisuudessaan. Romanian viranomaiset eivät pystyneet esittämään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisajankohtana todisteita siitä, että Craiovan tehtaan yksityistämisen yhteydessä myönnetty tuki, jonka komissio katsoi 27 päivänä helmikuuta 2008 EY:n perustamissopimuksen (nykyisen SEUT-sopimuksen) nojalla sääntöjenvastaiseksi, olisi peritty kokonaisuudessaan takaisin (17) |
| --- | --- |

(26)

Vakiintuneen oikeuskäytännön (16) mukaan uutta tukea ei voida myöntää ennen kuin aiemmin myönnetty sääntöjenvastainen tuki on peritty takaisin kokonaisuudessaan. Romanian viranomaiset eivät pystyneet esittämään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisajankohtana todisteita siitä, että Craiovan tehtaan yksityistämisen yhteydessä myönnetty tuki, jonka komissio katsoi 27 päivänä helmikuuta 2008 EY:n perustamissopimuksen (nykyisen SEUT-sopimuksen) nojalla sääntöjenvastaiseksi, olisi peritty kokonaisuudessaan takaisin (17)

4.   ROMANIAN HUOMAUTUKSET

| (27) | Romania esitti tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen huomautuksia seuraavista seikoista: i) oikeusperusta, jonka nojalla arvioidaan, noudattaako tuki EY:n perustamissopimusta, ii) tuen kannustava vaikutus ja iii) nk. Deggendorf-periaatteen noudattaminen. |
| --- | --- |

(27)

Romania esitti tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen huomautuksia seuraavista seikoista: i) oikeusperusta, jonka nojalla arvioidaan, noudattaako tuki EY:n perustamissopimusta, ii) tuen kannustava vaikutus ja iii) nk. Deggendorf-periaatteen noudattaminen.

| (28) | Romania esittää, että tuki pitäisi arvioida oikeusvarmuusperiaatteen mukaisesti niiden sääntöjen perusteella, jotka olivat voimassa ilmoitusajankohtana (huhtikuussa 2008). Tuolloin sovellettiin vielä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettua komission asetusta (EY) N:o 68/2001 (18). Yleinen ryhmäpoikkeusasetus (19) julkaistiin 9 päivänä elokuuta 2008 ja se tuli voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä julkaisemisesta. |
| --- | --- |

(28)

Romania esittää, että tuki pitäisi arvioida oikeusvarmuusperiaatteen mukaisesti niiden sääntöjen perusteella, jotka olivat voimassa ilmoitusajankohtana (huhtikuussa 2008). Tuolloin sovellettiin vielä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettua komission asetusta (EY) N:o 68/2001 (18). Yleinen ryhmäpoikkeusasetus (19) julkaistiin 9 päivänä elokuuta 2008 ja se tuli voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä julkaisemisesta.

| (29) | Romania katsoo, että ryhmäpoikkeusasetuksesta johtuvat arviointiperusteet eroavat osittain asetuksesta (EY) N:o 68/2001 johtuvista arviointiperusteista. Romania myös korostaa, että se otti ilmoitusta tehdessään asetuksen (EY) N:o 68/2001 mukaisesti huomioon yleisen tuen osalta 50 prosentin enimmäisintensiteetin ja erityistuen osalta 25 prosentin enimmäisintensiteetin, kun taas ryhmäpoikkeusasetuksen mukaan yleiskoulutuksen intensiteetti voi olla 60 prosenttia ja erityiskoulutuksen 25 prosenttia. |
| --- | --- |

(29)

Romania katsoo, että ryhmäpoikkeusasetuksesta johtuvat arviointiperusteet eroavat osittain asetuksesta (EY) N:o 68/2001 johtuvista arviointiperusteista. Romania myös korostaa, että se otti ilmoitusta tehdessään asetuksen (EY) N:o 68/2001 mukaisesti huomioon yleisen tuen osalta 50 prosentin enimmäisintensiteetin ja erityistuen osalta 25 prosentin enimmäisintensiteetin, kun taas ryhmäpoikkeusasetuksen mukaan yleiskoulutuksen intensiteetti voi olla 60 prosenttia ja erityiskoulutuksen 25 prosenttia.

| (30) | Romania on myös sitä mieltä, että komissio on omaksunut Ford Genkiä (20) ja GM Antwerpeniä (21) koskevissa päätöksissään joustamattoman lähestymistavan koulutustuen arviointiin kannustavan vaikutuksen suhteen, mikä ei ole komission yhteisen koulutustukea koskevan yleisen lähestymistavan tai Lissabonin strategian mukaista. |
| --- | --- |

(30)

Romania on myös sitä mieltä, että komissio on omaksunut Ford Genkiä (20) ja GM Antwerpeniä (21) koskevissa päätöksissään joustamattoman lähestymistavan koulutustuen arviointiin kannustavan vaikutuksen suhteen, mikä ei ole komission yhteisen koulutustukea koskevan yleisen lähestymistavan tai Lissabonin strategian mukaista.

| (31) | Välttämättömyys: Romania on pääasiassa sitä mieltä, että jos tukea ei anneta, yrityksen koulutusohjelma on vähemmän kunnianhimoinen ja tarjoaa työntekijöille ainoastaan sen koulutuksen, jota tarvitaan tehtaan käyttämiseen (mikä vastaa noin 17 prosenttia ehdotetusta ohjelmasta; yritys vastaa itse kuluista kokonaisuudessaan), ja paljon vähemmän lisäkoulutusta. |
| --- | --- |

(31)

Välttämättömyys: Romania on pääasiassa sitä mieltä, että jos tukea ei anneta, yrityksen koulutusohjelma on vähemmän kunnianhimoinen ja tarjoaa työntekijöille ainoastaan sen koulutuksen, jota tarvitaan tehtaan käyttämiseen (mikä vastaa noin 17 prosenttia ehdotetusta ohjelmasta; yritys vastaa itse kuluista kokonaisuudessaan), ja paljon vähemmän lisäkoulutusta.

| (32) | Romania vahvisti, että Ford voisi hallinnoida Craiovan tehdasta tarjoamatta lisäkoulutusta, joka katsotaan tukikelpoiseksi, sillä nykyisellä työvoimalla on kokemusta autotuotannosta ja tehtaalla käytettävä uusi teknologia tarjoaa mahdollisuuden opetukseen käytännön kautta, mikä on tullut esiin myös Fordin muilla toimipaikoilla, joilla tällaista lisäkoulutusta ei ole annettu. |
| --- | --- |

(32)

Romania vahvisti, että Ford voisi hallinnoida Craiovan tehdasta tarjoamatta lisäkoulutusta, joka katsotaan tukikelpoiseksi, sillä nykyisellä työvoimalla on kokemusta autotuotannosta ja tehtaalla käytettävä uusi teknologia tarjoaa mahdollisuuden opetukseen käytännön kautta, mikä on tullut esiin myös Fordin muilla toimipaikoilla, joilla tällaista lisäkoulutusta ei ole annettu.

| (33) | Lisäksi Romania selittää yksityiskohtaisesti, miten tehtaan käyttämiseen tarvittavat kurssit (jotka yritys rahoittaa kokonaisuudessaan) eroavat lisäkursseista (jotka ovat ”hyödyllisiä, mutta eivät välttämättömiä”) kunkin koulutusmoduulin kohdalla. |
| --- | --- |

(33)

Lisäksi Romania selittää yksityiskohtaisesti, miten tehtaan käyttämiseen tarvittavat kurssit (jotka yritys rahoittaa kokonaisuudessaan) eroavat lisäkursseista (jotka ovat ”hyödyllisiä, mutta eivät välttämättömiä”) kunkin koulutusmoduulin kohdalla.

| (34) | Turvallisuus: suurin osa neljään ehdotettuun alateemaan (työpaikan turvallisuutta koskevat perustiedot, työkoneiden ja hankilökohtaisten suojeluvälineiden turvallinen käyttö, jalankulkijoiden turvallisuus ja vaaratilanteiden ja riskien tunnistaminen ja ehkäisy) kuuluvista kursseista katsotaan tarpeellisiksi turvallisuuskulttuurin edistämiseksi työpaikalla. Eräät näistä kursseista tarjotaan turvallisuutta koskevien EU:n ja Romanian säädösten noudattamiseksi, ja toisissa keskitytään Fordin tehtaan sisäisten turvallisuusstandardien noudattamiseen. Romanian mukaan Ford soveltaa sisäisesti turvallisuusstandardeja, jotka ylittävät lainsäädännössä asetetut vähimmäisvaatimukset. Tukikelpoisia eivät kuitenkaan ole säädösten edellyttämät turvallisuuskurssit eivätkä yrityksen omaa turvallisuuslinjaa vastaavat kurssitkaan. Yritys maksaa niiden kustannukset kokonaisuudessaan. Turvallisuuteen liittyvä lisäkoulutus, jolle pyydetään 3,2 miljoonan euron tukea, sisältää yksilöllistä ohjausta turvallisuustietoisuuden parantamiseksi ja toimintamallien muutosten tueksi sekä yksilöityä koulutusta valituille ”mallityöntekijöille”. Tämäntyyppinen laaja koulutus on hyödyllistä työntekijöille, mutta ei ole yrityksen kannalta välttämätöntä. |
| --- | --- |

(34)

Turvallisuus: suurin osa neljään ehdotettuun alateemaan (työpaikan turvallisuutta koskevat perustiedot, työkoneiden ja hankilökohtaisten suojeluvälineiden turvallinen käyttö, jalankulkijoiden turvallisuus ja vaaratilanteiden ja riskien tunnistaminen ja ehkäisy) kuuluvista kursseista katsotaan tarpeellisiksi turvallisuuskulttuurin edistämiseksi työpaikalla. Eräät näistä kursseista tarjotaan turvallisuutta koskevien EU:n ja Romanian säädösten noudattamiseksi, ja toisissa keskitytään Fordin tehtaan sisäisten turvallisuusstandardien noudattamiseen. Romanian mukaan Ford soveltaa sisäisesti turvallisuusstandardeja, jotka ylittävät lainsäädännössä asetetut vähimmäisvaatimukset. Tukikelpoisia eivät kuitenkaan ole säädösten edellyttämät turvallisuuskurssit eivätkä yrityksen omaa turvallisuuslinjaa vastaavat kurssitkaan. Yritys maksaa niiden kustannukset kokonaisuudessaan. Turvallisuuteen liittyvä lisäkoulutus, jolle pyydetään 3,2 miljoonan euron tukea, sisältää yksilöllistä ohjausta turvallisuustietoisuuden parantamiseksi ja toimintamallien muutosten tueksi sekä yksilöityä koulutusta valituille ”mallityöntekijöille”. Tämäntyyppinen laaja koulutus on hyödyllistä työntekijöille, mutta ei ole yrityksen kannalta välttämätöntä.

| (35) | Perustaidot: tämän moduulin tarkoituksena on yksittäisten henkilöiden yksilöllinen kehittäminen ja se on vain hyvin vähän sidoksissa varsinaiseen työtehtävään. Suuri osa moduulin koulutuksesta liittyy yleisiin tietotekniikan taitoihin, englannin kieleen, kielellisiin ja numeerisiin taitoihin ym. Esimerkiksi kielellisen ja numeerisen koulutuksen tavoitteena on täydentää niitä aukkoja, joita on havaittu teollisuuden palveluksessa työskentelevien aikuisten taidoissa eri puolilla maailmaa riippumatta heidän koulutustasostaan. Kielellinen ja numeerinen koulutus ei ole työn kannalta välttämätöntä, koska tehtaassa käytetty teknologia perustuu Visual Factory -järjestelmään, jossa työstä annetaan visuaaliset, yksinkertaistetut ohjeet. Kielellisen ja numeerisen koulutuksen tarkoituksena on parantaa työntekijöiden valmiuksia muotoilla ideoita ja käsitteitä ja viestiä ne sujuvasti sekä tulkita kvantitatiivisia muutoksia ympäristössään. Tähän moduuliin sisältyy myös kaikkien tasojen työntekijöille koulutusta johtamisen perustaidoissa. Romanian mukaan tällaiset taidot hyödyttävät kaikkien ryhmien työntekijöitä riippumatta näiden koulutustasosta. Ne hyödyttävät erityisesti työntekijöitä parantamalla näiden elämänlaatua ja synnyttämällä myönteisiä vaikutuksia koko alueelle ja yhteiskunnalle. |
| --- | --- |

(35)

Perustaidot: tämän moduulin tarkoituksena on yksittäisten henkilöiden yksilöllinen kehittäminen ja se on vain hyvin vähän sidoksissa varsinaiseen työtehtävään. Suuri osa moduulin koulutuksesta liittyy yleisiin tietotekniikan taitoihin, englannin kieleen, kielellisiin ja numeerisiin taitoihin ym. Esimerkiksi kielellisen ja numeerisen koulutuksen tavoitteena on täydentää niitä aukkoja, joita on havaittu teollisuuden palveluksessa työskentelevien aikuisten taidoissa eri puolilla maailmaa riippumatta heidän koulutustasostaan. Kielellinen ja numeerinen koulutus ei ole työn kannalta välttämätöntä, koska tehtaassa käytetty teknologia perustuu Visual Factory -järjestelmään, jossa työstä annetaan visuaaliset, yksinkertaistetut ohjeet. Kielellisen ja numeerisen koulutuksen tarkoituksena on parantaa työntekijöiden valmiuksia muotoilla ideoita ja käsitteitä ja viestiä ne sujuvasti sekä tulkita kvantitatiivisia muutoksia ympäristössään. Tähän moduuliin sisältyy myös kaikkien tasojen työntekijöille koulutusta johtamisen perustaidoissa. Romanian mukaan tällaiset taidot hyödyttävät kaikkien ryhmien työntekijöitä riippumatta näiden koulutustasosta. Ne hyödyttävät erityisesti työntekijöitä parantamalla näiden elämänlaatua ja synnyttämällä myönteisiä vaikutuksia koko alueelle ja yhteiskunnalle.

| (36) | Liiketoiminnan perustiedot: koulutusmoduulin yleisenä tavoitteena on perusteellisen ammattitaidon hankkiminen operatiivisessa työssä ja hallinnossa. Koulutusaloista kolme liittyy yrityskohtaisiin johtamistaitoihin (Fordin omat tietotekniikkajärjestelmät, Fordin liiketoimintaprosessit ja Fordin sisäiset valvontaprosessit) ja Ford vastaa niiden kustannuksista kokonaisuudessaan. Lisäkoulutuksella hankitaan yleisiä taitoja, jotka ovat suuressa määrin siirrettävissä muihin yrityksiin tai muille aloille: projektinjohtamistaidot, henkilöstöhallinto, hankinnat, rahoitus, 6 Sigma -ohjelma (menetelmä virheiden vähentämiseksi toistuvissa prosesseissa useilla tuotannon aloilla) sekä yksilöllinen valittujen ”mallityöntekijöiden” koulutus, josta on epäilemättä myös etua yritykselle, sillä se parantaa työympäristöä yhdenmukaistamalla hierarkiaa, mutta joka enimmäkseen hyödyttää koulutettavia lisäämällä näiden kiinnostavuutta työmarkkinoilla. Tälle koulutusmoduulille pyydetään tukea enintään 4,33 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(36)

Liiketoiminnan perustiedot: koulutusmoduulin yleisenä tavoitteena on perusteellisen ammattitaidon hankkiminen operatiivisessa työssä ja hallinnossa. Koulutusaloista kolme liittyy yrityskohtaisiin johtamistaitoihin (Fordin omat tietotekniikkajärjestelmät, Fordin liiketoimintaprosessit ja Fordin sisäiset valvontaprosessit) ja Ford vastaa niiden kustannuksista kokonaisuudessaan. Lisäkoulutuksella hankitaan yleisiä taitoja, jotka ovat suuressa määrin siirrettävissä muihin yrityksiin tai muille aloille: projektinjohtamistaidot, henkilöstöhallinto, hankinnat, rahoitus, 6 Sigma -ohjelma (menetelmä virheiden vähentämiseksi toistuvissa prosesseissa useilla tuotannon aloilla) sekä yksilöllinen valittujen ”mallityöntekijöiden” koulutus, josta on epäilemättä myös etua yritykselle, sillä se parantaa työympäristöä yhdenmukaistamalla hierarkiaa, mutta joka enimmäkseen hyödyttää koulutettavia lisäämällä näiden kiinnostavuutta työmarkkinoilla. Tälle koulutusmoduulille pyydetään tukea enintään 4,33 miljoonaa euroa.

| (37) | Teolliset taidot: myös tämä moduuli sisältää koulutusta, joka ylittää työn suorittamiseen vaadittavan tason. Yritys maksaa kokonaisuudessaan kurssit, joita tarvitaan tavanomaisen tuotannon vaatimuksien täyttämiseen, eli ne, jotka käsittelevät käyttöönottoa, huoltoa sekä trukkeja, robotteja ja automatisaatiota. Lisäkoulutusta annetaan kahdella yleisalalla: sähköasentajan ja mekaanikon ammattitaidon parantaminen (joka parantaa työntekijän työllistymismahdollisuuksia, mutta ei ole työn suorittamisen kannalta välttämätöntä) sekä laajennettu huolto, automaatio ja robottien käyttö (yksityiskohtaiset taidot). Molemmissa tapauksissa työntekijä oppii käyttämään erilaisia korkean teknologian laitteita, joita hän ei käytä senhetkisessä työpaikassaan. Tämän koulutusmoduulin tukikelpoinen osuus on ilmoitettu 18,9 miljoonaksi euroksi. |
| --- | --- |

(37)

Teolliset taidot: myös tämä moduuli sisältää koulutusta, joka ylittää työn suorittamiseen vaadittavan tason. Yritys maksaa kokonaisuudessaan kurssit, joita tarvitaan tavanomaisen tuotannon vaatimuksien täyttämiseen, eli ne, jotka käsittelevät käyttöönottoa, huoltoa sekä trukkeja, robotteja ja automatisaatiota. Lisäkoulutusta annetaan kahdella yleisalalla: sähköasentajan ja mekaanikon ammattitaidon parantaminen (joka parantaa työntekijän työllistymismahdollisuuksia, mutta ei ole työn suorittamisen kannalta välttämätöntä) sekä laajennettu huolto, automaatio ja robottien käyttö (yksityiskohtaiset taidot). Molemmissa tapauksissa työntekijä oppii käyttämään erilaisia korkean teknologian laitteita, joita hän ei käytä senhetkisessä työpaikassaan. Tämän koulutusmoduulin tukikelpoinen osuus on ilmoitettu 18,9 miljoonaksi euroksi.

| (38) | Lisäksi Romania katsoo, että ehdotetun tuen kannustava vaikutus on arvioitava koko koulutusohjelman osalta eikä erikseen kunkin koulutusteeman tai yksittäisen kurssin osalta, sillä viimeksi mainittu voisi johtaa vääristyneisiin tuloksiin kontekstinsa ulkopuolella. Yksittäisessä arvioinnissa ei otettaisi huomioon koulutusohjelmakokonaisuuden lisäarvoa, joka on suurempi kuin erikoisalakoulutuksesta saatujen etujen summa. |
| --- | --- |

(38)

Lisäksi Romania katsoo, että ehdotetun tuen kannustava vaikutus on arvioitava koko koulutusohjelman osalta eikä erikseen kunkin koulutusteeman tai yksittäisen kurssin osalta, sillä viimeksi mainittu voisi johtaa vääristyneisiin tuloksiin kontekstinsa ulkopuolella. Yksittäisessä arvioinnissa ei otettaisi huomioon koulutusohjelmakokonaisuuden lisäarvoa, joka on suurempi kuin erikoisalakoulutuksesta saatujen etujen summa.

| (39) | Perustelut. Romania erottaa hiljattain rekrytoitujen työntekijöiden saaman koulutuksen perustelujen osalta kysymyksen, miten yritys (kiistämättä) pystyy rekrytoimaan uusia ammattitaitoisia työntekijöitä kysymyksestä, miten perusteltua lisäkoulutus heidän tapauksessaan on. Lisäkoulutuksesta saa yleisiä taitoja, jotka eivät ole työn suorittamisen kannalta välttämättömiä, joten ne ovat kaikkien työntekijäryhmien hyödyksi riippumatta koulutustasosta. |
| --- | --- |

(39)

Perustelut. Romania erottaa hiljattain rekrytoitujen työntekijöiden saaman koulutuksen perustelujen osalta kysymyksen, miten yritys (kiistämättä) pystyy rekrytoimaan uusia ammattitaitoisia työntekijöitä kysymyksestä, miten perusteltua lisäkoulutus heidän tapauksessaan on. Lisäkoulutuksesta saa yleisiä taitoja, jotka eivät ole työn suorittamisen kannalta välttämättömiä, joten ne ovat kaikkien työntekijäryhmien hyödyksi riippumatta koulutustasosta.

| (40) | Aineettomat alueelliset haitat: Romania toteaa, että kun tarkastellaan sitä, missä määrin ehdotettu koulutustuki korvaa aineettomia alueellisia haittoja, jotka näkyvät ammattitaidon puutteena ja joihin annetaan jo aluetukea, voidaan todeta, että alueellisella investointituella ja koulutustuella on erilaiset tavoitteet (ja niillä puututaan erilaisiin ongelmiin) ja niiden mukaiset tukikelpoiset kustannukset ovat erilaiset. Alueellisen investointituen tavoite on tukea investointeja EU:n epäsuotuisilla alueilla, kun taas koulutustuella pyritään korjaamaan koulutukseen tehtyjen investointien vähäisyyttä, joka on kaikkialla EU:ssa havaittu ilmiö. Aluetuesta saatujen etujen ”jakautuminen” on päinvastainen kuin koulutustuesta saatujen etujen: ensin mainituista hyötyvät investoijat ja jälkimmäisestä etupäässä työntekijät. |
| --- | --- |

(40)

Aineettomat alueelliset haitat: Romania toteaa, että kun tarkastellaan sitä, missä määrin ehdotettu koulutustuki korvaa aineettomia alueellisia haittoja, jotka näkyvät ammattitaidon puutteena ja joihin annetaan jo aluetukea, voidaan todeta, että alueellisella investointituella ja koulutustuella on erilaiset tavoitteet (ja niillä puututaan erilaisiin ongelmiin) ja niiden mukaiset tukikelpoiset kustannukset ovat erilaiset. Alueellisen investointituen tavoite on tukea investointeja EU:n epäsuotuisilla alueilla, kun taas koulutustuella pyritään korjaamaan koulutukseen tehtyjen investointien vähäisyyttä, joka on kaikkialla EU:ssa havaittu ilmiö. Aluetuesta saatujen etujen ”jakautuminen” on päinvastainen kuin koulutustuesta saatujen etujen: ensin mainituista hyötyvät investoijat ja jälkimmäisestä etupäässä työntekijät.

| (41) | Romania myös korostaa sitä, että ”aineeton” alueellinen haitta, joka johtuu paikallisesta ammattitaidon puutteesta, ei ole EU:n epäsuotuisten alueiden valintaperuste, vaan perusteita ovat bruttokansantuote asukasta kohden, työttömyysluvut, väestötiheys ym. Lisäksi komissio on aiemmin hyväksynyt koulutustukea esimerkiksi sen perusteella, että sillä on vaikutusta paikallisen työvoiman heikosta ammattitaidosta johtuvan kilpailuhaitan korjaamiseen (Webasto (22), Vauxhall Motors (23). |
| --- | --- |

(41)

Romania myös korostaa sitä, että ”aineeton” alueellinen haitta, joka johtuu paikallisesta ammattitaidon puutteesta, ei ole EU:n epäsuotuisten alueiden valintaperuste, vaan perusteita ovat bruttokansantuote asukasta kohden, työttömyysluvut, väestötiheys ym. Lisäksi komissio on aiemmin hyväksynyt koulutustukea esimerkiksi sen perusteella, että sillä on vaikutusta paikallisen työvoiman heikosta ammattitaidosta johtuvan kilpailuhaitan korjaamiseen (Webasto (22), Vauxhall Motors (23).

| (42) | Samoin perustelu, jonka mukaan alueellista investointitukea saaneet hankkeet eivät voi saada myös koulutustukea, haittaa välillisesti EU:n epäsuotuisia olevia alueita, kun niiltä suljetaan pois mahdollisuus saada tukea koulutushankkeisiin. |
| --- | --- |

(42)

Samoin perustelu, jonka mukaan alueellista investointitukea saaneet hankkeet eivät voi saada myös koulutustukea, haittaa välillisesti EU:n epäsuotuisia olevia alueita, kun niiltä suljetaan pois mahdollisuus saada tukea koulutushankkeisiin.

| (43) | Romania toimitti asiakirjoja, jotka osoittavat, että Ford Motor Company oli maksanut 27 päivänä kesäkuuta 2008 takaisin 27 miljoonan euron yhteismarkkinoille soveltumattoman yksityistämistuen (24) sekä siihen liittyvät korot. Romania katsoo tämän perusteella, että ilmoitettu tuki on nk. Deggendorf-periaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(43)

Romania toimitti asiakirjoja, jotka osoittavat, että Ford Motor Company oli maksanut 27 päivänä kesäkuuta 2008 takaisin 27 miljoonan euron yhteismarkkinoille soveltumattoman yksityistämistuen (24) sekä siihen liittyvät korot. Romania katsoo tämän perusteella, että ilmoitettu tuki on nk. Deggendorf-periaatteen mukainen.

5.   ASIANOSAISTEN HUOMAUTUKSET

| (44) | Ford esitti 18 päivänä joulukuuta 2008 huomautuksia, joissa se tuki Romanian esiin tuomia tosiseikkoja ja näkemyksiä ja lisäsi omia huomioitaan ehdotetun tuen kannustavasta vaikutuksesta. |
| --- | --- |

(44)

Ford esitti 18 päivänä joulukuuta 2008 huomautuksia, joissa se tuki Romanian esiin tuomia tosiseikkoja ja näkemyksiä ja lisäsi omia huomioitaan ehdotetun tuen kannustavasta vaikutuksesta.

| (45) | Ford korostaa, että huomattava osuus tästä kattavasta koulutusohjelmasta rahoitetaan sen omista varoista – jopa 128,5 miljoonaa euroa arvioidusta 185,5 miljoonan euron määrästä koko hankkeelle. Lisäksi koulutus, jota lainsäädäntö edellyttää tai joka on tarpeellista tehtaan käyttämisen kannalta, ei ole tukikelpoista, ja yritys rahoittaa sen kokonaan itse. Yrityskohtaisen koulutuksen osuudeksi on arvioitu 29,7 miljoonaa euroa, ja kyseistä koulutusta on alettu antaa nykyiselle työvoimalle vuonna 2009. |
| --- | --- |

(45)

Ford korostaa, että huomattava osuus tästä kattavasta koulutusohjelmasta rahoitetaan sen omista varoista – jopa 128,5 miljoonaa euroa arvioidusta 185,5 miljoonan euron määrästä koko hankkeelle. Lisäksi koulutus, jota lainsäädäntö edellyttää tai joka on tarpeellista tehtaan käyttämisen kannalta, ei ole tukikelpoista, ja yritys rahoittaa sen kokonaan itse. Yrityskohtaisen koulutuksen osuudeksi on arvioitu 29,7 miljoonaa euroa, ja kyseistä koulutusta on alettu antaa nykyiselle työvoimalle vuonna 2009.

| (46) | Ford toteaa tuen mahdollisesta vääristävästä vaikutuksesta, että ohjelmaan sisältyy enimmäkseen yleiskoulutusta, josta hyötyvät etupäässä työntekijät, mutta yritys vain välillisesti. Tämän vuoksi koulutustuen vääristävän vaikutusten pitäisi olla ainoastaan toisarvoisia ja välillisiä. Ford katsoo, että tästä johtuen tuen vaikutukseen asianomaisten markkinoiden rakenteen ja alan ja teollisuudenalan piirteiden kannalta liittyvät näkökohdat eivät koske yleiskoulutusta, sillä ennustettu tuotanto tai varsinainen tekninen kapasiteetti eivät muutu. Sen sijaan erityiskoulutus voi parantaa yrityksen tuottavuutta suoraan ja näin vaikuttaa sen asemaan markkinoilla. Erityiskoulutus on kuitenkin vain pieni osa ehdotettua lisäkoulutusta. |
| --- | --- |

(46)

Ford toteaa tuen mahdollisesta vääristävästä vaikutuksesta, että ohjelmaan sisältyy enimmäkseen yleiskoulutusta, josta hyötyvät etupäässä työntekijät, mutta yritys vain välillisesti. Tämän vuoksi koulutustuen vääristävän vaikutusten pitäisi olla ainoastaan toisarvoisia ja välillisiä. Ford katsoo, että tästä johtuen tuen vaikutukseen asianomaisten markkinoiden rakenteen ja alan ja teollisuudenalan piirteiden kannalta liittyvät näkökohdat eivät koske yleiskoulutusta, sillä ennustettu tuotanto tai varsinainen tekninen kapasiteetti eivät muutu. Sen sijaan erityiskoulutus voi parantaa yrityksen tuottavuutta suoraan ja näin vaikuttaa sen asemaan markkinoilla. Erityiskoulutus on kuitenkin vain pieni osa ehdotettua lisäkoulutusta.

| (47) | Fordin mukaan käsitys, jonka mukaan osa ilmoitetusta tukikelpoisesta koulutuksesta ei olisi välttämätöntä yrityksen sisäisten turvallisuutta koskevien standardien noudattamisen varmistamiseksi, johtaisi yhdenmukaistamiseen liittyviin kielteisiin sääntelyn vääristymiin. Jos ainoastaan yritykset, joiden sisäiset turvallisuusstandardit ovat löyhät, voivat saada koulutustukea, yrityksiä loppujen lopuksi estettäisiin asettamasta omia tiukkoja sisäisiä turvallisuusstandardeja. Ford pohtii tämän vuoksi, eikö ehdotettu koulutustuki, joka on joka tapauksessa myönnettävä tuensaajalle, olisi vahvistettava kaikkiin yrityksiin tietyllä alalla sovellettavien puolueettomien perusteiden mukaan eikä yrityksen omien sisäisten standardien mukaan. Lisäksi tämän investointihankkeen myötä Fordista tulee vuoteen 2012 mennessä suurin teollisuuden alan työnantaja Romaniassa. Tällaisilla investoinneilla on taloudessa suunnannäyttäjän rooli, ja Romanian hallitus tukee Fordin suunnitelmia tehdä Craiovan tehtaasta malliesimerkki muille työnantajille ja uusille investoijille. |
| --- | --- |

(47)

Fordin mukaan käsitys, jonka mukaan osa ilmoitetusta tukikelpoisesta koulutuksesta ei olisi välttämätöntä yrityksen sisäisten turvallisuutta koskevien standardien noudattamisen varmistamiseksi, johtaisi yhdenmukaistamiseen liittyviin kielteisiin sääntelyn vääristymiin. Jos ainoastaan yritykset, joiden sisäiset turvallisuusstandardit ovat löyhät, voivat saada koulutustukea, yrityksiä loppujen lopuksi estettäisiin asettamasta omia tiukkoja sisäisiä turvallisuusstandardeja. Ford pohtii tämän vuoksi, eikö ehdotettu koulutustuki, joka on joka tapauksessa myönnettävä tuensaajalle, olisi vahvistettava kaikkiin yrityksiin tietyllä alalla sovellettavien puolueettomien perusteiden mukaan eikä yrityksen omien sisäisten standardien mukaan. Lisäksi tämän investointihankkeen myötä Fordista tulee vuoteen 2012 mennessä suurin teollisuuden alan työnantaja Romaniassa. Tällaisilla investoinneilla on taloudessa suunnannäyttäjän rooli, ja Romanian hallitus tukee Fordin suunnitelmia tehdä Craiovan tehtaasta malliesimerkki muille työnantajille ja uusille investoijille.

| (48) | Ford on myös sitä mieltä, että tukikelpoiseksi katsottu lisäkoulutus ei yleisemmällä tasolla ole tehtaan käyttämisen kannalta tarpeellista, sillä Ford-konsernissa sovelletaan parhaillaan järjestelmää, jossa tuotantokustannuksia vähennetään ja tehokkuutta lisätään. Autonvalmistajat ovat ajan myötä siirtyneet sarjatuotannosta joustaviin tuotantomenetelmiin, ja tämä kehitys edellyttää toimintamallien muutosta, sillä siinä kaikki sisäisen organisaation tasot on otettava mukaan. Tähän muutokseen riittäisi se koulutusohjelman osa, joka ei ole tukikelpoinen. |
| --- | --- |

(48)

Ford on myös sitä mieltä, että tukikelpoiseksi katsottu lisäkoulutus ei yleisemmällä tasolla ole tehtaan käyttämisen kannalta tarpeellista, sillä Ford-konsernissa sovelletaan parhaillaan järjestelmää, jossa tuotantokustannuksia vähennetään ja tehokkuutta lisätään. Autonvalmistajat ovat ajan myötä siirtyneet sarjatuotannosta joustaviin tuotantomenetelmiin, ja tämä kehitys edellyttää toimintamallien muutosta, sillä siinä kaikki sisäisen organisaation tasot on otettava mukaan. Tähän muutokseen riittäisi se koulutusohjelman osa, joka ei ole tukikelpoinen.

| (49) | Ford tukee Romanian esiin tuomia perusteluja, joilla vastustetaan ajatusta alueellisen investointituen ja koulutustuen mahdollisesta päällekkäisyydestä heikkoon ammattitaitoon liittyvien aineettomien alueellisten haittojen korjaamiseksi. Se on myös sitä mieltä, että tietyn alueen ammattitaito- ja koulutustaso olisi otettava huomioon arvioitaessa ehdotetun koulutustukitoimenpiteen myönteisiä ulkoisvaikutuksia. |
| --- | --- |

(49)

Ford tukee Romanian esiin tuomia perusteluja, joilla vastustetaan ajatusta alueellisen investointituen ja koulutustuen mahdollisesta päällekkäisyydestä heikkoon ammattitaitoon liittyvien aineettomien alueellisten haittojen korjaamiseksi. Se on myös sitä mieltä, että tietyn alueen ammattitaito- ja koulutustaso olisi otettava huomioon arvioitaessa ehdotetun koulutustukitoimenpiteen myönteisiä ulkoisvaikutuksia.

| (50) | Ford esittää vertailun Pietarissa sijaitsevassa tehtaassaan toteuttamansa koulutusohjelman ja Craiovan tehdasta koskevan ehdotetun ohjelman välillä. Vertailun tavoitteena on osoittaa, että Fordin tehdasta on mahdollista hallinnoida tehokkaasti Craiovan tehdasta koskevaa vähemmän kunnianhimoisella koulutusohjelmalla, joten Craiovan tehtaan lisäkoulutukseen annettavalla tuella on kannustava vaikutus. |
| --- | --- |

(50)

Ford esittää vertailun Pietarissa sijaitsevassa tehtaassaan toteuttamansa koulutusohjelman ja Craiovan tehdasta koskevan ehdotetun ohjelman välillä. Vertailun tavoitteena on osoittaa, että Fordin tehdasta on mahdollista hallinnoida tehokkaasti Craiovan tehdasta koskevaa vähemmän kunnianhimoisella koulutusohjelmalla, joten Craiovan tehtaan lisäkoulutukseen annettavalla tuella on kannustava vaikutus.

| (51) | Ford katsoo, että näiden kahden koulutusohjelman vertaaminen on tarkoituksenmukaista seuraavista syistä:






  — | Tuotanto: Ford otti Pietarissa käyttöönsä tehtaan, jossa oli aiemmin valmistettu suuria moottoreita laivanrakennusalan ja puolustusteollisuuden käyttöön, kun Craiovassa on valmistettu autoja. Ford valmistaa Pietarin tehtaassa ainoastaan autoja (vuodesta 2002 Ford Focus II -mallia ja vuodesta 2009 Ford Mondeota), kun taas Craiovassa tullaan valmistamaan sekä autoja että moottoreita. Pietarin tehtaalla ei ole prässäämöä, kuten Craiovan tehtaalla. Kun näitä eroja ei oteta lukuun, Fordin mukaan Craiovan tehtaan alkuedellytykset vastaavat Pietarin tehtaan alkuedellytyksiä, sillä molemmat tehtaat ostettiin uusien autonvalmistuslinjojen käyttöön ottamiseksi. Molemmissa tehtaissa käytetään samaa Fordin tuotantojärjestelmää ja tuotantovaiheet muistuttavat toisiaan myös työvoimalta edellytetyn taitotason osalta. |
| --- | --- | --- |

(51)

Ford katsoo, että näiden kahden koulutusohjelman vertaaminen on tarkoituksenmukaista seuraavista syistä:

—

Tuotanto: Ford otti Pietarissa käyttöönsä tehtaan, jossa oli aiemmin valmistettu suuria moottoreita laivanrakennusalan ja puolustusteollisuuden käyttöön, kun Craiovassa on valmistettu autoja. Ford valmistaa Pietarin tehtaassa ainoastaan autoja (vuodesta 2002 Ford Focus II -mallia ja vuodesta 2009 Ford Mondeota), kun taas Craiovassa tullaan valmistamaan sekä autoja että moottoreita. Pietarin tehtaalla ei ole prässäämöä, kuten Craiovan tehtaalla. Kun näitä eroja ei oteta lukuun, Fordin mukaan Craiovan tehtaan alkuedellytykset vastaavat Pietarin tehtaan alkuedellytyksiä, sillä molemmat tehtaat ostettiin uusien autonvalmistuslinjojen käyttöön ottamiseksi. Molemmissa tehtaissa käytetään samaa Fordin tuotantojärjestelmää ja tuotantovaiheet muistuttavat toisiaan myös työvoimalta edellytetyn taitotason osalta.

| — | Työvoima: Ford ei pitänyt Pietarissa entistä työvoimaa. Sinne rekrytoitu uusi työvoima oli keskimäärin nuorempaa ja koulutetumpaa mutta vähemmän kokenutta kuin Craiovan työvoima. Näistä eroista huolimatta Ford on sitä mieltä, että näiden kahden tehtaan työvoimat olivat lähtökohdiltaan verrattavissa toisiinsa. Molemmat olivat tottuneita markkinatalouteen kuulumattomien maiden työoloihin, mikä näkyi esimerkiksi erilaisena turvallisuuskulttuurina kuin vastaavissa länsimaisissa yrityksissä ja riittämättömänä monikansallisen yrityksen toiminta- ja hallintokokemuksena (riippumatta koulutustasosta). |
| --- | --- |

—

Työvoima: Ford ei pitänyt Pietarissa entistä työvoimaa. Sinne rekrytoitu uusi työvoima oli keskimäärin nuorempaa ja koulutetumpaa mutta vähemmän kokenutta kuin Craiovan työvoima. Näistä eroista huolimatta Ford on sitä mieltä, että näiden kahden tehtaan työvoimat olivat lähtökohdiltaan verrattavissa toisiinsa. Molemmat olivat tottuneita markkinatalouteen kuulumattomien maiden työoloihin, mikä näkyi esimerkiksi erilaisena turvallisuuskulttuurina kuin vastaavissa länsimaisissa yrityksissä ja riittämättömänä monikansallisen yrityksen toiminta- ja hallintokokemuksena (riippumatta koulutustasosta).

| (52) | Pietarin tehtaan koulutusohjelma oli rakenteeltaan samanlainen kuin Craiovan tehtaan. Pietarin tehtaalla Ford tarjosi kuitenkin vain tarvittavan vähimmäiskoulutuksen, ja johtavassa asemassa oleva henkilöstö sai käydä useampia kursseja kuin vähän koulutetut työntekijät. Tuotanto aloitettiin vuonna 2002 siten, että koulutusta annettiin vain se vähimmäismäärä, joka tarvittiin Fordin laatu- ja turvallisuusvaatimusten täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(52)

Pietarin tehtaan koulutusohjelma oli rakenteeltaan samanlainen kuin Craiovan tehtaan. Pietarin tehtaalla Ford tarjosi kuitenkin vain tarvittavan vähimmäiskoulutuksen, ja johtavassa asemassa oleva henkilöstö sai käydä useampia kursseja kuin vähän koulutetut työntekijät. Tuotanto aloitettiin vuonna 2002 siten, että koulutusta annettiin vain se vähimmäismäärä, joka tarvittiin Fordin laatu- ja turvallisuusvaatimusten täyttämiseksi.

| (53) | Ford simuloi Pietarin koulutusohjelman Craiovan tehtaan 9 000 työntekijään. Lopputulos oli, että Pietarin tyyppiseen koulutusohjelmaan sisältyisi vain noin 26 prosenttia siitä koulutuksesta, jotka suunnitellaan annettavaksi Craiovan tehtaalla. Siihen kuuluisi vain 57 prosenttia Craiovaan suunnitellusta turvallisuuden moduulista, 2 prosenttia perustaitojen moduulista, 30 prosenttia liiketoiminnan perustietojen moduulista ja 47 prosenttia teollisten perustaitojen moduulista. |
| --- | --- |

(53)

Ford simuloi Pietarin koulutusohjelman Craiovan tehtaan 9 000 työntekijään. Lopputulos oli, että Pietarin tyyppiseen koulutusohjelmaan sisältyisi vain noin 26 prosenttia siitä koulutuksesta, jotka suunnitellaan annettavaksi Craiovan tehtaalla. Siihen kuuluisi vain 57 prosenttia Craiovaan suunnitellusta turvallisuuden moduulista, 2 prosenttia perustaitojen moduulista, 30 prosenttia liiketoiminnan perustietojen moduulista ja 47 prosenttia teollisten perustaitojen moduulista.

6.   TUEN ARVIOINTI

6.1   Tuen olemassaolo

| (54) | Romanian ilmoittama Ford Craiovaa koskeva toimenpide täyttää kumulatiiviset edellytykset, joilla se voidaan katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Toimenpide on Romanian valtion julkisista varoista maksama suora avustus. Toimenpide on myös valikoiva, sillä siihen liittyy yksittäistä ja tapauskohtaista taloudellista tukea yhdelle tuensaajalle eli Ford Craiovalle. Tuensaaja saa toimenpiteestä etua, koska se vapautetaan osasta kustannuksia, joita aiheutuu ehdotetusta koulutusohjelmasta. Toimenpide vääristää kilpailua, sillä tuensaajayritystä suositaan verrattuna sen kilpailijoihin, jotka eivät saa tukea vastaaviin tarkoituksiin. Tuki vaikuttaa myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä sekä tuensaaja että sen kilpailijat pitävät tuotteitaan kaupan pääosin EU:n laajuisilla markkinoilla, mutta myös ETA:n markkinoilla sekä maailmanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(54)

Romanian ilmoittama Ford Craiovaa koskeva toimenpide täyttää kumulatiiviset edellytykset, joilla se voidaan katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Toimenpide on Romanian valtion julkisista varoista maksama suora avustus. Toimenpide on myös valikoiva, sillä siihen liittyy yksittäistä ja tapauskohtaista taloudellista tukea yhdelle tuensaajalle eli Ford Craiovalle. Tuensaaja saa toimenpiteestä etua, koska se vapautetaan osasta kustannuksia, joita aiheutuu ehdotetusta koulutusohjelmasta. Toimenpide vääristää kilpailua, sillä tuensaajayritystä suositaan verrattuna sen kilpailijoihin, jotka eivät saa tukea vastaaviin tarkoituksiin. Tuki vaikuttaa myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä sekä tuensaaja että sen kilpailijat pitävät tuotteitaan kaupan pääosin EU:n laajuisilla markkinoilla, mutta myös ETA:n markkinoilla sekä maailmanmarkkinoilla.

6.2   Arvioinnissa käytettävä oikeusperusta

| (55) | Romania pyytää, että tuki hyväksyttäisiin ilmoituksen tekohetkellä (huhtikuussa 2008) sovellettujen sääntöjen nojalla. Romania esittää erityisesti seuraavia perusteita: i) sitä, onko ehdotettu tuki perussopimuksen mukainen, on arvioitava ilmoituksen tekoajankohtana sovelletussa asetuksessa (EY) N:o 68/2001 (25) säädettyjen perusteiden mukaisesti, ii) komission ei pitäisi soveltaa takautuvasti ryhmäpoikkeusasetusta (26) (joka julkaistiin 9 päivänä elokuuta 2008 ja tuli voimaan 20 päivää myöhemmin), ja yleisemmällä tasolla iii) liian tiukka kannustavan vaikutuksen perusteen soveltaminen, joka alkoi Ford Genkiä (27) ja GM Antwerpeniä (28) koskevista päätöksistä, ei ole komission koulutustukea koskevan yleisen lähestymistavan mukaista. |
| --- | --- |

(55)

Romania pyytää, että tuki hyväksyttäisiin ilmoituksen tekohetkellä (huhtikuussa 2008) sovellettujen sääntöjen nojalla. Romania esittää erityisesti seuraavia perusteita: i) sitä, onko ehdotettu tuki perussopimuksen mukainen, on arvioitava ilmoituksen tekoajankohtana sovelletussa asetuksessa (EY) N:o 68/2001 (25) säädettyjen perusteiden mukaisesti, ii) komission ei pitäisi soveltaa takautuvasti ryhmäpoikkeusasetusta (26) (joka julkaistiin 9 päivänä elokuuta 2008 ja tuli voimaan 20 päivää myöhemmin), ja yleisemmällä tasolla iii) liian tiukka kannustavan vaikutuksen perusteen soveltaminen, joka alkoi Ford Genkiä (27) ja GM Antwerpeniä (28) koskevista päätöksistä, ei ole komission koulutustukea koskevan yleisen lähestymistavan mukaista.

| (56) | Yhteisöjen tuomioistuin selvitti asiassa komissio vastaan Freistaat Sachsen (29) antamassaan tuomiossa valtiontukien arviointiperusteiden ajallisen sovellettavuuden ongelmaa arvioitaessa ilmoitettujen tukitoimenpiteiden soveltuvuutta. Tuomioistuimen mukaan sellaisia valtiontukien soveltuvuuden arviointia koskevia sääntöjä, periaatteita ja kriteereitä, jotka ovat voimassa ajankohtana, jolloin komissio tekee päätöksensä, voidaan lähtökohtaisesti pitää kilpailutilanteeseen parhaiten soveltuvina. (30) Tuomioistuin toteaa: ”[...] jäsenvaltion suunnitellusta tuesta tai tukijärjestelmästä tekemällä ilmoituksella ei luoda sellaista lopullisesti muotoutunutta oikeudellista tilannetta, joka merkitsisi sitä, että komission on ratkaistava kyseisten tukien tai tukijärjestelmien soveltuvuus yhteismarkkinoille soveltamalla kyseisen ilmoituksen tekohetkellä voimassa olleita sääntöjä. Komission tehtävänä on päinvastoin soveltaa sääntöjä, jotka ovat voimassa ajankohtana, jolloin se tekee ratkaisunsa, ja komission tältä osin tekemän päätöksen lainmukaisuutta on arvioitava ainoastaan näiden sääntöjen pohjalta.” (31) |
| --- | --- |

(56)

Yhteisöjen tuomioistuin selvitti asiassa komissio vastaan Freistaat Sachsen (29) antamassaan tuomiossa valtiontukien arviointiperusteiden ajallisen sovellettavuuden ongelmaa arvioitaessa ilmoitettujen tukitoimenpiteiden soveltuvuutta. Tuomioistuimen mukaan sellaisia valtiontukien soveltuvuuden arviointia koskevia sääntöjä, periaatteita ja kriteereitä, jotka ovat voimassa ajankohtana, jolloin komissio tekee päätöksensä, voidaan lähtökohtaisesti pitää kilpailutilanteeseen parhaiten soveltuvina. (30) Tuomioistuin toteaa: ”[...] jäsenvaltion suunnitellusta tuesta tai tukijärjestelmästä tekemällä ilmoituksella ei luoda sellaista lopullisesti muotoutunutta oikeudellista tilannetta, joka merkitsisi sitä, että komission on ratkaistava kyseisten tukien tai tukijärjestelmien soveltuvuus yhteismarkkinoille soveltamalla kyseisen ilmoituksen tekohetkellä voimassa olleita sääntöjä. Komission tehtävänä on päinvastoin soveltaa sääntöjä, jotka ovat voimassa ajankohtana, jolloin se tekee ratkaisunsa, ja komission tältä osin tekemän päätöksen lainmukaisuutta on arvioitava ainoastaan näiden sääntöjen pohjalta.” (31)

| (57) | Tuomioistuin myös toteaa, että kun tuen yhteensoveltuvuus ratkaistaan uusien sääntöjen perusteella, komission on asian ratkaisemiseksi pyydettävä niitä, joita asia koskee, ottamaan kantaa kyseisen tuen yhteensoveltuvuuteen näihin uusiin sääntöihin nähden. On syytä mainita, että tämä menettelyllinen velvollisuus jätetään soveltamatta vain silloin, kun uusiin sääntöihin ei sisälly olennaisia muutoksia aiemmin voimassa olleisiin sääntöihin nähden. (32) |
| --- | --- |

(57)

Tuomioistuin myös toteaa, että kun tuen yhteensoveltuvuus ratkaistaan uusien sääntöjen perusteella, komission on asian ratkaisemiseksi pyydettävä niitä, joita asia koskee, ottamaan kantaa kyseisen tuen yhteensoveltuvuuteen näihin uusiin sääntöihin nähden. On syytä mainita, että tämä menettelyllinen velvollisuus jätetään soveltamatta vain silloin, kun uusiin sääntöihin ei sisälly olennaisia muutoksia aiemmin voimassa olleisiin sääntöihin nähden. (32)

| (58) | Edellä esitetystä seuraa, että komission on arvioitava se, onko tuki SEUT-sopimuksen mukainen, niiden sääntöjen ja perusteiden mukaisesti, joita on sovellettu päätöksen muotoiluajankohtana. Yksittäinen koulutustuki, joka ei täytä poikkeuksen edellytyksiä, on arvioitava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla: SEUT-sopimuksen mukaiseksi voidaan katsoa ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Koulutustukea koskeva asetus (EY) N:o 68/2001 (33) korvattiin ryhmäpoikkeusasetuksella (34) kahdenkymmenen päivän kuluttua sen julkaisemisesta 9 päivänä elokuuta 2009. Ryhmäpoikkeusasetuksen johdanto-osan 29 ja 32 kappaleen sekä 6 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaan komission on arvioitava erikseen yksittäinen koulutustuki, joka ylittää 2 miljoonaa euroa hanketta kohti, yhteisön välineissä vahvistettujen perusteiden mukaisesti riippumatta siitä, onko se tapauskohtainen tai kuuluuko se tukiohjelmaan. Komission on tällöin pidettävä perustana yksittäistä ilmoitusta edellyttävän koulutustuen soveltuvuusperusteita koskevaa komission tiedonantoa (35), jäljempänä ’vuoden 2009 koulutustukitiedonanto’, joka julkaistiin 11 päivänä elokuuta 2009 ja joka tuli voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä julkaisemisesta. |
| --- | --- |

(58)

Edellä esitetystä seuraa, että komission on arvioitava se, onko tuki SEUT-sopimuksen mukainen, niiden sääntöjen ja perusteiden mukaisesti, joita on sovellettu päätöksen muotoiluajankohtana. Yksittäinen koulutustuki, joka ei täytä poikkeuksen edellytyksiä, on arvioitava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla: SEUT-sopimuksen mukaiseksi voidaan katsoa ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Koulutustukea koskeva asetus (EY) N:o 68/2001 (33) korvattiin ryhmäpoikkeusasetuksella (34) kahdenkymmenen päivän kuluttua sen julkaisemisesta 9 päivänä elokuuta 2009. Ryhmäpoikkeusasetuksen johdanto-osan 29 ja 32 kappaleen sekä 6 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaan komission on arvioitava erikseen yksittäinen koulutustuki, joka ylittää 2 miljoonaa euroa hanketta kohti, yhteisön välineissä vahvistettujen perusteiden mukaisesti riippumatta siitä, onko se tapauskohtainen tai kuuluuko se tukiohjelmaan. Komission on tällöin pidettävä perustana yksittäistä ilmoitusta edellyttävän koulutustuen soveltuvuusperusteita koskevaa komission tiedonantoa (35), jäljempänä ’vuoden 2009 koulutustukitiedonanto’, joka julkaistiin 11 päivänä elokuuta 2009 ja joka tuli voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä julkaisemisesta.

| (59) | Komission on arvioitava Freistaat Sachsenia koskevan tuomion periaatteiden mukaisesti, noudattaako ilmoitettu tuki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa ryhmäpoikkeusasetuksessa tarkoitetulla tavalla ja vuoden 2009 koulutustukitiedonannossa vahvistettujen yksittäisten arviointiperusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(59)

Komission on arvioitava Freistaat Sachsenia koskevan tuomion periaatteiden mukaisesti, noudattaako ilmoitettu tuki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa ryhmäpoikkeusasetuksessa tarkoitetulla tavalla ja vuoden 2009 koulutustukitiedonannossa vahvistettujen yksittäisten arviointiperusteiden mukaisesti.

| (60) | Komissio katsoo, ettei ilmoitetun tuen arviointi ryhmäpoikkeusasetuksesta ja vuoden 2009 koulutustukitiedonannosta johtuvien sääntöjen ja perusteiden mukaisesti loukkaa asianosaisten osapuolten menettelyllisiä oikeuksia (ks. johdanto-osan 57 kappale). Komission on Freistaat Sachsenia koskevan tuomion mukaan annettava asianosaisille osapuolille mahdollisuus esittää huomioita uusien sääntöjen soveltamisesta ilmoitettuun tukeen ainoastaan siltä osin kuin uusissa säännöissä on merkittävästi muutettu vanhoja sääntöjä. |
| --- | --- |

(60)

Komissio katsoo, ettei ilmoitetun tuen arviointi ryhmäpoikkeusasetuksesta ja vuoden 2009 koulutustukitiedonannosta johtuvien sääntöjen ja perusteiden mukaisesti loukkaa asianosaisten osapuolten menettelyllisiä oikeuksia (ks. johdanto-osan 57 kappale). Komission on Freistaat Sachsenia koskevan tuomion mukaan annettava asianosaisille osapuolille mahdollisuus esittää huomioita uusien sääntöjen soveltamisesta ilmoitettuun tukeen ainoastaan siltä osin kuin uusissa säännöissä on merkittävästi muutettu vanhoja sääntöjä.

| (61) | Komissio huomauttaa, että se ilmoitti syyskuussa 2008 tekemässään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että tuki arvioidaan ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisesti. Asianosaisille osapuolille annettiin siis näin mahdollisuus esittää huomioita ilmoitetun tuen arvioimisesta ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisesti. Romania esittikin marraskuussa 2008 esittämissään huomioissa argumentteja ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamista vastaan. Romania esitti erityisesti, että ryhmäpoikkeusasetuksesta johtuvat arviointiperusteet ovat osittain erilaiset kuin ne, joita aiemmin sovellettiin asetuksen (EY) N:o 68/2001 mukaisesti erityisesti yleiskoulutukseen sallitun enimmäisintensiteetin osalta, sillä se nousi asetuksen (EY) N:o 68/2001 mukaisesta 50 prosentista ryhmäpoikkeusasetuksessa 60 prosenttiin tukikelpoisista kuluista (36). |
| --- | --- |

(61)

Komissio huomauttaa, että se ilmoitti syyskuussa 2008 tekemässään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että tuki arvioidaan ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisesti. Asianosaisille osapuolille annettiin siis näin mahdollisuus esittää huomioita ilmoitetun tuen arvioimisesta ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisesti. Romania esittikin marraskuussa 2008 esittämissään huomioissa argumentteja ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamista vastaan. Romania esitti erityisesti, että ryhmäpoikkeusasetuksesta johtuvat arviointiperusteet ovat osittain erilaiset kuin ne, joita aiemmin sovellettiin asetuksen (EY) N:o 68/2001 mukaisesti erityisesti yleiskoulutukseen sallitun enimmäisintensiteetin osalta, sillä se nousi asetuksen (EY) N:o 68/2001 mukaisesta 50 prosentista ryhmäpoikkeusasetuksessa 60 prosenttiin tukikelpoisista kuluista (36).

| (62) | Komissio katsoo myös, ettei vuoden 2009 koulutustukitiedonannossa muuteta merkittävästi Freistaat Sachsenia koskevassa tuomiossa tarkoitettujen tukien kaltaisten tukien arviointia (37). Vuoden 2009 koulutustukitiedonannossa kootaan yhteen ja vahvistetaan EU:n valtiontukivalvonnan periaatteet ja perusteet, jotka koskevat esimerkiksi markkinoiden toimintapuutteiden tai myönteisten ulkoisvaikutusten rationaalista analysointia, yleis- ja erityiskoulutuksen eroja, tuen tarkoituksenmukaisuutta, kannustavaa vaikutusta, suhteellisuusperiaatetta ja tuen mahdollisen vääristävyyden analysointia. |
| --- | --- |

(62)

Komissio katsoo myös, ettei vuoden 2009 koulutustukitiedonannossa muuteta merkittävästi Freistaat Sachsenia koskevassa tuomiossa tarkoitettujen tukien kaltaisten tukien arviointia (37). Vuoden 2009 koulutustukitiedonannossa kootaan yhteen ja vahvistetaan EU:n valtiontukivalvonnan periaatteet ja perusteet, jotka koskevat esimerkiksi markkinoiden toimintapuutteiden tai myönteisten ulkoisvaikutusten rationaalista analysointia, yleis- ja erityiskoulutuksen eroja, tuen tarkoituksenmukaisuutta, kannustavaa vaikutusta, suhteellisuusperiaatetta ja tuen mahdollisen vääristävyyden analysointia.

| (63) | Romania ja tuensaaja vaikuttavat olevan huolestuneita erityisesti väitetystä liian tiukasta kannustavan vaikutuksen tulkinnasta ja soveltamisesta koulutustuen arvioinnissa. Komissio katsoo silti, että tämän perusteen määrittelyä vuoden 2009 koulutustukitiedonannossa ei voida katsoa merkittäväksi arviointisääntöjen muuttamiseksi. Päätökset Ford Genkin (38) ja GM Antwerpenin (39) asioissa, jotka Romania esittää esimerkkeinä kannustavan vaikutuksen liian tiukasta tulkinnasta, ovat itse asiassa ajalta ennen ilmoitusajankohtaa. Kannustavan vaikutuksen perusteesta ei säädetty nimenomaisesti asetuksessa (EY) N:o 68/2001, vaikka sen tausta-ajatus kuuluu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti kaikkien tukitoimenpiteiden soveltuvuutta koskevaan arviointiin ja näkyi implisiittisesti johdanto-osan 10 ja 11 kappaleen taustalla, kun tarkastellaan tuen mahdollista roolia markkinahäiriöiden poistamisessa. Aiemmissa koulutustukea koskevissa, vuonna 1998 vahvistetuissa puitteissa (40) oli jo vahvistettu kannustava vaikutus erääksi tärkeimmistä perusteista arvioitaessa tämän tyyppisiä tukia (41). Lisäksi tutkimuksen aikana Romania ja tuensaaja toimittivat yksityiskohtaisia selvityksiä ehdotetun tuen kannustavasta vaikutuksesta, tarpeellisuudesta ja tarkoituksenmukaisuudesta, ehdotetun tukikelpoisen koulutuksen yleisen ja erityisen osuuden erosta ja tuen (väitteen mukaan vähäisistä) mahdollisuuksista vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(63)

Romania ja tuensaaja vaikuttavat olevan huolestuneita erityisesti väitetystä liian tiukasta kannustavan vaikutuksen tulkinnasta ja soveltamisesta koulutustuen arvioinnissa. Komissio katsoo silti, että tämän perusteen määrittelyä vuoden 2009 koulutustukitiedonannossa ei voida katsoa merkittäväksi arviointisääntöjen muuttamiseksi. Päätökset Ford Genkin (38) ja GM Antwerpenin (39) asioissa, jotka Romania esittää esimerkkeinä kannustavan vaikutuksen liian tiukasta tulkinnasta, ovat itse asiassa ajalta ennen ilmoitusajankohtaa. Kannustavan vaikutuksen perusteesta ei säädetty nimenomaisesti asetuksessa (EY) N:o 68/2001, vaikka sen tausta-ajatus kuuluu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti kaikkien tukitoimenpiteiden soveltuvuutta koskevaan arviointiin ja näkyi implisiittisesti johdanto-osan 10 ja 11 kappaleen taustalla, kun tarkastellaan tuen mahdollista roolia markkinahäiriöiden poistamisessa. Aiemmissa koulutustukea koskevissa, vuonna 1998 vahvistetuissa puitteissa (40) oli jo vahvistettu kannustava vaikutus erääksi tärkeimmistä perusteista arvioitaessa tämän tyyppisiä tukia (41). Lisäksi tutkimuksen aikana Romania ja tuensaaja toimittivat yksityiskohtaisia selvityksiä ehdotetun tuen kannustavasta vaikutuksesta, tarpeellisuudesta ja tarkoituksenmukaisuudesta, ehdotetun tukikelpoisen koulutuksen yleisen ja erityisen osuuden erosta ja tuen (väitteen mukaan vähäisistä) mahdollisuuksista vääristää kilpailua.

| (64) | Komissio katsoo näiden seikkojen perusteella, että on perusteltua arvioida tuki vuoden 2009 koulutustukitiedonannosta ja ryhmäpoikkeusasetuksesta johtuvien perusteiden mukaan siten, että asianosaisten osapuolten menettelyllisiä oikeuksia kuitenkin suojataan. Komissio toteaa myös, ettei kolmansilta osapuolilta (tuensaajan kilpailijoilta ym.) ole saatu muodollisen tutkintamenettelyn aikana huomautuksia. |
| --- | --- |

(64)

Komissio katsoo näiden seikkojen perusteella, että on perusteltua arvioida tuki vuoden 2009 koulutustukitiedonannosta ja ryhmäpoikkeusasetuksesta johtuvien perusteiden mukaan siten, että asianosaisten osapuolten menettelyllisiä oikeuksia kuitenkin suojataan. Komissio toteaa myös, ettei kolmansilta osapuolilta (tuensaajan kilpailijoilta ym.) ole saatu muodollisen tutkintamenettelyn aikana huomautuksia.

6.3   Tuen soveltuvuus SEUT-sopimuksen nojalla

| (65) | Vuoden 2009 koulutustukitiedonannossa määritetään yksittäiselle yritykselle myönnettävän koulutustuen SEUT-sopimukseen soveltuvuuden arviointiperusteet, kun tuki on yli 2 miljoonaa euroa, riippumatta siitä, onko kyseessä tapauskohtaisesti tai tukiohjelman perusteella myönnetty tuki. Tällaisten toimenpiteiden soveltuvuuden arviointi edellyttää ehdotetun tuen myönteisten ja kielteisten vaikutusten vertaamista sen arvioimiseksi, kumoaako myönteisistä vaikutuksista saatu etu kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

(65)

Vuoden 2009 koulutustukitiedonannossa määritetään yksittäiselle yritykselle myönnettävän koulutustuen SEUT-sopimukseen soveltuvuuden arviointiperusteet, kun tuki on yli 2 miljoonaa euroa, riippumatta siitä, onko kyseessä tapauskohtaisesti tai tukiohjelman perusteella myönnetty tuki. Tällaisten toimenpiteiden soveltuvuuden arviointi edellyttää ehdotetun tuen myönteisten ja kielteisten vaikutusten vertaamista sen arvioimiseksi, kumoaako myönteisistä vaikutuksista saatu etu kielteiset vaikutukset.

| (66) | Tuen myönteisiä vaikutuksia arvioidaan seuraavista näkökulmista: i) ehdotetun tuen mahdollisuudet parantaa tiettyjä markkinoiden toimintapuutteita ja tuottaa myönteisiä ulkoisvaikutuksia (perustelut), ii) tuen tarkoituksenmukaisuus, iii) tuen kannustava vaikutus ja tarpeellisuus ja iv) se, missä määrin tuen määrä pystytään pitämään pienimmällä mahdollisella tasolla sen tavoitteen saavuttamiseksi (suhteellisuus). Kielteisiä vaikutuksia arvioidaan tuen ja kyseisten markkinoiden ominaispiirteiden perusteella sen mukaan, miten tuki saattaa vääristää kilpailua ja EU:n sisäistä kauppaa. |
| --- | --- |

(66)

Tuen myönteisiä vaikutuksia arvioidaan seuraavista näkökulmista: i) ehdotetun tuen mahdollisuudet parantaa tiettyjä markkinoiden toimintapuutteita ja tuottaa myönteisiä ulkoisvaikutuksia (perustelut), ii) tuen tarkoituksenmukaisuus, iii) tuen kannustava vaikutus ja tarpeellisuus ja iv) se, missä määrin tuen määrä pystytään pitämään pienimmällä mahdollisella tasolla sen tavoitteen saavuttamiseksi (suhteellisuus). Kielteisiä vaikutuksia arvioidaan tuen ja kyseisten markkinoiden ominaispiirteiden perusteella sen mukaan, miten tuki saattaa vääristää kilpailua ja EU:n sisäistä kauppaa.

| (67) | Vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 5–11 kohdan mukaan tuki katsotaan perustelluksi, mikäli jäsenvaltio antaa todisteita siitä, että sillä korjataan ongelmia, joka johtuvat riittämättömästä investoinnista koulutukseen – koko EU:n alueella voidaan havaita markkinoiden toimintapuute. Yritykset ovat usein haluttomia investoimaan työntekijöidensä koulutukseen, mikäli sillä ei saada aikaan konkreettisia ja välittömiä etuja yritykselle itselleen tai se ei ole joka tapauksessa yrityksen tehokkaan toiminnan kannalta välttämätöntä. Koulutuksella voidaan kuitenkin saada aikaan etuja koko taloudelle ja yhteiskunnalle erityisesti silloin, kun tuensaajien saamat taidot voidaan siirtää toiseen työpaikkaan tai ne tuottavat yhteiskunnalle myönteisiä vaikutuksia. Yritykset ovat periaatteessa haluttomampia investoimaan koulutukseen, jos koulutuksen yritykselle tuottama välitön etu ei ylitä myönteisiä vaikutuksia. Toisin sanoen tuen perusteluna ovat sen tarjoamat mahdollisuudet korjata tietty markkinoiden toimintapuute, joka liittyy koulutuksen myönteisiin ulkoisvaikutuksiin. |
| --- | --- |

(67)

Vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 5–11 kohdan mukaan tuki katsotaan perustelluksi, mikäli jäsenvaltio antaa todisteita siitä, että sillä korjataan ongelmia, joka johtuvat riittämättömästä investoinnista koulutukseen – koko EU:n alueella voidaan havaita markkinoiden toimintapuute. Yritykset ovat usein haluttomia investoimaan työntekijöidensä koulutukseen, mikäli sillä ei saada aikaan konkreettisia ja välittömiä etuja yritykselle itselleen tai se ei ole joka tapauksessa yrityksen tehokkaan toiminnan kannalta välttämätöntä. Koulutuksella voidaan kuitenkin saada aikaan etuja koko taloudelle ja yhteiskunnalle erityisesti silloin, kun tuensaajien saamat taidot voidaan siirtää toiseen työpaikkaan tai ne tuottavat yhteiskunnalle myönteisiä vaikutuksia. Yritykset ovat periaatteessa haluttomampia investoimaan koulutukseen, jos koulutuksen yritykselle tuottama välitön etu ei ylitä myönteisiä vaikutuksia. Toisin sanoen tuen perusteluna ovat sen tarjoamat mahdollisuudet korjata tietty markkinoiden toimintapuute, joka liittyy koulutuksen myönteisiin ulkoisvaikutuksiin.

| (68) | Komissio analysoi sen arvioimiseksi, onko tuki perusteltua koulutusinvestointien riittämättömyyden korjaamista koskevien mahdollisuuksiensa vuoksi, ensin ehdotetun koulutuksen luonteen eli onko se ryhmäpoikkeusasetuksen 38 artiklassa tarkoitettua yleis- vai erityiskoulutusta tai molempia. Tämä ero on tärkeä, sillä yleiskoulutuksella katsotaan olevan paremmat mahdollisuudet tuottaa myönteisiä ulkoisvaikutuksia kuin erityiskoulutuksella, joka hyödyttää eritoten yritystä. Tämän vuoksi yleiskoulutukseen annettua tukea pidetään erityiskoulutusta todennäköisempänä syynä yrityksille tehdä investointeja koulutukseen. |
| --- | --- |

(68)

Komissio analysoi sen arvioimiseksi, onko tuki perusteltua koulutusinvestointien riittämättömyyden korjaamista koskevien mahdollisuuksiensa vuoksi, ensin ehdotetun koulutuksen luonteen eli onko se ryhmäpoikkeusasetuksen 38 artiklassa tarkoitettua yleis- vai erityiskoulutusta tai molempia. Tämä ero on tärkeä, sillä yleiskoulutuksella katsotaan olevan paremmat mahdollisuudet tuottaa myönteisiä ulkoisvaikutuksia kuin erityiskoulutuksella, joka hyödyttää eritoten yritystä. Tämän vuoksi yleiskoulutukseen annettua tukea pidetään erityiskoulutusta todennäköisempänä syynä yrityksille tehdä investointeja koulutukseen.

| (69) | Ryhmäpoikkeusasetuksen 38 artiklan 1 kohdan mukaan erityiskoulutuksella tarkoitetaan ”koulutusta, johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää suoraan ja pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatavaa pätevyyttä ei voida siirtää tai voidaan siirtää vain vähäisessä määrin muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille”. Yleiskoulutus määritellään ryhmäpoikkeusasetuksen 38 artiklan 2 kohdassa koulutukseksi, ”johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää muullakin tavoin kuin ainoastaan tai pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatava pätevyys on yleisesti ottaen siirrettävissä muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille”. Molemmat koulutustyypit hyödyttävät yritystä jonkin verran, sillä se saa koulutetumpaa työvoimaa, mutta perimmäinen ero yleis- ja erityiskoulutuksen välillä on koulutuksesta saatujen taitojen ”siirrettävyydessä”. |
| --- | --- |

(69)

Ryhmäpoikkeusasetuksen 38 artiklan 1 kohdan mukaan erityiskoulutuksella tarkoitetaan ”koulutusta, johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää suoraan ja pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatavaa pätevyyttä ei voida siirtää tai voidaan siirtää vain vähäisessä määrin muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille”. Yleiskoulutus määritellään ryhmäpoikkeusasetuksen 38 artiklan 2 kohdassa koulutukseksi, ”johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää muullakin tavoin kuin ainoastaan tai pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatava pätevyys on yleisesti ottaen siirrettävissä muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille”. Molemmat koulutustyypit hyödyttävät yritystä jonkin verran, sillä se saa koulutetumpaa työvoimaa, mutta perimmäinen ero yleis- ja erityiskoulutuksen välillä on koulutuksesta saatujen taitojen ”siirrettävyydessä”.

| (70) | Ryhmäpoikkeusasetuksen 38 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa ja vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 9 kohdan 2 alakohdassa luetellaan tekijöitä, joita olisi voitu ottaa huomioon todettaessa, että tuki on luonteeltaan yleistä. Näitä ovat seuraavat: i) useat eri yritykset järjestävät koulusta yhdessä tai siitä voivat hyötyä eri yritysten työntekijät, ii) koulutuksesta saa todistuksen, se johtaa tunnustettuun tutkintoon tai viranomainen tai julkinen laitos on hyväksynyt sen, iii) koulutus on tarkoitettu työntekijäryhmille, jotka tuottavat kyseiselle yritykselle tai toimialalle suuren liikevaihdon ja iv) koulutuksesta voi olla työntekijälle hyötyä myös muualla (tulevissa työtehtävissä muissa yrityksissä, sosiaalisessa elämässä, hyvinvoinnin kannalta jne.). |
| --- | --- |

(70)

Ryhmäpoikkeusasetuksen 38 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa ja vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 9 kohdan 2 alakohdassa luetellaan tekijöitä, joita olisi voitu ottaa huomioon todettaessa, että tuki on luonteeltaan yleistä. Näitä ovat seuraavat: i) useat eri yritykset järjestävät koulusta yhdessä tai siitä voivat hyötyä eri yritysten työntekijät, ii) koulutuksesta saa todistuksen, se johtaa tunnustettuun tutkintoon tai viranomainen tai julkinen laitos on hyväksynyt sen, iii) koulutus on tarkoitettu työntekijäryhmille, jotka tuottavat kyseiselle yritykselle tai toimialalle suuren liikevaihdon ja iv) koulutuksesta voi olla työntekijälle hyötyä myös muualla (tulevissa työtehtävissä muissa yrityksissä, sosiaalisessa elämässä, hyvinvoinnin kannalta jne.).

| (71) | Komissio toteaa Romanian ja Fordin osoittaneen vakuuttavasti, että tukikelpoinen lisäkoulutus on vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 9 kohdan 2 alakohdassa mainitun neljännen tekijän mukainen eli siitä voi olla hyötyä myös tulevissa työpaikoissa. Romania ja Ford ovat erityisesti osoittaneet, että lisäkoulutuksella saadaan taitoja, jotka ovat siirrettävissä, joista työntekijöille voi olla hyötyä myös työpaikan ulkopuolella, jotka lisäävät hänen hyvinvointiaan, parantavat elämänlaatua ja työllistymismahdollisuuksia muissa yrityksissä ja muilla aloilla ja, ei vähäisimpänä seikkana, joilla on myönteisiä ulkoisvaikutuksia taloudelle ja yhteiskunnalle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a kohdassa tarkoitettua tukea saavilla, epäsuotuisilla alueilla. |
| --- | --- |

(71)

Komissio toteaa Romanian ja Fordin osoittaneen vakuuttavasti, että tukikelpoinen lisäkoulutus on vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 9 kohdan 2 alakohdassa mainitun neljännen tekijän mukainen eli siitä voi olla hyötyä myös tulevissa työpaikoissa. Romania ja Ford ovat erityisesti osoittaneet, että lisäkoulutuksella saadaan taitoja, jotka ovat siirrettävissä, joista työntekijöille voi olla hyötyä myös työpaikan ulkopuolella, jotka lisäävät hänen hyvinvointiaan, parantavat elämänlaatua ja työllistymismahdollisuuksia muissa yrityksissä ja muilla aloilla ja, ei vähäisimpänä seikkana, joilla on myönteisiä ulkoisvaikutuksia taloudelle ja yhteiskunnalle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a kohdassa tarkoitettua tukea saavilla, epäsuotuisilla alueilla.

| (72) | Romania on näin ollen ehdottanut tukea koulutushankkeelle, jonka tukikelpoiset kustannukset liittyvät suurimmaksi osaksi yleiskoulutukseen. Koulutushankkeen kokonaistalousarvion 185,5 miljoonasta 113,7 miljoonaa euroa ilmoitetaan yleiskoulutukseen varatuiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi (palkkojen korvaamista lukuun ottamatta) ja ainoastaan 1,5 miljoonaa euroa katsotaan erityiskoulutukseen varatuiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi (palkkoja lukuun ottamatta) (ks. alaviite 15). Tarkemmin tarkasteltuna turvallisuuden, liiketoiminnan perustietojen ja teollisten taitojen moduuleissa annettava ”erityinen” lisäkoulutus on luonteeltaan miltei yksinomaan yleistä, kun taas perustaitojen moduulissa annettava lisäkoulutus on yksinomaan yleistä (ks. johdanto-osan14 kappale sekä johdanto-osan 34–37 kappale). |
| --- | --- |

(72)

Romania on näin ollen ehdottanut tukea koulutushankkeelle, jonka tukikelpoiset kustannukset liittyvät suurimmaksi osaksi yleiskoulutukseen. Koulutushankkeen kokonaistalousarvion 185,5 miljoonasta 113,7 miljoonaa euroa ilmoitetaan yleiskoulutukseen varatuiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi (palkkojen korvaamista lukuun ottamatta) ja ainoastaan 1,5 miljoonaa euroa katsotaan erityiskoulutukseen varatuiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi (palkkoja lukuun ottamatta) (ks. alaviite 15). Tarkemmin tarkasteltuna turvallisuuden, liiketoiminnan perustietojen ja teollisten taitojen moduuleissa annettava ”erityinen” lisäkoulutus on luonteeltaan miltei yksinomaan yleistä, kun taas perustaitojen moduulissa annettava lisäkoulutus on yksinomaan yleistä (ks. johdanto-osan14 kappale sekä johdanto-osan 34–37 kappale).

| (73) | Komissio katsoo, että Romania ja Ford ovat osoittaneet tyydyttävästi ehdotetun koulutusohjelman yleis- ja erityisosuuden eron. Erityisesti ne ovat osoittaneet, että kussakin neljästä päämoduulista annettavalla tukikelpoisella yleisellä lisäkoulutuksella saadaan taitoja, jotka ovat työntekijöiden kannalta hyödyllisiä myös muilla työpaikoilla kuin Craiovan tehtaalla ja jotka ovat siirrettävissä vuoden 2009 koulutustukitiedonannossa ja ryhmäpoikkeusasetuksessa tarkoitetulla tavalla. Romania osoittaa, että perustaitojen moduulissa annettavan lisäkoulutuksen tarkoituksena on tukea yksilötason henkilökohtaista kehittämistä ja se liittyy vain varsin vähäisessä määrin varsinaisiin työtehtäviin (ks. johdanto-osan 35 kappale). Tämän moduulin koulutuksella saadaan yleisiä taitoja (esimerkiksi tietotekniikassa, englannin kielessä, kielellisissä ja numeerisissa taidoissa), joista on hyötyä kaikille työntekijäryhmille ammattikoulutuksesta riippumatta. Esimerkiksi yksilöllisellä kielellisellä ja numeerisella koulutuksella parannetaan eri työntekijöiden, joilla on erilainen ammatillinen koulutus, kykyä kommunikoida ja välittää käsitteitä ja ideoita sekä tulkita ympäristön määrällisiä muutoksia. Samoin moduuli sisältää yksilöityä johtamiskoulutusta kaikille työntekijäryhmille. Nämä taidot hyödyttävät pääasiassa työntekijää, sillä ne parantavat heidän elämänlaatuaan ja aiheuttavat myönteisiä ulkoisvaikutuksia taloudelle ja yhteiskunnalle kokonaisuudessaan. Nämä myönteiset ulkoisvaikutukset ovat erityisen tuntuvia alueella, jolla Craiovan tehdas sijaitsee ja joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea saava epäsuotuisa alue EU:ssa. |
| --- | --- |

(73)

Komissio katsoo, että Romania ja Ford ovat osoittaneet tyydyttävästi ehdotetun koulutusohjelman yleis- ja erityisosuuden eron. Erityisesti ne ovat osoittaneet, että kussakin neljästä päämoduulista annettavalla tukikelpoisella yleisellä lisäkoulutuksella saadaan taitoja, jotka ovat työntekijöiden kannalta hyödyllisiä myös muilla työpaikoilla kuin Craiovan tehtaalla ja jotka ovat siirrettävissä vuoden 2009 koulutustukitiedonannossa ja ryhmäpoikkeusasetuksessa tarkoitetulla tavalla. Romania osoittaa, että perustaitojen moduulissa annettavan lisäkoulutuksen tarkoituksena on tukea yksilötason henkilökohtaista kehittämistä ja se liittyy vain varsin vähäisessä määrin varsinaisiin työtehtäviin (ks. johdanto-osan 35 kappale). Tämän moduulin koulutuksella saadaan yleisiä taitoja (esimerkiksi tietotekniikassa, englannin kielessä, kielellisissä ja numeerisissa taidoissa), joista on hyötyä kaikille työntekijäryhmille ammattikoulutuksesta riippumatta. Esimerkiksi yksilöllisellä kielellisellä ja numeerisella koulutuksella parannetaan eri työntekijöiden, joilla on erilainen ammatillinen koulutus, kykyä kommunikoida ja välittää käsitteitä ja ideoita sekä tulkita ympäristön määrällisiä muutoksia. Samoin moduuli sisältää yksilöityä johtamiskoulutusta kaikille työntekijäryhmille. Nämä taidot hyödyttävät pääasiassa työntekijää, sillä ne parantavat heidän elämänlaatuaan ja aiheuttavat myönteisiä ulkoisvaikutuksia taloudelle ja yhteiskunnalle kokonaisuudessaan. Nämä myönteiset ulkoisvaikutukset ovat erityisen tuntuvia alueella, jolla Craiovan tehdas sijaitsee ja joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea saava epäsuotuisa alue EU:ssa.

| (74) | Liiketoiminnan perustietojen moduulissa annettavalla yleisellä lisäkoulutuksella opetetaan yleisiä taitoja, jotka ovat suurelta osin siirrettävissä muihin yrityksiin tai muille teollisuuden aloille, laajoilla osa-alueilla kuten projektinjohtamistaidoissa, henkilöstöhallinnossa, hankinnoissa, rahoituksessa, 6 Sigma -ohjelmassa (eri teollisuuden aloilla sovellettava menetelmä, jolla pyritään vähentämään virheitä toistuvissa prosesseissa) (ks. johdanto-osan 36 kappale). Tällaiset yleiset taidot saattavat lisätä työntekijöiden työllistettävyyttä työmarkkinoilla. Samoin teollisten taitojen moduulissa annettava yleinen lisäkoulutus kattaa kaksi suurta alaa: sähköasentajan/mekaanikon ammattitaidon parantamisen, mikä lisää työllistymismahdollisuuksia, ja laajat (yksityiskohtaiset) huoltoon, automaatioon ja robottien käyttöön liittyvät opinnot. Molemmissa tapauksissa työntekijät oppivat käsittelemään erityyppisiä laitteita kuin omassa työssään, jolloin saadut taidot on siirrettävissä. |
| --- | --- |

(74)

Liiketoiminnan perustietojen moduulissa annettavalla yleisellä lisäkoulutuksella opetetaan yleisiä taitoja, jotka ovat suurelta osin siirrettävissä muihin yrityksiin tai muille teollisuuden aloille, laajoilla osa-alueilla kuten projektinjohtamistaidoissa, henkilöstöhallinnossa, hankinnoissa, rahoituksessa, 6 Sigma -ohjelmassa (eri teollisuuden aloilla sovellettava menetelmä, jolla pyritään vähentämään virheitä toistuvissa prosesseissa) (ks. johdanto-osan 36 kappale). Tällaiset yleiset taidot saattavat lisätä työntekijöiden työllistettävyyttä työmarkkinoilla. Samoin teollisten taitojen moduulissa annettava yleinen lisäkoulutus kattaa kaksi suurta alaa: sähköasentajan/mekaanikon ammattitaidon parantamisen, mikä lisää työllistymismahdollisuuksia, ja laajat (yksityiskohtaiset) huoltoon, automaatioon ja robottien käyttöön liittyvät opinnot. Molemmissa tapauksissa työntekijät oppivat käsittelemään erityyppisiä laitteita kuin omassa työssään, jolloin saadut taidot on siirrettävissä.

| (75) | Turvallisuuskoulutusmoduulin (ks. johdanto-osan 34 kappale) tukikelpoiseen lisäkoulutukseen, johon kuuluu sekä yleis- että erityiskoulutusta, sisältyy yksilöityä opastusta turvallisuustietoisuuden lisäämisessä ja turvallisuutta koskevien käyttäytymismallien muuttamisessa. Kun otetaan huomioon, että turvallisuutta koskevan lisäkoulutuksen yleinen osuus antaa työntekijälle myös hänen tavanomaisten työtehtäviensä ulkopuolella hyödyllisiä taitoja, joita voi käyttää hyväksi myös muissa töissä ja jopa yksityiselämässä, voidaan todeta, että tällä koulutuksella saadaan aikaan useita yleiskoulutukseen liittyviä myönteisiä ulkoisvaikutuksia. |
| --- | --- |

(75)

Turvallisuuskoulutusmoduulin (ks. johdanto-osan 34 kappale) tukikelpoiseen lisäkoulutukseen, johon kuuluu sekä yleis- että erityiskoulutusta, sisältyy yksilöityä opastusta turvallisuustietoisuuden lisäämisessä ja turvallisuutta koskevien käyttäytymismallien muuttamisessa. Kun otetaan huomioon, että turvallisuutta koskevan lisäkoulutuksen yleinen osuus antaa työntekijälle myös hänen tavanomaisten työtehtäviensä ulkopuolella hyödyllisiä taitoja, joita voi käyttää hyväksi myös muissa töissä ja jopa yksityiselämässä, voidaan todeta, että tällä koulutuksella saadaan aikaan useita yleiskoulutukseen liittyviä myönteisiä ulkoisvaikutuksia.

| (76) | Komissio toteaa tämän vuoksi Romania ja Fordin osoittaneen tyydyttävällä tavalla, että työntekijät voivat hyötyä yleisestä lisäkoulutuksesta saamistaan taidoista tulevaisuudessa myös tulevissa työtehtävissä muissa yrityksissä, sosiaalisessa elämässä tai hyvinvoinnin kannalta vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 9 kohdan 2 alakohdan d luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tämän näkemyksen vahvistavat todisteet, jotka Romania ja Ford ovat toimittaneet (ks. johdanto-osan 16 kappale) osoittaakseen, että valtaosa (jopa 90 prosenttia) ohjelman kouluttajista rekrytoidaan erikoistuneista ulkopuolisista koulutuskeskuksista ja että suuri osa koulutuksesta annetaan muualla kuin tehtaassa (vrt. päätöksen johdanto-osan 18 kappale, jossa ilmoitetaan tukikelpoiset matkakustannukset niin koulutettavien kuin kouluttajienkin osalta). |
| --- | --- |

(76)

Komissio toteaa tämän vuoksi Romania ja Fordin osoittaneen tyydyttävällä tavalla, että työntekijät voivat hyötyä yleisestä lisäkoulutuksesta saamistaan taidoista tulevaisuudessa myös tulevissa työtehtävissä muissa yrityksissä, sosiaalisessa elämässä tai hyvinvoinnin kannalta vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 9 kohdan 2 alakohdan d luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tämän näkemyksen vahvistavat todisteet, jotka Romania ja Ford ovat toimittaneet (ks. johdanto-osan 16 kappale) osoittaakseen, että valtaosa (jopa 90 prosenttia) ohjelman kouluttajista rekrytoidaan erikoistuneista ulkopuolisista koulutuskeskuksista ja että suuri osa koulutuksesta annetaan muualla kuin tehtaassa (vrt. päätöksen johdanto-osan 18 kappale, jossa ilmoitetaan tukikelpoiset matkakustannukset niin koulutettavien kuin kouluttajienkin osalta).

| (77) | Komission on kuitenkin samalla todettava, etteivät muut ryhmäpoikkeusasetuksen 38 artiklan 2 kohdan a ja b kohdassa ja vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 9 kohdan 2 alakohdan a, b ja c luetelmakohdassa esimerkkinä luetellut siirrettävyyden tunnusmerkit vaikuta täyttyvän tässä tapauksessa. Erityisesti koulutushanke on vain yhden yrityksen järjestämä eivätkä muiden yritysten työntekijät voi osallistua siihen. Romania ja Ford eivät ole esittäneet tietoja siitä, johtaako koulutus tutkintoon. Koska on mahdollista, että koulutusta antavat suurelta osin yksityisistä yrityksistä valitut kouluttajat, ei ole kovinkaan todennäköistä, että koulutettavat saisivat viranomaisten hyväksymän todistuksen tai tutkinnon. Asianosaiset osapuolet eivät ole esittäneet tietoja työntekijöiden liikkuvuudesta muihin yrityksiin ja/tai muille aloille. Komissio katsoo tämän johdosta, että saatujen taitojen siirrettävyyttä olisi vahvistettava antamalla koulutettaville osallistumistodistus. Vaikka tämä edellytys ei yksin riitä täyttämään vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 9 kohdan 2 alakohdan b luetelmakohdan vaatimuksia, sillä kuitenkin vahvistettaisiin siirrettävyysvaatimuksen noudattamista soveltamisvaiheessa. Tätä näkökulmaa käsitellään tämän päätöksen 2 artiklan 5 kohdassa. Komissio katsoo, että vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 9 kohdan 2 alakohdan b luetelmakohdan neljäs tekijä täyttyy. Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että ehdotetun yleisen lisäkoulutuksen siirrettävyyttä koskeva vaatimus täyttyy. |
| --- | --- |

(77)

Komission on kuitenkin samalla todettava, etteivät muut ryhmäpoikkeusasetuksen 38 artiklan 2 kohdan a ja b kohdassa ja vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 9 kohdan 2 alakohdan a, b ja c luetelmakohdassa esimerkkinä luetellut siirrettävyyden tunnusmerkit vaikuta täyttyvän tässä tapauksessa. Erityisesti koulutushanke on vain yhden yrityksen järjestämä eivätkä muiden yritysten työntekijät voi osallistua siihen. Romania ja Ford eivät ole esittäneet tietoja siitä, johtaako koulutus tutkintoon. Koska on mahdollista, että koulutusta antavat suurelta osin yksityisistä yrityksistä valitut kouluttajat, ei ole kovinkaan todennäköistä, että koulutettavat saisivat viranomaisten hyväksymän todistuksen tai tutkinnon. Asianosaiset osapuolet eivät ole esittäneet tietoja työntekijöiden liikkuvuudesta muihin yrityksiin ja/tai muille aloille. Komissio katsoo tämän johdosta, että saatujen taitojen siirrettävyyttä olisi vahvistettava antamalla koulutettaville osallistumistodistus. Vaikka tämä edellytys ei yksin riitä täyttämään vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 9 kohdan 2 alakohdan b luetelmakohdan vaatimuksia, sillä kuitenkin vahvistettaisiin siirrettävyysvaatimuksen noudattamista soveltamisvaiheessa. Tätä näkökulmaa käsitellään tämän päätöksen 2 artiklan 5 kohdassa. Komissio katsoo, että vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 9 kohdan 2 alakohdan b luetelmakohdan neljäs tekijä täyttyy. Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että ehdotetun yleisen lisäkoulutuksen siirrettävyyttä koskeva vaatimus täyttyy.

| (78) | Komissio pohti tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, olivatko tietyt tukikelpoisen lisäkoulutuksen osat todella tarpeellisia tuleville työntekijöille erityisesti, kun otetaan huomioon, että tuensaajalla oli myös mahdollisuus palkata koulutetumpaa työvoimaa. Tämä epäilys kumottiin aiemmin esitetyillä tiedoilla ehdotetun yleisen lisäkoulutuksen siirrettävyydestä ja siitä, että sen avulla voidaan saada aikaan myönteisiä ulkoisvaikutuksia tukea saavalla alueella sekä taloudessa ja yhteiskunnassa yleensä. |
| --- | --- |

(78)

Komissio pohti tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, olivatko tietyt tukikelpoisen lisäkoulutuksen osat todella tarpeellisia tuleville työntekijöille erityisesti, kun otetaan huomioon, että tuensaajalla oli myös mahdollisuus palkata koulutetumpaa työvoimaa. Tämä epäilys kumottiin aiemmin esitetyillä tiedoilla ehdotetun yleisen lisäkoulutuksen siirrettävyydestä ja siitä, että sen avulla voidaan saada aikaan myönteisiä ulkoisvaikutuksia tukea saavalla alueella sekä taloudessa ja yhteiskunnassa yleensä.

| (79) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella katsotaan, että perusteluja koskeva peruste täyttyy. |
| --- | --- |

(79)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella katsotaan, että perusteluja koskeva peruste täyttyy.

| (80) | Komission on vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 10 ja 11 kohdan mukaisesti arvioitava, onko valtiontuki tarkoituksenmukaisin väline ehdotetun koulutuksen edistämiseksi. Komission on otettava huomioon Romanian suunnitteleman tuen vaihtoehdot, joita olisivat koulutus alueellisen opetusjärjestelmän kautta tai työntekijöiden tukeminen, jotta he voisivat seurata koulutusta jossakin muualla kuin yrityksessä. |
| --- | --- |

(80)

Komission on vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 10 ja 11 kohdan mukaisesti arvioitava, onko valtiontuki tarkoituksenmukaisin väline ehdotetun koulutuksen edistämiseksi. Komission on otettava huomioon Romanian suunnitteleman tuen vaihtoehdot, joita olisivat koulutus alueellisen opetusjärjestelmän kautta tai työntekijöiden tukeminen, jotta he voisivat seurata koulutusta jossakin muualla kuin yrityksessä.

| (81) | Romania on todennut, että koulutushanke perustuu miltei yksinomaan ulkoisten kouluttajien antamaan koulutukseen, ja nämä kouluttajat rekrytoidaan erikoistuneen yrityksen avulla alueellisten tai ulkomaisten yhtiöiden joukosta. Komissio katsoo, ettei asiassa ole tutkittu tarpeeksi vaihtoehtoa, jossa suunnitellun koulutuksen järjestää (ainakin osittain) paikallinen julkinen laitos. Tästä riippumatta komissio hyväksyy Romanian näkemyksen, että kattava koulutusohjelma, jollaista Craiovan tehtaalle esitetään, saa lisäarvoa synergiasta, jota syntyy erilaisten koulutustyyppien välille ja joka on suurempi kuin tietyillä aloilla annettavien yksittäisten kurssien arvo yhteensä. |
| --- | --- |

(81)

Romania on todennut, että koulutushanke perustuu miltei yksinomaan ulkoisten kouluttajien antamaan koulutukseen, ja nämä kouluttajat rekrytoidaan erikoistuneen yrityksen avulla alueellisten tai ulkomaisten yhtiöiden joukosta. Komissio katsoo, ettei asiassa ole tutkittu tarpeeksi vaihtoehtoa, jossa suunnitellun koulutuksen järjestää (ainakin osittain) paikallinen julkinen laitos. Tästä riippumatta komissio hyväksyy Romanian näkemyksen, että kattava koulutusohjelma, jollaista Craiovan tehtaalle esitetään, saa lisäarvoa synergiasta, jota syntyy erilaisten koulutustyyppien välille ja joka on suurempi kuin tietyillä aloilla annettavien yksittäisten kurssien arvo yhteensä.

| (82) | Tämän perusteella katsotaan, että tarkoituksenmukaisuutta koskeva peruste täyttyy. |
| --- | --- |

(82)

Tämän perusteella katsotaan, että tarkoituksenmukaisuutta koskeva peruste täyttyy.

| (83) | Vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 12 kohdan mukaisesti on todettava, onko ehdotetulla tuella kannustava vaikutus, jonka johdosta tuensaaja muuttaa käyttäytymistään tarjoamalla enemmän ja/tai parempaa koulutusta kuin mitä se olisi tarjonnut ilman tukea. Kannustavan vaikutuksen perusteen noudattaminen on tuen hyväksymisen ehdoton edellytys (ryhmäpoikkeusasetuksen johdanto-osan 28 kohta). |
| --- | --- |

(83)

Vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 12 kohdan mukaisesti on todettava, onko ehdotetulla tuella kannustava vaikutus, jonka johdosta tuensaaja muuttaa käyttäytymistään tarjoamalla enemmän ja/tai parempaa koulutusta kuin mitä se olisi tarjonnut ilman tukea. Kannustavan vaikutuksen perusteen noudattaminen on tuen hyväksymisen ehdoton edellytys (ryhmäpoikkeusasetuksen johdanto-osan 28 kohta).

| (84) | Kannustava vaikutus todetaan vertailevalla analyysillä eli vertaamalla koulutuksen toteutumista tuen kanssa ja ilman sitä (vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 13 kohta). |
| --- | --- |

(84)

Kannustava vaikutus todetaan vertailevalla analyysillä eli vertaamalla koulutuksen toteutumista tuen kanssa ja ilman sitä (vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 13 kohta).

| (85) | Ford on esittänyt ehdotetun tuen kannustavan vaikutuksen osoittamiseksi vertailun Pietarin autotehtaan työntekijöiden koulutusohjelman ja Craiovan tehtaalle ehdotetun vastaavan ohjelman välillä. Yritys ei ole saanut tukea Pietarin tehtaan koulutusohjelmaan. Kyseisen koulutusohjelman rakenne oli samankaltainen kuin Craiovan tehtaalla, vaikka soveltamisala ja kurssien laajuus olivat erilaiset. Yritys tarjosi Pietarissa ainoastaan sen vähimmäismäärän koulutusta, joka tarvittiin turvallisuusvaatimusten täyttämiseksi ja Fordin tuotannon laatutason saavuttamiseksi. Ford toteaa, että Pietarin tehtaan ohjelmaan sisältyi vain 57 prosenttia Craiovaan suunnitellusta turvallisuuden moduulista, 2 prosenttia perustaitojen moduulista, 30 prosenttia liiketoiminnan perustietojen moduulista ja 47 prosenttia teollisten perustaitojen moduulista. |
| --- | --- |

(85)

Ford on esittänyt ehdotetun tuen kannustavan vaikutuksen osoittamiseksi vertailun Pietarin autotehtaan työntekijöiden koulutusohjelman ja Craiovan tehtaalle ehdotetun vastaavan ohjelman välillä. Yritys ei ole saanut tukea Pietarin tehtaan koulutusohjelmaan. Kyseisen koulutusohjelman rakenne oli samankaltainen kuin Craiovan tehtaalla, vaikka soveltamisala ja kurssien laajuus olivat erilaiset. Yritys tarjosi Pietarissa ainoastaan sen vähimmäismäärän koulutusta, joka tarvittiin turvallisuusvaatimusten täyttämiseksi ja Fordin tuotannon laatutason saavuttamiseksi. Ford toteaa, että Pietarin tehtaan ohjelmaan sisältyi vain 57 prosenttia Craiovaan suunnitellusta turvallisuuden moduulista, 2 prosenttia perustaitojen moduulista, 30 prosenttia liiketoiminnan perustietojen moduulista ja 47 prosenttia teollisten perustaitojen moduulista.

| (86) | Komissio katsoo, ettei Pietarin tehtaan ja Craiovan tehtaan koulutusohjelmien vertailu ole täysin vakuuttava. Niiden lähtökohdat ja tuotannon erityispiirteet eivät ole vertailukelpoisia. Ford otti Pietarissa käyttöönsä tehtaan, jossa oli aiemmin valmistettu suuria moottoreita laivanrakennusalan ja puolustusteollisuuden käyttöön, kun Craiovassa valmistettiin autoja. Ford ei ollut Pietarissa velvoitettu säilyttämään entistä työvoimaa. Tämän vuoksi se saattoi palkata nuorempia ja koulutetumpia mutta vähemmän kokeneita työntekijöitä. Pietarin tehtaan tuotanto on pienempi kuin se, jota Craiovan tehtaalle suunnitellaan. Ford valmistaa Pietarin tehtaassa ainoastaan autoja (vuodesta 2002 Ford Focus II -mallia ja Ford Mondeota), kun taas Craiovassa tullaan valmistamaan sekä autoja (tila-autot B-MAV ja ISV) että moottoreita. Pietarin tehtaalla ei ole prässäämöä, kuten Craiovan tehtaalla. Tämän johdosta yrityksen koulutustarpeiden tehtaan tehokkaan toiminnan varmistamiseksi ja (mahdollisesti erilaisten) lainsäädännöllisten vaatimusten sekä sisäistä turvallisuutta ja laatua koskevien vaatimusten täyttämiseksi olisi oltava erilaiset. |
| --- | --- |

(86)

Komissio katsoo, ettei Pietarin tehtaan ja Craiovan tehtaan koulutusohjelmien vertailu ole täysin vakuuttava. Niiden lähtökohdat ja tuotannon erityispiirteet eivät ole vertailukelpoisia. Ford otti Pietarissa käyttöönsä tehtaan, jossa oli aiemmin valmistettu suuria moottoreita laivanrakennusalan ja puolustusteollisuuden käyttöön, kun Craiovassa valmistettiin autoja. Ford ei ollut Pietarissa velvoitettu säilyttämään entistä työvoimaa. Tämän vuoksi se saattoi palkata nuorempia ja koulutetumpia mutta vähemmän kokeneita työntekijöitä. Pietarin tehtaan tuotanto on pienempi kuin se, jota Craiovan tehtaalle suunnitellaan. Ford valmistaa Pietarin tehtaassa ainoastaan autoja (vuodesta 2002 Ford Focus II -mallia ja Ford Mondeota), kun taas Craiovassa tullaan valmistamaan sekä autoja (tila-autot B-MAV ja ISV) että moottoreita. Pietarin tehtaalla ei ole prässäämöä, kuten Craiovan tehtaalla. Tämän johdosta yrityksen koulutustarpeiden tehtaan tehokkaan toiminnan varmistamiseksi ja (mahdollisesti erilaisten) lainsäädännöllisten vaatimusten sekä sisäistä turvallisuutta ja laatua koskevien vaatimusten täyttämiseksi olisi oltava erilaiset.

| (87) | Komissio katsoo tästä huolimatta, että vertaileva analyysi Pietarin tehtaan kanssa osoittaa, että Fordin autotehdas pystyy toimimaan tehokkaasti ja täyttämään yrityksen sisäiset laatu- ja turvallisuusvaatimukset paljon vähäisemmällä koulutuksella kuin mitä Craiovan tehtaalle ehdotetaan. Tämä tukee Romanian näkemystä, että ilman tukea Ford rajoittaisi Craiovan tehtaalla annettavan koulutuksen määrän vain vähän suurempaan määrään kuin siihen, jota tarvittaisiin tehtaan toimintaan (eli nk. yrityskohtaiseen koulutukseen, johon tuensaaja ohjasi 29,7 miljoonaa euroa omia varojaan). Ford toteaa, että ilman tukea se tarjoaisi ainoastaan yrityskohtaista koulutusta (eli koulutusta, joka on välttämätöntä uuden teknologian käyttämiseksi tehtaassa ja sisäisten turvallisuus- ja laatustandardien täyttämiseksi, joka ei ole tukikelpoista ja josta aiheutuvat kulut Ford maksaa itse kokonaisuudessaan) ja sen lisäksi ainoastaan 40 prosenttia lisäkoulutuskursseista (jotka on lueteltu koulutushankkeeseen liittyvissä asiakirjoissa). Lisäksi Ford toimitti yksityiskohtaiset arviot Craiovan tehtaalle suunnitellun koulutuksen kustannuksista, talousarviosta, osanottajista, sisällöstä ja aikataulusta sekä riittävät vastaavat tiedot Pietarin tehtaan ammattikoulutusohjelmasta, ja komission on vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 15 kohdan a alakohdan nojalla tarkistettava nämä tiedot. Ford esitti myös laajat todisteet, joiden perusteella voidaan erottaa EU:n ja/tai Romanian lainsäädännön nojalla pakolliset kurssit vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 15 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Talousarvioon kirjattu koulutusohjelman tukikelpoisia lisäkustannuksia koskeva osuus on uskottava, kun sitä vertaillaan koulutusohjelman jo kesällä 2009 alkaneen yrityskohtaisen erityiskoulutuksen kustannuksiin (joihin ei anneta tukea). Näin ollen vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 15 kohdan c alakohdan perusteen katsotaan täyttyneen. |
| --- | --- |

(87)

Komissio katsoo tästä huolimatta, että vertaileva analyysi Pietarin tehtaan kanssa osoittaa, että Fordin autotehdas pystyy toimimaan tehokkaasti ja täyttämään yrityksen sisäiset laatu- ja turvallisuusvaatimukset paljon vähäisemmällä koulutuksella kuin mitä Craiovan tehtaalle ehdotetaan. Tämä tukee Romanian näkemystä, että ilman tukea Ford rajoittaisi Craiovan tehtaalla annettavan koulutuksen määrän vain vähän suurempaan määrään kuin siihen, jota tarvittaisiin tehtaan toimintaan (eli nk. yrityskohtaiseen koulutukseen, johon tuensaaja ohjasi 29,7 miljoonaa euroa omia varojaan). Ford toteaa, että ilman tukea se tarjoaisi ainoastaan yrityskohtaista koulutusta (eli koulutusta, joka on välttämätöntä uuden teknologian käyttämiseksi tehtaassa ja sisäisten turvallisuus- ja laatustandardien täyttämiseksi, joka ei ole tukikelpoista ja josta aiheutuvat kulut Ford maksaa itse kokonaisuudessaan) ja sen lisäksi ainoastaan 40 prosenttia lisäkoulutuskursseista (jotka on lueteltu koulutushankkeeseen liittyvissä asiakirjoissa). Lisäksi Ford toimitti yksityiskohtaiset arviot Craiovan tehtaalle suunnitellun koulutuksen kustannuksista, talousarviosta, osanottajista, sisällöstä ja aikataulusta sekä riittävät vastaavat tiedot Pietarin tehtaan ammattikoulutusohjelmasta, ja komission on vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 15 kohdan a alakohdan nojalla tarkistettava nämä tiedot. Ford esitti myös laajat todisteet, joiden perusteella voidaan erottaa EU:n ja/tai Romanian lainsäädännön nojalla pakolliset kurssit vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 15 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Talousarvioon kirjattu koulutusohjelman tukikelpoisia lisäkustannuksia koskeva osuus on uskottava, kun sitä vertaillaan koulutusohjelman jo kesällä 2009 alkaneen yrityskohtaisen erityiskoulutuksen kustannuksiin (joihin ei anneta tukea). Näin ollen vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 15 kohdan c alakohdan perusteen katsotaan täyttyneen.

| (88) | Komissio pohti tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, olivatko tietyt koulutusohjelman tukikelpoisiksi ilmoitetut osat kuitenkaan välttämättömiä Craiovan tehtaalla käyttöön otetun uuden teknologian käyttämiseksi. Tällöin tuella olisi ainoastaan se vaikutus, että sillä katetaan yrityksen toimintakustannuksia eli sellaisia kustannuksia, jotka yritykselle olisi aiheutunut joka tapauksessa, eikä tuella siis olisi kannustavaa vaikutusta. Tämä tilanne olisi samanlainen kuin Ford Genkiä (42), GM Antwerpeniä (43) ja DHL Leipzigiä (44) koskevissa päätöksissä, joissa komissio oli todennut tuen sisämarkkinoille soveltumattomaksi niiden koulutusohjelman osien osalta, jotka liittyivät esimerkiksi rakenneuudistukseen, uusien tuotteiden markkinoilletuontiin tai turvallisuutta koskevien sääntöjen nojalla pakolliseen koulutukseen. Komissio totesi, että jos tuki on tarkoitettu sellaisen tavanomaisen toiminnan rahoittamiseen, josta yritysten on joka tapauksessa maksettava, sillä ei ole tosiasiallista kannustavaa vaikutusta, vaan sillä avustetaan tuensaajan toimintakustannuksia, josta sen tavallisesti olisi vastattava itse. |
| --- | --- |

(88)

Komissio pohti tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, olivatko tietyt koulutusohjelman tukikelpoisiksi ilmoitetut osat kuitenkaan välttämättömiä Craiovan tehtaalla käyttöön otetun uuden teknologian käyttämiseksi. Tällöin tuella olisi ainoastaan se vaikutus, että sillä katetaan yrityksen toimintakustannuksia eli sellaisia kustannuksia, jotka yritykselle olisi aiheutunut joka tapauksessa, eikä tuella siis olisi kannustavaa vaikutusta. Tämä tilanne olisi samanlainen kuin Ford Genkiä (42), GM Antwerpeniä (43) ja DHL Leipzigiä (44) koskevissa päätöksissä, joissa komissio oli todennut tuen sisämarkkinoille soveltumattomaksi niiden koulutusohjelman osien osalta, jotka liittyivät esimerkiksi rakenneuudistukseen, uusien tuotteiden markkinoilletuontiin tai turvallisuutta koskevien sääntöjen nojalla pakolliseen koulutukseen. Komissio totesi, että jos tuki on tarkoitettu sellaisen tavanomaisen toiminnan rahoittamiseen, josta yritysten on joka tapauksessa maksettava, sillä ei ole tosiasiallista kannustavaa vaikutusta, vaan sillä avustetaan tuensaajan toimintakustannuksia, josta sen tavallisesti olisi vastattava itse.

| (89) | Romania ja Ford korostavat sitä, että uuden teknologian käytön edellyttämä koulutus erotettiin selkeästi yleisestä lisäkoulutuksesta, joka ei ole ei ole työn suorittamisen kannalta välttämätöntä. Yritys rahoittaa liiketoiminnan perustietojen moduulissa kokonaisuudessaan seuraavat yrityskohtaiset kurssit: Fordin omat tietotekniikkajärjestelmät, Fordin liiketoimintaprosessit ja Fordin sisäiset valvontaprosessit. Samoin se rahoittaa kokonaisuudessaan teollisten taitojen moduulin kurssit, jotka ovat työn suorittamisen kannalta välttämättömät, eli käyttöönottoa, huoltoa sekä trukkeja, robotteja ja automatisaatiota koskevat kurssit. Myöskään perustaitojen moduulin yleinen lisäkoulutus ei ole välttämätöntä työn suorittamiseksi tai edes koulutusohjelman erikoistuneempien osien seuraamiseksi, koska tehtaassa käytetty uusi teknologia perustuu visuaalisiin, helposti seurattaviin ohjeisiin ja sen käytön voi oppia käytännön opetuksen kautta. Komissio hyväksyy tämän näkemyksen, joka noudattaa huomiota, että tarjottava tukikelpoinen lisäkoulutus parantaa valtaosin yleisiä ja siirrettävissä olevia taitoja, jotka eivät liity suoraan työn suorittamiseen. Komissio toteaa myös, että tarjottavan lisäkoulutuksen ja tuensaajan taloudellisen toiminnan (eli moottoriajoneuvojen ja moottoreiden tuotannon) välinen suhde on vähemmän läheinen turvallisuuden, perustaitojen ja liiketoiminnan perustietojen moduuleissa (ks. myös johdanto-osan 35–36 kappale) kuin teollisten taitojen moduulissa (ks. myös johdanto-osan 37 kappale). Edellä esitetyt näkökohdat lieventävät epäilyjä, jotka liittyvät tässä moduulissa tarjotun koulutuksen tarpeellisuuteen tuensaajalle, ja niiden avulla voidaan todeta, että teollisten taitojen ja tuensaajan liiketoimintojen välinen suhde ei osoita vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 15 kohdan d alakohdassa tarkoitettua kannustavan vaikutuksen puutetta. Tätä havaintoa vahvistaa se, että Romania ja Ford ovat esittäneet todisteita, joiden mukaan suuri osa koulutuksesta annetaan tehtaan tilojen ulkopuolella ja sitä antavat erikoistuneista ulkopuolisista koulutuskeskuksista palkatut ulkopuoliset kouluttajat (ks. johdanto-osan 16 ja 76 kappale). Tämä on lisäosoitus siitä, että tarjotun koulutuksen ja tuensaajan liiketoimintojen välinen yhteys ei ole läheinen vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 15 kohdan d alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(89)

Romania ja Ford korostavat sitä, että uuden teknologian käytön edellyttämä koulutus erotettiin selkeästi yleisestä lisäkoulutuksesta, joka ei ole ei ole työn suorittamisen kannalta välttämätöntä. Yritys rahoittaa liiketoiminnan perustietojen moduulissa kokonaisuudessaan seuraavat yrityskohtaiset kurssit: Fordin omat tietotekniikkajärjestelmät, Fordin liiketoimintaprosessit ja Fordin sisäiset valvontaprosessit. Samoin se rahoittaa kokonaisuudessaan teollisten taitojen moduulin kurssit, jotka ovat työn suorittamisen kannalta välttämättömät, eli käyttöönottoa, huoltoa sekä trukkeja, robotteja ja automatisaatiota koskevat kurssit. Myöskään perustaitojen moduulin yleinen lisäkoulutus ei ole välttämätöntä työn suorittamiseksi tai edes koulutusohjelman erikoistuneempien osien seuraamiseksi, koska tehtaassa käytetty uusi teknologia perustuu visuaalisiin, helposti seurattaviin ohjeisiin ja sen käytön voi oppia käytännön opetuksen kautta. Komissio hyväksyy tämän näkemyksen, joka noudattaa huomiota, että tarjottava tukikelpoinen lisäkoulutus parantaa valtaosin yleisiä ja siirrettävissä olevia taitoja, jotka eivät liity suoraan työn suorittamiseen. Komissio toteaa myös, että tarjottavan lisäkoulutuksen ja tuensaajan taloudellisen toiminnan (eli moottoriajoneuvojen ja moottoreiden tuotannon) välinen suhde on vähemmän läheinen turvallisuuden, perustaitojen ja liiketoiminnan perustietojen moduuleissa (ks. myös johdanto-osan 35–36 kappale) kuin teollisten taitojen moduulissa (ks. myös johdanto-osan 37 kappale). Edellä esitetyt näkökohdat lieventävät epäilyjä, jotka liittyvät tässä moduulissa tarjotun koulutuksen tarpeellisuuteen tuensaajalle, ja niiden avulla voidaan todeta, että teollisten taitojen ja tuensaajan liiketoimintojen välinen suhde ei osoita vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 15 kohdan d alakohdassa tarkoitettua kannustavan vaikutuksen puutetta. Tätä havaintoa vahvistaa se, että Romania ja Ford ovat esittäneet todisteita, joiden mukaan suuri osa koulutuksesta annetaan tehtaan tilojen ulkopuolella ja sitä antavat erikoistuneista ulkopuolisista koulutuskeskuksista palkatut ulkopuoliset kouluttajat (ks. johdanto-osan 16 ja 76 kappale). Tämä on lisäosoitus siitä, että tarjotun koulutuksen ja tuensaajan liiketoimintojen välinen yhteys ei ole läheinen vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 15 kohdan d alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (90) | Komission mukaan Romania ja tuensaaja eivät ole esittäneet todisteita siitä, ettei tuensaaja sisällytä tukikelpoisiin kustannuksiin tällaisia kustannuksia, jotka voitaisiin myöhemmin periä vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 16 kohdan viimeisessä alakohdassa (yhdessä alaviitteen 1 kanssa) tarkoitetulla tavalla takaisin tuensaajalta sen seurauksena, että se hyötyy työntekijöiden koulutuksessa hankkimista taidoista. Komissio kuitenkin myöntää, että ehdotetun koulutusohjelman erityisolosuhteissa tällaiset vaikutukset olisivat hankalasti etukäteen määrällisesti arvioitavissa ja osoitettavissa, kun suuri osa ehdotetusta lisäkoulutuksesta on luonteeltaan yleistä ja hyödyttää tuensaajaa vain välillisesti, ja ehdotettu koulutus on sisällöltään sellainen, ettei sitä ole mahdollista seurata työntekijöiden nykyisten työtehtävien tai toiminnan yhteydessä. Komission mukaan kuitenkin tuensaajalta on edellytettävä, että se sitoutuu jättämään kulut pois ohjelman täytäntöönpanon aikana hakemistaan tukikelpoisista kustannuksista (ks. tämän päätöksen 2 artiklan 6 kohta). |
| --- | --- |

(90)

Komission mukaan Romania ja tuensaaja eivät ole esittäneet todisteita siitä, ettei tuensaaja sisällytä tukikelpoisiin kustannuksiin tällaisia kustannuksia, jotka voitaisiin myöhemmin periä vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 16 kohdan viimeisessä alakohdassa (yhdessä alaviitteen 1 kanssa) tarkoitetulla tavalla takaisin tuensaajalta sen seurauksena, että se hyötyy työntekijöiden koulutuksessa hankkimista taidoista. Komissio kuitenkin myöntää, että ehdotetun koulutusohjelman erityisolosuhteissa tällaiset vaikutukset olisivat hankalasti etukäteen määrällisesti arvioitavissa ja osoitettavissa, kun suuri osa ehdotetusta lisäkoulutuksesta on luonteeltaan yleistä ja hyödyttää tuensaajaa vain välillisesti, ja ehdotettu koulutus on sisällöltään sellainen, ettei sitä ole mahdollista seurata työntekijöiden nykyisten työtehtävien tai toiminnan yhteydessä. Komission mukaan kuitenkin tuensaajalta on edellytettävä, että se sitoutuu jättämään kulut pois ohjelman täytäntöönpanon aikana hakemistaan tukikelpoisista kustannuksista (ks. tämän päätöksen 2 artiklan 6 kohta).

| (91) | Komissio pohti tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä myös, olisiko Fordin maksettava eräät turvallisuuskoulutuksen tukikelpoisiksi ilmoitetut osat, kuten EU:n ja/tai Romanian turvallisuussäädöksissä tai yrityksen sisäisissä turvallisuusstandardeissa edellytetään. Romania ja Ford toimittivat asiakirjoja todisteeksi siitä, että Ford maksaa sääntelyssä edellytetyn turvallisuusalan koulutuksen koulutusohjelman kokonaisuudessaan yrityskohtaisessa osuudessa, joka ei ole tukikelpoinen. Ford esittää myös, ettei tuen kannustavaa vaikutusta pitäisi arvioida yrityksen omilla standardeilla – tässä tapauksessa sisäisillä turvallisuusstandardeilla – koska tällaisella lähestymistavalla olisi vääristävä vaikutus, kun yritykset velvoitettaisiin laskemaan sisäisiä standardeja (tai pitämään niitä matalalla tasolla), jotta niitä pidettäisiin tukikelpoisia. Komissio toteaa, että myös tähän kysymykseen on saatu tyydyttävä vastaus. |
| --- | --- |

(91)

Komissio pohti tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä myös, olisiko Fordin maksettava eräät turvallisuuskoulutuksen tukikelpoisiksi ilmoitetut osat, kuten EU:n ja/tai Romanian turvallisuussäädöksissä tai yrityksen sisäisissä turvallisuusstandardeissa edellytetään. Romania ja Ford toimittivat asiakirjoja todisteeksi siitä, että Ford maksaa sääntelyssä edellytetyn turvallisuusalan koulutuksen koulutusohjelman kokonaisuudessaan yrityskohtaisessa osuudessa, joka ei ole tukikelpoinen. Ford esittää myös, ettei tuen kannustavaa vaikutusta pitäisi arvioida yrityksen omilla standardeilla – tässä tapauksessa sisäisillä turvallisuusstandardeilla – koska tällaisella lähestymistavalla olisi vääristävä vaikutus, kun yritykset velvoitettaisiin laskemaan sisäisiä standardeja (tai pitämään niitä matalalla tasolla), jotta niitä pidettäisiin tukikelpoisia. Komissio toteaa, että myös tähän kysymykseen on saatu tyydyttävä vastaus.

| (92) | Komission on varmistettava vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 16 kohdan mukaisesti, että tuen arvo on rajattu vähimmäismäärään tuen tavoitteen saavuttamiseksi. Komissio analysoi, onko ilmoitetut tukikelpoiset kustannukset laskettu ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja rajoittuvatko ne sellaisesta koulutuksesta aiheutuneisiin kustannuksiin, jota ei olisi järjestetty ilman tukea, sekä onko ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 2 kohdassa vahvistettuja tuen enimmäisintensiteettejä noudatettu. |
| --- | --- |

(92)

Komission on varmistettava vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 16 kohdan mukaisesti, että tuen arvo on rajattu vähimmäismäärään tuen tavoitteen saavuttamiseksi. Komissio analysoi, onko ilmoitetut tukikelpoiset kustannukset laskettu ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja rajoittuvatko ne sellaisesta koulutuksesta aiheutuneisiin kustannuksiin, jota ei olisi järjestetty ilman tukea, sekä onko ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 2 kohdassa vahvistettuja tuen enimmäisintensiteettejä noudatettu.

| (93) | Romanian ilmoittamat tukikelpoisten kustannusten luokat koulutusohjelman tukikelpoisessa lisäkoulutuksen osuudessa (ks. johdanto-osan 18 kappale) täyttävät ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 4 kohdan ja näin ollen myös vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 16 kohdan edellytykset. Romania ja tuensaaja esittivät erilliset kustannusarviot koulutusohjelman yleiselle osuudelle ja tukikelpoiselle erityiselle osuudelle sekä yrityskohtaiselle (ei tukikelpoiselle) erityisosuudelle ja erottelivat ensin mainitun osalta seuraavat luokat: kouluttajista aiheutuvat henkilöstökustannukset, kouluttajien ja koulutettavien matkakulut (myös majoitus), poistot yksinomaan koulutushankkeessa käytetyistä laitteista ja koneista, koulutukseen liittyvä opastus ja neuvonta, ja palkan korvaaminen koulutettaville ainoastaan niiden tuntien/päivien osalta, joina koulutusta on tarkoitus antaa. Lisäksi Romania ja Ford esittivät yksityiskohtaiset selitykset niistä kustannuksia koskevista oletuksista ja arvioista, joihin tukikelpoisten kustannusten kunkin luokan pyynnöt perustuvat sekä lisäkoulutuksen yleisessä että erityisessä osassa. Komissio toteaa myös, että yksityiskohtaiset selvitykset on esitetty sekä siitä työntekijämäärästä, jolle kukin erityiskoulutuskurssi on suunnattu (tässä on eroteltu nykyiset ja tulevat työntekijät ja arvioitu erikseen ohjelman kukin täytäntöönpanovuosi), että siihen läheisesti liittyvästä koulutuspäivien/tuntien arviosta kunkin kurssin, kunkin moduulin ja kunkin täytäntöönpanovuoden osalta. Romania mainitsee myös, että tässä hankkeessa tuen enimmäisintensiteetti on ollut 50 prosenttia yleiskoulutuksen ja 25 prosenttia erityiskoulutuksen osalta. Näin ollen tukikelpoiseen yleiskoulutukseen sovellettu tuen enimmäisintensiteetti on ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädettyä pienempi. Lisäksi Romania osoittaa, että tuensaaja on rajoittanut tuen arvon 57 miljoonaan euroon, vaikka soveltamalla arvioituihin tukikelpoisiin kustannuksiin asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädettyjä vähemmän rajoittavia enimmäisintensiteettejä hanke olisi voinut saada yleiseen koulutukseen 76,96 miljoonaa euroa ja erityiskoulutukseen 0,47 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(93)

Romanian ilmoittamat tukikelpoisten kustannusten luokat koulutusohjelman tukikelpoisessa lisäkoulutuksen osuudessa (ks. johdanto-osan 18 kappale) täyttävät ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 4 kohdan ja näin ollen myös vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 16 kohdan edellytykset. Romania ja tuensaaja esittivät erilliset kustannusarviot koulutusohjelman yleiselle osuudelle ja tukikelpoiselle erityiselle osuudelle sekä yrityskohtaiselle (ei tukikelpoiselle) erityisosuudelle ja erottelivat ensin mainitun osalta seuraavat luokat: kouluttajista aiheutuvat henkilöstökustannukset, kouluttajien ja koulutettavien matkakulut (myös majoitus), poistot yksinomaan koulutushankkeessa käytetyistä laitteista ja koneista, koulutukseen liittyvä opastus ja neuvonta, ja palkan korvaaminen koulutettaville ainoastaan niiden tuntien/päivien osalta, joina koulutusta on tarkoitus antaa. Lisäksi Romania ja Ford esittivät yksityiskohtaiset selitykset niistä kustannuksia koskevista oletuksista ja arvioista, joihin tukikelpoisten kustannusten kunkin luokan pyynnöt perustuvat sekä lisäkoulutuksen yleisessä että erityisessä osassa. Komissio toteaa myös, että yksityiskohtaiset selvitykset on esitetty sekä siitä työntekijämäärästä, jolle kukin erityiskoulutuskurssi on suunnattu (tässä on eroteltu nykyiset ja tulevat työntekijät ja arvioitu erikseen ohjelman kukin täytäntöönpanovuosi), että siihen läheisesti liittyvästä koulutuspäivien/tuntien arviosta kunkin kurssin, kunkin moduulin ja kunkin täytäntöönpanovuoden osalta. Romania mainitsee myös, että tässä hankkeessa tuen enimmäisintensiteetti on ollut 50 prosenttia yleiskoulutuksen ja 25 prosenttia erityiskoulutuksen osalta. Näin ollen tukikelpoiseen yleiskoulutukseen sovellettu tuen enimmäisintensiteetti on ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädettyä pienempi. Lisäksi Romania osoittaa, että tuensaaja on rajoittanut tuen arvon 57 miljoonaan euroon, vaikka soveltamalla arvioituihin tukikelpoisiin kustannuksiin asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädettyjä vähemmän rajoittavia enimmäisintensiteettejä hanke olisi voinut saada yleiseen koulutukseen 76,96 miljoonaa euroa ja erityiskoulutukseen 0,47 miljoonaa euroa.

| (94) | Komissio epäili tutkimusmenettelyn aloittamissa koskevassa päätöksessä, että ehdotetulla koulutustuella korvataan (ainakin osittain) aineettomia alueellisia haittoja, jotka näkyvät ammattitaidon puutteena ja joihin annetaan jo 143 miljoonan euron suuruista, komission huhtikuussa 2008 Fordin Craiovan tehdasta varten hyväksymää aluetukea (45). |
| --- | --- |

(94)

Komissio epäili tutkimusmenettelyn aloittamissa koskevassa päätöksessä, että ehdotetulla koulutustuella korvataan (ainakin osittain) aineettomia alueellisia haittoja, jotka näkyvät ammattitaidon puutteena ja joihin annetaan jo 143 miljoonan euron suuruista, komission huhtikuussa 2008 Fordin Craiovan tehdasta varten hyväksymää aluetukea (45).

| (95) | Tämä seikka liittyy kysymykseen, noudatetaanko ryhmäpoikkeusasetuksen 7 artiklassa säädettyjä tuen kasautumista koskevia sääntöjä. Kyseisen artiklan kolmannen kohdan mukaan koulutustuki ei saa kasautua minkään muun samojen – osittain tai kokonaan päällekkäisten – tukikelpoisten kustannusten kattamiseen myönnettävän tuen kanssa, jos kasautuminen aiheuttaisi kyseiseen tukeen ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklassa tarkoitetun korkeimman tuki-intensiteetin ylittymisen. |
| --- | --- |

(95)

Tämä seikka liittyy kysymykseen, noudatetaanko ryhmäpoikkeusasetuksen 7 artiklassa säädettyjä tuen kasautumista koskevia sääntöjä. Kyseisen artiklan kolmannen kohdan mukaan koulutustuki ei saa kasautua minkään muun samojen – osittain tai kokonaan päällekkäisten – tukikelpoisten kustannusten kattamiseen myönnettävän tuen kanssa, jos kasautuminen aiheuttaisi kyseiseen tukeen ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklassa tarkoitetun korkeimman tuki-intensiteetin ylittymisen.

| (96) | Romania on osoittanut, etteivät ilmoitettu koulutustuki ja aiemmin myönnetty aluetuki kata samoja tukikelpoisia kustannuksia. Huhtikuussa 2008 hyväksytty aluetuki liittyy tukikelpoisiin investointien alkukustannuksiin (laitteet, tehtaat, rakennukset) vuonna 2006 vahvistettujen aluetukia koskevien suuntaviivojen (46) 4.2 kohdan mukaisesti. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa ilmoitetut tukikelpoiset kustannukset kattavat eri kustannusluokat kokonaisuudessaan: koulutushenkilöstöstä aiheutuvat kulut, kouluttajan ja koulutettavien matkakulut, materiaalit ja tarvikkeet, koulutuksessa käytettyjen koneiden ja kaluston poistot, opastus ja neuvonta sekä palkan korvaaminen koulutettaville ainoastaan koulutukseen käytetyltä ajalta. Komissio katsoo Romanian osoittaneen eron myönnetyn aluetuen kattamien tukikelpoisten kustannusten ja Craiovan tehtaalle ehdotetun koulutustuen välillä. |
| --- | --- |

(96)

Romania on osoittanut, etteivät ilmoitettu koulutustuki ja aiemmin myönnetty aluetuki kata samoja tukikelpoisia kustannuksia. Huhtikuussa 2008 hyväksytty aluetuki liittyy tukikelpoisiin investointien alkukustannuksiin (laitteet, tehtaat, rakennukset) vuonna 2006 vahvistettujen aluetukia koskevien suuntaviivojen (46) 4.2 kohdan mukaisesti. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa ilmoitetut tukikelpoiset kustannukset kattavat eri kustannusluokat kokonaisuudessaan: koulutushenkilöstöstä aiheutuvat kulut, kouluttajan ja koulutettavien matkakulut, materiaalit ja tarvikkeet, koulutuksessa käytettyjen koneiden ja kaluston poistot, opastus ja neuvonta sekä palkan korvaaminen koulutettaville ainoastaan koulutukseen käytetyltä ajalta. Komissio katsoo Romanian osoittaneen eron myönnetyn aluetuen kattamien tukikelpoisten kustannusten ja Craiovan tehtaalle ehdotetun koulutustuen välillä.

| (97) | Toisaalta on tarkasteltava, onko koulutustuki perusteltu, kun otetaan huomioon, että sillä annettaisiin korvausta aineettomaan alueelliseen haittaan, johon on jo saatu korvausta aluetuella. Romania korostaa tähän kysymykseen antamassaan vastauksessa, että aluetuella ja koulutustuella on eri tavoitteet ja niillä katetaan eri tukikelpoisia tukia. Aluetuen tavoite on investointien kannustaminen EU:n epäsuotuisilla alueilla, kun taas koulutustuella pyritään korjaamaan ongelmat, jotka johtuvat riittämättömistä investoinneista koulutukseen. Aluetuesta hyötyy etupäässä asianomainen yritys ja koulutustuesta – varsinkin kun kyseessä on yleiskoulutus – hyötyä saavat erityisesti työntekijät ja vasta tämän jälkeen yritykset. Romania tuo myös esiin, että valtiontukea koskevat EU:n säännöt eivät kiellä aluetuen kumuloitumista koulutustuen kanssa saman yrityksen kohdalla. Lisäksi kuten Romania aivan oikein toteaa, koulutustuen epäämisellä aluetukia saavilta yrityksiltä unionin epäsuotuisimpia alueita tosiasiallisesti syrjittäisiin, kun niiltä kiellettäisiin mahdollisuus saada hyötyä koulutustuesta. |
| --- | --- |

(97)

Toisaalta on tarkasteltava, onko koulutustuki perusteltu, kun otetaan huomioon, että sillä annettaisiin korvausta aineettomaan alueelliseen haittaan, johon on jo saatu korvausta aluetuella. Romania korostaa tähän kysymykseen antamassaan vastauksessa, että aluetuella ja koulutustuella on eri tavoitteet ja niillä katetaan eri tukikelpoisia tukia. Aluetuen tavoite on investointien kannustaminen EU:n epäsuotuisilla alueilla, kun taas koulutustuella pyritään korjaamaan ongelmat, jotka johtuvat riittämättömistä investoinneista koulutukseen. Aluetuesta hyötyy etupäässä asianomainen yritys ja koulutustuesta – varsinkin kun kyseessä on yleiskoulutus – hyötyä saavat erityisesti työntekijät ja vasta tämän jälkeen yritykset. Romania tuo myös esiin, että valtiontukea koskevat EU:n säännöt eivät kiellä aluetuen kumuloitumista koulutustuen kanssa saman yrityksen kohdalla. Lisäksi kuten Romania aivan oikein toteaa, koulutustuen epäämisellä aluetukia saavilta yrityksiltä unionin epäsuotuisimpia alueita tosiasiallisesti syrjittäisiin, kun niiltä kiellettäisiin mahdollisuus saada hyötyä koulutustuesta.

| (98) | Komissio ottaa huomioon johdanto-osan 94 kappaleessa esitetyt huomiot ja katsoo esitettyjen tietojen perusteella, että ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 2 kohdasta (sovellettava tuki-intensiteetti), ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 4 kohdasta (mukaan otettavien tukikelpoisten kustannusten luokat) ja vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 16 kohdasta johtuvat suhteellisuutta koskevat edellytykset täyttyvät. Erityisesti palkkakuluissa on otettu huomioon ainoastaan ne, jotka liittyvät koulutuskursseilla käytettyyn aikaan ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 4 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(98)

Komissio ottaa huomioon johdanto-osan 94 kappaleessa esitetyt huomiot ja katsoo esitettyjen tietojen perusteella, että ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 2 kohdasta (sovellettava tuki-intensiteetti), ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 4 kohdasta (mukaan otettavien tukikelpoisten kustannusten luokat) ja vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 16 kohdasta johtuvat suhteellisuutta koskevat edellytykset täyttyvät. Erityisesti palkkakuluissa on otettu huomioon ainoastaan ne, jotka liittyvät koulutuskursseilla käytettyyn aikaan ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 4 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

| (99) | Komission on kuitenkin todettava, että suhteellisuudesta esitetyt todisteet, jotka koskevat tuen rajoittamista pienimpään mahdolliseen määrään, koostuvat miltei yksinomaan tulevien kustannusten arvioista ja tulevan toiminnan ennusteista. Tämä pätee esimerkiksi niiden työntekijöiden määrään, jotka otetaan mukaan ehdotettuun koulutushankkeeseen, kun työvoiman kokonaismääräksi arvioidaan 9 000 työntekijää vuoteen 2012 mennessä. Samantapaista logiikkaa käytetään kuhunkin ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun kustannusluokkaan kuuluvien tukikelpoisten kustannusten arvioissa. Komissio myöntää, että tämänkokoisessa hankkeessa, joka koskee 9 000 työntekijää, joka kattaa yli 269 eri kurssia ja joka on tarkoitus toteuttaa viiden vuoden aikana, on perusteltua hyväksyä tarpeellisiksi katsotut tukikelpoiset kustannukset, jotka ovat vain aiempien (yrityksen muissa toimipaikoissa toteutettujen koulutushankkeiden yhteydessä aiheutuneiden) vastaavien kustannusten perusteella tehtyjä arvioita ja joissa otetaan huomioon Romanian osalta realistiset hankkeet ja kustannusennusteet (ks. johdanto-osan 20 kappale). Etukäteen ei kuitenkaan voida sulkea pois mahdollisuutta, että tosiasiallisesti aiheutuvat kustannukset ovat ennusteita pienemmät. Tämän vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön lisätakeita sen varmistamiseksi, että hankkeen toteuttamisen aikana noudatetaan suhteellisuusperiaatetta. Tämän ongelman ratkaisevat hankkeen toteuttamista koskevat edellytykset, joista säädetään tämän päätöksen 2 artiklassa. |
| --- | --- |

(99)

Komission on kuitenkin todettava, että suhteellisuudesta esitetyt todisteet, jotka koskevat tuen rajoittamista pienimpään mahdolliseen määrään, koostuvat miltei yksinomaan tulevien kustannusten arvioista ja tulevan toiminnan ennusteista. Tämä pätee esimerkiksi niiden työntekijöiden määrään, jotka otetaan mukaan ehdotettuun koulutushankkeeseen, kun työvoiman kokonaismääräksi arvioidaan 9 000 työntekijää vuoteen 2012 mennessä. Samantapaista logiikkaa käytetään kuhunkin ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun kustannusluokkaan kuuluvien tukikelpoisten kustannusten arvioissa. Komissio myöntää, että tämänkokoisessa hankkeessa, joka koskee 9 000 työntekijää, joka kattaa yli 269 eri kurssia ja joka on tarkoitus toteuttaa viiden vuoden aikana, on perusteltua hyväksyä tarpeellisiksi katsotut tukikelpoiset kustannukset, jotka ovat vain aiempien (yrityksen muissa toimipaikoissa toteutettujen koulutushankkeiden yhteydessä aiheutuneiden) vastaavien kustannusten perusteella tehtyjä arvioita ja joissa otetaan huomioon Romanian osalta realistiset hankkeet ja kustannusennusteet (ks. johdanto-osan 20 kappale). Etukäteen ei kuitenkaan voida sulkea pois mahdollisuutta, että tosiasiallisesti aiheutuvat kustannukset ovat ennusteita pienemmät. Tämän vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön lisätakeita sen varmistamiseksi, että hankkeen toteuttamisen aikana noudatetaan suhteellisuusperiaatetta. Tämän ongelman ratkaisevat hankkeen toteuttamista koskevat edellytykset, joista säädetään tämän päätöksen 2 artiklassa.

| (100) | Vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 17 kohdan mukaan komission on arvioitava perusteellisesti tuen mahdolliset kilpailua vääristävät vaikutukset aina, kun ehdotettu tuki saattaa muuttaa tuensaajan käyttäytymistä tavalla, joka vääristää merkittävästi kilpailua. Tuen vääristävyys voi vaihdella tuen ominaispiirteiden ja vaikutusalaan kuuluvien markkinoiden ominaispiirteiden mukaan |
| --- | --- |

(100)

Vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 17 kohdan mukaan komission on arvioitava perusteellisesti tuen mahdolliset kilpailua vääristävät vaikutukset aina, kun ehdotettu tuki saattaa muuttaa tuensaajan käyttäytymistä tavalla, joka vääristää merkittävästi kilpailua. Tuen vääristävyys voi vaihdella tuen ominaispiirteiden ja vaikutusalaan kuuluvien markkinoiden ominaispiirteiden mukaan

| (101) | Komissio ottaa huomioon, että ehdotettu tuki on miltei yksinomaan yleiskoulutusta, jonka katsotaan olevan luonteeltaan sellaista, että se hyödyttää etupäässä työntekijöitä ja vasta tämän jälkeen yritystä (vaikkakin viimeksi mainittu saa myöhemmin hyötyä koulutetummasta työvoimasta) Näin ollen voidaan katsoa, ettei tuella ole merkittävää vaikutusta määrään, laatuun tai tuotannon hintaan – kyseisten kaltaisilla vaikutuksilla suositaan tuensaajaa sen kilpailijoiden kustannuksella. Lisäksi suhteellisuusperiaatteen noudattamisen pitäisi rajoittaa tuen vääristävyyttä. |
| --- | --- |

(101)

Komissio ottaa huomioon, että ehdotettu tuki on miltei yksinomaan yleiskoulutusta, jonka katsotaan olevan luonteeltaan sellaista, että se hyödyttää etupäässä työntekijöitä ja vasta tämän jälkeen yritystä (vaikkakin viimeksi mainittu saa myöhemmin hyötyä koulutetummasta työvoimasta) Näin ollen voidaan katsoa, ettei tuella ole merkittävää vaikutusta määrään, laatuun tai tuotannon hintaan – kyseisten kaltaisilla vaikutuksilla suositaan tuensaajaa sen kilpailijoiden kustannuksella. Lisäksi suhteellisuusperiaatteen noudattamisen pitäisi rajoittaa tuen vääristävyyttä.

| (102) | Vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 18 kohdan mukaan tuen valikoivuus ja suuruus sekä sen ohjelman kesto, jolle tukea on annettu, vaikuttavat tuen vääristymien todennäköisyyteen ja laajuuteen. Ehdotettu tuki on valikoiva (suurelle yritykselle myönnetään yksittäinen tapauskohtainen tuki), tuen määrä on epätavallisen suuri (57 miljoonaa euroa) ja tuen kohteena oleva koulutusohjelma jatkuu viiden vuoden ajan (ja lisäksi samaan aikaan aloitetaan kaksi uutta tuotantohanketta). |
| --- | --- |

(102)

Vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 18 kohdan mukaan tuen valikoivuus ja suuruus sekä sen ohjelman kesto, jolle tukea on annettu, vaikuttavat tuen vääristymien todennäköisyyteen ja laajuuteen. Ehdotettu tuki on valikoiva (suurelle yritykselle myönnetään yksittäinen tapauskohtainen tuki), tuen määrä on epätavallisen suuri (57 miljoonaa euroa) ja tuen kohteena oleva koulutusohjelma jatkuu viiden vuoden ajan (ja lisäksi samaan aikaan aloitetaan kaksi uutta tuotantohanketta).

| (103) | Komissio esittää epäilyjä erityisesti ehdotetun tuen epätavallisen suuren kokonaismäärän (57 miljoonaa euroa) vaikutuksesta. Näin suurella määrällä olisi, varsinkin jos se annetaan tuensaajan käyttöön yhdessä erässä, samanlaisia vääristäviä vaikutuksia kuin yhdessä erässä annettavalla käteisavustuksella. Tällaisessa tilanteessa tuensaaja voisi käyttää määrän ainakin ohjelman soveltamisen ensivaiheissa myös muihin operatiivisiin tarkoituksiin kuin niihin, joita aiheutuu käynnissä olevasta koulutusohjelmasta. |
| --- | --- |

(103)

Komissio esittää epäilyjä erityisesti ehdotetun tuen epätavallisen suuren kokonaismäärän (57 miljoonaa euroa) vaikutuksesta. Näin suurella määrällä olisi, varsinkin jos se annetaan tuensaajan käyttöön yhdessä erässä, samanlaisia vääristäviä vaikutuksia kuin yhdessä erässä annettavalla käteisavustuksella. Tällaisessa tilanteessa tuensaaja voisi käyttää määrän ainakin ohjelman soveltamisen ensivaiheissa myös muihin operatiivisiin tarkoituksiin kuin niihin, joita aiheutuu käynnissä olevasta koulutusohjelmasta.

| (104) | Toinen epäilyn aihe on tuensaajan mahdollisuus saada taloudellista etua sen vuoksi, että koulutustuki kattaisi osittain myös työntekijöiden palkkakulut ajalta, joka kuluu koulutuksen tukikelpoisen lisäosuuden seuraamiseen. Romanian ja Fordin esittämisen tietojen perusteella ehdotettu koulutushanke koskisi kokonaisuudessaan keskimäärin 111 koulutuspäivää työntekijää kohti (eli 22,2 koulutuspäivää vuodessa), ja tähän määrään sisältyy sekä koulutusohjelman yrityskohtainen osuus (jolle ei anneta tukea) että ohjelman tukikelpoinen lisäosuus. |
| --- | --- |

(104)

Toinen epäilyn aihe on tuensaajan mahdollisuus saada taloudellista etua sen vuoksi, että koulutustuki kattaisi osittain myös työntekijöiden palkkakulut ajalta, joka kuluu koulutuksen tukikelpoisen lisäosuuden seuraamiseen. Romanian ja Fordin esittämisen tietojen perusteella ehdotettu koulutushanke koskisi kokonaisuudessaan keskimäärin 111 koulutuspäivää työntekijää kohti (eli 22,2 koulutuspäivää vuodessa), ja tähän määrään sisältyy sekä koulutusohjelman yrityskohtainen osuus (jolle ei anneta tukea) että ohjelman tukikelpoinen lisäosuus.

| (105) | Komission on ehdotetun tuen vääristävää vaikutusta arvioidakseen otettava huomioon sekä koulutushankkeeseen liittyvän alan ominaispiirteet että asianomaisten markkinoiden rakenne. Komission on näitä seikkoja analysoidakseen otettava huomioon myös merkitykselliset tuotemarkkinat, merkitykselliset maantieteelliset markkinat ja komission vuonna 2008 Ford Craiovan aluetuen (47) arviointia varten vahvistama markkinaosuutta koskeva analyysi. Sen tuloksia verrataan Global Insight -konsulttiyrityksen hiljattain julkaisemiin autojen myyntiä koskeviin tietoihin ja tulkitaan viimeaikaisten alan tuotantokapasiteetin käyttöastetta koskevien viitetietojen (48) mukaisesti. |
| --- | --- |

(105)

Komission on ehdotetun tuen vääristävää vaikutusta arvioidakseen otettava huomioon sekä koulutushankkeeseen liittyvän alan ominaispiirteet että asianomaisten markkinoiden rakenne. Komission on näitä seikkoja analysoidakseen otettava huomioon myös merkitykselliset tuotemarkkinat, merkitykselliset maantieteelliset markkinat ja komission vuonna 2008 Ford Craiovan aluetuen (47) arviointia varten vahvistama markkinaosuutta koskeva analyysi. Sen tuloksia verrataan Global Insight -konsulttiyrityksen hiljattain julkaisemiin autojen myyntiä koskeviin tietoihin ja tulkitaan viimeaikaisten alan tuotantokapasiteetin käyttöastetta koskevien viitetietojen (48) mukaisesti.

| (106) | Koulutustuen saaja on suuri moottoriajoneuvojen valmistuksen alalla toimiva yritys. Fordin tarkoituksena on tuottaa Craiovan tehtaalla kahta uutta autotyyppiä. B-MAV on pieni tila-auto, joka rakennetaan Fordin B-segmentin henkilöautoja varten luokittelemalle alustalle, ja ISV on pieni hyötyajoneuvo, jota voidaan käyttää sekä henkilö- että tavarakuljetuksiin ja joka rakennetaan Fordin C-segmentin henkilöautoja varten luokittelemalle alustalle. Craiovan tehtaassa rakennetaan vuodesta 2011 myös uutta vähäpäästöistä moottoria, jota käytetään miltei yksinomaan Ford-merkkisissä ajoneuvoissa. |
| --- | --- |

(106)

Koulutustuen saaja on suuri moottoriajoneuvojen valmistuksen alalla toimiva yritys. Fordin tarkoituksena on tuottaa Craiovan tehtaalla kahta uutta autotyyppiä. B-MAV on pieni tila-auto, joka rakennetaan Fordin B-segmentin henkilöautoja varten luokittelemalle alustalle, ja ISV on pieni hyötyajoneuvo, jota voidaan käyttää sekä henkilö- että tavarakuljetuksiin ja joka rakennetaan Fordin C-segmentin henkilöautoja varten luokittelemalle alustalle. Craiovan tehtaassa rakennetaan vuodesta 2011 myös uutta vähäpäästöistä moottoria, jota käytetään miltei yksinomaan Ford-merkkisissä ajoneuvoissa.

| (107) | Komissio totesi huhtikuussa 2008 tekemässään aluetukea koskevassa päätöksessä, että moottori on välituote, joka asennetaan Ford-merkkiseen ajoneuvoon, minkä vuoksi niiden merkitykselliset tuotemarkkinat ja maantieteelliset markkinat ovat osittain päällekkäiset lopputuotteen (ajoneuvojen) markkinoiden kanssa. Komissio otti B-MAV- ja IVS-ajoneuvojen merkityksellisten tuotemarkkinoiden ja maantieteellisten markkinoiden osalta huomioon erilaiset, vaihtoehtoiset tuotemarkkinoiden määritelmät, koska asianomaiset ajoneuvojen segmentit voidaan luokitella eri tavoin. Craiovan tehtaalla tuotettavia ajoneuvoja pidetään kaupan pääasiassa Euroopan unionin ja Euroopan talousalueen markkinoilla, mutta yritys aikoo aikanaan viedä niitä myös muihin kansainvälisiin kohteisiin. Komissio on arvioinut asianomaiset markkinaosuudet vuosina 2007–2012 Euroopan talousalueen markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla ja todennut, että suurin Fordin kyseisenä aikana saavuttama markkinaosuus oli 16,8 prosenttia ETA:n tasolla vuonna 2007, ja se pienenee asteittain hieman vuoteen 2013 saakka. Yritykset, jotka valmistavat eniten B-MAV-autoja muistuttavia moottoriajoneuvoja, ovat Renault ja Opel, ja yritykset, jotka valmistavat eniten IVS-autoja muistuttavia moottoriajoneuvoja, ovat Renault, Citroën, Fiat ja Volkswagen. |
| --- | --- |

(107)

Komissio totesi huhtikuussa 2008 tekemässään aluetukea koskevassa päätöksessä, että moottori on välituote, joka asennetaan Ford-merkkiseen ajoneuvoon, minkä vuoksi niiden merkitykselliset tuotemarkkinat ja maantieteelliset markkinat ovat osittain päällekkäiset lopputuotteen (ajoneuvojen) markkinoiden kanssa. Komissio otti B-MAV- ja IVS-ajoneuvojen merkityksellisten tuotemarkkinoiden ja maantieteellisten markkinoiden osalta huomioon erilaiset, vaihtoehtoiset tuotemarkkinoiden määritelmät, koska asianomaiset ajoneuvojen segmentit voidaan luokitella eri tavoin. Craiovan tehtaalla tuotettavia ajoneuvoja pidetään kaupan pääasiassa Euroopan unionin ja Euroopan talousalueen markkinoilla, mutta yritys aikoo aikanaan viedä niitä myös muihin kansainvälisiin kohteisiin. Komissio on arvioinut asianomaiset markkinaosuudet vuosina 2007–2012 Euroopan talousalueen markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla ja todennut, että suurin Fordin kyseisenä aikana saavuttama markkinaosuus oli 16,8 prosenttia ETA:n tasolla vuonna 2007, ja se pienenee asteittain hieman vuoteen 2013 saakka. Yritykset, jotka valmistavat eniten B-MAV-autoja muistuttavia moottoriajoneuvoja, ovat Renault ja Opel, ja yritykset, jotka valmistavat eniten IVS-autoja muistuttavia moottoriajoneuvoja, ovat Renault, Citroën, Fiat ja Volkswagen.

| (108) | Yleisesti Euroopan autoalalla on tuotannon ylikapasiteettia – esimerkiksi vuonna 2007, joka oli Euroopan automyynnin kannalta hyvä vuosi, markkinoille saatettiin 4 miljoonaa autoa enemmän kuin markkinoilla oli ostovoimaa. (49) Euroopan autonvalmistajien yhdistys ACEA raportoi, että enintään 3,5 tonnin painoisten kevyiden hyötyajoneuvojen rekisteröinnit vähenivät Euroopassa 31,4 prosenttia vuoden 2008 heinäkuun ja vuoden 2009 heinäkuun välillä. (50) |
| --- | --- |

(108)

Yleisesti Euroopan autoalalla on tuotannon ylikapasiteettia – esimerkiksi vuonna 2007, joka oli Euroopan automyynnin kannalta hyvä vuosi, markkinoille saatettiin 4 miljoonaa autoa enemmän kuin markkinoilla oli ostovoimaa. (49) Euroopan autonvalmistajien yhdistys ACEA raportoi, että enintään 3,5 tonnin painoisten kevyiden hyötyajoneuvojen rekisteröinnit vähenivät Euroopassa 31,4 prosenttia vuoden 2008 heinäkuun ja vuoden 2009 heinäkuun välillä. (50)

| (109) | Komissio katsoo, että alan ominaispiirteet (erityisesti ylikapasiteetti) ja merkityksellisten markkinoiden ominaispiirteet (voimakas kilpailu harvojen, suurten tuottajien välillä) osoittavat, että tuki saattaa vääristää kilpailua selvästi. Tämän näkemyksen ohella on kuitenkin otettava huomioon, että tulevia investointeja on kannustettava, jotta voidaan varmistaa koko Euroopan autoteollisuuden pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Komissio yksilöi tiedonannossaan ”Euroopan autoteollisuuden kriisiin reagoiminen” (51) monenlaisia tukitoimenpiteitä, joilla alaa voitaisiin tukea vallitsevassa kriisissä, ja koulutustuki kuului näihin. Lisäksi on syytä muistaa, että vaikka tuki on absoluuttisesti huomattava, se edustaa vain kolmasosaa Craiovan tehtaan työntekijöiden koulutukseen varatuista taloudellisista sitoumuksista. Tämän vuoksi kyseiset epäilyt eivät ole sinällään riittävä peruste tuen kieltämiseksi. Niiden vuoksi tuen maksamiselle on kuitenkin asetettava tiettyjä edellytyksiä, jotta voidaan varmistua, ettei Ford saa tuen kautta lyhyellä aikavälillä liikaa käteispääomaa. Tätä ongelmaa korjataan myös ohjelman toteuttamista koskevilla edellytyksillä, joista säädetään tämän päätöksen 2 artiklassa. |
| --- | --- |

(109)

Komissio katsoo, että alan ominaispiirteet (erityisesti ylikapasiteetti) ja merkityksellisten markkinoiden ominaispiirteet (voimakas kilpailu harvojen, suurten tuottajien välillä) osoittavat, että tuki saattaa vääristää kilpailua selvästi. Tämän näkemyksen ohella on kuitenkin otettava huomioon, että tulevia investointeja on kannustettava, jotta voidaan varmistaa koko Euroopan autoteollisuuden pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Komissio yksilöi tiedonannossaan ”Euroopan autoteollisuuden kriisiin reagoiminen” (51) monenlaisia tukitoimenpiteitä, joilla alaa voitaisiin tukea vallitsevassa kriisissä, ja koulutustuki kuului näihin. Lisäksi on syytä muistaa, että vaikka tuki on absoluuttisesti huomattava, se edustaa vain kolmasosaa Craiovan tehtaan työntekijöiden koulutukseen varatuista taloudellisista sitoumuksista. Tämän vuoksi kyseiset epäilyt eivät ole sinällään riittävä peruste tuen kieltämiseksi. Niiden vuoksi tuen maksamiselle on kuitenkin asetettava tiettyjä edellytyksiä, jotta voidaan varmistua, ettei Ford saa tuen kautta lyhyellä aikavälillä liikaa käteispääomaa. Tätä ongelmaa korjataan myös ohjelman toteuttamista koskevilla edellytyksillä, joista säädetään tämän päätöksen 2 artiklassa.

| (110) | Komissio katsoo, että ehdotetun tuen myönteiset vaikutukset i) sen osalta, että tuensaaja tarjoaa luonteeltaan yleistä lisäkoulutusta, jonka avulla voidaan saada aikaan myönteisiä vaikutuksia taloudelle ja yhteiskunnalle ja erityisesti SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea saavalla alueella, ii) tarkoituksenmukaisena välineenä ja iii) kannustavan vaikutuksen osalta on osoitettu tyydyttävällä tavalla. Komissiolla on edelleen ehdotetun tuen suhteellisuudesta eräitä epäilyjä, jotka perustuvat tulevien kulujen arvioihin ja tulevien toimien ennusteisiin, mutta se katsoo kuitenkin, että asiassa etukäteen esitetyt suhteellisuutta koskevat todisteet voidaan hyväksyä. Tuen kielteiset vaikutukset liittyvät mahdolliseen kaupan vääristymiseen, ja komissio esittää muun muassa alan erityispiirteitä ja merkityksellisiä markkinoita analysoituaan epäilyjä erityisesti määrältään näin suuren yksittäisen tuen vaikutuksesta. Komissio katsoo kuitenkin, että suhteellisuuteen ja vääristävään vaikutukseen liittyvät epäilyt voidaan kumota noudattamalla eräitä edellytyksiä, jotka koskevat tukea saavan ohjelman toteuttamista ja joiden tarkoituksena on varmistaa, että tukea maksetaan ainoastaan jaksottaisina, takautuvina erinä sen jälkeen, kun Ford on esittänyt todisteet tosiasiallisesti aiheutuneista kuluista. Komissio katsoo näin ollen, että ehdotetun tuen myönteiset vaikutukset ovat suuremmat kuin kielteiset vaikutukset. Tämän kokonaisuutena myönteisen tasapainon ansiosta tuki voidaan katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(110)

Komissio katsoo, että ehdotetun tuen myönteiset vaikutukset i) sen osalta, että tuensaaja tarjoaa luonteeltaan yleistä lisäkoulutusta, jonka avulla voidaan saada aikaan myönteisiä vaikutuksia taloudelle ja yhteiskunnalle ja erityisesti SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea saavalla alueella, ii) tarkoituksenmukaisena välineenä ja iii) kannustavan vaikutuksen osalta on osoitettu tyydyttävällä tavalla. Komissiolla on edelleen ehdotetun tuen suhteellisuudesta eräitä epäilyjä, jotka perustuvat tulevien kulujen arvioihin ja tulevien toimien ennusteisiin, mutta se katsoo kuitenkin, että asiassa etukäteen esitetyt suhteellisuutta koskevat todisteet voidaan hyväksyä. Tuen kielteiset vaikutukset liittyvät mahdolliseen kaupan vääristymiseen, ja komissio esittää muun muassa alan erityispiirteitä ja merkityksellisiä markkinoita analysoituaan epäilyjä erityisesti määrältään näin suuren yksittäisen tuen vaikutuksesta. Komissio katsoo kuitenkin, että suhteellisuuteen ja vääristävään vaikutukseen liittyvät epäilyt voidaan kumota noudattamalla eräitä edellytyksiä, jotka koskevat tukea saavan ohjelman toteuttamista ja joiden tarkoituksena on varmistaa, että tukea maksetaan ainoastaan jaksottaisina, takautuvina erinä sen jälkeen, kun Ford on esittänyt todisteet tosiasiallisesti aiheutuneista kuluista. Komissio katsoo näin ollen, että ehdotetun tuen myönteiset vaikutukset ovat suuremmat kuin kielteiset vaikutukset. Tämän kokonaisuutena myönteisen tasapainon ansiosta tuki voidaan katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvaksi.

| (111) | Tätä ongelmaa on käsitelty päätöksen johdanto-osan 96–97 kappaleessa. Komissio totesi, että ehdotettu tuki täyttää ryhmäpoikkeusasetuksen 7 artiklasta johtuvat tuen kasautumista koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(111)

Tätä ongelmaa on käsitelty päätöksen johdanto-osan 96–97 kappaleessa. Komissio totesi, että ehdotettu tuki täyttää ryhmäpoikkeusasetuksen 7 artiklasta johtuvat tuen kasautumista koskevat vaatimukset.

| (112) | Romania on esittänyt asiakirjat osoittaakseen, että Ford on maksanut 27 päivänä kesäkuuta 2008 takaisin sääntöjenvastaisen 27 miljoonan euron yksityistämistuen sekä kertyneet korot, minkä vuoksi komissio katsoo, että ehdotettu tuki täyttää niin kutsutun Deggendorf-periaatteen. |
| --- | --- |

(112)

Romania on esittänyt asiakirjat osoittaakseen, että Ford on maksanut 27 päivänä kesäkuuta 2008 takaisin sääntöjenvastaisen 27 miljoonan euron yksityistämistuen sekä kertyneet korot, minkä vuoksi komissio katsoo, että ehdotettu tuki täyttää niin kutsutun Deggendorf-periaatteen.

7.   PÄÄTELMÄT

| (113) | Komissio toteaa, että Romanian ilmoittama yhteensä 57 miljoonan euron koulutustuki viiden vuoden mittaista ja 9 000 Craiovan tehtaan työntekijää kattavaa koulutusohjelmaa varten Ford Romania SA:lle, jonka päätoimipaikka on Craiovassa, soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(113)

Komissio toteaa, että Romanian ilmoittama yhteensä 57 miljoonan euron koulutustuki viiden vuoden mittaista ja 9 000 Craiovan tehtaan työntekijää kattavaa koulutusohjelmaa varten Ford Romania SA:lle, jonka päätoimipaikka on Craiovassa, soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (114) | Komissio katsoo, että tämän päätöksen johdanto-osan 99, 109 ja 110 kappaleessa esitettyjen tuen suhteellisuutta ja mahdollista vääristävää vaikutusta koskevien epäilyjen vuoksi on tarpeen ja perusteltua tehdä myönteinen päätös soveltamisasetuksen (52) 7 artiklan 4 kohdassa säädetyin edellytyksin. Näiden edellytysten tarkoituksena on varmistaa suhteellisuus hankkeen toteuttamisen aikana rajoittamalla tuen määrä tiukasti tosiasiallisesti aiheutuneisiin tukikelpoisiin kustannuksiin, jotta rajoitetaan mahdollista vääristävää vaikutusta, joka tuen yhtenä eränä maksamisella voisi olla, ja lisätään työntekijöiden koulutuksesta saamien taitojen siirrettävyyttä. |
| --- | --- |

(114)

Komissio katsoo, että tämän päätöksen johdanto-osan 99, 109 ja 110 kappaleessa esitettyjen tuen suhteellisuutta ja mahdollista vääristävää vaikutusta koskevien epäilyjen vuoksi on tarpeen ja perusteltua tehdä myönteinen päätös soveltamisasetuksen (52) 7 artiklan 4 kohdassa säädetyin edellytyksin. Näiden edellytysten tarkoituksena on varmistaa suhteellisuus hankkeen toteuttamisen aikana rajoittamalla tuen määrä tiukasti tosiasiallisesti aiheutuneisiin tukikelpoisiin kustannuksiin, jotta rajoitetaan mahdollista vääristävää vaikutusta, joka tuen yhtenä eränä maksamisella voisi olla, ja lisätään työntekijöiden koulutuksesta saamien taitojen siirrettävyyttä.

| (115) | Lisäksi kuten Romania on itse ehdottanut 9 päivänä heinäkuuta 2009 esittämissään asiakirjoissa (53), tukimaksuja koskevat säännöt ja edellytykset olisi vahvistettava erityisellä Romanian viranomaisten hyväksymällä säädöksellä. |
| --- | --- |

(115)

Lisäksi kuten Romania on itse ehdottanut 9 päivänä heinäkuuta 2009 esittämissään asiakirjoissa (53), tukimaksuja koskevat säännöt ja edellytykset olisi vahvistettava erityisellä Romanian viranomaisten hyväksymällä säädöksellä.

| (116) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio, |
| --- | --- |

(116)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Romanian suunnittelema yhteensä 57 miljoonan euron tuki Ford Romania SA:lle, jonka päätoimipaikka on Craiovassa, soveltuu sisämarkkinoille, jos 2 artiklassa säädettyjä edellytyksiä noudatetaan.

2 artikla

1.   Tuki maksetaan jälkikäteen jaksottaisina erinä maksuvälein, jotka tuen myöntämisestä päättävän Romanian viranomaisen ja tuensaajan on vahvistettava yhteisellä sopimuksella ja jotka eivät saa missään tapauksessa ylittää yhtä vuotta. Jaksottaisten maksujen yhteismäärä vastaa tosiasiallisesti aiheutuneita kustannuksia, jotka tuensaaja ilmoittaa tuen myöntämisestä päättävälle Romanian viranomaiselle.

2.   Romanian viranomaiset ilmoittavat Romanian kilpailuneuvostolle, joka valvoo tämän tukitoimenpiteen toteuttamista, sekä komission toimivaltaisille yksiköille jälkikäteen maksettavien erien maksuväleistä tehdyn sopimuksen ehdoista.

3.   Tuensaaja esittää kunkin koulutusohjelman toteuttamisvuoden lopussa valvonnasta vastaaville Romanian viranomaisille ja komissiolle yksityiskohtaisen ja riippumattomasti tarkastetun raportin ohjelman toteutumisesta ja raportointikaudella aiheutuneista kustannuksista. Toteuttamista koskeviin raportteihin on sisällyttävä yksityiskohtaiset tiedot aiheutuneista menoista ja tarjotusta koulutuksesta. Niissä on jaoteltava tukikelpoiset kustannukset ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 4 kohdan nojalla kunkin koulutusmoduulin mukaisesti. Vuotuisissa raporteissa on mainittava myös kuhunkin moduuliin liittyvät raportointikauden aikana tarjotut kurssit, kursseille osallistuneiden työntekijöiden määrä työntekijäryhmittäin jaoteltuna, koulutuspäivien/tuntien kokonaismäärä kunkin koulutuskurssin ja -moduulin osalta sekä yrityksen työntekijöiden kokonaismäärä ohjelman kunkin toteuttamisvuoden lopussa (työntekijöiden kokonaismäärä). Riippumaton tarkastaja valitaan tuensaajan ja valvonnasta vastaavan Romanian viranomaisen yhteisellä sopimuksella.

4.   Ohjelman seuraavien toteuttamisvuosien maksuerien maksamisen edellytyksenä on, että valvonnasta vastaava Romanian viranomainen ja komissio hyväksyvät vuotuiset toteuttamista koskevat raportit kuuden viikon aikana siitä, kun toimitettu raportti on katsottu täysimääräiseksi. Jos kyseiset tahot eivät reagoi asetetussa määräajassa, toteuttamista koskeva raportti katsotaan hyväksytyksi ilman eri toimenpiteitä.

5.   Tuensaaja antaa kullekin koulutusohjelmaan osallistuneelle työntekijälle joko ohjelman lopussa tai vuosittain (valinnan mukaan) osallistumistodistuksen, josta käyvät ilmi käydyt kurssit sekä kurssilla vietettyjen koulutuspäivien/tuntien määrä. Kyseiset todistukset on annettava työntekijän pyynnöstä tapauksessa, jossa kyseinen työntekijä on esittänyt virallisesti aikeensa lähteä yrityksestä. Osallistumistodistuksilla lisätään näin seuratusta koulutuksesta saatujen taitojen siirrettävyyttä.

6.   Romanian viranomaiset siirtävät edellä 1–5 kohdassa säädetyt edellytykset kansalliseen säädökseen, jossa säädetään koulutusohjelman täytäntöönpanosta. Säädöksen on vastattava edellä mainittuja edellytyksiä ja siinä on vahvistettava erityisedellytykset, joilla varmistetaan aikaisemmissa jaksottaisissa erissä maksetun sellaisen tuen takaisinmaksu, joka ylittää tosiasialliset kulut ja/tai tukea ”yleiseksi” tai ”erityiseksi” koulutukseksi hyväksyttäessä sovelletut tuki-intensiteetit. Säädökseen on sisällyttävä myös tuensaajan velvoite jättää tukikelpoisten kustannusten ulkopuolelle ne kulut, jotka perittäisiin myöhemmin takaisin sillä perusteella, että tuensaaja hyötyy työntekijöiden koulutuksen kautta hankkimista taidoista vuoden 2009 koulutustukitiedonannon 16 kohdan viimeisessä alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Säädös on toimitettava komissiolle mahdollisimman pian. Tukea ei voida panna täytäntöön ennen kuin kyseinen säädös on hyväksytty.

7.   Komissio pyytää, että Fordin Craiovan tehtaan työntekijöiden edustajat esittävät koulutusohjelman kunkin toteuttamisvuoden lopussa kirjallisia huomautuksia koulutuskurssien sisällöstä ja kurssien osallistumisasteesta (koulutukseen osallistuneiden työntekijöiden määrästä ja koulutukseen käytetystä ajasta).

3 artikla

Romanian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Romanialle.

Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 2009.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 270, 25.10.2008, s. 29.

1

(2)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta on tullut SEUT-sopimuksen 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tässä päätöksessä pidettävä soveltuvin osin viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

2

(3)  Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ks. alaviite 1.

3

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(4)  Komission päätös 2008/717/EY, tehty 27 päivänä helmikuuta 2008, valtiontuesta C 46/07 (ex NN 59/07), jonka Romania on myöntänyt Automobile Craiovalle (entinen Daewoo Romania) (EUVL L 239, 6.9.2008, s. 12). Komissio totesi, että yksityistämishintaa oli alennettu, koska Ford oli sitoutunut säilyttämään silloisen työvoiman (3 900 työntekijää), luomaan uusia työpaikkoja siten, että vuoteen 2012 mennessä työpaikkoja olisi yhteensä 9 000, ja saavuttamaan vuoden 2012 loppuun mennessä yhteensä 200 000 auton vuosituotantotason. Komissio määräsi takaisin perittäväksi 27 miljoonaa euroa, mikä vastasi varojen nettoarvon ja ostohinnan välistä erotusta. Romanian hallitus allekirjoitti 7 päivänä marraskuuta 2007 osana yksityistämissopimusta aiesopimuksen, jossa se sitoutui maksamaan Fordille yhteensä 156 miljoonaa euroa aluetukea sekä 57 miljoonaa euroa koulutustukea Craiovan hankkeeseen.

4

(5)  Komission päätös valtiontuesta N 767/2007 (alueellinen investointituki Ford Craiovalle) (EUVL C 238, 17.9.2008, s. 4).

5

(6)  Tuensaajan 18 päivänä joulukuuta 2008 esittämä tieto.

6

(7)  Seuraavat: Tuotannon työterveyden ja -turvallisuuden peruskurssi, turvallinen työpisteeseen saapuminen, ECPL (Energy Control and Power Lockout)-toiminnan aloittaminen, tuotannon ECPL-toiminnan aloittaminen, toimistotyöntekijöiden työterveyden ja -turvallisuuden peruskurssi, vierailijoiden ja urakoitsijoiden paikalla tapahtuva peruskoulutus, ekologiseen energiaan liittyvä toimintasuunnitelma, mekaaninen murtohälytysjärjestelmä (MATS) ja vaarallisia aineita koskevien tietojen hallinta, riskinarviointi, vartioituja aidattuja alueita tai työmaita koskeva koulutus, tulipaloriskin arviointi ja paloturvallisuus, toiminnan keskeyttäminen turvallisuusselvityksen tekemiseksi (kaksi kertaa vuodessa), toiminnan keskeyttäminen jalankulkijoiden turvallisuuden selvittämiseksi (kaksi kertaa vuodessa), terveys- ja turvallisuuskoulutus johtajille ja terveys- ja turvallisuuskomitealle, ensiapu.

7

(8)  Seuraavat: tiimien merkitys tavoitteiden asettamisessa ja toimintalinjojen toteuttamisessa, jatkuva kouluttautuminen, MS Windows XP:n alkeet, MS Excel-perustaidot, MS Word 2003 -perustaidot, tiimityöskentelytaidot, erilaisuuden merkitys menestymiselle –monimuotoisuus ja arvostus työpaikalla, kouluttajien opastus, tehokkaat kokoukset, kielitaito, liike-elämän matematiikka, tulostaulujen esittely, englannin kurssi, tuoteasiantuntijoiden johtamistaidot.

8

(9)  Seuraavat: tehtävälomakkeita koskeva koulutus, tulostaulujen esittely, ja työn keskeiset strategiat, tavoitteet ja indikaattorit.

9

(10)  Kuten esimerkiksi tuotannon periaatteet, perussyyanalyysi (viisi syytä), Visual Factory -tekniikat, virheiden todentaminen, virheiden tunnistaminen ja korjaaminen, jatkuva kouluttautuminen, laatua koskeva yleiskatsaus, tilastollinen prosessinohjaus, yritystoiminnan periaatteet, tuotantojärjestelmät ym.

10

Visual Factory

(11)  Yrityskohtaisia kursseja ovat seuraavat: prosessien valvonta tehtaassa, asiakirjojen hallinta ja hoito, Fordin tilastollinen prosessinohjaus, Fordin yritystoiminta, Fordin sisäinen valvonta, Fordin tuotantojärjestelmät, Captura-ohjelman koulutus, Fordin sisäinen kirjanpito, Fordin talouskirjanpito ja verotus, Fordin talousanalyysimenettelyt, Fordin hankintamenettelyt, Fordin henkilöstöhallintomenettelyt, hankinta- ja tilausmenettelyt, luovutusten ja hyväksynnän valvonta, ostajien hankinta- ja luovutusjärjestelmät, tilausten sähköinen käsittely, jolla ei ole yhteyttä tuotantoon (SNOOPE) ja tilausten yleinen valinta.

11

(12)  Lukuun ottamatta kahta lääkinnällisiin taitoihin liittyvää kurssia, jotka ovat elvyttäminen ja hoito sähköiskun yhteydessä sekä lääkinnällisten taitojen parantaminen.

12

(13)  Nimellisarvo.

13

(14)  Liikesalaisuus

14

(15)  Ks. alaviite 4.

15

(16)  Yhdistetyt asiat T-244/93 ja T-486/93, TWD v. komissio, tuomio 13.9.1995, Kok. 1997, s. II-2265, sekä asia C-355/95 P, TWD v. komissio, tuomio 15.5.1997, Kok. 1997, s. I-2549.

16

(17)  Ks. alaviite 4.

17

(18)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20.

18

(19)  Komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3).

19

(20)  Komission päätös 2006/938/EY, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2006, valtiontuesta, jonka Belgia aikoo myöntää Ford Genkin hyväksi (C 40/2005 (ex NN 331/05)) (EUVL L 366, 21.12.2006, s. 32).

20

(21)  Komission päätös 2007/612/EY, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2007, valtiontuesta C 14/06, jonka Belgia aikoo myöntää General Motors Belgiumin (Antwerpen) hyväksi (EUVL L 243, 18.9.2007, s. 71).

21

(22)  Komission päätös valtiontuesta N 653/05, Auxílio à formação – Webasto Portugal (EUVL C 306, 15.12.2006, s. 14).

22

(23)  Komission päätös valtiontuesta C 23/07 – Vauxhall Motors Ltd – Koulutustuki Ellesmere Portin tuotantoyksikölle (EUVL C 243, 17.10.2007, s. 4).

23

(24)  Ks. alaviite 4.

24

(25)  Ks. alaviite 17.

25

(26)  Ks. alaviite 18.

26

(27)  Ks. alaviite 19.

27

(28)  Ks. alaviite 20.

28

(29)  Asia C-334/07 P, komissio v. Freistaat Sachsen, tuomio 11.12.2007, Kok. 2008, s. I-9975.

29

(30)  Sama, 51 kohta.

30

(31)  Sama, 53 kohta.

31

(32)  Sama, 56 kohta; ks myös asia C-49/05 P, Ferriere Nord v. komissio, tuomio 8.5.2008, 68–71 kohta, ei julkaistu oikeustapauskokoelmassa.

32

(33)  Ks. alaviite 17.

33

(34)  Ks. alaviite 18.

34

(35)  Komission tiedonanto perusteista koulutukseen myönnettävän, yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arvioimiseksi (EUVL C 188, 11.8.2009, s. 1).

35

(36)  Ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan 2 kohta.

36

(37)  Ks. alaviite 28.

37

(38)  Ks. alaviite 19.

38

(39)  Ks. alaviite 20.

39

(40)  Komission tiedonanto – Koulutukseen myönnettävää tukea koskevat yhteisön puitteet (EYVL C 343, 11.11.1998, s. 10).

40

(41)  Koulutukseen myönnettävää tukea koskevien yhteisön vuoden 1998 puitteiden 27 ja 28 kohta. Esimerkiksi 28 kohdassa todetaan: ”Tuen kannustinvaikutuksen määrittelemiseksi komissio tarkastelee, kannustaako tuki yrityksiä järjestämään aiempaa enemmän koulutusta tai käyttämään siihen tavallista enemmän varoja. Tuki, joka liittyy yrityksen toiminnasta tavallisesti aiheutuviin menoihin (tavanomaiset uusille työntekijöille järjestettävät kurssit jne.) ja jonka ainoana tarkoituksena on vähentää pysyvästi tai hetkellisesti yritykselle tavallisesti aiheutuvia kustannuksia, ei ole luonteeltaan kannustavaa, eikä sitä voida yleensä hyväksyä [...]”. Ks. myös Loredana von Buttlar ja Salim Medghoul (2008): The Principle of the Incentive Effect Applied to Training Aid – Some Recent Cases, Competition Policy Newsletter nro 3, s. 85, Internetissä osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/publications/cpn/2008_3_85.pdf

41

(42)  Ks. alaviite 19 ja päätöksen johdanto-osan 28–38 kappale.

42

(43)  Ks. alaviite 20 ja päätöksen johdanto-osan 43–45 kappale.

43

(44)  Komission päätös 2008/878/EY asiassa C 18/07 (ex N 874/06), tehty 2 päivänä heinäkuuta 2008, valtiontuesta, jonka Saksa aikoo myöntää DHL:lle (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 31).

44

(45)  Ks. alaviite 4.

45

(46)  Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013 (EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13).

46

(47)  Ks. alaviite 4 ja johdanto-osan 70–129 kappaleet.

47

(48)  Komission yksiköiden käyttöönsä saamat Global Insightin tiedot lokakuulta 2009. Ks. http://www.ihsglobalinsight.com

48

(49)  Ks. The Economist 17.9.2009, artikkeli Small Isn’t Beautiful, jossa esitetään PWC:n arviot Euroopan autoteollisuuden ylikapasiteetista vuosina 2005–2010.

49

(50)  Ks. ACEA:n lehdistötiedote 24.9.2009, uusien kevyiden ajoneuvojen rekisteröinnistä EU- ja EFTA-maissa heinä-elokuussa 2009, verkossa osoitteessa http://www.acea.be/index.php/news/news_detail/commercial_vehicles_registrations_down_374_eight_months_into_2009

50

(51)  Komission tiedonanto 25.2.2009, saatavilla osoitteessa http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = COM:2009:0104:FIN:FI:PDF

51

(52)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

52

(53)  Ks. johdanto-osan 21 kappale.

53

---

| 1.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 167/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 167/21

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä tammikuuta 2010,

valtiontuesta C 27/08 (ex N 426/05), jonka Saksa on myöntänyt Sovello AG:lle (entinen EverQ GmbH)

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 172)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/358/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Saksa ilmoitti komissiolle 29 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä, 1 päivänä syyskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä aikomuksestaan myöntää yritykselle EverQ GmbH, jäljempänä ’Sovello’ (2), valtiontukea pk-yrityksille myönnettävän korotuksen muodossa. Saksa toimitti komissiolle lisätietoja 28 päivänä lokakuuta 2005, 24 päivänä tammikuuta 2006 ja 4 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyillä ja samoina päivinä saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. |
| --- | --- |

(1)

Saksa ilmoitti komissiolle 29 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä, 1 päivänä syyskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä aikomuksestaan myöntää yritykselle EverQ GmbH, jäljempänä ’Sovello’ (2), valtiontukea pk-yrityksille myönnettävän korotuksen muodossa. Saksa toimitti komissiolle lisätietoja 28 päivänä lokakuuta 2005, 24 päivänä tammikuuta 2006 ja 4 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyillä ja samoina päivinä saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä.

| (2) | Komissio hyväksyi 7 päivänä kesäkuuta 2006 pk-yrityksille myönnettävän korotuksen Sovellolle viitenumerolla K(2006) 2092 (valtiontuki N 426/05 (3). |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 7 päivänä kesäkuuta 2006 pk-yrityksille myönnettävän korotuksen Sovellolle viitenumerolla K(2006) 2092 (valtiontuki N 426/05 (3).

| (3) | Tutkiessaan toista Sovellolle kohdennettua ilmoitettua tukitoimenpidettä (valtiontuki C 21/08 (4), ex N 864/06) komissio löysi viitteitä siitä, että valtiontuesta N 426/05 tehty päätös oli mahdollisesti perustunut ilmoituksen yhteydessä annettuihin puutteellisiin tai virheellisiin tietoihin. |
| --- | --- |

(3)

Tutkiessaan toista Sovellolle kohdennettua ilmoitettua tukitoimenpidettä (valtiontuki C 21/08 (4), ex N 864/06) komissio löysi viitteitä siitä, että valtiontuesta N 426/05 tehty päätös oli mahdollisesti perustunut ilmoituksen yhteydessä annettuihin puutteellisiin tai virheellisiin tietoihin.

| (4) | Komissio antoi 17 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (5) 9 artiklan mukaisesti Saksalle tilaisuuden toimittaa huomautuksensa komission aikomuksesta käynnistää muodollinen tutkintamenettely ennen 7 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyn päätöksen mahdollista peruuttamista. Saksa toimitti huomautuksensa 15 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 15 ja 16 päivänä huhtikuuta 2008. |
| --- | --- |

(4)

Komissio antoi 17 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (5) 9 artiklan mukaisesti Saksalle tilaisuuden toimittaa huomautuksensa komission aikomuksesta käynnistää muodollinen tutkintamenettely ennen 7 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyn päätöksen mahdollista peruuttamista. Saksa toimitti huomautuksensa 15 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 15 ja 16 päivänä huhtikuuta 2008.

| (5) | Komissio ilmoitti Saksalle 17 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä (K(2008) 2669 lopullinen) päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee Sovellon saamaa pk-yrityksille myönnettävää korotusta. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti Saksalle 17 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä (K(2008) 2669 lopullinen) päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee Sovellon saamaa pk-yrityksille myönnettävää korotusta.

| (6) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6). Komissio kehotti kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(6)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6). Komissio kehotti kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa.

| (7) | Saksa toimitti huomautuksensa 10 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä. Saksa toimitti lisähuomautuksia 20 päivänä maaliskuuta, 13 päivänä toukokuuta ja 16 päivänä marraskuuta päivätyillä ja samoina päivinä saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. Komission yksiköiden ja Saksan välillä järjestettiin tapaamiset 2 päivänä huhtikuuta ja 13 päivänä lokakuuta 2009. |
| --- | --- |

(7)

Saksa toimitti huomautuksensa 10 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä. Saksa toimitti lisähuomautuksia 20 päivänä maaliskuuta, 13 päivänä toukokuuta ja 16 päivänä marraskuuta päivätyillä ja samoina päivinä saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. Komission yksiköiden ja Saksan välillä järjestettiin tapaamiset 2 päivänä huhtikuuta ja 13 päivänä lokakuuta 2009.

| (8) | Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta.

2.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1   Hanke

| (9) | Tuen kohteena olevan hankkeen (hyväksyttyjen tukiohjelmien mukaisesti myönnetty aluetuki, johon on lisätty ilmoitettu pk-yrityksille myönnettävä korotus) yhteydessä oli tarkoitus rakentaa uusi 30 MWp:n laitos (Sovello 1) aurinkopaneelien (ProdCom-koodi 32.10.52.37) valmistamiseksi String Ribbon -tekniikalla (7). Uusi laitos oli Sovellon ensimmäinen tuotantopiste. Sen rakentaminen alkoi joulukuussa 2004. Laitoksen nimellisen tuotantokapasiteetin oli tarkoitus olla 30 MWp (8) vuodessa, ja sen piti olla toiminnassa 31 päivään joulukuuta 2007 mennessä. Todellisuudessa Sovello1 aloitti tuotannon jo huhtikuussa 2006. |
| --- | --- |

(9)

Tuen kohteena olevan hankkeen (hyväksyttyjen tukiohjelmien mukaisesti myönnetty aluetuki, johon on lisätty ilmoitettu pk-yrityksille myönnettävä korotus) yhteydessä oli tarkoitus rakentaa uusi 30 MWp:n laitos (Sovello 1) aurinkopaneelien (ProdCom-koodi 32.10.52.37) valmistamiseksi String Ribbon -tekniikalla (7). Uusi laitos oli Sovellon ensimmäinen tuotantopiste. Sen rakentaminen alkoi joulukuussa 2004. Laitoksen nimellisen tuotantokapasiteetin oli tarkoitus olla 30 MWp (8) vuodessa, ja sen piti olla toiminnassa 31 päivään joulukuuta 2007 mennessä. Todellisuudessa Sovello1 aloitti tuotannon jo huhtikuussa 2006.

2.2   Tuensaaja

| (10) | Ilmoitetun tuen saaja on Sovello. Sovello on yhteisyritys, jonka perustivat joulukuussa 2004 Q-Cells SE (9) (jäljempänä ’Q-Cells’, omistusosuus 24,9 prosenttia) ja yhdysvaltalainen Evergreen Solar Inc. (jäljempänä ”Evergreen”, omistusosuus 75,1 prosenttia). Tämä käy ilmi alkuperäisestä Evergreenin ja Q-Cellsin välisestä, 14 päivänä tammikuuta 2005 tehdystä yhteisyrityspuitesopimuksesta (10), jäljempänä ’yhteisyrityspuitesopimus 1’. Yhteisyrityspuitesopimus 1:n mukaan Q-Cells oli ennen puitesopimuksen tekemistä ostanut pöytälaatikkoyhtiö Topas 107 V.V. GmbH:n, joka muunnettiin myöhemmin Q-Cellsin aloitteesta Sovelloksi (tuolloin tosin EverQ). Pöytälaatikkoyhtiön nimi muutettiin 11 päivänä helmikuuta 2005 EverQ:ksi. |
| --- | --- |

(10)

Ilmoitetun tuen saaja on Sovello. Sovello on yhteisyritys, jonka perustivat joulukuussa 2004 Q-Cells SE (9) (jäljempänä ’Q-Cells’, omistusosuus 24,9 prosenttia) ja yhdysvaltalainen Evergreen Solar Inc. (jäljempänä ”Evergreen”, omistusosuus 75,1 prosenttia). Tämä käy ilmi alkuperäisestä Evergreenin ja Q-Cellsin välisestä, 14 päivänä tammikuuta 2005 tehdystä yhteisyrityspuitesopimuksesta (10), jäljempänä ’yhteisyrityspuitesopimus 1’. Yhteisyrityspuitesopimus 1:n mukaan Q-Cells oli ennen puitesopimuksen tekemistä ostanut pöytälaatikkoyhtiö Topas 107 V.V. GmbH:n, joka muunnettiin myöhemmin Q-Cellsin aloitteesta Sovelloksi (tuolloin tosin EverQ). Pöytälaatikkoyhtiön nimi muutettiin 11 päivänä helmikuuta 2005 EverQ:ksi.

| (11) | Evergreen valmistaa aurinkopaneeleja, ja sillä on patentti niin kutsuttuun String Ribbon -tekniikkaan. Q-Cells kuuluu maailman suurimpiin aurinkokennojen valmistajiin. Yhteisyritys Sovellon avulla oli tarkoitus aluksi testata Evergreenin String Ribbon -tekniikkaan ja Q-Cellsin aurinkokennojen valmistuksen tietotaitoon ja kokemukseen Saksan markkinoilla perustuvan aurinkopaneelien valmistuksen taloudellista kannattavuutta ja mahdollistaa myöhemmin String Ribbon -paneelien teollinen valmistus. |
| --- | --- |

(11)

Evergreen valmistaa aurinkopaneeleja, ja sillä on patentti niin kutsuttuun String Ribbon -tekniikkaan. Q-Cells kuuluu maailman suurimpiin aurinkokennojen valmistajiin. Yhteisyritys Sovellon avulla oli tarkoitus aluksi testata Evergreenin String Ribbon -tekniikkaan ja Q-Cellsin aurinkokennojen valmistuksen tietotaitoon ja kokemukseen Saksan markkinoilla perustuvan aurinkopaneelien valmistuksen taloudellista kannattavuutta ja mahdollistaa myöhemmin String Ribbon -paneelien teollinen valmistus.

| (12) | Marraskuussa 2005 norjalainen Renewable Energy Corporation ASA, jäljempänä ’REC’, hankki yhteisyrityksestä 15 prosentin omistusosuuden piin toimituksia Sovellolle koskevan sopimuksen perusteella, jolloin Evergreenin osuus supistui 64 prosenttiin ja Q-Cellsin 21 prosenttiin. Tämä käy ilmi toisesta, Evergreenin, Q-Cellsin ja RECin välisestä, 25 päivänä marraskuuta 2005 tehdystä yhteisyrityspuitesopimuksesta, jäljempänä ’yhteisyrityspuitesopimus 2’. REC on maailman suurimpia aurinkosähköalalla tarvittavien piimateriaalien valmistajia. |
| --- | --- |

(12)

Marraskuussa 2005 norjalainen Renewable Energy Corporation ASA, jäljempänä ’REC’, hankki yhteisyrityksestä 15 prosentin omistusosuuden piin toimituksia Sovellolle koskevan sopimuksen perusteella, jolloin Evergreenin osuus supistui 64 prosenttiin ja Q-Cellsin 21 prosenttiin. Tämä käy ilmi toisesta, Evergreenin, Q-Cellsin ja RECin välisestä, 25 päivänä marraskuuta 2005 tehdystä yhteisyrityspuitesopimuksesta, jäljempänä ’yhteisyrityspuitesopimus 2’. REC on maailman suurimpia aurinkosähköalalla tarvittavien piimateriaalien valmistajia.

| (13) | Ilmoitushetkellä Q-Cellsillä ja RECillä oli yhteinen osakkeenomistaja, pääomasijoitusyhtiö Good Energies Investment BV, jäljempänä ’Good Energies’. Sen hallussa oli 16 prosenttia Q-Cellsin osakkeista ja 39 prosenttia RECin osakkeista (tilanne 7 päivänä maaliskuuta 2006). Saksa ilmoitti, ettei Q-Cellsin, RECin ja Evergreenin välillä ollut muita suhteita kuin omistusosuus Sovellossa. |
| --- | --- |

(13)

Ilmoitushetkellä Q-Cellsillä ja RECillä oli yhteinen osakkeenomistaja, pääomasijoitusyhtiö Good Energies Investment BV, jäljempänä ’Good Energies’. Sen hallussa oli 16 prosenttia Q-Cellsin osakkeista ja 39 prosenttia RECin osakkeista (tilanne 7 päivänä maaliskuuta 2006). Saksa ilmoitti, ettei Q-Cellsin, RECin ja Evergreenin välillä ollut muita suhteita kuin omistusosuus Sovellossa.

| (14) | Liikekumppanien Evergreenin, Q-Cellsin ja RECin hallussa on 19 päivästä joulukuuta 2006 alkaen ollut kullakin 33,3 prosentin osuus Sovellosta (yhteisyrityspuitesopimus 2:een 29 päivänä syyskuuta 2006 tehdyt muutokset). |
| --- | --- |

(14)

Liikekumppanien Evergreenin, Q-Cellsin ja RECin hallussa on 19 päivästä joulukuuta 2006 alkaen ollut kullakin 33,3 prosentin osuus Sovellosta (yhteisyrityspuitesopimus 2:een 29 päivänä syyskuuta 2006 tehdyt muutokset).

| (15) | Q-Cells ilmoitti 5 päivänä helmikuuta 2007 aikeestaan hankkia 17,9 prosentin osuuden RECistä. Samana päivänä Good Energies ilmoitti lehdistötiedotteella, että se myy osuutensa RECistä Q-Cellsille ja Orkla ASAlle (26 päivänä helmikuuta 2007). |
| --- | --- |

(15)

Q-Cells ilmoitti 5 päivänä helmikuuta 2007 aikeestaan hankkia 17,9 prosentin osuuden RECistä. Samana päivänä Good Energies ilmoitti lehdistötiedotteella, että se myy osuutensa RECistä Q-Cellsille ja Orkla ASAlle (26 päivänä helmikuuta 2007).

| (16) | Jäljempänä oleva kaavio selventää Sovellon tämänhetkistä osakasrakennetta (tilanne vuoden 2009 kolmannella vuosineljänneksellä): |
| --- | --- |

(16)

Jäljempänä oleva kaavio selventää Sovellon tämänhetkistä osakasrakennetta (tilanne vuoden 2009 kolmannella vuosineljänneksellä):

Image

| (17) | Erilaiset yrityksen asiakirjat ja osakkeenomistajien päätökset havainnollistavat Sovellon kehitystä. Evergreenin ja Q-Cellsin hallitusten puheenjohtajat olivat allekirjoittaneet asiakirjan nimeltä ”Sovello-hanke: aiesopimus”, jäljempänä ’aiesopimus’, ennen yhteisyrityspuitesopimus 1:n tekemistä. Tässä sopimuksessa esitetään periaatteet näiden kahden yrityksen väliselle mahdolliselle oikeustoimelle, jonka tarkoituksena olisi perustaa String Ribbon -tekniikkaan perustuvia aurinkoenergiatuotteita kehittävä ja valmistava sekä myyvä yhteisyritys ja johtaa sitä. Lisäksi siinä mainitaan kumppaneiden olleen tietoisia siitä, että Q-Cellsin omistusosuuden Sovellosta oli oltava alle 25 prosenttia, jotta Saksassa olisi mahdollista saada tiettyjä valtion myöntämiä tukia. Lisäksi sopimuksen mukaan on tarkoitus taata kummankin kumppanin osallistuminen tärkeiden liiketoimintapäätösten tekemiseen. Siinä on myös määräyksiä, jotka viittaavat Q-Cellsin olennaiseen osuuteen yhteisyrityksen toimintakyvyn kannalta. |
| --- | --- |

(17)

Erilaiset yrityksen asiakirjat ja osakkeenomistajien päätökset havainnollistavat Sovellon kehitystä. Evergreenin ja Q-Cellsin hallitusten puheenjohtajat olivat allekirjoittaneet asiakirjan nimeltä ”Sovello-hanke: aiesopimus”, jäljempänä ’aiesopimus’, ennen yhteisyrityspuitesopimus 1:n tekemistä. Tässä sopimuksessa esitetään periaatteet näiden kahden yrityksen väliselle mahdolliselle oikeustoimelle, jonka tarkoituksena olisi perustaa String Ribbon -tekniikkaan perustuvia aurinkoenergiatuotteita kehittävä ja valmistava sekä myyvä yhteisyritys ja johtaa sitä. Lisäksi siinä mainitaan kumppaneiden olleen tietoisia siitä, että Q-Cellsin omistusosuuden Sovellosta oli oltava alle 25 prosenttia, jotta Saksassa olisi mahdollista saada tiettyjä valtion myöntämiä tukia. Lisäksi sopimuksen mukaan on tarkoitus taata kummankin kumppanin osallistuminen tärkeiden liiketoimintapäätösten tekemiseen. Siinä on myös määräyksiä, jotka viittaavat Q-Cellsin olennaiseen osuuteen yhteisyrityksen toimintakyvyn kannalta.

| (18) | Myös Sovellon yhtiöjärjestyksessä Q-Cellsille varataan huomattava päätösvalta (hallintoneuvostoon kuuluu kaksi Evergreenin nimittämää ja yksi Q-Cellsin nimittämä henkilö, mutta tärkeiden strategisten päätösten kohdalla vaaditaan vähintään yhden kummankin kumppaniyrityksen asettaman hallintoneuvoston jäsenen suostumus). |
| --- | --- |

(18)

Myös Sovellon yhtiöjärjestyksessä Q-Cellsille varataan huomattava päätösvalta (hallintoneuvostoon kuuluu kaksi Evergreenin nimittämää ja yksi Q-Cellsin nimittämä henkilö, mutta tärkeiden strategisten päätösten kohdalla vaaditaan vähintään yhden kummankin kumppaniyrityksen asettaman hallintoneuvoston jäsenen suostumus).

| (19) | Yhteisyrityspuitesopimus 1:ssä Evergreenin omistusosuus Sovellosta on määritelty 75,1 prosentiksi ja Q-Cellsin 24,9 prosentiksi. Kyseisessä puitesopimuksessa tosin annetaan Q-Cellsille myös mahdollisuus kasvattaa omistusosuutensa 50 prosenttiin, kunhan tämä ei johda investointiavustusten supistumiseen. Lisäksi kumppaneilla on yhteisyrityspuitesopimus 1:n mukaan mahdollisuus tehdä lisäsopimuksia (palveluiden, teknologian ja markkinoinnin aloilla). Käytännössä Sovellon (vuoden 2009 alkuun saakka) valmistamia aurinkopaneeleja myi Evergreen, Evergreen-tuotemerkillä. |
| --- | --- |

(19)

Yhteisyrityspuitesopimus 1:ssä Evergreenin omistusosuus Sovellosta on määritelty 75,1 prosentiksi ja Q-Cellsin 24,9 prosentiksi. Kyseisessä puitesopimuksessa tosin annetaan Q-Cellsille myös mahdollisuus kasvattaa omistusosuutensa 50 prosenttiin, kunhan tämä ei johda investointiavustusten supistumiseen. Lisäksi kumppaneilla on yhteisyrityspuitesopimus 1:n mukaan mahdollisuus tehdä lisäsopimuksia (palveluiden, teknologian ja markkinoinnin aloilla). Käytännössä Sovellon (vuoden 2009 alkuun saakka) valmistamia aurinkopaneeleja myi Evergreen, Evergreen-tuotemerkillä.

| (20) | Yhteisyrityspuitesopimus 2:ssa määritetään seuraava omistajarakenne: Evergreen 64 prosenttia, Q-Cells 21 prosenttia ja REC 15 prosenttia. Yhteisyrityspuitesopimus 2:ssa vahvistetaan, että Q-Cellsillä on mahdollisuus kasvattaa omistusosuutensa Evergreenin kanssa samalle tasolle, kun taas RECin kohdalla omistusosuuden kasvattaminen 21 prosenttiin ja 33,3 prosenttiin riippuu uusista piintoimitussopimuksista. |
| --- | --- |

(20)

Yhteisyrityspuitesopimus 2:ssa määritetään seuraava omistajarakenne: Evergreen 64 prosenttia, Q-Cells 21 prosenttia ja REC 15 prosenttia. Yhteisyrityspuitesopimus 2:ssa vahvistetaan, että Q-Cellsillä on mahdollisuus kasvattaa omistusosuutensa Evergreenin kanssa samalle tasolle, kun taas RECin kohdalla omistusosuuden kasvattaminen 21 prosenttiin ja 33,3 prosenttiin riippuu uusista piintoimitussopimuksista.

| (21) | Taulukossa I esitetään kronologinen katsaus Sovellon kehitykseen sekä tärkeisiin asiakirjoihin ja liiketoimintapäätöksiin.

  Taulukko I


  Sovellon kehitys








  Päivämäärä | Asiakirja/tapahtuma | Omistajarakenne |
| --- | --- | --- | --- |
| Kesä 2004 | Aiesopimus | Evergreen 75,1 %, Q-Cells 24,9 % |
| 27.12.2004 | Tukihakemus |
| 13.1.2005 | Sovellon yhtiöjärjestys |
| 14.1.2005 | Ensimmäinen yhteisyrityspuitesopimus (yhteisyrityspuitesopimus 1) |
| 21.4.2005 | Tuen myöntäminen |
| 1.9.2005 | Ilmoitus pk-yrityksille myönnettävästä korotuksesta (N 426/2005) |
| 25.11.2005 | Toinen yhteisyrityspuitesopimus (yhteisyrityspuitesopimus 2) | REC 15 %, Evergreen 64 %, Q-Cells 21 % |
| 7.6.2006 | Komissio hyväksyy pk-yrityksille myönnettävän korotuksen (N 426/2005) |
| 29.9.2006
  (voimaantulo 19.12.2006) | Yhteisyrityspuitesopimus 2:n muutos | Evergreen, Q-Cells ja REC kukin 33,3 % |

(21)

Taulukossa I esitetään kronologinen katsaus Sovellon kehitykseen sekä tärkeisiin asiakirjoihin ja liiketoimintapäätöksiin.

Taulukko I

Sovellon kehitys

Päivämäärä

Asiakirja/tapahtuma

Omistajarakenne

Kesä 2004

Aiesopimus

Evergreen 75,1 %, Q-Cells 24,9 %

27.12.2004

Tukihakemus

13.1.2005

Sovellon yhtiöjärjestys

14.1.2005

Ensimmäinen yhteisyrityspuitesopimus (yhteisyrityspuitesopimus 1)

21.4.2005

Tuen myöntäminen

1.9.2005

Ilmoitus pk-yrityksille myönnettävästä korotuksesta (N 426/2005)

25.11.2005

Toinen yhteisyrityspuitesopimus (yhteisyrityspuitesopimus 2)

REC 15 %, Evergreen 64 %, Q-Cells 21 %

7.6.2006

Komissio hyväksyy pk-yrityksille myönnettävän korotuksen (N 426/2005)

29.9.2006

(voimaantulo 19.12.2006)

Yhteisyrityspuitesopimus 2:n muutos

Evergreen, Q-Cells ja REC kukin 33,3 %

2.3   Investointikustannukset ja hankkeen rahoitus

| (22) | Hankkeen (nimelliset) investointikustannukset ovat yhteensä 65 699 302 euroa, mistä 60 873 300 euron osuus on aluetukikelpoinen. Ilmoitetun hankkeen kokonaisinvestointikustannukset on esitetty taulukossa II.

  Taulukko II


  Selvitys hankkeen kustannuksista (nimellisarvot)







  (euroa) |
| --- | --- |
| Investointiluokka | Määrä |
| Tontti | [...] (11) |
| Rakennukset | (...) |
| Koneet/laitteet | (...) |
| Investointikustannukset yhteensä | 65 699 302 |
| Tukikelpoiset kustannukset yhteensä | 60 873 300 |

(22)

Hankkeen (nimelliset) investointikustannukset ovat yhteensä 65 699 302 euroa, mistä 60 873 300 euron osuus on aluetukikelpoinen. Ilmoitetun hankkeen kokonaisinvestointikustannukset on esitetty taulukossa II.

Taulukko II

Selvitys hankkeen kustannuksista (nimellisarvot)

(euroa)

Investointiluokka

Määrä

Tontti

[...] (11)

Rakennukset

(...)

Koneet/laitteet

(...)

Investointikustannukset yhteensä

65 699 302

Tukikelpoiset kustannukset yhteensä

60 873 300

| (23) | Haettujen tukien lisäksi hanke rahoitettiin omilla varoilla ja pankkilainalla. Taulukossa III esitetään yhteenveto ilmoitetun hankkeen rahoituksesta.

  Taulukko III


  Hankkeen rahoitus (nimellisarvot)







  (euroa) |
| --- | --- |
| Rahoituslähde | Määrä |
| Omat varat | (...) |
| Avustus yhteisestä ohjelmasta | 14 142 000 |
| Investointitukilain (InvZulG) mukainen lisä | 14 329 100 |
| Pankkilaina (ei valtiontakausta) | 8 000 000 |
| Emoyhtiöiden myöntämä laina | (...) |
| Yhteensä | 65 699 302 |

(23)

Haettujen tukien lisäksi hanke rahoitettiin omilla varoilla ja pankkilainalla. Taulukossa III esitetään yhteenveto ilmoitetun hankkeen rahoituksesta.

Taulukko III

Hankkeen rahoitus (nimellisarvot)

(euroa)

Rahoituslähde

Määrä

Omat varat

(...)

Avustus yhteisestä ohjelmasta

14 142 000

Investointitukilain (InvZulG) mukainen lisä

14 329 100

Pankkilaina (ei valtiontakausta)

8 000 000

Emoyhtiöiden myöntämä laina

(...)

Yhteensä

65 699 302

2.4   Sovellettavat aluetuen enimmäisintensiteetit

| (24) | Investointipaikka on Saksassa Sachsen-Anhaltin osavaltion Bitterfeldin hallintoalueella sijaitseva Thalheim. Se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tukialue, jossa alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (12), jäljempänä ’vuoden 1998 aluetukisuuntaviivat’, ja vuoden 2006 loppuun asti voimassa olleen Saksan aluetukikartan (13) mukaan oli voimassa 35 prosentin enimmäistuki-intensiteetti bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna. |
| --- | --- |

(24)

Investointipaikka on Saksassa Sachsen-Anhaltin osavaltion Bitterfeldin hallintoalueella sijaitseva Thalheim. Se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tukialue, jossa alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (12), jäljempänä ’vuoden 1998 aluetukisuuntaviivat’, ja vuoden 2006 loppuun asti voimassa olleen Saksan aluetukikartan (13) mukaan oli voimassa 35 prosentin enimmäistuki-intensiteetti bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna.

2.5   Tuen määrä ja tuki-intensiteetti

| (25) | Käsiteltävänä olevassa tuessa on kysymys 15 prosenttiyksikön suuruisesta pk-yrityksille myönnettävästä korotuksesta, josta on ilmoitettu numerolla 426/05 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (14), jäljempänä ’pk-yrityksiä koskeva ryhmäpoikkeusasetus’, 4 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisen tuen myöntämisestä tehdyn päätöksen mukaisesti. Tukea oli tarkoitus myöntää Sovellolle voimassa oleviin alueellisiin tukiohjelmiin eli alueellisia elinkeinorakenteita edistävään Saksan yhteiseen tukiohjelmaan (valtiontuki N 642/02 (15), jäljempänä ”yhteinen ohjelma”, ja vuoden 2005 investointitukilakiin (Investitionszulagengesetz) (valtiontuki N 142a/04 (16)) perustuvan aluetuen lisäksi. Pk-yrityksille myönnettävä korotus vastaa 9 130 995 euron tukimäärää. |
| --- | --- |

(25)

Käsiteltävänä olevassa tuessa on kysymys 15 prosenttiyksikön suuruisesta pk-yrityksille myönnettävästä korotuksesta, josta on ilmoitettu numerolla 426/05 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (14), jäljempänä ’pk-yrityksiä koskeva ryhmäpoikkeusasetus’, 4 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisen tuen myöntämisestä tehdyn päätöksen mukaisesti. Tukea oli tarkoitus myöntää Sovellolle voimassa oleviin alueellisiin tukiohjelmiin eli alueellisia elinkeinorakenteita edistävään Saksan yhteiseen tukiohjelmaan (valtiontuki N 642/02 (15), jäljempänä ”yhteinen ohjelma”, ja vuoden 2005 investointitukilakiin (Investitionszulagengesetz) (valtiontuki N 142a/04 (16)) perustuvan aluetuen lisäksi. Pk-yrityksille myönnettävä korotus vastaa 9 130 995 euron tukimäärää.

2.6   Sovellon pk-yritykseksi luokittelun arviointi komission päätöksessä N 426/05

| (26) | Vuoden 1998 aluetukisuuntaviivojen mukaan pk-yrityksille voidaan myöntää alueellisten investointitukien korotus (17). Sovellolle osoitettu pk-yrityksille myönnettävä korotus myönnettiin Saksan yhteisen ohjelman perusteella sääntöjen mukaisesti myönnetyn aluetuen lisäksi. |
| --- | --- |

(26)

Vuoden 1998 aluetukisuuntaviivojen mukaan pk-yrityksille voidaan myöntää alueellisten investointitukien korotus (17). Sovellolle osoitettu pk-yrityksille myönnettävä korotus myönnettiin Saksan yhteisen ohjelman perusteella sääntöjen mukaisesti myönnetyn aluetuen lisäksi.

| (27) | Yrityksen luokittelua pk-yritykseksi arvioidaan mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen 2003/361/EY (18), jäljempänä ’pk-yritysten määritelmää koskeva suositus’, perusteella. Arvioinnin yhteydessä tarkastellaan erityisesti sitä, ylittääkö kyseessä oleva yritys tietyt kynnysarvot (henkilöstömäärä, liikevaihto, taseen loppusumma). Tarkastelussa otetaan huomioon vastaavat tiedot sidosyrityksiltä (joilla on määräävä asema pääasiassa siksi, että niillä on enemmistöosuus osakkeista tai äänimäärästä) kokonaisuudessaan, mutta omistusyhteysyrityksiltä (joilla on vähintään 25 prosentin osuus osakkeista tai äänimäärästä) sen sijaan suhteessa omistusosuuteen. |
| --- | --- |

(27)

Yrityksen luokittelua pk-yritykseksi arvioidaan mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen 2003/361/EY (18), jäljempänä ’pk-yritysten määritelmää koskeva suositus’, perusteella. Arvioinnin yhteydessä tarkastellaan erityisesti sitä, ylittääkö kyseessä oleva yritys tietyt kynnysarvot (henkilöstömäärä, liikevaihto, taseen loppusumma). Tarkastelussa otetaan huomioon vastaavat tiedot sidosyrityksiltä (joilla on määräävä asema pääasiassa siksi, että niillä on enemmistöosuus osakkeista tai äänimäärästä) kokonaisuudessaan, mutta omistusyhteysyrityksiltä (joilla on vähintään 25 prosentin osuus osakkeista tai äänimäärästä) sen sijaan suhteessa omistusosuuteen.

| (28) | Päätöksessään N 426/05 (ks. edellä 2 kohta) komissio otti laskelmissa huomioon asianomaiset tiedot Sovellon ja Evergreenin osalta, mutta ei Q-Cellsin ja RECin osalta, koska näiden kahden yrityksen osuus ilmoituksen tekohetkestä aina komission hyväksymispäätöksen tekemiseen saakka oli alle 25 prosenttia osakkeista tai äänimäärästä. Tällä perusteella komissio tuli siihen tulokseen, että Sovello oli pk-yritys, ja hyväksyi ilmoitetun tuen. |
| --- | --- |

(28)

Päätöksessään N 426/05 (ks. edellä 2 kohta) komissio otti laskelmissa huomioon asianomaiset tiedot Sovellon ja Evergreenin osalta, mutta ei Q-Cellsin ja RECin osalta, koska näiden kahden yrityksen osuus ilmoituksen tekohetkestä aina komission hyväksymispäätöksen tekemiseen saakka oli alle 25 prosenttia osakkeista tai äänimäärästä. Tällä perusteella komissio tuli siihen tulokseen, että Sovello oli pk-yritys, ja hyväksyi ilmoitetun tuen.

3.   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISELLE

3.1   Uudet tiedot

| (29) | Komissio sai uusia tietoja arvioidessaan toista ilmoitettua tukea Sovellolle. Ne koskevat Evergreenin ja Q-Cellsin välillä Sovellon perustamisesta tehtyä yhteisyrityspuitesopimus 1:tä, jota ei toimitettu komissiolle tuen N 426/05 alustavan arvioinnin yhteydessä. Nämä tiedot herättivät epäilyksiä siitä, että yhteisyritykseen osallistuvat kumppanit olisivat pitäneet Q-Cellsin omistusosuutta keinotekoisesti 25 prosenttia alhaisempana (aluksi 24,9 prosentissa), jotta ne olisivat saaneet korkeamman tukimäärän (sekä pk-yrityksille myönnettävän korotuksen), vaikka Q-Cellsiä edusti yhteisyrityksen johdossa yksi kolmesta johtajasta, ja hänen oli hyväksyttävä tärkeät päätökset. Tällä perusteella komissio vaati asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklan mukaisesti Saksaa esittämään huomautuksensa komission suunnittelemasta muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta ennen mahdollista 7 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyn päätöksen (ks. edellä 2 kohta) peruuttamista. |
| --- | --- |

(29)

Komissio sai uusia tietoja arvioidessaan toista ilmoitettua tukea Sovellolle. Ne koskevat Evergreenin ja Q-Cellsin välillä Sovellon perustamisesta tehtyä yhteisyrityspuitesopimus 1:tä, jota ei toimitettu komissiolle tuen N 426/05 alustavan arvioinnin yhteydessä. Nämä tiedot herättivät epäilyksiä siitä, että yhteisyritykseen osallistuvat kumppanit olisivat pitäneet Q-Cellsin omistusosuutta keinotekoisesti 25 prosenttia alhaisempana (aluksi 24,9 prosentissa), jotta ne olisivat saaneet korkeamman tukimäärän (sekä pk-yrityksille myönnettävän korotuksen), vaikka Q-Cellsiä edusti yhteisyrityksen johdossa yksi kolmesta johtajasta, ja hänen oli hyväksyttävä tärkeät päätökset. Tällä perusteella komissio vaati asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklan mukaisesti Saksaa esittämään huomautuksensa komission suunnittelemasta muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta ennen mahdollista 7 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyn päätöksen (ks. edellä 2 kohta) peruuttamista.

| (30) | Saksa toimitti 15 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Sovellon yhtiöjärjestyksen, aiesopimuksen sekä oikeaksi todistetut jäljennökset yhteisyrityspuitesopimus 1:stä ja 2:sta sekä muutetusta yhteisyrityspuitesopimus 2:sta. Tässä kirjeessä Saksan kanta oli, että Sovellon tapauksessa pk-yritysten määritelmää koskevassa suosituksessa vahvistettujen kynnysarvojen muodolliset arviointiperusteet täyttyivät ilmoituksen tekohetkellä ja että suosituksessa ei vahvisteta muita selvästi määriteltyjä ja käytännössä sovellettavissa olevia kriteerejä. Saksan näkemyksen mukaan yrityksen pk-yritykseksi luokittelemisen muodollisten kriteerien olisi oltava ratkaisevassa asemassa, jotta taataan oikeusvarmuus ja komission tukien valvontapolitiikan ennakoitavuus. Sen mukaan komission ei pitäisi muuttaa toimintatapaansa yksittäisten tukiasioiden yhteydessä, vaan otettava pohdittavaksi voimassa olevien säännösten muuttaminen, jos se ei pidä näitä muodollisia kriteerejä enää asianmukaisina. |
| --- | --- |

(30)

Saksa toimitti 15 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Sovellon yhtiöjärjestyksen, aiesopimuksen sekä oikeaksi todistetut jäljennökset yhteisyrityspuitesopimus 1:stä ja 2:sta sekä muutetusta yhteisyrityspuitesopimus 2:sta. Tässä kirjeessä Saksan kanta oli, että Sovellon tapauksessa pk-yritysten määritelmää koskevassa suosituksessa vahvistettujen kynnysarvojen muodolliset arviointiperusteet täyttyivät ilmoituksen tekohetkellä ja että suosituksessa ei vahvisteta muita selvästi määriteltyjä ja käytännössä sovellettavissa olevia kriteerejä. Saksan näkemyksen mukaan yrityksen pk-yritykseksi luokittelemisen muodollisten kriteerien olisi oltava ratkaisevassa asemassa, jotta taataan oikeusvarmuus ja komission tukien valvontapolitiikan ennakoitavuus. Sen mukaan komission ei pitäisi muuttaa toimintatapaansa yksittäisten tukiasioiden yhteydessä, vaan otettava pohdittavaksi voimassa olevien säännösten muuttaminen, jos se ei pidä näitä muodollisia kriteerejä enää asianmukaisina.

| (31) | Lisäksi Saksa huomautti, ettei se ollut ilmoituksen tekohetkellä tietoisesti jättänyt mainitsematta tai pidättänyt itsellään tietoja ja että omistusosuuksien alkuperäisellä jakautumalla (75,1 % Evergreen ja 24,9 % Q-Cells) oli taloudelliset perusteet. Saksa totesi myös, että Q-Cellsin osallistuminen alkuperäiseen yhteisyritykseen ei säästänyt Sovelloa vastaperustetuille pk-yrityksille tyypillisiltä vaikeuksilta. |
| --- | --- |

(31)

Lisäksi Saksa huomautti, ettei se ollut ilmoituksen tekohetkellä tietoisesti jättänyt mainitsematta tai pidättänyt itsellään tietoja ja että omistusosuuksien alkuperäisellä jakautumalla (75,1 % Evergreen ja 24,9 % Q-Cells) oli taloudelliset perusteet. Saksa totesi myös, että Q-Cellsin osallistuminen alkuperäiseen yhteisyritykseen ei säästänyt Sovelloa vastaperustetuille pk-yrityksille tyypillisiltä vaikeuksilta.

3.2   Uusien tietojen mahdolliset vaikutukset arviointiin

| (32) | Komissio oli kuitenkin sitä mieltä, että Sovello kyllä täytti pk-yrityksen määritelmän muodolliset kriteerit, mutta sen hallussa oli vahvoja viitteitä siitä, että tilanne oli tällainen vain siksi, että Q-Cellsin omistusosuus oli pidetty keinotekoisesti alle 25 prosentissa pk-yrityksille myönnettävän korotuksen saamiseksi ja että Q-Cellsin todellinen vaikutusvalta Sovellossa oli suurempi. Tämän vuoksi komission johtopäätöksenä oli, että sen on otettava huomioon mahdollisuus, että tuensaajan omistusrakennetta on manipuloitu pk-yrityksen määritelmän kiertämiseksi. |
| --- | --- |

(32)

Komissio oli kuitenkin sitä mieltä, että Sovello kyllä täytti pk-yrityksen määritelmän muodolliset kriteerit, mutta sen hallussa oli vahvoja viitteitä siitä, että tilanne oli tällainen vain siksi, että Q-Cellsin omistusosuus oli pidetty keinotekoisesti alle 25 prosentissa pk-yrityksille myönnettävän korotuksen saamiseksi ja että Q-Cellsin todellinen vaikutusvalta Sovellossa oli suurempi. Tämän vuoksi komission johtopäätöksenä oli, että sen on otettava huomioon mahdollisuus, että tuensaajan omistusrakennetta on manipuloitu pk-yrityksen määritelmän kiertämiseksi.

| (33) | Uudet tiedot herättivät komissiossa epäilyksen siitä, oliko Sovello todella pk-yritysten määritelmää koskevassa suosituksessa tarkoitettu pk-yritys. Ellei näin ollut, ilmoitettu ja hyväksytty pk-yrityksille myönnettävä korotus ei olisi SEUT-sopimuksen mukainen. |
| --- | --- |

(33)

Uudet tiedot herättivät komissiossa epäilyksen siitä, oliko Sovello todella pk-yritysten määritelmää koskevassa suosituksessa tarkoitettu pk-yritys. Ellei näin ollut, ilmoitettu ja hyväksytty pk-yrityksille myönnettävä korotus ei olisi SEUT-sopimuksen mukainen.

| (34) | Jotta komissio voisi mahdollisesti peruuttaa 7 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyn alkuperäisen päätöksen, joka saattoi perustua epätäydellisiin/virheellisiin tietoihin, ja hyväksyä tämän uuden päätöksen, se aloitti asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn. Kyseisessä artiklassa todetaan: ”Komissio voi peruuttaa [...] päätöksen annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle tilaisuuden toimittaa huomautuksensa, jos päätös on perustunut menettelyn aikana annettuihin virheellisiin tietoihin, jotka ovat olleet päätöksen kannalta ratkaisevia. Ennen päätöksen peruuttamista ja uuden päätöksen tekemistä komissio aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti. [...]” |
| --- | --- |

(34)

Jotta komissio voisi mahdollisesti peruuttaa 7 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyn alkuperäisen päätöksen, joka saattoi perustua epätäydellisiin/virheellisiin tietoihin, ja hyväksyä tämän uuden päätöksen, se aloitti asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn. Kyseisessä artiklassa todetaan: ”Komissio voi peruuttaa [...] päätöksen annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle tilaisuuden toimittaa huomautuksensa, jos päätös on perustunut menettelyn aikana annettuihin virheellisiin tietoihin, jotka ovat olleet päätöksen kannalta ratkaisevia. Ennen päätöksen peruuttamista ja uuden päätöksen tekemistä komissio aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti. [...]”

4.   ASIANOSAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (35) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianosaisilta. |
| --- | --- |

(35)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianosaisilta.

5.   SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

5.1   Oikeusperusta

5.1.1   Asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artikla ei sovellettavissa

| (36) | Saksa katsoo, etteivät edellytykset päätöksen N 426/05 peruuttamiselle täyty väitettyjen uusien tietojen perusteella. Saksa esittää, etteivät komissiolle asiassa N 426/05 tehdyn ilmoituksen yhteydessä toimitetut tiedot olleet sen paremmin epätäydellisiä kuin virheellisiäkään, joten asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklaa ei voida soveltaa. Saksan mukaan komissio oli ollut tietoinen siitä, että Sovello oli Evergreenin ja Q-Cellsin yhteisyrityksenä vasta perustettu aurinkoenergia-alan teknologiayritys, joka ei ylitä pk-yrityksen määritelmän kynnysarvoja ja jolla oli pk-yritykselle tyypilliset vaikeudet. Saksa lisäsi, ettei sen paremmin yhteisyrityspuitesopimus 1:ssä kuin aiesopimuksessakaan ollut uusia tietoja, jotka olisivat olleet peruste päätöksen N 426/05 peruuttamiselle. |
| --- | --- |

(36)

Saksa katsoo, etteivät edellytykset päätöksen N 426/05 peruuttamiselle täyty väitettyjen uusien tietojen perusteella. Saksa esittää, etteivät komissiolle asiassa N 426/05 tehdyn ilmoituksen yhteydessä toimitetut tiedot olleet sen paremmin epätäydellisiä kuin virheellisiäkään, joten asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklaa ei voida soveltaa. Saksan mukaan komissio oli ollut tietoinen siitä, että Sovello oli Evergreenin ja Q-Cellsin yhteisyrityksenä vasta perustettu aurinkoenergia-alan teknologiayritys, joka ei ylitä pk-yrityksen määritelmän kynnysarvoja ja jolla oli pk-yritykselle tyypilliset vaikeudet. Saksa lisäsi, ettei sen paremmin yhteisyrityspuitesopimus 1:ssä kuin aiesopimuksessakaan ollut uusia tietoja, jotka olisivat olleet peruste päätöksen N 426/05 peruuttamiselle.

| (37) | Saksa toteaa, että se toimitti komission pyynnöstä (30 päivänä joulukuuta 2005 päivätty kirje D/57570) komission tiedonannon Esimerkki pk-yrityksen tunnusmerkkien täyttymistä koskevat tiedot sisältävästä ilmoituksesta (19), jäljempänä ’ilmoituksen mallista annettu komission tiedonanto’, liitteessä olevan ilmoituksen mallin mukaisen ilmoituksen Sovellosta ilmoituksen teon yhteydessä. Siinä Saksa sanoo todenneensa, että Evergreen on Sovellon sidosyritys, mutta Sovello ja Q-Cells ovat toisistaan riippumattomia. Saksa sanoi toimittaneensa myös Q-Cellsin antaman valaehtoisen vakuutuksen, jonka mukaan se ei ole Sovellon omistusyhteysyritys eikä sidoksissa siihen. |
| --- | --- |

(37)

Saksa toteaa, että se toimitti komission pyynnöstä (30 päivänä joulukuuta 2005 päivätty kirje D/57570) komission tiedonannon Esimerkki pk-yrityksen tunnusmerkkien täyttymistä koskevat tiedot sisältävästä ilmoituksesta (19), jäljempänä ’ilmoituksen mallista annettu komission tiedonanto’, liitteessä olevan ilmoituksen mallin mukaisen ilmoituksen Sovellosta ilmoituksen teon yhteydessä. Siinä Saksa sanoo todenneensa, että Evergreen on Sovellon sidosyritys, mutta Sovello ja Q-Cells ovat toisistaan riippumattomia. Saksa sanoi toimittaneensa myös Q-Cellsin antaman valaehtoisen vakuutuksen, jonka mukaan se ei ole Sovellon omistusyhteysyritys eikä sidoksissa siihen.

| (38) | Saksa esitti perusteluna, että sen paremmin Saksan viranomaiset kuin Sovellokaan eivät havainneet pk-yrityksiä koskevassa ryhmäpoikkeusasetuksessa, ilmoituksen mallista annetussa komission tiedonannossa eivätkä komission tietopyynnöissä mainintaa, että niiden olisi pitänyt toimittaa yhteisyrityssopimus ilmoituksen yhteydessä. Sen vuoksi Saksan näkemys on, että sen tuona ajankohtana toimittamat tiedot olivat täydelliset. |
| --- | --- |

(38)

Saksa esitti perusteluna, että sen paremmin Saksan viranomaiset kuin Sovellokaan eivät havainneet pk-yrityksiä koskevassa ryhmäpoikkeusasetuksessa, ilmoituksen mallista annetussa komission tiedonannossa eivätkä komission tietopyynnöissä mainintaa, että niiden olisi pitänyt toimittaa yhteisyrityssopimus ilmoituksen yhteydessä. Sen vuoksi Saksan näkemys on, että sen tuona ajankohtana toimittamat tiedot olivat täydelliset.

5.1.2   Tutkinnassa ei saa käyttää lisäarviointiperusteita

| (39) | Saksa esittää, että aikaisemmassa, pk-yritysten määritelmää koskevassa vuoden 1996 suosituksessa (20) esitetty pk-yrityksen määritelmä sisälsi sekä kynnysarvoja että niin kutsutun riippumattomuuskriteerin. Pk-yritysten nykyisen määritelmän mukaan toisistaan erotetaan kuitenkin ainoastaan riippumattomat yritykset, omistusyhteysyritykset ja sidosyritykset. Saksa toteaa, että voimassa oleva pk-yrityksiä koskeva ryhmäpoikkeusasetus yhdessä pk-yritysten määritelmän kanssa sitoo komissiota eikä sitä varmastikaan saa rajoittaa kirjoittamattomilla lisäarviointiperusteilla. Yhteisöjen tuomioistuin sen paremmin kuin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinkaan eivät olleet tuomioissaan, jotka koskivat uuteen pk-yrityksen määritelmään perustuvia tukiasioita, asettaneet perustaksi tällaisia kriteerejä. |
| --- | --- |

(39)

Saksa esittää, että aikaisemmassa, pk-yritysten määritelmää koskevassa vuoden 1996 suosituksessa (20) esitetty pk-yrityksen määritelmä sisälsi sekä kynnysarvoja että niin kutsutun riippumattomuuskriteerin. Pk-yritysten nykyisen määritelmän mukaan toisistaan erotetaan kuitenkin ainoastaan riippumattomat yritykset, omistusyhteysyritykset ja sidosyritykset. Saksa toteaa, että voimassa oleva pk-yrityksiä koskeva ryhmäpoikkeusasetus yhdessä pk-yritysten määritelmän kanssa sitoo komissiota eikä sitä varmastikaan saa rajoittaa kirjoittamattomilla lisäarviointiperusteilla. Yhteisöjen tuomioistuin sen paremmin kuin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinkaan eivät olleet tuomioissaan, jotka koskivat uuteen pk-yrityksen määritelmään perustuvia tukiasioita, asettaneet perustaksi tällaisia kriteerejä.

| (40) | Saksa kiistää, että riippumattomuusedellytykset, jotka yhteisöjen tuomioistuin esitti asiassa C 91/01 antamassaan tuomiossa Italian tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio (21), jäljempänä ’Solar Tech -asia’, aikaisemman pk-yritysten määritelmää koskevan suosituksen perusteella, pätisivät myös asioissa, joita on tutkittava pk-yrityksen uuden määritelmän perusteella. Saksan mukaan tällaisten kirjoittamattomien arviointiperusteiden käyttäminen arvioinnissa ei sovi yhteen pk-yrityksen määritelmän uudistamisen tavoitteen kanssa, johon pk-yrityksiä koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen johdanto-osan 8 kappaleen mukaan pyritään ”kilpailun vääristymistä mahdollisesti aiheuttavien erojen poistamiseksi, pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien yhteisön ja kansallisten aloitteiden yhteensovittamisen helpottamiseksi ja hallinnollisen selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi (...)”. |
| --- | --- |

(40)

Saksa kiistää, että riippumattomuusedellytykset, jotka yhteisöjen tuomioistuin esitti asiassa C 91/01 antamassaan tuomiossa Italian tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio (21), jäljempänä ’Solar Tech -asia’, aikaisemman pk-yritysten määritelmää koskevan suosituksen perusteella, pätisivät myös asioissa, joita on tutkittava pk-yrityksen uuden määritelmän perusteella. Saksan mukaan tällaisten kirjoittamattomien arviointiperusteiden käyttäminen arvioinnissa ei sovi yhteen pk-yrityksen määritelmän uudistamisen tavoitteen kanssa, johon pk-yrityksiä koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen johdanto-osan 8 kappaleen mukaan pyritään ”kilpailun vääristymistä mahdollisesti aiheuttavien erojen poistamiseksi, pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien yhteisön ja kansallisten aloitteiden yhteensovittamisen helpottamiseksi ja hallinnollisen selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi (...)”.

| (41) | Saksa esittää, että komission olisi oikeusvarmuuden ja yhdenvertaisen kohtelun nimissä julkistettava mahdolliset pk-yrityksen määritelmän mukautukset (uusien lisäarviointiperusteiden käyttöönotto), ennen kuin se soveltaa niitä yksittäistapauksiin. Sitä paitsi jos EU:n lainsäätäjä olisi halunnut käyttää ”pk-yrityksille tyypillisten vaikeuksien” arviointiperustetta, se olisi sisällyttänyt kriteerin myös pk-yritysten uuteen määritelmään. Sitä, onko yrityksellä pk-yritykselle tyypillisiä vaikeuksia, saa sen vuoksi tarkastella ainoastaan muodollisten pk-yrityksiä koskevien arviointiperusteiden pohjalta. Lisäksi Saksan mukaan on tarpeetonta asettaa 25 prosentin kynnysarvo omistusyhteysyrityksille, jos tätä kynnystä ei käytännössä käytetä arviointiperusteena. |
| --- | --- |

(41)

Saksa esittää, että komission olisi oikeusvarmuuden ja yhdenvertaisen kohtelun nimissä julkistettava mahdolliset pk-yrityksen määritelmän mukautukset (uusien lisäarviointiperusteiden käyttöönotto), ennen kuin se soveltaa niitä yksittäistapauksiin. Sitä paitsi jos EU:n lainsäätäjä olisi halunnut käyttää ”pk-yrityksille tyypillisten vaikeuksien” arviointiperustetta, se olisi sisällyttänyt kriteerin myös pk-yritysten uuteen määritelmään. Sitä, onko yrityksellä pk-yritykselle tyypillisiä vaikeuksia, saa sen vuoksi tarkastella ainoastaan muodollisten pk-yrityksiä koskevien arviointiperusteiden pohjalta. Lisäksi Saksan mukaan on tarpeetonta asettaa 25 prosentin kynnysarvo omistusyhteysyrityksille, jos tätä kynnystä ei käytännössä käytetä arviointiperusteena.

| (42) | Saksa esittää, että pk-yritysten uudella määritelmällä pyrittiin yhtenäiseen pk-yritysten tukemiseen sekä sen viranomaisten ja oikeuslaitoksen suorittamaan valvontaan selkeiden, yksiselitteisten määritelmien pohjalta. Tästä Saksa tekee sen päätelmän, että pk-yritysten uusi määritelmä ei jätä pelivaraa vapaalle harkinnalle tai kirjoittamattomille ehdoille. |
| --- | --- |

(42)

Saksa esittää, että pk-yritysten uudella määritelmällä pyrittiin yhtenäiseen pk-yritysten tukemiseen sekä sen viranomaisten ja oikeuslaitoksen suorittamaan valvontaan selkeiden, yksiselitteisten määritelmien pohjalta. Tästä Saksa tekee sen päätelmän, että pk-yritysten uusi määritelmä ei jätä pelivaraa vapaalle harkinnalle tai kirjoittamattomille ehdoille.

5.1.3   Asiat Solar Tech ja Pollmeier eivät vertailukelpoisia Sovello-asian kanssa

| (43) | Saksa toteaa lisäksi, etteivät asioissa Solar Tech ja Pollmeier Malchow GmbH & Co. KG v. komissio (22) (tuomiot annettiin aikaisemman, pk-yritysten määritelmää koskevan vuoden 1996 suosituksen perusteella) kyseessä olleiden yritysten omistajarakenne eivätkä taloudelliset edellytykset olleet vertailukelpoisia Sovellon vastaavien edellytysten kanssa. |
| --- | --- |

(43)

Saksa toteaa lisäksi, etteivät asioissa Solar Tech ja Pollmeier Malchow GmbH & Co. KG v. komissio (22) (tuomiot annettiin aikaisemman, pk-yritysten määritelmää koskevan vuoden 1996 suosituksen perusteella) kyseessä olleiden yritysten omistajarakenne eivätkä taloudelliset edellytykset olleet vertailukelpoisia Sovellon vastaavien edellytysten kanssa.

| (44) | Asiassa Solar Tech tuensaajan osakkeista vain 24 prosenttia oli Permasteelisa-konsernin (suuryritys) omistuksessa, mutta konsernin perustaja ja enemmistöosakas, joka samalla oli Solar Techin johtaja, omisti 46 prosenttia pääomasta, ja konsernin johtaja sekä eräs Permasteelisan hallintoneuvoston jäsen omistivat kumpikin 15 prosenttia pääomasta. Ottaen huomioon nämä taloudelliset riippuvuussuhteet, Permasteelisan omistajien mahdollisen vaikutusvallan sekä taloudelliset ja rakenteelliset suhteet Permasteelisaan komission johtopäätöksenä oli, että Solar Techillä ei ollut pk-yrityksille tyypillisiä vaikeuksia eikä se näin ollen täyttänyt riippumattomuusedellytystä. Saksa huomauttaa, että sen sijaan Sovello-yhteisyrityksen molemmat osakkeenomistajat olivat toisistaan riippumattomia eikä vähemmistöosakas Q-Cellsillä ollut suurempaa vaikutusvaltaa Sovelloon kuin osakkaalla, joka omistaa 24,9 prosenttia osakkeista (vrt. 5.3. jakso). |
| --- | --- |

(44)

Asiassa Solar Tech tuensaajan osakkeista vain 24 prosenttia oli Permasteelisa-konsernin (suuryritys) omistuksessa, mutta konsernin perustaja ja enemmistöosakas, joka samalla oli Solar Techin johtaja, omisti 46 prosenttia pääomasta, ja konsernin johtaja sekä eräs Permasteelisan hallintoneuvoston jäsen omistivat kumpikin 15 prosenttia pääomasta. Ottaen huomioon nämä taloudelliset riippuvuussuhteet, Permasteelisan omistajien mahdollisen vaikutusvallan sekä taloudelliset ja rakenteelliset suhteet Permasteelisaan komission johtopäätöksenä oli, että Solar Techillä ei ollut pk-yrityksille tyypillisiä vaikeuksia eikä se näin ollen täyttänyt riippumattomuusedellytystä. Saksa huomauttaa, että sen sijaan Sovello-yhteisyrityksen molemmat osakkeenomistajat olivat toisistaan riippumattomia eikä vähemmistöosakas Q-Cellsillä ollut suurempaa vaikutusvaltaa Sovelloon kuin osakkaalla, joka omistaa 24,9 prosenttia osakkeista (vrt. 5.3. jakso).

| (45) | Asiassa Pollmeier tuensaaja Pollmeier oli välittäjäyhtiön kautta 100-prosenttisesti luonnollisen henkilön omistuksessa. Kaikki muut, kyseisen luonnollisen henkilön määräysvallassa olleet yritykset toimivat samalla tai rinnakkaisilla talouden aloilla. Komission lähtökohtana oli, että kyseisen luonnollisen henkilön omistuksessa olleet yritykset muodostivat taloudellisen kokonaisuuden, ja se laski taloutta koskevat tiedot ja henkilöstömäärät yhteen, jolloin nämä ylittivät pk-yrityksiä koskeneet kynnysarvot. Saksa huomauttaa, että omistajat olivat Sovellon perustamisen aikaan toisistaan riippumattomia ja niiden kaupalliset päämäärät olivat erilaiset (Evergreenin kohdalla aurinkoenergiateknologian alan tutkimus- ja kehitystoiminta ja Q-Cellsin kohdalla aurinkokennojen tuotanto). Sovellon kohtaamia pk-yrityksille tyypillisiä vaikeuksia ei näin ollen pystytty torjumaan sillä, että se kuului suurten yritysten muodostamaan konserniin. |
| --- | --- |

(45)

Asiassa Pollmeier tuensaaja Pollmeier oli välittäjäyhtiön kautta 100-prosenttisesti luonnollisen henkilön omistuksessa. Kaikki muut, kyseisen luonnollisen henkilön määräysvallassa olleet yritykset toimivat samalla tai rinnakkaisilla talouden aloilla. Komission lähtökohtana oli, että kyseisen luonnollisen henkilön omistuksessa olleet yritykset muodostivat taloudellisen kokonaisuuden, ja se laski taloutta koskevat tiedot ja henkilöstömäärät yhteen, jolloin nämä ylittivät pk-yrityksiä koskeneet kynnysarvot. Saksa huomauttaa, että omistajat olivat Sovellon perustamisen aikaan toisistaan riippumattomia ja niiden kaupalliset päämäärät olivat erilaiset (Evergreenin kohdalla aurinkoenergiateknologian alan tutkimus- ja kehitystoiminta ja Q-Cellsin kohdalla aurinkokennojen tuotanto). Sovellon kohtaamia pk-yrityksille tyypillisiä vaikeuksia ei näin ollen pystytty torjumaan sillä, että se kuului suurten yritysten muodostamaan konserniin.

5.1.4   Ei yhteisyrityksiä koskevaa poikkeusta

| (46) | Saksan mielestä komissio on 17 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyssä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (ks. 5 kohta) ylittänyt valtuutensa siltä osin, että se on ilmeisesti ottanut lähtökohdaksi, että tuensaajaa ja sen yhteisyrityskumppaneita on automaattisesti pidettävä yhtenä taloudellisena kokonaisuutena ja sen vuoksi kaikkien yhteisyrityskumppaneiden taloutta koskevat tiedot ja henkilöstömäärät on aina laskettava yhteen pk-yrityksiä koskevien kynnysarvojen laskennassa. |
| --- | --- |

(46)

Saksan mielestä komissio on 17 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyssä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (ks. 5 kohta) ylittänyt valtuutensa siltä osin, että se on ilmeisesti ottanut lähtökohdaksi, että tuensaajaa ja sen yhteisyrityskumppaneita on automaattisesti pidettävä yhtenä taloudellisena kokonaisuutena ja sen vuoksi kaikkien yhteisyrityskumppaneiden taloutta koskevat tiedot ja henkilöstömäärät on aina laskettava yhteen pk-yrityksiä koskevien kynnysarvojen laskennassa.

| (47) | Saksa selittää, että komissio ottaa tällä tavoin itselleen oikeuden sulkea kokonainen yritysten luokka (yhteisyritykset) pk-yritysten oikeudellisesti sitovan määritelmän käytön ulkopuolelle ja soveltaa tähän yritysluokkaan erityisiä pk-yrityksiä koskevia arviointiperusteita. Saksa kiistää sen, että tällaiset valtuudet olisivat johdettavissa Euroopan yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännöstä, joka perustuu pk-yritysten määritelmää koskevaan vuoden 1996 suositukseen, tai komission tähänastisesta päätöksentekokäytännöstä. |
| --- | --- |

(47)

Saksa selittää, että komissio ottaa tällä tavoin itselleen oikeuden sulkea kokonainen yritysten luokka (yhteisyritykset) pk-yritysten oikeudellisesti sitovan määritelmän käytön ulkopuolelle ja soveltaa tähän yritysluokkaan erityisiä pk-yrityksiä koskevia arviointiperusteita. Saksa kiistää sen, että tällaiset valtuudet olisivat johdettavissa Euroopan yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännöstä, joka perustuu pk-yritysten määritelmää koskevaan vuoden 1996 suositukseen, tai komission tähänastisesta päätöksentekokäytännöstä.

5.2   Sovellon pk-yrityksille tyypilliset vaikeudet

| (48) | Saksa vahvistaa, että Sovellolla oli ilmoituksen tekoaikaan pk-yrityksille tyypillisiä vaikeuksia, jotka liittyivät rajalliseen henkilöstömäärään ja rajoitettuihin taloudellisiin varoihin suhteessa investointihankkeen rahoitukseen, tuotannon markkinointiin sekä liiketoiminnan ja yrityksen organisointiin. Saksa myöntää Evergreenin ja Q-Cellsin yhteistyöstä syntyneet synergiaedut, mutta kiistää, että niillä olisi voitu kompensoida Sovellon pk-yrityksille tyypillisiä vaikeuksia. |
| --- | --- |

(48)

Saksa vahvistaa, että Sovellolla oli ilmoituksen tekoaikaan pk-yrityksille tyypillisiä vaikeuksia, jotka liittyivät rajalliseen henkilöstömäärään ja rajoitettuihin taloudellisiin varoihin suhteessa investointihankkeen rahoitukseen, tuotannon markkinointiin sekä liiketoiminnan ja yrityksen organisointiin. Saksa myöntää Evergreenin ja Q-Cellsin yhteistyöstä syntyneet synergiaedut, mutta kiistää, että niillä olisi voitu kompensoida Sovellon pk-yrityksille tyypillisiä vaikeuksia.

5.2.1   Rahoitukseen liittyvät pk-yrityksille tyypilliset vaikeudet

| (49) | Saksan mukaan Sovello ei olisi pystynyt hankkimaan ulkoista rahoitusta investointihankkeelleen Thalheimissa ilman julkista tukea. Sovellon hankkeen ulkoisten investointien osuus (8 miljoonaa euroa, mikä vastaa 13:a prosenttia investointien kokonaismäärästä) on sen mukaan pk-yritykselle tyypillinen. Lisäksi Saksa totesi, että [...] pankista, joihin otettiin yhteyttä, vain [...] oli kiinnostuneita hankkeen rahoittamisesta. Yksi niistä oli valmis antamaan käyttöön vain [...] euroa käyttöpääomaa sekä väliaikaisrahoitusta, joka vastasi enintään 50:tä prosenttia julkisesta tuesta. Tällainen tilanne on tyypillinen pk-yrityksille, mutta ei suurille yrityksille. |
| --- | --- |

(49)

Saksan mukaan Sovello ei olisi pystynyt hankkimaan ulkoista rahoitusta investointihankkeelleen Thalheimissa ilman julkista tukea. Sovellon hankkeen ulkoisten investointien osuus (8 miljoonaa euroa, mikä vastaa 13:a prosenttia investointien kokonaismäärästä) on sen mukaan pk-yritykselle tyypillinen. Lisäksi Saksa totesi, että [...] pankista, joihin otettiin yhteyttä, vain [...] oli kiinnostuneita hankkeen rahoittamisesta. Yksi niistä oli valmis antamaan käyttöön vain [...] euroa käyttöpääomaa sekä väliaikaisrahoitusta, joka vastasi enintään 50:tä prosenttia julkisesta tuesta. Tällainen tilanne on tyypillinen pk-yrityksille, mutta ei suurille yrityksille.

| (50) | Saksan mukaan lainasopimus ulkoisesta rahoituksesta tehtiin vasta [...] päivänä marraskuuta 2005. Sovellon [...]luokituksen ja osakkeenomistajien [...] rahoitusosuuden (sekä Sovellon [...] taloustilanteen) vuoksi ei ollut mahdollista saada neuvoteltua suotuisia lainaehtoja. Sovellolla oli vaikeuksia tarjota lainalle riittäviä vakuuksia (koska tontti ei ollut vielä yrityksen omistuksessa, koneita ja laitteita ei ollut vielä toimitettu, rakennukset olivat vielä rakenteilla eikä sillä ollut vielä tuotteita varastossa). Osakkeenomistajien mahdollisuudet tarjota vakuuksia olivat [...]. |
| --- | --- |

(50)

Saksan mukaan lainasopimus ulkoisesta rahoituksesta tehtiin vasta [...] päivänä marraskuuta 2005. Sovellon [...]luokituksen ja osakkeenomistajien [...] rahoitusosuuden (sekä Sovellon [...] taloustilanteen) vuoksi ei ollut mahdollista saada neuvoteltua suotuisia lainaehtoja. Sovellolla oli vaikeuksia tarjota lainalle riittäviä vakuuksia (koska tontti ei ollut vielä yrityksen omistuksessa, koneita ja laitteita ei ollut vielä toimitettu, rakennukset olivat vielä rakenteilla eikä sillä ollut vielä tuotteita varastossa). Osakkeenomistajien mahdollisuudet tarjota vakuuksia olivat [...].

| (51) | Saksa esittää, että osakkeenomistajat pystyivät järjestämään hyvin rajallisen määrän omia varoja. Vuoteen 2006 mennessä vain Evergreen oli antanut käyttöön osakepääomaansa ja pääomavarantoaan suuremman määrän rahoitusvaroja. Q-Cells ei [...] antamaan käyttöön tällaisia rahoitusvaroja, koska sen [...] resurssit olivat [...] sidottuina sen omiin investointihankkeisiin. |
| --- | --- |

(51)

Saksa esittää, että osakkeenomistajat pystyivät järjestämään hyvin rajallisen määrän omia varoja. Vuoteen 2006 mennessä vain Evergreen oli antanut käyttöön osakepääomaansa ja pääomavarantoaan suuremman määrän rahoitusvaroja. Q-Cells ei [...] antamaan käyttöön tällaisia rahoitusvaroja, koska sen [...] resurssit olivat [...] sidottuina sen omiin investointihankkeisiin.

| (52) | Saksan mukaan investointihanketta ei olisi voitu toteuttaa ilman valtiontukea ja pk-yrityksille myönnettävää korotusta. |
| --- | --- |

(52)

Saksan mukaan investointihanketta ei olisi voitu toteuttaa ilman valtiontukea ja pk-yrityksille myönnettävää korotusta.

5.2.2   Markkinointiin liittyvät pk-yrityksille tyypilliset vaikeudet

| (53) | Saksan mukaan Sovellolla oli huomattavat kaupalliset riskit, koska yrityksen oli ensin todistettava, että String Ribbon -tekniikalla voidaan valmistaa myytävissä olevia tuotteita. Sovellon Evergreenin kanssa tekemä ostosopimus ei varsinaisesti vähentänyt tätä riskiä, sillä myös Evergreen oli pk-yritys eikä se tuntenut Saksan markkinoita. Toisella osakkeenomistajalla Q-Cellsillä ei ollut kokemusta aurinkopaneelien myynnistä, sillä se valmisti pelkästään aurinkokennoja. Lisäksi myös Q-Cells oli pk-yritys (23), jonka oli keskityttävä oman tuotantonsa markkinoimiseen. |
| --- | --- |

(53)

Saksan mukaan Sovellolla oli huomattavat kaupalliset riskit, koska yrityksen oli ensin todistettava, että String Ribbon -tekniikalla voidaan valmistaa myytävissä olevia tuotteita. Sovellon Evergreenin kanssa tekemä ostosopimus ei varsinaisesti vähentänyt tätä riskiä, sillä myös Evergreen oli pk-yritys eikä se tuntenut Saksan markkinoita. Toisella osakkeenomistajalla Q-Cellsillä ei ollut kokemusta aurinkopaneelien myynnistä, sillä se valmisti pelkästään aurinkokennoja. Lisäksi myös Q-Cells oli pk-yritys (23), jonka oli keskityttävä oman tuotantonsa markkinoimiseen.

5.2.3   Liiketoiminnan ja yrityksen organisointiin liittyvät pk-yrityksille tyypilliset vaikeudet

| (54) | Saksa esittää, että Sovellolle liiketoiminnan ja yrityksen organisoinnista aiheutuneet kustannukset olivat suuremmat kuin suurella yrityksellä. Sovellon oli esimerkiksi [...]. |
| --- | --- |

(54)

Saksa esittää, että Sovellolle liiketoiminnan ja yrityksen organisoinnista aiheutuneet kustannukset olivat suuremmat kuin suurella yrityksellä. Sovellon oli esimerkiksi [...].

5.3   Q-Cellsin vaikutus Sovelloon

| (55) | Saksa kiistää, että Q-Cellsin mahdollisuudet vaikuttaa Sovelloon ilmoituksen tekoajankohtana olisivat olleet suuremmat kuin mitä Sovellosta 24,9 prosentin osuuden omistavalla osakkeenomistajalla normaalisti olisi ollut. Lisäksi tällainen osuus on tavallinen nuorten yritysten vastaavanlaisissa hankkeissa korkean teknologian alalla. |
| --- | --- |

(55)

Saksa kiistää, että Q-Cellsin mahdollisuudet vaikuttaa Sovelloon ilmoituksen tekoajankohtana olisivat olleet suuremmat kuin mitä Sovellosta 24,9 prosentin osuuden omistavalla osakkeenomistajalla normaalisti olisi ollut. Lisäksi tällainen osuus on tavallinen nuorten yritysten vastaavanlaisissa hankkeissa korkean teknologian alalla.

| (56) | Saksa selostaa, että hanketta koskeva aloite tuli Evergreeniltä. Evergreen oli investoinut 10 vuoden kuluessa yli [...] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria String Ribbon -tekniikan kehittämiseen saamatta siitä taloudellisesti kannattavaa. Evergreenin osakkeiden hinta laski 20 Yhdysvaltain dollarista vuonna 2000 noin 2 dollariin vuosina 2003–2004. Evergreenin oli pidettävä investointihanketta koskeva määräysvaltansa mahdollisimman suurena, jotta se voisi hankkeen menestyessä varmistaa osakkailleen mahdollisimman suuren tuoton. Se ei kuitenkaan pystynyt hankkimaan tarpeeksi pääomaa ilman liikekumppanin osallistumista rahoitukseen. Q-Cells oli soveltuva ehdokas, koska se pystyi taloudellisten resurssien lisäksi tuomaan hankkeeseen aurinkosähköalan teollisuuslaitosten rakentamisen alalla hankkimansa kokemuksen sekä aurinkokennotekniikan tuntemuksensa. Saksan mukaan Evergreen valitsi näistä syistä yhteisyrityskumppanikseen Q-Cellsin eikä [...]-yhtiötä, joka tosin olisi ollut rahoituksellisesti vahvempi kumppani, mutta halusi myös enemmän vaikutusvaltaa. |
| --- | --- |

(56)

Saksa selostaa, että hanketta koskeva aloite tuli Evergreeniltä. Evergreen oli investoinut 10 vuoden kuluessa yli [...] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria String Ribbon -tekniikan kehittämiseen saamatta siitä taloudellisesti kannattavaa. Evergreenin osakkeiden hinta laski 20 Yhdysvaltain dollarista vuonna 2000 noin 2 dollariin vuosina 2003–2004. Evergreenin oli pidettävä investointihanketta koskeva määräysvaltansa mahdollisimman suurena, jotta se voisi hankkeen menestyessä varmistaa osakkailleen mahdollisimman suuren tuoton. Se ei kuitenkaan pystynyt hankkimaan tarpeeksi pääomaa ilman liikekumppanin osallistumista rahoitukseen. Q-Cells oli soveltuva ehdokas, koska se pystyi taloudellisten resurssien lisäksi tuomaan hankkeeseen aurinkosähköalan teollisuuslaitosten rakentamisen alalla hankkimansa kokemuksen sekä aurinkokennotekniikan tuntemuksensa. Saksan mukaan Evergreen valitsi näistä syistä yhteisyrityskumppanikseen Q-Cellsin eikä [...]-yhtiötä, joka tosin olisi ollut rahoituksellisesti vahvempi kumppani, mutta halusi myös enemmän vaikutusvaltaa.

| (57) | Tehdessään yhteisyrityspuitesopimus 1:n Evergreenin kanssa Q-Cells oli juuri investoinut suureen hankkeeseen, joka koski perinteisten aurinkokennojen tuotantoa. Sen vuoksi yrityksen mahdollisuudet investoida muihin hankkeisiin olivat rajalliset. Saksan mukaan Q-Cells tavoitteli osakkuudellaan Sovellosta ensinnäkin aurinkokiekkojen, -kennojen ja -paneelien tuotannossa tarvittavaa uutta tekniikkaa koskevaa taitotietoa ja toiseksi halusi hyödyntää kokemustaan aurinkokennojen tuotantolaitosten kehittämisestä. |
| --- | --- |

(57)

Tehdessään yhteisyrityspuitesopimus 1:n Evergreenin kanssa Q-Cells oli juuri investoinut suureen hankkeeseen, joka koski perinteisten aurinkokennojen tuotantoa. Sen vuoksi yrityksen mahdollisuudet investoida muihin hankkeisiin olivat rajalliset. Saksan mukaan Q-Cells tavoitteli osakkuudellaan Sovellosta ensinnäkin aurinkokiekkojen, -kennojen ja -paneelien tuotannossa tarvittavaa uutta tekniikkaa koskevaa taitotietoa ja toiseksi halusi hyödyntää kokemustaan aurinkokennojen tuotantolaitosten kehittämisestä.

| (58) | Näistä syistä Q-Cells ilmoitti olevansa valmis 24,9 prosentin vähemmistöosakkuuteen. Saksa selvittää, että tämä on tausta myös Q-Cellsin vastaavalle vähemmistöosakkuudelle (21,19 %) CSG Solar AG:ssä (24), joka on aurinkopaneeleja ohutkalvotekniikalla valmistava yritys. Osakkuuden laajuus ei perustu sen mukaan pelkästään mahdolliseen rahoitusosuuteen, vaan myös teknologiseen panokseen. |
| --- | --- |

(58)

Näistä syistä Q-Cells ilmoitti olevansa valmis 24,9 prosentin vähemmistöosakkuuteen. Saksa selvittää, että tämä on tausta myös Q-Cellsin vastaavalle vähemmistöosakkuudelle (21,19 %) CSG Solar AG:ssä (24), joka on aurinkopaneeleja ohutkalvotekniikalla valmistava yritys. Osakkuuden laajuus ei perustu sen mukaan pelkästään mahdolliseen rahoitusosuuteen, vaan myös teknologiseen panokseen.

| (59) | Saksa korostaa, että Sovellon osakkeenomistajien osuudet sen peruspääomasta kuvastivat täysin kummankin yhteisyritykseen osallistuvan kumppanin todellisia aikomuksia ja todellista vaikutusvaltaa ja että äänioikeus oli jaettu vastaavalla tavalla. Tämä johti Saksan mukaan käytännössä siihen, että Evergreen pystyi tekemään tärkeitä liiketoimintapäätöksiä yksin, toisin kuin Q-Cells. |
| --- | --- |

(59)

Saksa korostaa, että Sovellon osakkeenomistajien osuudet sen peruspääomasta kuvastivat täysin kummankin yhteisyritykseen osallistuvan kumppanin todellisia aikomuksia ja todellista vaikutusvaltaa ja että äänioikeus oli jaettu vastaavalla tavalla. Tämä johti Saksan mukaan käytännössä siihen, että Evergreen pystyi tekemään tärkeitä liiketoimintapäätöksiä yksin, toisin kuin Q-Cells.

| (60) | Saksa selostaa, että Q-Cellsin mahdollisesta tulevasta omistusosuuden lisäyksestä oli kyllä sovittu, mutta sen oli mahdollista toteutua ainoastaan siinä tapauksessa, että tietyt ehdot täyttyisivät ja että käyttöön osoitettaisiin vastaavat rahoitusvarat. Eräs yhteisyrityspuitesopimus 1:ssä mainittu ehto oli, että tällainen omistusosuuden kasvattaminen ei saisi vaarantaa Sovellon saamaa tukea. Saksa viittaa siihen, että tukitoimenpide oli ratkaisevassa asemassa sen kannalta, että investointihanke päätettiin toteuttaa Saksassa eikä Yhdysvalloissa, eikä tämä ole tukisääntöjen vastaista. Saksa lisää, että yhteisyritykseen osallistuneiden kumppaneiden pyrkiessä varmistamaan Sovellon rahoituksen Q-Cellsillä ei ollut vaikutusta tähän päätökseen eikä tukisäännöksiä rikota tai kierretä. |
| --- | --- |

(60)

Saksa selostaa, että Q-Cellsin mahdollisesta tulevasta omistusosuuden lisäyksestä oli kyllä sovittu, mutta sen oli mahdollista toteutua ainoastaan siinä tapauksessa, että tietyt ehdot täyttyisivät ja että käyttöön osoitettaisiin vastaavat rahoitusvarat. Eräs yhteisyrityspuitesopimus 1:ssä mainittu ehto oli, että tällainen omistusosuuden kasvattaminen ei saisi vaarantaa Sovellon saamaa tukea. Saksa viittaa siihen, että tukitoimenpide oli ratkaisevassa asemassa sen kannalta, että investointihanke päätettiin toteuttaa Saksassa eikä Yhdysvalloissa, eikä tämä ole tukisääntöjen vastaista. Saksa lisää, että yhteisyritykseen osallistuneiden kumppaneiden pyrkiessä varmistamaan Sovellon rahoituksen Q-Cellsillä ei ollut vaikutusta tähän päätökseen eikä tukisäännöksiä rikota tai kierretä.

| (61) | Saksa on sitä mieltä, että on tehtävä ero tiettynä ajankohtana vallinneen vaikutusvallan ja mahdollisen tulevan, Q-Cellsin omistusosuuden mahdolliseen lisäykseen perustuvan vaikutusvallan välillä. Saksa korostaa sitä, ettei ollut millään tavalla varmaa, lisättäisiinkö omistusosuutta, ja että molemmat kumppanit tiesivät, ettei lisäys tapahtuisi lähiaikoina eikä varmasti ennen kuin uusi teknologia olisi osoittautunut toimivaksi. Tosiasiallisesti yhteisyrityspuitesopimus 1:ssä mainittu lisäys jopa 50 prosenttiin ei koskaan toteutunut. Päinvastoin Q-Cellsin omistusosuutta supistettiin 22 päivänä marraskuuta 2005 tehdyn toisen sopimuksen (yhteisyrityspuitesopimus 2) perusteella 21 prosenttiin. Saksan mukaan tämä osoittaa yksiselitteisesti, ettei ole oikeutettua päätellä automaattisesti, että Q-Cellsin omistusosuus Sovellosta olisi ollut alusta asti sovittu yli 24,9-prosenttiseksi. |
| --- | --- |

(61)

Saksa on sitä mieltä, että on tehtävä ero tiettynä ajankohtana vallinneen vaikutusvallan ja mahdollisen tulevan, Q-Cellsin omistusosuuden mahdolliseen lisäykseen perustuvan vaikutusvallan välillä. Saksa korostaa sitä, ettei ollut millään tavalla varmaa, lisättäisiinkö omistusosuutta, ja että molemmat kumppanit tiesivät, ettei lisäys tapahtuisi lähiaikoina eikä varmasti ennen kuin uusi teknologia olisi osoittautunut toimivaksi. Tosiasiallisesti yhteisyrityspuitesopimus 1:ssä mainittu lisäys jopa 50 prosenttiin ei koskaan toteutunut. Päinvastoin Q-Cellsin omistusosuutta supistettiin 22 päivänä marraskuuta 2005 tehdyn toisen sopimuksen (yhteisyrityspuitesopimus 2) perusteella 21 prosenttiin. Saksan mukaan tämä osoittaa yksiselitteisesti, ettei ole oikeutettua päätellä automaattisesti, että Q-Cellsin omistusosuus Sovellosta olisi ollut alusta asti sovittu yli 24,9-prosenttiseksi.

| (62) | Saksan mukaan se, että Q-Cells asetti yhden johtohenkilön Sovelloon, oli vain siirtymäjärjestely (joulukuusta 2004 huhtikuuhun 2005), joka ei kaventanut Evergreenin vaikutusmahdollisuuksia, ja lisäksi sekin oli nimittänyt yhden johtohenkilön yhteisyrityksen alusta lähtien. Sitä paitsi Evergreenillä oli valtuudet hallintoneuvostossa hallussaan pitämänsä enemmistön perusteella nimittää tai erottaa kuka tahansa johtohenkilö. |
| --- | --- |

(62)

Saksan mukaan se, että Q-Cells asetti yhden johtohenkilön Sovelloon, oli vain siirtymäjärjestely (joulukuusta 2004 huhtikuuhun 2005), joka ei kaventanut Evergreenin vaikutusmahdollisuuksia, ja lisäksi sekin oli nimittänyt yhden johtohenkilön yhteisyrityksen alusta lähtien. Sitä paitsi Evergreenillä oli valtuudet hallintoneuvostossa hallussaan pitämänsä enemmistön perusteella nimittää tai erottaa kuka tahansa johtohenkilö.

| (63) | Saksa kiistää, että aiesopimuksen muotoilu, jonka mukaan Q-Cellsin omistusosuuden Sovellosta on oltava alle 25 prosenttia, jotta se voisi hyötyä tietyistä Saksan tukitoimenpiteistä, olisi johtanut siihen, että Q-Cellsin mahdollisuudet vaikutusvaltaan ylittäisivät osuuden, joka yritykselle sen 24,9 prosentin omistusosuuden perusteella oikeastaan kuuluisi. Saksa toteaa, että muotoilu kuvastaa ainoastaan seikkaa, joka myöhemmin sisällytettiin yhteisyrityspuitesopimus 1:een, nimittäin molempien kumppaneiden pyrkimystä olla rikkomatta valtion tukiehtoja. Saksa viittaa lisäksi aiesopimuksen toiseen lausekkeeseen, jonka mukaan Sovello veisi suuren osan Evergreenin tuotantokapasiteetista ja Evergreenillä on tämän seurauksena oltava lähiaikoina enemmistöosuus Sovellon pääomasta. Saksa toteaa lopuksi, että aiesopimuksessa oli kyse pelkästään kummankin kumppanin työskentelyn perustasta, joka ei ollut oikeudellisesti sitova. |
| --- | --- |

(63)

Saksa kiistää, että aiesopimuksen muotoilu, jonka mukaan Q-Cellsin omistusosuuden Sovellosta on oltava alle 25 prosenttia, jotta se voisi hyötyä tietyistä Saksan tukitoimenpiteistä, olisi johtanut siihen, että Q-Cellsin mahdollisuudet vaikutusvaltaan ylittäisivät osuuden, joka yritykselle sen 24,9 prosentin omistusosuuden perusteella oikeastaan kuuluisi. Saksa toteaa, että muotoilu kuvastaa ainoastaan seikkaa, joka myöhemmin sisällytettiin yhteisyrityspuitesopimus 1:een, nimittäin molempien kumppaneiden pyrkimystä olla rikkomatta valtion tukiehtoja. Saksa viittaa lisäksi aiesopimuksen toiseen lausekkeeseen, jonka mukaan Sovello veisi suuren osan Evergreenin tuotantokapasiteetista ja Evergreenillä on tämän seurauksena oltava lähiaikoina enemmistöosuus Sovellon pääomasta. Saksa toteaa lopuksi, että aiesopimuksessa oli kyse pelkästään kummankin kumppanin työskentelyn perustasta, joka ei ollut oikeudellisesti sitova.

| (64) | Saksa kiistää, että Q-Cellsillä olisi ollut 24,9 prosentin omistusosuutensa ylittävässä määrin vaikutusvaltaa, joka olisi johdettavissa Sovellon kanssa tehdyistä sopimuksista. Kaikki sopimukset oli tehty markkinaehdoin eikä Q-Cellsin ja Sovellon välillä ollut muita taloudellisia, rahoituksellisia, organisatorisia tai muunlaisia suhteita. |
| --- | --- |

(64)

Saksa kiistää, että Q-Cellsillä olisi ollut 24,9 prosentin omistusosuutensa ylittävässä määrin vaikutusvaltaa, joka olisi johdettavissa Sovellon kanssa tehdyistä sopimuksista. Kaikki sopimukset oli tehty markkinaehdoin eikä Q-Cellsin ja Sovellon välillä ollut muita taloudellisia, rahoituksellisia, organisatorisia tai muunlaisia suhteita.

| (65) | Saksa toteaa lopuksi, että Sovellon perustamisen jälkeen tehdyt muutokset omistusosuuksiin eivät perustuneet alkuperäiseen yhteisyrityspuitesopimus 1:een, vaan liittyivät RECin mukaantuloon yhteisyritykseen. REC oli nimittäin luvannut vastineena 15 prosentin osuudestaan yhteisyrityksessä toimittaa Sovellolle suuria määriä piitä (kuten yhteisyrityspuitesopimus 2:ssa sovittiin). RECin tultua mukaan Evergreen supisti omistusosuuttaan 11,1 prosentilla ja Q-Cells 3,9 prosentilla. Saksan mukaan tämä on todiste Q-Cellsin aikomuksesta pysyä vähemmistöosakkaana. Vasta myöhemmin, RECin suostuttua vielä suurempien piimäärien toimituksiin ja Sovello1:n teknisen menestyksen varmistuttua, näiden kolmen osakkeenomistajan omistusosuudet nostettiin 33,3 prosenttiin (yhteisyrityspuitesopimus 2:een 29 päivänä syyskuuta 2006 tehty muutos, joka tuli voimaan 19 päivänä joulukuuta 2006). |
| --- | --- |

(65)

Saksa toteaa lopuksi, että Sovellon perustamisen jälkeen tehdyt muutokset omistusosuuksiin eivät perustuneet alkuperäiseen yhteisyrityspuitesopimus 1:een, vaan liittyivät RECin mukaantuloon yhteisyritykseen. REC oli nimittäin luvannut vastineena 15 prosentin osuudestaan yhteisyrityksessä toimittaa Sovellolle suuria määriä piitä (kuten yhteisyrityspuitesopimus 2:ssa sovittiin). RECin tultua mukaan Evergreen supisti omistusosuuttaan 11,1 prosentilla ja Q-Cells 3,9 prosentilla. Saksan mukaan tämä on todiste Q-Cellsin aikomuksesta pysyä vähemmistöosakkaana. Vasta myöhemmin, RECin suostuttua vielä suurempien piimäärien toimituksiin ja Sovello1:n teknisen menestyksen varmistuttua, näiden kolmen osakkeenomistajan omistusosuudet nostettiin 33,3 prosenttiin (yhteisyrityspuitesopimus 2:een 29 päivänä syyskuuta 2006 tehty muutos, joka tuli voimaan 19 päivänä joulukuuta 2006).

5.4   Q-Cellsin osakkuus Saksan yhtiöoikeuden perusteella

| (66) | Saksa katsoo, että Q-Cellsille yhteisyrityksessä myönnetty päätäntävalta ei ollut Sovellon tapaiselle uudelle teknologia-alan yhteisyritykselle epätavallinen ja vastasi päätäntävaltaa, joka kuuluu vähemmistöosakkaana oleville riskipääomasijoittajille. Q-Cellsin vaikutusvalta ei ole vähemmistöosakkaan vaikutusvaltaa laajempi. Se toi yhteisyritykseen 24,9 prosenttia pääomasta, mutta lisäksi myös tietotaitonsa aurinkokennojen valmistuksen alalla, ja edellytti sen vuoksi tiettyä vaikutusvaltaa päätöksiin, jotka liittyivät sopimuksiin yhteisyritystä koskevasta yhteistyöstä. Saksa esittää, että tämä oikeus vaikuttaa tiettyihin liiketoimintapäätöksiin oli välttämätön Q-Cellsin suojaamiseksi, sillä muussa tapauksessa olisi ollut mahdollista, että Evergreen olisi voinut käyttää Sovellon johtamiseen kohdistuvaa valtaansa ennen kaikkea omaksi hyödykseen. Lisäksi on yleinen tapa antaa vähemmistöosakkaiden nimittää yksi hallintoneuvoston jäsenistä. |
| --- | --- |

(66)

Saksa katsoo, että Q-Cellsille yhteisyrityksessä myönnetty päätäntävalta ei ollut Sovellon tapaiselle uudelle teknologia-alan yhteisyritykselle epätavallinen ja vastasi päätäntävaltaa, joka kuuluu vähemmistöosakkaana oleville riskipääomasijoittajille. Q-Cellsin vaikutusvalta ei ole vähemmistöosakkaan vaikutusvaltaa laajempi. Se toi yhteisyritykseen 24,9 prosenttia pääomasta, mutta lisäksi myös tietotaitonsa aurinkokennojen valmistuksen alalla, ja edellytti sen vuoksi tiettyä vaikutusvaltaa päätöksiin, jotka liittyivät sopimuksiin yhteisyritystä koskevasta yhteistyöstä. Saksa esittää, että tämä oikeus vaikuttaa tiettyihin liiketoimintapäätöksiin oli välttämätön Q-Cellsin suojaamiseksi, sillä muussa tapauksessa olisi ollut mahdollista, että Evergreen olisi voinut käyttää Sovellon johtamiseen kohdistuvaa valtaansa ennen kaikkea omaksi hyödykseen. Lisäksi on yleinen tapa antaa vähemmistöosakkaiden nimittää yksi hallintoneuvoston jäsenistä.

| (67) | Tukeakseen kantaansa, että Q-Cellsin osakkuutta ei määritetty 24,9 prosentiksi siksi, että näin saataisiin pk-yrityksille myönnettävä korotus, Saksa viittasi myös Saksan yhtiöoikeuteen. Ensinnäkin Q-Cellsin vaikutusvalta vastaa vähemmistöosakkaiden suojaa koskevia säännöksiä. Saksa viittaa osakeyhtiölain (GmbH-Gesetz) 50, 61 ja 66 pykälään. Näissä säännöksissä myönnetään osakeyhtiön osakkaille, joiden omistusosuus on vähintään 10 prosenttia, tiettyjä vähemmistöoikeuksia, jotka koskevat esimerkiksi yhtiökokouksen koollekutsumista ja päätöksentekoa niissä sekä yhtiön lakkauttamista. Saksan mukaan Q-Cellsin vaikutusvalta ei ylitä vaikutusvaltaa, joka Saksan yhtiöoikeuden mukaan kuuluu vähintään 10 prosenttia peruspääomasta omistaville vähemmistöosakkaille. Lisäksi Saksa esittää lisäperusteena Q-Cellsin laajoille päätösoikeuksille sen seikan, että Q-Cellsillä ei 24,9 prosentin osakkuutensa myötä ollut lainsäädännössä vaadittavaa yli 25 prosentin määräenemmistöä. Sen vuoksi lainsäädännön takaaman suojan puuttuessa Q-Cellsille oli myönnetty vastaavat päätösoikeudet sopimusten kautta. |
| --- | --- |

(67)

Tukeakseen kantaansa, että Q-Cellsin osakkuutta ei määritetty 24,9 prosentiksi siksi, että näin saataisiin pk-yrityksille myönnettävä korotus, Saksa viittasi myös Saksan yhtiöoikeuteen. Ensinnäkin Q-Cellsin vaikutusvalta vastaa vähemmistöosakkaiden suojaa koskevia säännöksiä. Saksa viittaa osakeyhtiölain (GmbH-Gesetz) 50, 61 ja 66 pykälään. Näissä säännöksissä myönnetään osakeyhtiön osakkaille, joiden omistusosuus on vähintään 10 prosenttia, tiettyjä vähemmistöoikeuksia, jotka koskevat esimerkiksi yhtiökokouksen koollekutsumista ja päätöksentekoa niissä sekä yhtiön lakkauttamista. Saksan mukaan Q-Cellsin vaikutusvalta ei ylitä vaikutusvaltaa, joka Saksan yhtiöoikeuden mukaan kuuluu vähintään 10 prosenttia peruspääomasta omistaville vähemmistöosakkaille. Lisäksi Saksa esittää lisäperusteena Q-Cellsin laajoille päätösoikeuksille sen seikan, että Q-Cellsillä ei 24,9 prosentin osakkuutensa myötä ollut lainsäädännössä vaadittavaa yli 25 prosentin määräenemmistöä. Sen vuoksi lainsäädännön takaaman suojan puuttuessa Q-Cellsille oli myönnetty vastaavat päätösoikeudet sopimusten kautta.

5.5   Yhteenveto

| (68) | Saksa esittää vastaväitteitä niitä oikeudellisia perusteita kohtaan, joiden pohjalta komissio käynnisti menettelyn. Se toteaa toimittaneensa ilmoitushetkellä täydelliset ja oikeat tiedot, joten asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklaa ei sen mukaan voida soveltaa. Lisäksi Saksa toteaa, että komissio voi tehdä yrityksen pk-yritykseksi luokittelua koskevan arvioinnin ainoastaan pk-yrityksen määritelmää koskevien muodollisten arviointiperusteiden pohjalta (henkilöstömäärä ja taloudelliset kynnysarvot). Komissio ei saisi soveltaa lisäksi ”kirjoittamattomia kriteerejä” todetakseen, onko yrityksellä pk-yritykselle tyypillisiä vaikeuksia. Saksa kiistää, että pk-yrityksille myönnettävä korotus olisi myönnetty Sovellolle tukisäännösten vastaisesti, ja esittää, että komission olettamukset mahdollisesta manipuloinnista eivät ole paikkansapitäviä. |
| --- | --- |

(68)

Saksa esittää vastaväitteitä niitä oikeudellisia perusteita kohtaan, joiden pohjalta komissio käynnisti menettelyn. Se toteaa toimittaneensa ilmoitushetkellä täydelliset ja oikeat tiedot, joten asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklaa ei sen mukaan voida soveltaa. Lisäksi Saksa toteaa, että komissio voi tehdä yrityksen pk-yritykseksi luokittelua koskevan arvioinnin ainoastaan pk-yrityksen määritelmää koskevien muodollisten arviointiperusteiden pohjalta (henkilöstömäärä ja taloudelliset kynnysarvot). Komissio ei saisi soveltaa lisäksi ”kirjoittamattomia kriteerejä” todetakseen, onko yrityksellä pk-yritykselle tyypillisiä vaikeuksia. Saksa kiistää, että pk-yrityksille myönnettävä korotus olisi myönnetty Sovellolle tukisäännösten vastaisesti, ja esittää, että komission olettamukset mahdollisesta manipuloinnista eivät ole paikkansapitäviä.

| (69) | Saksan mukaan Sovello täytti ilmoitusajankohtana pk-yrityksen määritelmän kriteerit. Q-Cellsillä oli Sovellosta vain 24,9 prosentin vähemmistöosakkuus eikä se ollut pk-yrityksen määritelmässä tarkoitettu Sovellon omistusyhteysyritys sen paremmin kuin sidosyrityskään. Sen vuoksi pk-yrityksen kynnysarvojen laskennassa ei saa ottaa huomioon Q-Cellsin tietoja. Saksa kiistää, että Q-Cellsin vaikutus Sovelloon olisi ollut ilmoitushetkellä suurempi kuin 24,9 prosenttia osakkeista omistavalla sijoittajalla olisi ollut. Lisäksi Saksan näkemys on, että Sovellolla oli ehdottomasti pk-yritykselle tyypillisiä vaikeuksia ja että investointihanketta ei olisi toteutettu ilman valtiontukea ja pk-yritykselle myönnettävää korotusta. |
| --- | --- |

(69)

Saksan mukaan Sovello täytti ilmoitusajankohtana pk-yrityksen määritelmän kriteerit. Q-Cellsillä oli Sovellosta vain 24,9 prosentin vähemmistöosakkuus eikä se ollut pk-yrityksen määritelmässä tarkoitettu Sovellon omistusyhteysyritys sen paremmin kuin sidosyrityskään. Sen vuoksi pk-yrityksen kynnysarvojen laskennassa ei saa ottaa huomioon Q-Cellsin tietoja. Saksa kiistää, että Q-Cellsin vaikutus Sovelloon olisi ollut ilmoitushetkellä suurempi kuin 24,9 prosenttia osakkeista omistavalla sijoittajalla olisi ollut. Lisäksi Saksan näkemys on, että Sovellolla oli ehdottomasti pk-yritykselle tyypillisiä vaikeuksia ja että investointihanketta ei olisi toteutettu ilman valtiontukea ja pk-yritykselle myönnettävää korotusta.

6.   OIKEUDELLINEN ARVIOINTI

6.1   Alustavia huomioita

| (70) | Komissio hyväksyi 7 päivänä kesäkuuta 2006 Sovellolle (aluetuen lisäksi) pk-yritykselle myönnettävän bruttoavustusekvivalentiltaan 15 prosentin korotuksen. Myöhemmin komissio löysi merkkejä siitä, että tämä ensimmäinen päätös saattoi perustua virheellisiin tietoihin, jotka oli annettu alkuperäisen ilmoituksen yhteydessä. Koska kyseiset tiedot olivat mahdollisesti tutkinnan tuloksen kannalta ratkaisevia, komissio päätti 17 päivänä kesäkuuta 2008 aloittaa kyseessä olevan tuen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn päätöksen N 426/05 peruuttamiseksi ja uuden päätöksen hyväksymiseksi. |
| --- | --- |

(70)

Komissio hyväksyi 7 päivänä kesäkuuta 2006 Sovellolle (aluetuen lisäksi) pk-yritykselle myönnettävän bruttoavustusekvivalentiltaan 15 prosentin korotuksen. Myöhemmin komissio löysi merkkejä siitä, että tämä ensimmäinen päätös saattoi perustua virheellisiin tietoihin, jotka oli annettu alkuperäisen ilmoituksen yhteydessä. Koska kyseiset tiedot olivat mahdollisesti tutkinnan tuloksen kannalta ratkaisevia, komissio päätti 17 päivänä kesäkuuta 2008 aloittaa kyseessä olevan tuen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn päätöksen N 426/05 peruuttamiseksi ja uuden päätöksen hyväksymiseksi.

6.2   Ilmoitusvelvollisuus, oikeusperusta ja sovellettava lainsäädäntö

| (71) | Saksa ilmoitti Sovellolle osoitetusta pk-yritykselle myönnettävästä korotuksesta 29 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi 1 päivänä syyskuuta 2005. |
| --- | --- |

(71)

Saksa ilmoitti Sovellolle osoitetusta pk-yritykselle myönnettävästä korotuksesta 29 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi 1 päivänä syyskuuta 2005.

| (72) | Sovellolle osoitettu pk-yrityksille myönnettävä korotus myönnettiin 21 päivänä huhtikuuta 2005 (edellytyksenä komission hyväksyntä) Saksan yhteisen ohjelman perusteella sääntöjen mukaisesti myönnetyn aluetuen lisäksi. Tähän yhteiseen ohjelmaan sisältyy nimenomainen määräys (25), jonka mukaan Saksan on ilmoitettava erikseen kaikki pk-yrityksille myönnettävät korotukset, jotka ylittävät pk-yrityksiä koskevassa ryhmäpoikkeusasetuksessa määritellyn yksittäisiä tukia koskevan ilmoitusvelvollisuuden kynnysarvon. Ilmoitushetkellä voimassa olleen pk-yrityksiä koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen mukaan pk-yrityksille myönnettävät investointituet, joiden tuki-intensiteetti on keskisuurten yritysten osalta nettoavustusekvivalentiltaan 7,5 prosenttia ja pienyritysten osalta 15 prosenttia, ovat sallittuja koko EU:ssa. Jos tuensaaja on sijoittautunut tukialueelle, pk-yrityksiä koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen mukaan poikkeus myönnetään myös tuille, joiden suuruus on enintään vuoden 1998 aluetukisuuntaviivoissa määrätyn enimmäisrajan tasolla lisättynä pk-yrityksille myönnettävällä korotuksella. Pk-yrityksiä koskevassa ryhmäpoikkeusasetuksessa ei kuitenkaan säädetä poikkeuksesta hankkeille, joissa tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat vähintään 25 miljoonaa euroa, eikä hankkeille, joissa tuen bruttomäärä on yhteensä vähintään 15 miljoonaa euroa. Näistä tuista on ilmoitettava erikseen. |
| --- | --- |

(72)

Sovellolle osoitettu pk-yrityksille myönnettävä korotus myönnettiin 21 päivänä huhtikuuta 2005 (edellytyksenä komission hyväksyntä) Saksan yhteisen ohjelman perusteella sääntöjen mukaisesti myönnetyn aluetuen lisäksi. Tähän yhteiseen ohjelmaan sisältyy nimenomainen määräys (25), jonka mukaan Saksan on ilmoitettava erikseen kaikki pk-yrityksille myönnettävät korotukset, jotka ylittävät pk-yrityksiä koskevassa ryhmäpoikkeusasetuksessa määritellyn yksittäisiä tukia koskevan ilmoitusvelvollisuuden kynnysarvon. Ilmoitushetkellä voimassa olleen pk-yrityksiä koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen mukaan pk-yrityksille myönnettävät investointituet, joiden tuki-intensiteetti on keskisuurten yritysten osalta nettoavustusekvivalentiltaan 7,5 prosenttia ja pienyritysten osalta 15 prosenttia, ovat sallittuja koko EU:ssa. Jos tuensaaja on sijoittautunut tukialueelle, pk-yrityksiä koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen mukaan poikkeus myönnetään myös tuille, joiden suuruus on enintään vuoden 1998 aluetukisuuntaviivoissa määrätyn enimmäisrajan tasolla lisättynä pk-yrityksille myönnettävällä korotuksella. Pk-yrityksiä koskevassa ryhmäpoikkeusasetuksessa ei kuitenkaan säädetä poikkeuksesta hankkeille, joissa tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat vähintään 25 miljoonaa euroa, eikä hankkeille, joissa tuen bruttomäärä on yhteensä vähintään 15 miljoonaa euroa. Näistä tuista on ilmoitettava erikseen.

| (73) | Sen tutkimisessa, onko jokin yritys pk-yritys, komissio soveltaa pk-yrityksen määritelmää koskevaa suositusta. |
| --- | --- |

(73)

Sen tutkimisessa, onko jokin yritys pk-yritys, komissio soveltaa pk-yrityksen määritelmää koskevaa suositusta.

6.3   Sovellon pk-yritykseksi luokittelun tutkinta

6.3.1   Asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklan sovellettavuus

| (74) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklassa todetaan seuraavaa: ”Komissio voi peruuttaa [...] päätöksen annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle tilaisuuden toimittaa huomautuksensa, jos päätös on perustunut menettelyn aikana annettuihin virheellisiin tietoihin, jotka ovat olleet päätöksen kannalta ratkaisevia. Ennen päätöksen peruuttamista ja uuden päätöksen tekemistä komissio aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti. [...]”. |
| --- | --- |

(74)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklassa todetaan seuraavaa: ”Komissio voi peruuttaa [...] päätöksen annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle tilaisuuden toimittaa huomautuksensa, jos päätös on perustunut menettelyn aikana annettuihin virheellisiin tietoihin, jotka ovat olleet päätöksen kannalta ratkaisevia. Ennen päätöksen peruuttamista ja uuden päätöksen tekemistä komissio aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti. [...]”.

| (75) | Saksa kiistää, että se olisi toimittanut missään vaiheessa alustavaa tutkintaa virheellisiä tai epätäydellisiä tietoja, koska a) se esitti kaikki ilmoituksen mallista annetussa komission tiedonannossa edellytetyt tiedot ja koska b) komission suosituksessa määrätyistä asiaa koskevista tarkasteluista ja määräyksistä missään ei edellytetä lisätietojen toimittamista yhteisyrityksen rakenteesta eikä yrityksen yhtiöjärjestyksestä. |
| --- | --- |

(75)

Saksa kiistää, että se olisi toimittanut missään vaiheessa alustavaa tutkintaa virheellisiä tai epätäydellisiä tietoja, koska a) se esitti kaikki ilmoituksen mallista annetussa komission tiedonannossa edellytetyt tiedot ja koska b) komission suosituksessa määrätyistä asiaa koskevista tarkasteluista ja määräyksistä missään ei edellytetä lisätietojen toimittamista yhteisyrityksen rakenteesta eikä yrityksen yhtiöjärjestyksestä.

| (76) | Komission tiedonannossa ilmoituksen mallista ei kuitenkaan määrätä sitovasti ilmoituksen mallin käytöstä, vaan se on ajateltu ainoastaan esimerkiksi, eivätkä tällaiset tiedonannot vaikuta jäsenvaltioiden oikeuden ja EU-oikeuden mukaisiin tarkasteluihin ja tutkintoihin. Alustavan tutkinnan aikana komissio pyysi Saksaa toimittamaan joko Q-Cellsin valaehtoisen vakuutuksen, jonka mukaan se ei täytä mitään pk-yritysten määritelmää koskevan suosituksen liitteen 3 artiklan 3 kohdan a–d kohdan kriteerejä (26), tai ellei tämä ollut mahdollista, jäljennöksen Sovellon yhtiöjärjestyksestä. Saksa toimitti 28 päivänä lokakuuta 2005 tällaisen Q-Cellsin valaehtoisen vakuutuksen. Koska Sovellon omistajarakenne muuttui ilmoitetun tuen alustavan tutkinnan aikana, kun mukaan liittyi kolmas yhteisyritykseen osallistuva kumppani (REC), Saksa toimitti (4 päivänä huhtikuuta 2006) myös tämän uuden omistajan antaman valaehtoisen vakuutuksen. Päätös N 426/05 tehtiin alustavan tutkinnan päättymisen jälkeen näiden Saksan toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(76)

Komission tiedonannossa ilmoituksen mallista ei kuitenkaan määrätä sitovasti ilmoituksen mallin käytöstä, vaan se on ajateltu ainoastaan esimerkiksi, eivätkä tällaiset tiedonannot vaikuta jäsenvaltioiden oikeuden ja EU-oikeuden mukaisiin tarkasteluihin ja tutkintoihin. Alustavan tutkinnan aikana komissio pyysi Saksaa toimittamaan joko Q-Cellsin valaehtoisen vakuutuksen, jonka mukaan se ei täytä mitään pk-yritysten määritelmää koskevan suosituksen liitteen 3 artiklan 3 kohdan a–d kohdan kriteerejä (26), tai ellei tämä ollut mahdollista, jäljennöksen Sovellon yhtiöjärjestyksestä. Saksa toimitti 28 päivänä lokakuuta 2005 tällaisen Q-Cellsin valaehtoisen vakuutuksen. Koska Sovellon omistajarakenne muuttui ilmoitetun tuen alustavan tutkinnan aikana, kun mukaan liittyi kolmas yhteisyritykseen osallistuva kumppani (REC), Saksa toimitti (4 päivänä huhtikuuta 2006) myös tämän uuden omistajan antaman valaehtoisen vakuutuksen. Päätös N 426/05 tehtiin alustavan tutkinnan päättymisen jälkeen näiden Saksan toimittamien tietojen perusteella.

| (77) | Komission oli tutkittava, oliko tuensaaja pk-yritys. Jos alustavan tutkinnan aikaan on olemassa asiakirjoja, joista käy selvästi kirjallisesti ilmi, että yhteisyrityksen omistajarakenne suunniteltiin sellaiseksi, että pk-yrityksen määritelmän kriteerit täyttyvät, tai joista käy ilmi yksiselitteinen aikomus muuttaa yrityksen rakennetta, heti kun pk-yritykselle myönnettävä korotus on varmistunut, ei voida väittää, etteivät nämä tiedot olisi olleet kyseisen yhteisyrityksen pk-yritykseksi luokittelun kannalta vähintäänkin merkityksellisiä tai etteivät ne olisi olleet päätöksen kannalta ratkaiseva tekijä. |
| --- | --- |

(77)

Komission oli tutkittava, oliko tuensaaja pk-yritys. Jos alustavan tutkinnan aikaan on olemassa asiakirjoja, joista käy selvästi kirjallisesti ilmi, että yhteisyrityksen omistajarakenne suunniteltiin sellaiseksi, että pk-yrityksen määritelmän kriteerit täyttyvät, tai joista käy ilmi yksiselitteinen aikomus muuttaa yrityksen rakennetta, heti kun pk-yritykselle myönnettävä korotus on varmistunut, ei voida väittää, etteivät nämä tiedot olisi olleet kyseisen yhteisyrityksen pk-yritykseksi luokittelun kannalta vähintäänkin merkityksellisiä tai etteivät ne olisi olleet päätöksen kannalta ratkaiseva tekijä.

| (78) | Koska näitä asiakirjoja (aiesopimus, yhtiöjärjestys, yhteisyrityspuitesopimus 1 ja 2) ei ollut toimitettu komissiolle, sen käsityksessä tuonhetkisestä tilanteesta oli aukkoja. Näin sen alkuperäinen myönteinen päätös Sovellon saamasta pk-yrityksille myönnettävästä korotuksesta perustui epätäydellisiin ja sen myötä virheellisiin tietoihin. |
| --- | --- |

(78)

Koska näitä asiakirjoja (aiesopimus, yhtiöjärjestys, yhteisyrityspuitesopimus 1 ja 2) ei ollut toimitettu komissiolle, sen käsityksessä tuonhetkisestä tilanteesta oli aukkoja. Näin sen alkuperäinen myönteinen päätös Sovellon saamasta pk-yrityksille myönnettävästä korotuksesta perustui epätäydellisiin ja sen myötä virheellisiin tietoihin.

| (79) | Komission käsityksen mukaan Saksalla oli velvollisuus toimittaa sille kaikki tuolloin käytettävissä olleet ja päätöksen N 426/05 kannalta merkitykselliset tiedot. Tämän vuoksi komissio päättelee, että Saksan toimittamat tiedot olivat epätäydellisiä ja sen myötä virheellisiä. Näin ollen voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklaa. Siinä säädetään objektiivisesta menettelystä, jonka mukaisesti komissio voi peruuttaa virheellisiä päätöksiä. |
| --- | --- |

(79)

Komission käsityksen mukaan Saksalla oli velvollisuus toimittaa sille kaikki tuolloin käytettävissä olleet ja päätöksen N 426/05 kannalta merkitykselliset tiedot. Tämän vuoksi komissio päättelee, että Saksan toimittamat tiedot olivat epätäydellisiä ja sen myötä virheellisiä. Näin ollen voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklaa. Siinä säädetään objektiivisesta menettelystä, jonka mukaisesti komissio voi peruuttaa virheellisiä päätöksiä.

| (80) | Saksan lainsäädännön mukaan Saksalla oli velvollisuus tutkia, kierrettiinkö pk-yrityksen määritelmää. Saksan tukiohjelmassa (27), jonka perusteella pk-yrityksille myönnettävä korotus myönnettiin, suljetaan nimenomaisesti pois luokittelu pk-yritykseksi (vaikka pk-yrityksen määritelmän muodolliset arviointiperusteet täyttyisivätkin) tapauksissa, joissa määräysvalta on tosiasiassa suuryrityksillä sekä taloudellisilla kokonaisuuksilla, joita ei taloudellisesta näkökohdasta voida pitää pk-yrityksinä. |
| --- | --- |

(80)

Saksan lainsäädännön mukaan Saksalla oli velvollisuus tutkia, kierrettiinkö pk-yrityksen määritelmää. Saksan tukiohjelmassa (27), jonka perusteella pk-yrityksille myönnettävä korotus myönnettiin, suljetaan nimenomaisesti pois luokittelu pk-yritykseksi (vaikka pk-yrityksen määritelmän muodolliset arviointiperusteet täyttyisivätkin) tapauksissa, joissa määräysvalta on tosiasiassa suuryrityksillä sekä taloudellisilla kokonaisuuksilla, joita ei taloudellisesta näkökohdasta voida pitää pk-yrityksinä.

6.3.2   Pk-yritykseksi luokittelussa käytettävien lisäarviointiperusteiden hyväksyttävyys

| (81) | Saksa toteaa, että koska pk-yritysten määritelmää koskevassa suosituksessa ei muodollisten kynnysarvojen lisäksi ole määritelty selkeästi mitään muita arviointiperusteita, yrityksen pk-yritykseksi luokittelun tutkintaa koskevien muodollisten arviointiperusteiden olisi oltava ratkaisevia, jotta taataan oikeusvarmuus ja komission tukienvalvontapolitiikan ennakoitavuus. Saksan kantana on, että mahdolliset lisäarviointiperusteet voitaisiin ottaa käyttöön ainoastaan pk-yrityksen määritelmää mukauttamalla, ei yksittäistapausten yhteydessä. |
| --- | --- |

(81)

Saksa toteaa, että koska pk-yritysten määritelmää koskevassa suosituksessa ei muodollisten kynnysarvojen lisäksi ole määritelty selkeästi mitään muita arviointiperusteita, yrityksen pk-yritykseksi luokittelun tutkintaa koskevien muodollisten arviointiperusteiden olisi oltava ratkaisevia, jotta taataan oikeusvarmuus ja komission tukienvalvontapolitiikan ennakoitavuus. Saksan kantana on, että mahdolliset lisäarviointiperusteet voitaisiin ottaa käyttöön ainoastaan pk-yrityksen määritelmää mukauttamalla, ei yksittäistapausten yhteydessä.

| (82) | Omistusyhteysyritysten määritelmälle ei komission suosituksessa todellakaan ole muuta arviointiperustetta kuin 25 prosentin osuus pääomasta tai äänimäärästä. Siihen ei sisälly myöskään erityistä määräyksen kiertämisen kieltoa. Komissiolla on kuitenkin tukien valvonnan alalla tiettyä harkintavaltaa, jotta sisämarkkinoita pystytään suojaamaan perusteetonta kilpailun vääristymistä vastaan. |
| --- | --- |

(82)

Omistusyhteysyritysten määritelmälle ei komission suosituksessa todellakaan ole muuta arviointiperustetta kuin 25 prosentin osuus pääomasta tai äänimäärästä. Siihen ei sisälly myöskään erityistä määräyksen kiertämisen kieltoa. Komissiolla on kuitenkin tukien valvonnan alalla tiettyä harkintavaltaa, jotta sisämarkkinoita pystytään suojaamaan perusteetonta kilpailun vääristymistä vastaan.

| (83) | Komissio myöntää, että tukisäännösten soveltamisessa oikeusvarmuus ja avoimuus ovat tarpeen. Sen vuoksi tarkastelut, jotka ovat muodollisia arviointiperusteita laajempia, olisi ehdottomasti rajoitettava harvinaisiin poikkeustapauksiin, joissa voidaan yksiselitteisesti lähteä siitä, että kyseessä on säännösten kiertäminen. |
| --- | --- |

(83)

Komissio myöntää, että tukisäännösten soveltamisessa oikeusvarmuus ja avoimuus ovat tarpeen. Sen vuoksi tarkastelut, jotka ovat muodollisia arviointiperusteita laajempia, olisi ehdottomasti rajoitettava harvinaisiin poikkeustapauksiin, joissa voidaan yksiselitteisesti lähteä siitä, että kyseessä on säännösten kiertäminen.

| (84) | Komissio ei kylläkään käytä pk-yritysten määritelmän lisäksi mitään ”lisäarviointiperusteita”, vaan tarkastelee tilannetta pelkkää muodollista analyysiä laajemmin. Tämän on oltava mahdollista, jos komission on päätettävä yksittäisestä tuesta pk-yrityksiä koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen 6 artiklan perusteella. Tällä tavoin komissio varmistaa, että pk-yrityksille myönnettävät korotukset kohdennetaan ainoastaan todellisille pk-yrityksille, joilla tosiasiassa on niiden koosta johtuvia vaikeuksia, ei sellaisille yrityksille, jotka pystyvät saamaan sidosyritysten ja/tai omistusyhteysyritysten kautta rahoitusvaroja ja tukea, joita samankokoisilla kilpailijoilla ei ole käytössään. Jotta taataan se, että kysymykseen tulevat vain aidot pk-yritykset, on oltava olemassa tapa sulkea pois oikeushenkilöt, joiden avulla pk-yritysten määritelmää kierretään. Tällainen lähestymistapa on asioissa Solar Tech ja Pollmeier (ks. edellä alaviitteet 20 ja 21) sovelletun oikeuskäytännön mukainen. Niissä Euroopan unionin tuomioistuimet hyväksyivät sen, että komissio jättää hyväksymättä pk-yritykselle myönnettävän korotuksen, jos kyseessä on säännösten kiertäminen. Näin ollen pk-yrityksen määritelmään kuuluu epäsuorasti, että sitä ei voida soveltaa, jos tällainen riski on olemassa ja arviointiperusteita noudatetaan ainoastaan muodollisesti. |
| --- | --- |

(84)

Komissio ei kylläkään käytä pk-yritysten määritelmän lisäksi mitään ”lisäarviointiperusteita”, vaan tarkastelee tilannetta pelkkää muodollista analyysiä laajemmin. Tämän on oltava mahdollista, jos komission on päätettävä yksittäisestä tuesta pk-yrityksiä koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen 6 artiklan perusteella. Tällä tavoin komissio varmistaa, että pk-yrityksille myönnettävät korotukset kohdennetaan ainoastaan todellisille pk-yrityksille, joilla tosiasiassa on niiden koosta johtuvia vaikeuksia, ei sellaisille yrityksille, jotka pystyvät saamaan sidosyritysten ja/tai omistusyhteysyritysten kautta rahoitusvaroja ja tukea, joita samankokoisilla kilpailijoilla ei ole käytössään. Jotta taataan se, että kysymykseen tulevat vain aidot pk-yritykset, on oltava olemassa tapa sulkea pois oikeushenkilöt, joiden avulla pk-yritysten määritelmää kierretään. Tällainen lähestymistapa on asioissa Solar Tech ja Pollmeier (ks. edellä alaviitteet 20 ja 21) sovelletun oikeuskäytännön mukainen. Niissä Euroopan unionin tuomioistuimet hyväksyivät sen, että komissio jättää hyväksymättä pk-yritykselle myönnettävän korotuksen, jos kyseessä on säännösten kiertäminen. Näin ollen pk-yrityksen määritelmään kuuluu epäsuorasti, että sitä ei voida soveltaa, jos tällainen riski on olemassa ja arviointiperusteita noudatetaan ainoastaan muodollisesti.

| (85) | Saksan esittämä väite, jonka mukaan tosiseikat asiassa Sovello eroaisivat asioiden Solar Tech ja Pollmeier tosiseikoista, ja oikeuskäytäntö perustuisi pk-yrityksiä koskevaan vuoden 1996 suositukseen eikä olisi sen vuoksi siirrettävissä koskemaan nykyistä pk-yritysten määritelmää, ei pidä paikkaansa. Pk-yritysten määritelmää koskevan vuoden 1996 suosituksen tärkeimmät omistusyhteysyrityksiä koskeneet arviointiperusteet (vähintään 25 prosentin pääomaosuus tai äänimäärä) sisällytettiin edelleen pk-yritysten määritelmää koskevaan suositukseen 2003/361/EY, ja niitä ainoastaan täsmennettiin. Koska kuitenkin aina on olemassa vaara, että jopa kaikkein laajimpia ja täsmällisimpiä arviointiperusteita kierretään, on joka tapauksessa oltava mahdollista torjua yritykset kiertää voimassa olevaa pk-yritysten määritelmää. Näin ollen tuomioistuimet hyväksyivät melko yleisen periaatteen – eivät säännösten kiertämistä. |
| --- | --- |

(85)

Saksan esittämä väite, jonka mukaan tosiseikat asiassa Sovello eroaisivat asioiden Solar Tech ja Pollmeier tosiseikoista, ja oikeuskäytäntö perustuisi pk-yrityksiä koskevaan vuoden 1996 suositukseen eikä olisi sen vuoksi siirrettävissä koskemaan nykyistä pk-yritysten määritelmää, ei pidä paikkaansa. Pk-yritysten määritelmää koskevan vuoden 1996 suosituksen tärkeimmät omistusyhteysyrityksiä koskeneet arviointiperusteet (vähintään 25 prosentin pääomaosuus tai äänimäärä) sisällytettiin edelleen pk-yritysten määritelmää koskevaan suositukseen 2003/361/EY, ja niitä ainoastaan täsmennettiin. Koska kuitenkin aina on olemassa vaara, että jopa kaikkein laajimpia ja täsmällisimpiä arviointiperusteita kierretään, on joka tapauksessa oltava mahdollista torjua yritykset kiertää voimassa olevaa pk-yritysten määritelmää. Näin ollen tuomioistuimet hyväksyivät melko yleisen periaatteen – eivät säännösten kiertämistä.

6.3.3   Yrityksen asiakirjat ja tilanne

| (86) | Yrityksen asiakirjoissa (aiesopimus, Sovellon 13 päivänä tammikuuta 2005 päivätty yhtiöjärjestys sekä yhteisyrityspuitesopimus 1) on selkeitä viitteitä siitä, että alkuperäinen yritysrakenne laadittiin tarkoituksella siten, että saataisiin pk-yritykselle myönnettävä korotus. Aiesopimuksen 5 kohdassa määrätään asiasta nimenomaisesti:
  ”The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as ’small or medium enterprises’ under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, ” [Sopimuspuolilla on se käsitys, että mahdollisimman suurten tukien edellytysten täyttämiseksi on JVCo:n etujen mukaista, että Q rajoittaa osakkuuttaan JVCo:sta niin pitkäksi aikaa, että joko E:tä tai JVCo:ta ei enää investointitukia yms. koskevien sääntöjen mukaan luokitella ”pieniksi tai keskisuuriksi yrityksiksi” tai että rajoitus muuttuu mitättömäksi. Tässä yhteydessä Q:n omistusosuuden JVCo:ssa on oltava alle 25 prosenttia, jotta edellytykset tiettyjen Saksassa myönnettävien tukien saamiseksi täyttyvät]. (28)
  (alleviivaus komission) |
| --- | --- |

(86)

Yrityksen asiakirjoissa (aiesopimus, Sovellon 13 päivänä tammikuuta 2005 päivätty yhtiöjärjestys sekä yhteisyrityspuitesopimus 1) on selkeitä viitteitä siitä, että alkuperäinen yritysrakenne laadittiin tarkoituksella siten, että saataisiin pk-yritykselle myönnettävä korotus. Aiesopimuksen 5 kohdassa määrätään asiasta nimenomaisesti:

”The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as ’small or medium enterprises’ under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, ” [Sopimuspuolilla on se käsitys, että mahdollisimman suurten tukien edellytysten täyttämiseksi on JVCo:n etujen mukaista, että Q rajoittaa osakkuuttaan JVCo:sta niin pitkäksi aikaa, että joko E:tä tai JVCo:ta ei enää investointitukia yms. koskevien sääntöjen mukaan luokitella ”pieniksi tai keskisuuriksi yrityksiksi” tai että rajoitus muuttuu mitättömäksi. Tässä yhteydessä Q:n omistusosuuden JVCo:ssa on oltava alle 25 prosenttia, jotta edellytykset tiettyjen Saksassa myönnettävien tukien saamiseksi täyttyvät]. (28)
  (alleviivaus komission)

| (87) | Tämä selkeä aikomus vahvistetaan yhteisyrityspuitesopimus 1:n 2 artiklan 5 kohdan c alakohdassa.
  ”The Parties shall use reasonable best efforts as soon as reasonably practicable following the Closing Date, by VentureCo; and to obtain the funds necessary to fund to VentureCo the amounts specified in Section 2.4 (b) and 2.4 (c) when due.” [Sopimuspuolet tekevät parhaansa, jotta mahdollisimman pian määräajan päättymisen jälkeen saadaan hyväksyntä valtion investointiavustusten saamiselle; tähän kuuluvat myös, mutta eivät pelkästään, yhteisyrityksen kokonaisrakenteeseen, tähän sopimukseen, VentureCo:n omistusosuuksiin, yhtiöjärjestykseen ja muihin merkityksellisiin sopimuksiin tehtävät muutokset sen varmistamiseksi, että VentureCo saa enimmäismäärän pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävää valtion investointiavustusta, ja jotta saadaan VentureCo:n rahoittamiseksi tarvittavat 2 artiklan 4 kohdan b ja c alakohdan mukaiset varat niiden erääntyessä.] (alleviivaus komission) |
| --- | --- |

(87)

Tämä selkeä aikomus vahvistetaan yhteisyrityspuitesopimus 1:n 2 artiklan 5 kohdan c alakohdassa.

”The Parties shall use reasonable best efforts as soon as reasonably practicable following the Closing Date, by VentureCo; and to obtain the funds necessary to fund to VentureCo the amounts specified in Section 2.4 (b) and 2.4 (c) when due.” [Sopimuspuolet tekevät parhaansa, jotta mahdollisimman pian määräajan päättymisen jälkeen saadaan hyväksyntä valtion investointiavustusten saamiselle; tähän kuuluvat myös, mutta eivät pelkästään, yhteisyrityksen kokonaisrakenteeseen, tähän sopimukseen, VentureCo:n omistusosuuksiin, yhtiöjärjestykseen ja muihin merkityksellisiin sopimuksiin tehtävät muutokset sen varmistamiseksi, että VentureCo saa enimmäismäärän pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävää valtion investointiavustusta, ja jotta saadaan VentureCo:n rahoittamiseksi tarvittavat 2 artiklan 4 kohdan b ja c alakohdan mukaiset varat niiden erääntyessä.] (alleviivaus komission)

| (88) | Useat osatekijät viittaavat siihen, että Evergreenin ja Q-Cellsin tarkoituksena oli alusta asti antaa kummallekin kumppanille samat oikeudet, kunhan pk-yrityksille myönnettävän korotuksen saaminen oli varmistettu:






  — | Yhteisyrityspuitesopimus 1:n 3 artiklan 6 kohdassa todetaan, että jos Q-Cells pystyisi voimassa olevien tukimääräysten mukaisesti kasvattamaan osakkuutensa EverQ:sta 50 prosenttiin ilman, että tämä voisi johtaa siihen, että toimivaltaiset viranomaiset eivät (...) hyväksy (...) valtion investointiavustuksia koskevaa hakemusta, Q-Cellsille tarjotaan samansuuruista osakkuutta EverQ:sta kuin Evergreenillä. Tässä yhteydessä käytetään etuushintaa. |
| --- | --- | --- |

(88)

Useat osatekijät viittaavat siihen, että Evergreenin ja Q-Cellsin tarkoituksena oli alusta asti antaa kummallekin kumppanille samat oikeudet, kunhan pk-yrityksille myönnettävän korotuksen saaminen oli varmistettu:

—

Yhteisyrityspuitesopimus 1:n 3 artiklan 6 kohdassa todetaan, että jos Q-Cells pystyisi voimassa olevien tukimääräysten mukaisesti kasvattamaan osakkuutensa EverQ:sta 50 prosenttiin ilman, että tämä voisi johtaa siihen, että toimivaltaiset viranomaiset eivät (...) hyväksy (...) valtion investointiavustuksia koskevaa hakemusta, Q-Cellsille tarjotaan samansuuruista osakkuutta EverQ:sta kuin Evergreenillä. Tässä yhteydessä käytetään etuushintaa.

| — | Yhteisyrityspuitesopimus 1:n 3 artiklan 6 kohtaan sisältyy jopa varasuunnitelma, jonka mukaan Q-Cells voi tarvittaessa korottaa omistusosuuttaan muullakin tavalla kuin osakkuuden kautta:
  ”If at the time of an Additional Financing request the Grant Impunity Notice cannot be obtained, the Parties shall enter into discussions as to whether Q can participate in the Additional Financing to the extent necessary to enable it to , as provided herein.” [Ellei lisärahoitusta haettaessa voida saada tukea koskevaa esteettömyystodistusta, sopimuspuolet aloittavat keskustelut siitä, voiko Q osallistua lisärahoitukseen tarvittavassa määrin niin, että se voi tässä sopimuksessa määrätyllä tavalla kasvattaa omistusosuuttaan VentureCo:sta 50 prosenttiin jollakin muulla tavalla kuin osakkeita merkitsemällä.] (29)
  (alleviivaus komission). |
| --- | --- |

—

Yhteisyrityspuitesopimus 1:n 3 artiklan 6 kohtaan sisältyy jopa varasuunnitelma, jonka mukaan Q-Cells voi tarvittaessa korottaa omistusosuuttaan muullakin tavalla kuin osakkuuden kautta:

”If at the time of an Additional Financing request the Grant Impunity Notice cannot be obtained, the Parties shall enter into discussions as to whether Q can participate in the Additional Financing to the extent necessary to enable it to , as provided herein.” [Ellei lisärahoitusta haettaessa voida saada tukea koskevaa esteettömyystodistusta, sopimuspuolet aloittavat keskustelut siitä, voiko Q osallistua lisärahoitukseen tarvittavassa määrin niin, että se voi tässä sopimuksessa määrätyllä tavalla kasvattaa omistusosuuttaan VentureCo:sta 50 prosenttiin jollakin muulla tavalla kuin osakkeita merkitsemällä.] (29)
  (alleviivaus komission).

| (89) | Komission käsityksen mukaan yhtiöjärjestyksen, aiesopimuksen ja yhteisyrityspuitesopimus 1:n määräykset antavat Q-Cellsille laajemmat vaikutusmahdollisuudet Sovellon liiketoiminnallisiin päätöksiin kuin mitä 24,9 prosentin osuuden omistava vähemmistöosakas perinteisen yhtiöoikeuden mukaan voi olettaa yleensä saavansa (yhteisyrityssopimuksessa tämä ei tosin ole välttämättä epätavallista). Aiesopimuksessa määrätään seuraavaa:
  ”The Governance of JVCo will generally be structured and balanced to take into account each Party’s relative economic interest in JVCo and the fact that E needs initially to have a higher degree of control of JVCo as a result of the materiality of the operations of JVCo relative to E's operations on a consolidated basis. At the same time, the JVCo governance structure will include provisions that .” [JVCo:n johto laaditaan yleensä rakenteeltaan sellaiseksi ja tasapainotetaan siten, että otetaan huomioon sopimuspuolten suhteelliset taloudelliset edut JVCo:ssa sekä se tosiseikka, että E:llä on aluksi oltava JVCo:ssa suurempi määräysvalta, koska JVCo:n toiminnalla on ratkaiseva merkitys E:n konsolidoidulle liiketoiminnalle. Samanaikaisesti JVCo:n hallintorakenteeseen sisällytetään määräyksiä, joiden avulla varmistetaan, että sekä E:llä että Q:lla on valta päättää JVCo:n tärkeimmistä toiminnoista.] (alleviivaus komission) |
| --- | --- |

(89)

Komission käsityksen mukaan yhtiöjärjestyksen, aiesopimuksen ja yhteisyrityspuitesopimus 1:n määräykset antavat Q-Cellsille laajemmat vaikutusmahdollisuudet Sovellon liiketoiminnallisiin päätöksiin kuin mitä 24,9 prosentin osuuden omistava vähemmistöosakas perinteisen yhtiöoikeuden mukaan voi olettaa yleensä saavansa (yhteisyrityssopimuksessa tämä ei tosin ole välttämättä epätavallista). Aiesopimuksessa määrätään seuraavaa:

”The Governance of JVCo will generally be structured and balanced to take into account each Party’s relative economic interest in JVCo and the fact that E needs initially to have a higher degree of control of JVCo as a result of the materiality of the operations of JVCo relative to E's operations on a consolidated basis. At the same time, the JVCo governance structure will include provisions that .” [JVCo:n johto laaditaan yleensä rakenteeltaan sellaiseksi ja tasapainotetaan siten, että otetaan huomioon sopimuspuolten suhteelliset taloudelliset edut JVCo:ssa sekä se tosiseikka, että E:llä on aluksi oltava JVCo:ssa suurempi määräysvalta, koska JVCo:n toiminnalla on ratkaiseva merkitys E:n konsolidoidulle liiketoiminnalle. Samanaikaisesti JVCo:n hallintorakenteeseen sisällytetään määräyksiä, joiden avulla varmistetaan, että sekä E:llä että Q:lla on valta päättää JVCo:n tärkeimmistä toiminnoista.] (alleviivaus komission)

| (90) | Lisäksi aiesopimuksessa todetaan, että kumppanit sopivat määrittelevänsä yhdessä sovitulla tavalla siitä, että tiettyihin tärkeisiin liiketoimintapäätöksiin tarvitaan molempien sopimuspuolten hyväksyntä. |
| --- | --- |

(90)

Lisäksi aiesopimuksessa todetaan, että kumppanit sopivat määrittelevänsä yhdessä sovitulla tavalla siitä, että tiettyihin tärkeisiin liiketoimintapäätöksiin tarvitaan molempien sopimuspuolten hyväksyntä.

| (91) | Sovellon alkuperäisessä yhtiöjärjestyksessä todetaan seuraavaa:






  — | Hallintoneuvosto koostuu kolmesta jäsenestä (Evergreen nimittää kaksi jäsentä, mm. puheenjohtajan, jonka on oltava myös Q-Cellsin hyväksyttävissä; Q-Cells nimittää yhden jäsenen (joka toimii samalla varapuheenjohtajana) ja voi erottaa tämän). |
| --- | --- | --- |

(91)

Sovellon alkuperäisessä yhtiöjärjestyksessä todetaan seuraavaa:

—

Hallintoneuvosto koostuu kolmesta jäsenestä (Evergreen nimittää kaksi jäsentä, mm. puheenjohtajan, jonka on oltava myös Q-Cellsin hyväksyttävissä; Q-Cells nimittää yhden jäsenen (joka toimii samalla varapuheenjohtajana) ja voi erottaa tämän).

| — | Erilaisiin tärkeisiin liiketoimintapäätöksiin (vuosittaisen liiketoimintasuunnitelman ja taseen hyväksyminen, ajoitusta ja tuotantomääriä koskevat strategiset päätökset, kapasiteetin lisäykset, kiekkojen ja/tai kennojen myynti paneelien lisäksi, merkkien ja tuotenimien määrittely, henkisen omaisuuden alalla tehtävät sopimukset jne.) tarvitaan vähintään yhden Evergreenin nimittämän ja yhden Q-Cellsin nimittämän johtoportaan jäsenen kannatus. |
| --- | --- |

—

Erilaisiin tärkeisiin liiketoimintapäätöksiin (vuosittaisen liiketoimintasuunnitelman ja taseen hyväksyminen, ajoitusta ja tuotantomääriä koskevat strategiset päätökset, kapasiteetin lisäykset, kiekkojen ja/tai kennojen myynti paneelien lisäksi, merkkien ja tuotenimien määrittely, henkisen omaisuuden alalla tehtävät sopimukset jne.) tarvitaan vähintään yhden Evergreenin nimittämän ja yhden Q-Cellsin nimittämän johtoportaan jäsenen kannatus.

| (92) | Koska Q-Cellsillä on siis huomattava päätäntävalta, Saksan väite, jonka mukaan Evergreen olisi tarvinnut etujensa suojaksi yli 75 prosentin osuuden (ja Q-Cellsin 24,9 prosentin osakkuudelle olisi muita syitä kuin säännösten kiertopyrkimykset), ei ole perusteltavissa. Komissio toteaa, että Evergreen pyrki todellakin aluksi hankkimaan Sovellosta enemmistöosakkuuden (vrt. aiesopimuksen 5 kohta: ”E will be required to own a majority interest in the equity of JVCo in the near term” [E:n on lähiaikoina omistettava enemmistöosuus JVCo:n pääomasta]), mutta tällaiseen enemmistöön voitiin päästä muunkinlaisella prosenttiosuudella (51–75 %). |
| --- | --- |

(92)

Koska Q-Cellsillä on siis huomattava päätäntävalta, Saksan väite, jonka mukaan Evergreen olisi tarvinnut etujensa suojaksi yli 75 prosentin osuuden (ja Q-Cellsin 24,9 prosentin osakkuudelle olisi muita syitä kuin säännösten kiertopyrkimykset), ei ole perusteltavissa. Komissio toteaa, että Evergreen pyrki todellakin aluksi hankkimaan Sovellosta enemmistöosakkuuden (vrt. aiesopimuksen 5 kohta: ”E will be required to own a majority interest in the equity of JVCo in the near term” [E:n on lähiaikoina omistettava enemmistöosuus JVCo:n pääomasta]), mutta tällaiseen enemmistöön voitiin päästä muunkinlaisella prosenttiosuudella (51–75 %).

| (93) | Q-Cellsin vaikutusvalta strategisiin päätöksiin käy ilmi myös Evergreenin vuoden 2004 vuosikertomuksesta:
  ”the strategic partnership is ” [strateginen kumppanuus on erittäin riippuvainen Q-Cellsin asiantuntemuksesta], (alleviivaus komission)

  sekä
  ”although initially a minority shareholder in the strategic partnership, as a result, we may be unable to take certain actions that we believe would be in our best interests, which, given the expected materiality of the strategic partnership to our combined operations, could significantly harm our business; further, we may be liable to third parties for the material decisions and actions of Q-Cells in the strategic partnership, which actions may harm the strategic partnership and our business.” [huolimatta Q-Cellsin alkuperäisestä asemasta strategisen kumppanuuden vähemmistöosakkaana se pystyy jatkossa vaikuttamaan strategisen kumppanuuden strategiseen suuntaan ja muihin strategisen kumppanuuden merkittäviin päätöksiin; tämän seurauksena saatamme olla kykenemättömiä tekemään tiettyjä päätöksiä, jotka ovat etujemme mukaisia, mikä saattaisi olla hyvin haitallista liiketoiminnallemme, kun otetaan huomioon strategisen kumppanuuden odotettu merkittävyys yhteiselle toiminnallemme; lisäksi saatamme olla vastuuvelvollisia kolmansiin nähden Q-Cellsin strategisen kumppanuuden puitteissa tekemistä merkittävistä päätöksistä ja toimista, ja Q-Cellsin toimet voivat olla haitallisia strategiselle kumppanuudelle ja liiketoiminnallemme.] (alleviivaus komission) |
| --- | --- |

(93)

Q-Cellsin vaikutusvalta strategisiin päätöksiin käy ilmi myös Evergreenin vuoden 2004 vuosikertomuksesta:

”the strategic partnership is ” [strateginen kumppanuus on erittäin riippuvainen Q-Cellsin asiantuntemuksesta], (alleviivaus komission)

sekä

”although initially a minority shareholder in the strategic partnership, as a result, we may be unable to take certain actions that we believe would be in our best interests, which, given the expected materiality of the strategic partnership to our combined operations, could significantly harm our business; further, we may be liable to third parties for the material decisions and actions of Q-Cells in the strategic partnership, which actions may harm the strategic partnership and our business.” [huolimatta Q-Cellsin alkuperäisestä asemasta strategisen kumppanuuden vähemmistöosakkaana se pystyy jatkossa vaikuttamaan strategisen kumppanuuden strategiseen suuntaan ja muihin strategisen kumppanuuden merkittäviin päätöksiin; tämän seurauksena saatamme olla kykenemättömiä tekemään tiettyjä päätöksiä, jotka ovat etujemme mukaisia, mikä saattaisi olla hyvin haitallista liiketoiminnallemme, kun otetaan huomioon strategisen kumppanuuden odotettu merkittävyys yhteiselle toiminnallemme; lisäksi saatamme olla vastuuvelvollisia kolmansiin nähden Q-Cellsin strategisen kumppanuuden puitteissa tekemistä merkittävistä päätöksistä ja toimista, ja Q-Cellsin toimet voivat olla haitallisia strategiselle kumppanuudelle ja liiketoiminnallemme.] (alleviivaus komission)

| (94) | Seuraavat otteet aiesopimuksesta osoittavat, että Q-Cellsin rooli Sovellossa oli ratkaiseva yhteisyrityksen toimintakyvyn kannalta: | ”It is anticipated that because the facility will be located in Germany near Q's current operations, that Q will be a major source of transferred and seconded employees for JVCo. In addition, initially Q will take primary responsibility for recruiting new employees for the facility.” [Koska laitos sijoitetaan Saksaan lähelle Q:n nykyisiä toimintoja, odotettavissa on, että Q tulee olemaan tärkeä siirretyn työvoiman lähde JVCo:lle. Lisäksi Q:lla on aluksi päävastuu uusien työntekijöiden rekrytoinnista laitokselle.] |
| --- | --- | --- |

(94)

Seuraavat otteet aiesopimuksesta osoittavat, että Q-Cellsin rooli Sovellossa oli ratkaiseva yhteisyrityksen toimintakyvyn kannalta:

”It is anticipated that because the facility will be located in Germany near Q's current operations, that Q will be a major source of transferred and seconded employees for JVCo. In addition, initially Q will take primary responsibility for recruiting new employees for the facility.” [Koska laitos sijoitetaan Saksaan lähelle Q:n nykyisiä toimintoja, odotettavissa on, että Q tulee olemaan tärkeä siirretyn työvoiman lähde JVCo:lle. Lisäksi Q:lla on aluksi päävastuu uusien työntekijöiden rekrytoinnista laitokselle.]

| | ”JVCo may outsource to a Party on a permanent or temporary basis, certain services (Infrastructure, management, operational and technology support and development, etc.) that can be provided by a party to JVCo on a more cost effective basis than if JVCo were to provide such services itself. In particular for the early phases of JVCo, both Parties commit to enter into agreements to supply necessary services to JVCo for a period of at least 2 years, until JVCo is in a position to function cost effectively without this support from its owner entities.” [JVCo voi antaa pysyvästi tai tilapäisesti sopimuspuolelle alihankintana tehtäviksi tiettyjä palveluja (infrastruktuuri, hallinto, toiminnallinen ja tekninen tuki ja kehitystyö jne.), jotka kumppani voi tuottaa kustannustehokkaammin kuin JVCo itse. Kumpikin sopimuspuoli sitoutuu erityisesti JVCo:n alkuvaiheessa tekemään sopimuksia tarvittavien palvelujen toimittamisesta JVCo:lle vähintään kahden vuoden ajan, kunnes JVCo pystyy toimimaan kustannustehokkaasti ilman tätä tukea omistajiltaan.] |
| --- | --- |

”JVCo may outsource to a Party on a permanent or temporary basis, certain services (Infrastructure, management, operational and technology support and development, etc.) that can be provided by a party to JVCo on a more cost effective basis than if JVCo were to provide such services itself. In particular for the early phases of JVCo, both Parties commit to enter into agreements to supply necessary services to JVCo for a period of at least 2 years, until JVCo is in a position to function cost effectively without this support from its owner entities.” [JVCo voi antaa pysyvästi tai tilapäisesti sopimuspuolelle alihankintana tehtäviksi tiettyjä palveluja (infrastruktuuri, hallinto, toiminnallinen ja tekninen tuki ja kehitystyö jne.), jotka kumppani voi tuottaa kustannustehokkaammin kuin JVCo itse. Kumpikin sopimuspuoli sitoutuu erityisesti JVCo:n alkuvaiheessa tekemään sopimuksia tarvittavien palvelujen toimittamisesta JVCo:lle vähintään kahden vuoden ajan, kunnes JVCo pystyy toimimaan kustannustehokkaasti ilman tätä tukea omistajiltaan.]

| | ”For example, it is anticipated that because of the proximity of the JVCo facility to Q, that Q will be in a position to effectively provide JVCo with infrastructure services until such time as JVCo is able to provide such services independently.” [Odotettavissa on esimerkiksi, että koska JVCo:n laitos sijaitsee niin lähellä Q:n laitoksia, Q pystyy toimittamaan JVCo:lle infrastruktuuripalveluja, kunnes JVCo voi ottaa tällaiset palvelut itse hoitaakseen.] |
| --- | --- |

”For example, it is anticipated that because of the proximity of the JVCo facility to Q, that Q will be in a position to effectively provide JVCo with infrastructure services until such time as JVCo is able to provide such services independently.” [Odotettavissa on esimerkiksi, että koska JVCo:n laitos sijaitsee niin lähellä Q:n laitoksia, Q pystyy toimittamaan JVCo:lle infrastruktuuripalveluja, kunnes JVCo voi ottaa tällaiset palvelut itse hoitaakseen.]

| (95) | Myös yhteisyrityspuitesopimus 1:ssä on lueteltu joukko palveluja, joita kumppanit Q-Cells ja Evergreen voivat tuottaa Sovellolle: yleinen neuvonta hallinnollisissa kysymyksissä, tuki valtion investointiavustusten hakemisessa, tuki Saksassa tarvittavien lupien hakemisessa, tuki saksalaisen hallintohenkilöstön valinnassa ja palkkaamisessa, tuki verokysymyksissä, neuvonta liiketoiminta- ja yritysrakennetta koskevissa kysymyksissä, neuvonta ja tuki pääomanhankinnassa, kumppanien alihankkijoiden välitys, kumppanien teknologian siirtoa koskeva neuvonta, tekninen tuki, tuki paikallisten infrastruktuurien ja henkilöstövoimavarojen hankinnassa sekä työntekijöiden palkkaamisessa (yhteisyrityspuitesopimus 1:n 9 artiklan 9 kohta). On kyllä totta, että näissä asiakirjoissa nämä palvelut määrätään tuotettaviksi markkinahinnoin tai kustannusvoittolisämenetelmällä, mutta silti kaikki nämä tekijät viittaavat Sovellon ja Q-Cellsin tiiviiseen suhteeseen. |
| --- | --- |

(95)

Myös yhteisyrityspuitesopimus 1:ssä on lueteltu joukko palveluja, joita kumppanit Q-Cells ja Evergreen voivat tuottaa Sovellolle: yleinen neuvonta hallinnollisissa kysymyksissä, tuki valtion investointiavustusten hakemisessa, tuki Saksassa tarvittavien lupien hakemisessa, tuki saksalaisen hallintohenkilöstön valinnassa ja palkkaamisessa, tuki verokysymyksissä, neuvonta liiketoiminta- ja yritysrakennetta koskevissa kysymyksissä, neuvonta ja tuki pääomanhankinnassa, kumppanien alihankkijoiden välitys, kumppanien teknologian siirtoa koskeva neuvonta, tekninen tuki, tuki paikallisten infrastruktuurien ja henkilöstövoimavarojen hankinnassa sekä työntekijöiden palkkaamisessa (yhteisyrityspuitesopimus 1:n 9 artiklan 9 kohta). On kyllä totta, että näissä asiakirjoissa nämä palvelut määrätään tuotettaviksi markkinahinnoin tai kustannusvoittolisämenetelmällä, mutta silti kaikki nämä tekijät viittaavat Sovellon ja Q-Cellsin tiiviiseen suhteeseen.

| (96) | Kumppanien 24 päivänä tammikuuta 2005 antamassa lehdistötiedotteessa todetaan, että suunniteltu laitos rakennetaan todennäköisesti tontille, joka sijaitsee lähellä Q-Cellsin jo olemassa olevia aurinkokennotehtaita, minkä vuoksi se saanee huomattavia synergiaetuja Q-Cellsin toiminnasta. |
| --- | --- |

(96)

Kumppanien 24 päivänä tammikuuta 2005 antamassa lehdistötiedotteessa todetaan, että suunniteltu laitos rakennetaan todennäköisesti tontille, joka sijaitsee lähellä Q-Cellsin jo olemassa olevia aurinkokennotehtaita, minkä vuoksi se saanee huomattavia synergiaetuja Q-Cellsin toiminnasta.

| (97) | Lisäksi Q-Cells hankki pöytälaatikkoyhtiön perustaakseen Sovellon. Tämän yhtiön johtoon kuuluivat Q-Cellsin hallituksen puheenjohtaja ja rahoitusjohtaja, ja Q-Cellsin toimitusjohtajalla oli allekirjoitusvaltuudet. |
| --- | --- |

(97)

Lisäksi Q-Cells hankki pöytälaatikkoyhtiön perustaakseen Sovellon. Tämän yhtiön johtoon kuuluivat Q-Cellsin hallituksen puheenjohtaja ja rahoitusjohtaja, ja Q-Cellsin toimitusjohtajalla oli allekirjoitusvaltuudet.

| (98) | Q-Cells nimitti yhden Sovellon johtohenkilöistä, ja huolimatta Saksan väitteestä, jonka mukaan tämä oli vain tilapäistä ja että myös Evergreen nimitti yhden johtohenkilön, on tämäkin kuitenkin merkki siitä, että Q-Cellsin ja Sovellon suhteet olivat hyvin tiiviit ainakin yhteisyrityksen alkuvaiheessa. |
| --- | --- |

(98)

Q-Cells nimitti yhden Sovellon johtohenkilöistä, ja huolimatta Saksan väitteestä, jonka mukaan tämä oli vain tilapäistä ja että myös Evergreen nimitti yhden johtohenkilön, on tämäkin kuitenkin merkki siitä, että Q-Cellsin ja Sovellon suhteet olivat hyvin tiiviit ainakin yhteisyrityksen alkuvaiheessa.

| (99) | Saksa väitti, että Evergreen olisi neuvotellut muiden mahdollisten yhteisyrityskumppaneiden kanssa yli 75 prosentin osakkuudesta, mutta ei toimittanut asiasta kirjallisia todisteita. Saksa kyllä tarjoutui joissakin kirjeissään toimittamaan Evergreenin ja Q-Cellsin edustajien valaehtoiset vakuutukset 24,9 prosentin osakkuuden perusteluista, mutta ei loppujen lopuksi tehnyt niin. |
| --- | --- |

(99)

Saksa väitti, että Evergreen olisi neuvotellut muiden mahdollisten yhteisyrityskumppaneiden kanssa yli 75 prosentin osakkuudesta, mutta ei toimittanut asiasta kirjallisia todisteita. Saksa kyllä tarjoutui joissakin kirjeissään toimittamaan Evergreenin ja Q-Cellsin edustajien valaehtoiset vakuutukset 24,9 prosentin osakkuuden perusteluista, mutta ei loppujen lopuksi tehnyt niin.

| (100) | Näistä syistä komissio ei voi hyväksyä perustelua, jonka mukaan Q-Cellsin 24,9 prosentin osakkuus on välttämätön seuraus Saksan yhtiöoikeuden soveltamisesta eikä johdu tarkoituksesta saada pk-yrityksille myönnettävä korotus. |
| --- | --- |

(100)

Näistä syistä komissio ei voi hyväksyä perustelua, jonka mukaan Q-Cellsin 24,9 prosentin osakkuus on välttämätön seuraus Saksan yhtiöoikeuden soveltamisesta eikä johdu tarkoituksesta saada pk-yrityksille myönnettävä korotus.

| (101) | Komissio ei ole vakuuttunut Saksan väitteestä, jonka mukaan yhteisyrityspuitesopimus 1:ssä määritelty Q-Cellsin mahdollisuus kasvattaa osakkuutensa 50 prosenttiin ei riippuisi pelkästään valtion tuen jatkumisesta, vaan myös kumppanien päätöksestä lisätä tuotantokapasiteettia Sovello1:n taloudellisen menestyksen pohjalta, sillä yhteisyrityspuitesopimus 1:n 3 artiklan 6 kohdan c alakohta kuuluu seuraavasti:
  ”Lisärahoitus. Jos VentureCo pyytää kirjallisesti sekä E:ltä että Q:lta lisärahoitusta, joka ylittää kokonaispääomarahoituksen (Aggregate Equity Funding) tai vaihtoehtoisen rahoituksen (’Alternative Funding’) (yhdessä ’lisärahoitus’), ja osakkeenomistajat hyväksyvät tämän pääomankorotuksen yhtiöjärjestyksen mukaisesti (’lisärahoituspyyntö’) sovelletaan seuraavaa:






  i) | (’tukea koskeva esteettömyystodistus’), että Q kasvattaa osakkuuttaan VentureCo:ssa 50 prosenttiin tai että ne vaativat maksamaan kokonaan tai osittain takaisin jo saatuja valtion investointiavustuksia, Q:lle esitetään kirjallinen pyyntö antaa lisärahoitusta käyttöön siinä määrin, että Q pystyy osallistumaan VentureCo:hon prosentuaalisesti samassa määrin kuin E (...) (ylittämättä E:n osuutta. (...)”(alleviivaus komission) |
| --- | --- | --- |

(101)

Komissio ei ole vakuuttunut Saksan väitteestä, jonka mukaan yhteisyrityspuitesopimus 1:ssä määritelty Q-Cellsin mahdollisuus kasvattaa osakkuutensa 50 prosenttiin ei riippuisi pelkästään valtion tuen jatkumisesta, vaan myös kumppanien päätöksestä lisätä tuotantokapasiteettia Sovello1:n taloudellisen menestyksen pohjalta, sillä yhteisyrityspuitesopimus 1:n 3 artiklan 6 kohdan c alakohta kuuluu seuraavasti:

”Lisärahoitus. Jos VentureCo pyytää kirjallisesti sekä E:ltä että Q:lta lisärahoitusta, joka ylittää kokonaispääomarahoituksen (Aggregate Equity Funding) tai vaihtoehtoisen rahoituksen (’Alternative Funding’) (yhdessä ’lisärahoitus’), ja osakkeenomistajat hyväksyvät tämän pääomankorotuksen yhtiöjärjestyksen mukaisesti (’lisärahoituspyyntö’) sovelletaan seuraavaa:

i)

(’tukea koskeva esteettömyystodistus’), että Q kasvattaa osakkuuttaan VentureCo:ssa 50 prosenttiin tai että ne vaativat maksamaan kokonaan tai osittain takaisin jo saatuja valtion investointiavustuksia, Q:lle esitetään kirjallinen pyyntö antaa lisärahoitusta käyttöön siinä määrin, että Q pystyy osallistumaan VentureCo:hon prosentuaalisesti samassa määrin kuin E (...) (ylittämättä E:n osuutta. (...)”(alleviivaus komission)

| (102) | Tutkittuaan huolellisesti yrityksen eri asiakirjoja komissio tuli siihen tulokseen, että Sovellon muodollinen omistus- ja päätöksentekorakenne sekä Q-Cellsin 24,9 prosentin osakkuus ja sen huomattava vaikutusvalta Sovellon päätöksentekoon oli alkuperäisen ilmoituksen tekohetkellä todellakin suunniteltu tarkoituksella ja pohjimmiltaan siten, että Sovello saattoi saada pk-yrityksille myönnettävän korotuksen, kun taas molemmat strategiset kumppanit pyrkivät alusta alkaen muodostamaan tasa-arvoisen kumppanuuden sen jälkeen kun pk-yrityksille myönnettävä korotus oli saatu. |
| --- | --- |

(102)

Tutkittuaan huolellisesti yrityksen eri asiakirjoja komissio tuli siihen tulokseen, että Sovellon muodollinen omistus- ja päätöksentekorakenne sekä Q-Cellsin 24,9 prosentin osakkuus ja sen huomattava vaikutusvalta Sovellon päätöksentekoon oli alkuperäisen ilmoituksen tekohetkellä todellakin suunniteltu tarkoituksella ja pohjimmiltaan siten, että Sovello saattoi saada pk-yrityksille myönnettävän korotuksen, kun taas molemmat strategiset kumppanit pyrkivät alusta alkaen muodostamaan tasa-arvoisen kumppanuuden sen jälkeen kun pk-yrityksille myönnettävä korotus oli saatu.

| (103) | Saksa esittää, että Q-Cellsin osakkuus perustuu Saksan yhtiöoikeuteen. Saksan perusteluna oli, että yhteisyritys Sovellon menestyksekäs kehitys oli Evergreenin taloudellisen menestyksen kannalta niin tärkeää, että Evergreen halusi säilyttää itsellään mahdollisimman suuren osuuden Sovelloa koskevista päätöksentekovaltuuksista ja vaikutusvallasta eikä tästä syystä hyväksynyt sitä, että Sovellon kehityksen ensi vaiheessa sillä olisi enintään 75 prosenttia peruspääomasta ja äänivallasta. Tämä argumentti voidaan tulkita vain siten, että Evergreen ei ollut valmis antamaan Q-Cellsille 25:tä prosenttia tai sitä suurempaa osuutta osakkeista ja äänivallasta. |
| --- | --- |

(103)

Saksa esittää, että Q-Cellsin osakkuus perustuu Saksan yhtiöoikeuteen. Saksan perusteluna oli, että yhteisyritys Sovellon menestyksekäs kehitys oli Evergreenin taloudellisen menestyksen kannalta niin tärkeää, että Evergreen halusi säilyttää itsellään mahdollisimman suuren osuuden Sovelloa koskevista päätöksentekovaltuuksista ja vaikutusvallasta eikä tästä syystä hyväksynyt sitä, että Sovellon kehityksen ensi vaiheessa sillä olisi enintään 75 prosenttia peruspääomasta ja äänivallasta. Tämä argumentti voidaan tulkita vain siten, että Evergreen ei ollut valmis antamaan Q-Cellsille 25:tä prosenttia tai sitä suurempaa osuutta osakkeista ja äänivallasta.

| (104) | Voidakseen käsittää tämän päättelytavan ja arvioidakseen sen uskottavuutta komissio analysoi Saksan osakeyhtiölain eli voimassa olevan kansallisen lainsäädännön säännöksiä, koska Sovello AG oli tuolloin EverQ ja kuului osakeyhtiölain soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(104)

Voidakseen käsittää tämän päättelytavan ja arvioidakseen sen uskottavuutta komissio analysoi Saksan osakeyhtiölain eli voimassa olevan kansallisen lainsäädännön säännöksiä, koska Sovello AG oli tuolloin EverQ ja kuului osakeyhtiölain soveltamisalaan.

| (105) | Saksan osakeyhtiölaissa säädetään erityisesti 50, 61, 66 ja 53 pykälässä tietyistä vähemmistöoikeuksista. Lain 50, 61 ja 66 pykälä koskee yli 10 prosentin äänivallan omaavien osakkaiden oikeuksia. Sen vuoksi ne eivät ole tämän arvioinnin kannalta merkityksellisiä, sillä Q-Cells omistaa tällaisen osuuden. Ainoastaan 53 pykälässä säädetään vähemmistöoikeudesta, jota Q-Cellsille ei sen 24,9 prosentin osakkuuden perusteella lainsäädännön mukaan kuulu. Osakeyhtiölain 53 pykälän mukaan vähemmistöosakkaat, joilla on yli 25 prosenttia äänivallasta, voivat torjua yhtiöjärjestyksen muuttamisen. Näin ollen Evergreenin osaksi tuli yli 75 prosenttia äänivallasta omaavana enemmistöosakkaana lain mukaan tehdä kaikki tärkeät liiketoiminnalliset päätökset, myös yhtiöjärjestyksen muuttamista koskevat päätökset. Elleivät yhtiöjärjestyksen ja yhteisyrityspuitesopimuksen määräykset päätösvallasta sisältäisi lisäpäätösoikeuksia Q-Cellsille, Saksan esittämä väite Evergreenin tarvitsemasta yli 75 prosentin osuudesta olisi perusteltu, ja Q-Cellsin 24,9 prosentin osakkuus voisi olla lainsäädännössä määriteltyjen oikeuksien tarkan soveltamisen seurauksena oikeutettu. Tällöin ei tarvitsisi lähteä siitä, että se heijastaa keinotekoista, pk-yrityksen määritelmän kiertämiseen tähtäävää yritysrakennetta. |
| --- | --- |

(105)

Saksan osakeyhtiölaissa säädetään erityisesti 50, 61, 66 ja 53 pykälässä tietyistä vähemmistöoikeuksista. Lain 50, 61 ja 66 pykälä koskee yli 10 prosentin äänivallan omaavien osakkaiden oikeuksia. Sen vuoksi ne eivät ole tämän arvioinnin kannalta merkityksellisiä, sillä Q-Cells omistaa tällaisen osuuden. Ainoastaan 53 pykälässä säädetään vähemmistöoikeudesta, jota Q-Cellsille ei sen 24,9 prosentin osakkuuden perusteella lainsäädännön mukaan kuulu. Osakeyhtiölain 53 pykälän mukaan vähemmistöosakkaat, joilla on yli 25 prosenttia äänivallasta, voivat torjua yhtiöjärjestyksen muuttamisen. Näin ollen Evergreenin osaksi tuli yli 75 prosenttia äänivallasta omaavana enemmistöosakkaana lain mukaan tehdä kaikki tärkeät liiketoiminnalliset päätökset, myös yhtiöjärjestyksen muuttamista koskevat päätökset. Elleivät yhtiöjärjestyksen ja yhteisyrityspuitesopimuksen määräykset päätösvallasta sisältäisi lisäpäätösoikeuksia Q-Cellsille, Saksan esittämä väite Evergreenin tarvitsemasta yli 75 prosentin osuudesta olisi perusteltu, ja Q-Cellsin 24,9 prosentin osakkuus voisi olla lainsäädännössä määriteltyjen oikeuksien tarkan soveltamisen seurauksena oikeutettu. Tällöin ei tarvitsisi lähteä siitä, että se heijastaa keinotekoista, pk-yrityksen määritelmän kiertämiseen tähtäävää yritysrakennetta.

| (106) | Saksan yhtiöoikeuden mukaan ja riippumatta lainsäädännön säännösten noudattamisesta voimassa on kuitenkin sopimusvapaus, ja yrityksen yhtiöjärjestykseen sisältyy mahdollisesti suojamääräyksiä, jotka ovat lainsäädännön suojasäännöksiä kattavampia. |
| --- | --- |

(106)

Saksan yhtiöoikeuden mukaan ja riippumatta lainsäädännön säännösten noudattamisesta voimassa on kuitenkin sopimusvapaus, ja yrityksen yhtiöjärjestykseen sisältyy mahdollisesti suojamääräyksiä, jotka ovat lainsäädännön suojasäännöksiä kattavampia.

| (107) | Juuri tällainen on tilanne Sovellon kohdalla. Kumppaniyritykset ovat määrittäneet yhtiöjärjestyksessä, että kaikissa tärkeissä päätöksissä ja erityisesti yhtiöjärjestystä muutettaessa edellytetään kummankin kumppaniyrityksen hyväksyntää. Jos on sovittu yksimielisyydestä, kuten käsiteltävänä olevassa asiassa, edellä mainittu sääntö ei ole voimassa, sillä se ainoastaan suojaisi, mutta ei rajoittaisi vähemmistöosakkaan oikeuksia. Toisaalta kumppaniyrityksillä olisi ollut täysi vapaus ottaa sama lauseke myös yhtiöjärjestykseen, jos ne eivät olisi sopineet Q-Cellsin osakkuudeksi 24,9:ää prosenttia vaan jonkin muunsuuruisen osuuden. Tämän vuoksi vähemmistöosakkaiden veto-oikeutta koskeva peruste ei ole käsiteltävänä olevassa asiassa merkityksellinen. Saksan esittämät väitteet ovat näin ollen ristiriitaisia; se, että yli 75 prosentin enemmistön omistavalla enemmistöosakkaalla on lainsäädännön mukaisia oikeuksia, on merkityksetöntä, jos enemmistöosuuden perusteella olemassa olevia ratkaisevia päätösvaltuuksia rajoitetaan sopimuksella. Edellä esitettyjen selitysten osalta komissio päättelee, että Saksan yhtiöoikeuden perusteella ei ollut mitään perustetta määrittää osuutta 24,9 prosentiksi. Tätä tutkinnan tulosta ei muuta millään tavalla se, että RECin tultua mukaan yhteisyritykseen Q-Cellsin osakkuutta pienennettiin tilapäisesti, ja pienennys pidettiin voimassa ainoastaan kolme kuukautta sen jälkeen, kun komissio oli alun perin hyväksynyt pk-yritykselle myönnettävän korotuksen. |
| --- | --- |

(107)

Juuri tällainen on tilanne Sovellon kohdalla. Kumppaniyritykset ovat määrittäneet yhtiöjärjestyksessä, että kaikissa tärkeissä päätöksissä ja erityisesti yhtiöjärjestystä muutettaessa edellytetään kummankin kumppaniyrityksen hyväksyntää. Jos on sovittu yksimielisyydestä, kuten käsiteltävänä olevassa asiassa, edellä mainittu sääntö ei ole voimassa, sillä se ainoastaan suojaisi, mutta ei rajoittaisi vähemmistöosakkaan oikeuksia. Toisaalta kumppaniyrityksillä olisi ollut täysi vapaus ottaa sama lauseke myös yhtiöjärjestykseen, jos ne eivät olisi sopineet Q-Cellsin osakkuudeksi 24,9:ää prosenttia vaan jonkin muunsuuruisen osuuden. Tämän vuoksi vähemmistöosakkaiden veto-oikeutta koskeva peruste ei ole käsiteltävänä olevassa asiassa merkityksellinen. Saksan esittämät väitteet ovat näin ollen ristiriitaisia; se, että yli 75 prosentin enemmistön omistavalla enemmistöosakkaalla on lainsäädännön mukaisia oikeuksia, on merkityksetöntä, jos enemmistöosuuden perusteella olemassa olevia ratkaisevia päätösvaltuuksia rajoitetaan sopimuksella. Edellä esitettyjen selitysten osalta komissio päättelee, että Saksan yhtiöoikeuden perusteella ei ollut mitään perustetta määrittää osuutta 24,9 prosentiksi. Tätä tutkinnan tulosta ei muuta millään tavalla se, että RECin tultua mukaan yhteisyritykseen Q-Cellsin osakkuutta pienennettiin tilapäisesti, ja pienennys pidettiin voimassa ainoastaan kolme kuukautta sen jälkeen, kun komissio oli alun perin hyväksynyt pk-yritykselle myönnettävän korotuksen.

| (108) | Saksa on esittänyt, että marraskuussa 2005 (RECin tultua mukaan hankittuaan 15 prosenttia osakkeista) – ja näin ollen ennen päätöksen N 426/05 tekemistä pk-yrityksille myönnettävästä korotuksesta – yhteisyrityspuitesopimus 1 ensinnäkin mitätöitiin ja korvattiin yhteisyrityspuitesopimus 2:lla ja toiseksi Q-Cellsin osakkuutta supistettiin 21 prosenttiin. |
| --- | --- |

(108)

Saksa on esittänyt, että marraskuussa 2005 (RECin tultua mukaan hankittuaan 15 prosenttia osakkeista) – ja näin ollen ennen päätöksen N 426/05 tekemistä pk-yrityksille myönnettävästä korotuksesta – yhteisyrityspuitesopimus 1 ensinnäkin mitätöitiin ja korvattiin yhteisyrityspuitesopimus 2:lla ja toiseksi Q-Cellsin osakkuutta supistettiin 21 prosenttiin.

| (109) | Yleensä komissio arvioi valtiontukiasiaa ilmoituksen tekohetkellä vallinneiden tosiseikkojen pohjalta, ellei jäsenvaltio nimenomaisesti muuta ilmoitustaan. Tapauksessa, jossa yritys ei edes ensimmäisen ilmoituksen tekohetkellä ole pk-yritys (vaikka se muodollisesti vastaisikin pk-yrityksiä koskevia kynnysarvoja), ja sitä taustaa vasten, että kyseessä on mahdollisesti pk-yritystä koskevan määritelmän kiertäminen, komissio tarkastelee erityisen tarkasti myöhempiä muutoksia, joista sille on ilmoitettu alkuperäisen ilmoituksen jälkeen. Käsiteltävänä olevassa asiassa osakkuusrakenteen muutokset, joista komissiolle ilmoitettiin alkuperäisen ilmoituksen jälkeen, eivät muuta oikeudellista arviointia. Oletettavasti tarkoituksena ollut Q-Cellsin osuuden pitäminen keinotekoisesti 25:ttä prosenttia pienempänä ei muuttunut yritysrakenteeseen myöhemmin (ennen päätöstä N 426/05 pk-yrityksille myönnettävästä korotuksesta) tehtyjen muutosten myötä, ja Q-Cellsin vahva vaikutusvalta yhteisyritys Sovellossa pidetään voimassa yhteisyrityspuitesopimus 2:ssa. |
| --- | --- |

(109)

Yleensä komissio arvioi valtiontukiasiaa ilmoituksen tekohetkellä vallinneiden tosiseikkojen pohjalta, ellei jäsenvaltio nimenomaisesti muuta ilmoitustaan. Tapauksessa, jossa yritys ei edes ensimmäisen ilmoituksen tekohetkellä ole pk-yritys (vaikka se muodollisesti vastaisikin pk-yrityksiä koskevia kynnysarvoja), ja sitä taustaa vasten, että kyseessä on mahdollisesti pk-yritystä koskevan määritelmän kiertäminen, komissio tarkastelee erityisen tarkasti myöhempiä muutoksia, joista sille on ilmoitettu alkuperäisen ilmoituksen jälkeen. Käsiteltävänä olevassa asiassa osakkuusrakenteen muutokset, joista komissiolle ilmoitettiin alkuperäisen ilmoituksen jälkeen, eivät muuta oikeudellista arviointia. Oletettavasti tarkoituksena ollut Q-Cellsin osuuden pitäminen keinotekoisesti 25:ttä prosenttia pienempänä ei muuttunut yritysrakenteeseen myöhemmin (ennen päätöstä N 426/05 pk-yrityksille myönnettävästä korotuksesta) tehtyjen muutosten myötä, ja Q-Cellsin vahva vaikutusvalta yhteisyritys Sovellossa pidetään voimassa yhteisyrityspuitesopimus 2:ssa.

| (110) | Se, että Q-Cellsillä oli alkuperäisessä yhteisyrityksessä sen 24,9 prosentin osuutta suurempi vaikutusvalta, saa vahvistuksen myös yhteisyrityspuitesopimus 2:ssa. Siinä määrätään, että jos osa avustuksista on maksettava takaisin, kaikki kolme kumppaniyritystä myöntävät Sovellolle lainan, jonka suuruus vastaa takaisinmaksettavaa määrää. REC myöntää omaa osuuttaan vastaavan määrän lainasta, kun taas lainamäärän loppuosa jaetaan tasan Evergreenin ja Q-Cellsin kesken. |
| --- | --- |

(110)

Se, että Q-Cellsillä oli alkuperäisessä yhteisyrityksessä sen 24,9 prosentin osuutta suurempi vaikutusvalta, saa vahvistuksen myös yhteisyrityspuitesopimus 2:ssa. Siinä määrätään, että jos osa avustuksista on maksettava takaisin, kaikki kolme kumppaniyritystä myöntävät Sovellolle lainan, jonka suuruus vastaa takaisinmaksettavaa määrää. REC myöntää omaa osuuttaan vastaavan määrän lainasta, kun taas lainamäärän loppuosa jaetaan tasan Evergreenin ja Q-Cellsin kesken.

| (111) | RECin mukaantulon jälkeen voimaan tulleesta järjestelystä määrätään yhteisyrityspuitesopimus 2:ssa. Yhteisyrityspuitesopimus 2:ssa määrätään, että pyydettyään lisärahoitusta, olipa se kapasiteetin laajennusta tai jotakin muuta tarkoitusta varten, Q-Cells voi kasvattaa osakkuutensa Evergreenin osuutta vastaavaksi (3 artiklan 5 kohdan c alakohta). Jollei toisesta, [...] mennessä tehtävästä piintoimitussopimuksesta muuta johdu, REC voi korottaa osakkuutensa 21 prosenttiin hankkimalla Evergreeniltä 6 prosentin osuuden (3 artiklan 4 kohta). Lisärahoitusta koskevan pyynnön tapauksessa ja edelleen, ellei uudesta piintoimitussopimuksesta muuta johdu, REC voi korottaa osakkuutensa Sovellosta 33,3 prosenttiin (3 artiklan 5 kohdan d alakohta) eli samansuuruiseksi kuin Evergreenin ja Q-Cellsin osuus. Yrityksen sisäinen päätös tuotantokapasiteetin laajennuksesta tehtiin kesäkuun 2006 lopulla. Kolmen kumppaniyrityksen samansuuruisista osakkuuksista sovittiin noin kolme kuukautta sen jälkeen, kun komissio oli antanut alkuperäisen hyväksynnän pk-yrityksille myönnettävälle korotukselle. Sekä Q-Cells että REC kasvattivat osakkuutensa 33,3 prosenttiin (muutettu yhteisyrityspuitesopimus 2). |
| --- | --- |

(111)

RECin mukaantulon jälkeen voimaan tulleesta järjestelystä määrätään yhteisyrityspuitesopimus 2:ssa. Yhteisyrityspuitesopimus 2:ssa määrätään, että pyydettyään lisärahoitusta, olipa se kapasiteetin laajennusta tai jotakin muuta tarkoitusta varten, Q-Cells voi kasvattaa osakkuutensa Evergreenin osuutta vastaavaksi (3 artiklan 5 kohdan c alakohta). Jollei toisesta, [...] mennessä tehtävästä piintoimitussopimuksesta muuta johdu, REC voi korottaa osakkuutensa 21 prosenttiin hankkimalla Evergreeniltä 6 prosentin osuuden (3 artiklan 4 kohta). Lisärahoitusta koskevan pyynnön tapauksessa ja edelleen, ellei uudesta piintoimitussopimuksesta muuta johdu, REC voi korottaa osakkuutensa Sovellosta 33,3 prosenttiin (3 artiklan 5 kohdan d alakohta) eli samansuuruiseksi kuin Evergreenin ja Q-Cellsin osuus. Yrityksen sisäinen päätös tuotantokapasiteetin laajennuksesta tehtiin kesäkuun 2006 lopulla. Kolmen kumppaniyrityksen samansuuruisista osakkuuksista sovittiin noin kolme kuukautta sen jälkeen, kun komissio oli antanut alkuperäisen hyväksynnän pk-yrityksille myönnettävälle korotukselle. Sekä Q-Cells että REC kasvattivat osakkuutensa 33,3 prosenttiin (muutettu yhteisyrityspuitesopimus 2).

| (112) | Johtajien nimittämistä ja hallintoneuvoston päätöksentekomenettelyä koskevat määräykset pidettiin olennaisilta osiltaan ennallaan: yhteisyrityspuitesopimus 2:n mukaan sekä Q-Cellsillä että RECillä on oikeus nimittää yksi johtaja (kaksi johtajaa osakkuuden ylitettyä 30 prosenttia), ja päätöksiin vaaditaan johtajien enemmistön sekä kolmesta omistajayrityksestä vähintään kahden hyväksyntä. Myös tämä järjestely on laajempi kuin päätösvaltuudet, joita vähemmistöosakas voi odottaa tavanomaisessa yritystilanteessa (vaikkakin yhteisyrityksessä mahdollisesti vähemmän epätavallinen). |
| --- | --- |

(112)

Johtajien nimittämistä ja hallintoneuvoston päätöksentekomenettelyä koskevat määräykset pidettiin olennaisilta osiltaan ennallaan: yhteisyrityspuitesopimus 2:n mukaan sekä Q-Cellsillä että RECillä on oikeus nimittää yksi johtaja (kaksi johtajaa osakkuuden ylitettyä 30 prosenttia), ja päätöksiin vaaditaan johtajien enemmistön sekä kolmesta omistajayrityksestä vähintään kahden hyväksyntä. Myös tämä järjestely on laajempi kuin päätösvaltuudet, joita vähemmistöosakas voi odottaa tavanomaisessa yritystilanteessa (vaikkakin yhteisyrityksessä mahdollisesti vähemmän epätavallinen).

| (113) | Lisäksi Q-Cells toi RECin mukaan yhteisyritykseen. Q-Cellsillä oli tiiviit tilaus- ja toimitussuhteet RECiin ja sen tytäryrityksiin ScanModule AB (Glava, Ruotsi), jäljempänä ’ScanModule’, ScanCell AS (Narvik, Norja), jäljempänä ’ScanCell’, ja ScanWafer ASA (Høvik, Glomfjord, Porsgrunn, Norja). REC toimitti piitä Q-Cellsille ja oli Q-Cellsin tärkein kiekkojen toimittaja, ja Q-Cells myi huomattavan osan aurinkokennojen tuotannostaan ScanModulelle. Q-Cells myi ScanCellin valmistamat kennot. Lisäksi Q-Cells ja REC tekivät vuonna 2004 suullisen sopimuksen Q-Cellsin myynnin ja markkinoinnin tukipalveluista Norjassa. Yksiselitteisiä yhteyksiä on myös M. Brenninkmeijerin kautta, joka oli sekä Q-Cellsin että RECin hallintoneuvoston jäsen ja hoiti Good Energies -yrityksen toimitusjohtajan tehtävää; Good Energies omisti 16 prosenttia Q-Cellsin ja 39 prosenttia RECin osakkeista (vrt. 2.2 jakso). CSG Solarille luotiin samanlainen rakenne. Sekä Q-Cells että REC olivat vähemmistöosakkaita ja Q-Cellsin hallituksen puheenjohtaja ja M. Brenninkmeijer olivat hallintoneuvoston jäseniä. |
| --- | --- |

(113)

Lisäksi Q-Cells toi RECin mukaan yhteisyritykseen. Q-Cellsillä oli tiiviit tilaus- ja toimitussuhteet RECiin ja sen tytäryrityksiin ScanModule AB (Glava, Ruotsi), jäljempänä ’ScanModule’, ScanCell AS (Narvik, Norja), jäljempänä ’ScanCell’, ja ScanWafer ASA (Høvik, Glomfjord, Porsgrunn, Norja). REC toimitti piitä Q-Cellsille ja oli Q-Cellsin tärkein kiekkojen toimittaja, ja Q-Cells myi huomattavan osan aurinkokennojen tuotannostaan ScanModulelle. Q-Cells myi ScanCellin valmistamat kennot. Lisäksi Q-Cells ja REC tekivät vuonna 2004 suullisen sopimuksen Q-Cellsin myynnin ja markkinoinnin tukipalveluista Norjassa. Yksiselitteisiä yhteyksiä on myös M. Brenninkmeijerin kautta, joka oli sekä Q-Cellsin että RECin hallintoneuvoston jäsen ja hoiti Good Energies -yrityksen toimitusjohtajan tehtävää; Good Energies omisti 16 prosenttia Q-Cellsin ja 39 prosenttia RECin osakkeista (vrt. 2.2 jakso). CSG Solarille luotiin samanlainen rakenne. Sekä Q-Cells että REC olivat vähemmistöosakkaita ja Q-Cellsin hallituksen puheenjohtaja ja M. Brenninkmeijer olivat hallintoneuvoston jäseniä.

| (114) | Ottaen huomioon edellä esitetyt pohdinnat komission näkemyksenä on, että Sovellon muodollinen omistus- ja päätöksentekorakenne oli sekä ilmoituksen tekoajankohtana että päätöksen N 426/05 tekohetkellä laadittu tarkoituksella sellaiseksi, että Sovellon oli mahdollista saada pk-yrityksille myönnettävä korotus (kun Q-Cellsin osakkuus pidettiin alle 25 prosentissa). Kaksi ja myöhemmin kolme strategista kumppaniyritystä (REC takasi piin toimitukset) pitivät koko ajan päämääränään vakiinnuttaa kumppanuus samansuuruisiin osuuksiin perustuvaksi, kunhan pk-yrityksille myönnettävä korotus oli saatu. Käytännössä kolmen kumppaniyrityksen osakkuudet muutettiin yhteisyrityspuitesopimus 2:ta muuttamalla samansuuruisiksi (kullakin 33,3 prosenttia) kolme kuukautta sen jälkeen, kun komissio oli hyväksynyt pk-yrityksille myönnettävän korotuksen. |
| --- | --- |

(114)

Ottaen huomioon edellä esitetyt pohdinnat komission näkemyksenä on, että Sovellon muodollinen omistus- ja päätöksentekorakenne oli sekä ilmoituksen tekoajankohtana että päätöksen N 426/05 tekohetkellä laadittu tarkoituksella sellaiseksi, että Sovellon oli mahdollista saada pk-yrityksille myönnettävä korotus (kun Q-Cellsin osakkuus pidettiin alle 25 prosentissa). Kaksi ja myöhemmin kolme strategista kumppaniyritystä (REC takasi piin toimitukset) pitivät koko ajan päämääränään vakiinnuttaa kumppanuus samansuuruisiin osuuksiin perustuvaksi, kunhan pk-yrityksille myönnettävä korotus oli saatu. Käytännössä kolmen kumppaniyrityksen osakkuudet muutettiin yhteisyrityspuitesopimus 2:ta muuttamalla samansuuruisiksi (kullakin 33,3 prosenttia) kolme kuukautta sen jälkeen, kun komissio oli hyväksynyt pk-yrityksille myönnettävän korotuksen.

6.3.4   Pk-yrityksiin sovellettavan kynnysarvon laskeminen Q-Cellsin 25 prosentin osakkuuden perusteella

| (115) | Pk-yritysten määritelmää koskevassa suosituksessa olevan liitteen 2 artiklan mukaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä ovat yritykset, joiden






  — | palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää, ja |
| --- | --- | --- |

(115)

Pk-yritysten määritelmää koskevassa suosituksessa olevan liitteen 2 artiklan mukaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä ovat yritykset, joiden

—

palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää, ja

| — | vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai |
| --- | --- |

—

vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai

| — | taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa.

| (116) | Näiden kynnysarvojen laskutapa riippuu kyseessä olevan yrityksen rakenteesta (pk-yritysten määritelmää koskevassa suosituksessa olevan liitteen 3 artiklassa tarkoitettu riippumaton yritys tai omistusyhteysyritys/sidosyritys). Pk-yritysten määritelmää koskevan suosituksen liitteen 4 artiklan mukaan tutkittaessa tuensaajan luokittelua pk-yritykseksi henkilöstömäärän ja rahamääräisten arvojen laskennassa käytettävät tiedot koskevat viimeistä päättynyttä tilikautta, ja ne lasketaan vuosittain. Suosituksen liitteen 6 artiklan mukaan pk-yrityksiä koskevien kynnysarvojen laskennassa näihin tietoihin on lisättävä sidosyritysten ja/tai omistusyhteysyritysten tiedot (100 prosenttia sidosyritysten tiedoista ja omistusyhteysyritysten osalta suhteuttaen, toisin sanoen vähintään 25 prosenttia). |
| --- | --- |

(116)

Näiden kynnysarvojen laskutapa riippuu kyseessä olevan yrityksen rakenteesta (pk-yritysten määritelmää koskevassa suosituksessa olevan liitteen 3 artiklassa tarkoitettu riippumaton yritys tai omistusyhteysyritys/sidosyritys). Pk-yritysten määritelmää koskevan suosituksen liitteen 4 artiklan mukaan tutkittaessa tuensaajan luokittelua pk-yritykseksi henkilöstömäärän ja rahamääräisten arvojen laskennassa käytettävät tiedot koskevat viimeistä päättynyttä tilikautta, ja ne lasketaan vuosittain. Suosituksen liitteen 6 artiklan mukaan pk-yrityksiä koskevien kynnysarvojen laskennassa näihin tietoihin on lisättävä sidosyritysten ja/tai omistusyhteysyritysten tiedot (100 prosenttia sidosyritysten tiedoista ja omistusyhteysyritysten osalta suhteuttaen, toisin sanoen vähintään 25 prosenttia).

| (117) | Kaikkien edellä esitettyjen pohdintojen perusteella komission näkemys on, että Q-Cells olisi pitänyt luokitella alkuperäisessä päätöksessä Sovellon omistusyhteysyritykseksi (toisin sanoen aivan kuin Q-Cellsillä olisi 25 prosentin osakkuus Sovellosta), jos komissiolla olisi ollut käytettävissään kaikki merkitykselliset tiedot. Tällä perusteella komissio on laskenut pk-yritysten määritelmää koskevassa suosituksessa määritellyt pk-yrityksen kynnysarvot Sovellon osalta uudelleen. |
| --- | --- |

(117)

Kaikkien edellä esitettyjen pohdintojen perusteella komission näkemys on, että Q-Cells olisi pitänyt luokitella alkuperäisessä päätöksessä Sovellon omistusyhteysyritykseksi (toisin sanoen aivan kuin Q-Cellsillä olisi 25 prosentin osakkuus Sovellosta), jos komissiolla olisi ollut käytettävissään kaikki merkitykselliset tiedot. Tällä perusteella komissio on laskenut pk-yritysten määritelmää koskevassa suosituksessa määritellyt pk-yrityksen kynnysarvot Sovellon osalta uudelleen.

| (118) | Evergreen oli enemmistöosakkuutensa perusteella Sovellon sidosyritys. Sen vuoksi sitä koskevista tiedoista on otettava huomioon pk-yrityksiä koskevan kynnysarvon laskennassa 100 prosenttia. Evergreenin osalta perustana käytetyt tiedot koskevat vuotta 2004 (215 työntekijää, vuosiliikevaihto 18,9 miljoonaa euroa ja taseen loppusumma 36,5 miljoonaa euroa). Samana vuonna Sovellolla ei ollut työntekijöitä sen paremmin kuin liikevaihtoakaan, mutta sen taseen loppusumma oli 0,025 miljoonaa euroa. Q-Cellsillä oli vuoden 2004 lopussa 350 työntekijää, 128,7 miljoonan euron vuosiliikevaihto ja taseen loppusumma 105,6 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(118)

Evergreen oli enemmistöosakkuutensa perusteella Sovellon sidosyritys. Sen vuoksi sitä koskevista tiedoista on otettava huomioon pk-yrityksiä koskevan kynnysarvon laskennassa 100 prosenttia. Evergreenin osalta perustana käytetyt tiedot koskevat vuotta 2004 (215 työntekijää, vuosiliikevaihto 18,9 miljoonaa euroa ja taseen loppusumma 36,5 miljoonaa euroa). Samana vuonna Sovellolla ei ollut työntekijöitä sen paremmin kuin liikevaihtoakaan, mutta sen taseen loppusumma oli 0,025 miljoonaa euroa. Q-Cellsillä oli vuoden 2004 lopussa 350 työntekijää, 128,7 miljoonan euron vuosiliikevaihto ja taseen loppusumma 105,6 miljoonaa euroa.

| (119) | Komissio on laskenut pk-yrityksiä koskevat kynnysarvot Sovellon osalta uudelleen käyttäen perustana 100:aa prosenttia Sovellon henkilöstömäärästä, liikevaihdosta ja taseen loppusummasta (ilmoituksen yhteydessä annetut tiedot), Evergreeniä koskevia tietoja samoin 100-prosenttisesti (sidosyritys, ilmoituksen yhteydessä vuonna 2004 ilmoitettujen tietojen mukainen tilanne), ja Q-Cellsiä koskevia tietoja 25-prosenttisesti. Tämän laskelman perusteella kaikki pk-yrityksiä koskevat kynnysarvot ylittyivät, joten Sovellolle ei myönnettäisi pk-yrityksen asemaa eikä yritys sen myötä voisi tulla kysymykseen pk-yritykselle myönnettävän korotuksen saajana. |
| --- | --- |

(119)

Komissio on laskenut pk-yrityksiä koskevat kynnysarvot Sovellon osalta uudelleen käyttäen perustana 100:aa prosenttia Sovellon henkilöstömäärästä, liikevaihdosta ja taseen loppusummasta (ilmoituksen yhteydessä annetut tiedot), Evergreeniä koskevia tietoja samoin 100-prosenttisesti (sidosyritys, ilmoituksen yhteydessä vuonna 2004 ilmoitettujen tietojen mukainen tilanne), ja Q-Cellsiä koskevia tietoja 25-prosenttisesti. Tämän laskelman perusteella kaikki pk-yrityksiä koskevat kynnysarvot ylittyivät, joten Sovellolle ei myönnettäisi pk-yrityksen asemaa eikä yritys sen myötä voisi tulla kysymykseen pk-yritykselle myönnettävän korotuksen saajana.

| (120) | Saksan mukaan komission lähtökohtana on ilmeisesti, että yhteisyritystä ja sen yhteisyrityskumppaneita on automaattisesti kohdeltava yhtenä taloudellisena kokonaisuutena, ja se kehittää ja soveltaa sen vuoksi yhteisyrityksille erityisiä pk-yrityskriteerejä. Komissio huomauttaa tähän, että käsiteltävänä olevassa asiassa tehty arviointi osoittaa tämän väitteen paikkansapitämättömäksi. Pk-yritysten määritelmää koskevan suosituksen 6 artiklan mukaisesti komissio on ottanut laskelmassa huomioon Q-Cellsin tiedot vain suhteutettuina (25 prosenttia), koska se olettaa, että Q-Cellsin osakkuus pidettiin keinotekoisesti tätä kynnysarvoa pienempänä. |
| --- | --- |

(120)

Saksan mukaan komission lähtökohtana on ilmeisesti, että yhteisyritystä ja sen yhteisyrityskumppaneita on automaattisesti kohdeltava yhtenä taloudellisena kokonaisuutena, ja se kehittää ja soveltaa sen vuoksi yhteisyrityksille erityisiä pk-yrityskriteerejä. Komissio huomauttaa tähän, että käsiteltävänä olevassa asiassa tehty arviointi osoittaa tämän väitteen paikkansapitämättömäksi. Pk-yritysten määritelmää koskevan suosituksen 6 artiklan mukaisesti komissio on ottanut laskelmassa huomioon Q-Cellsin tiedot vain suhteutettuina (25 prosenttia), koska se olettaa, että Q-Cellsin osakkuus pidettiin keinotekoisesti tätä kynnysarvoa pienempänä.

6.4   Pk-yrityksille myönnettävä korotus ei ollut välttämätön

| (121) | Koska pk-yrityksiä koskevat kynnysarvot ylittyvät, ei tarvita lisätutkimuksia siitä, oliko Sovellolla todella pk-yrityksille tyypillisiä vaikeuksia tai oliko pk-yrityksille myönnettävän korotuksen myöntäminen tästä syystä välttämätöntä. Saksa luetteli kuitenkin erilaisia ”pk-yrityksille tyypillisiä vaikeuksia”, joita Sovellolla väitetysti oli (vrt. 5.2. jakso). Kun tarkastellaan rahoituksen rajoitettua saantia ja Saksan esittämää perustelua, jonka mukaan investointihanketta ei olisi toteutettu ilman pk-yrityksille myönnettävää korotusta, komissio huomauttaa, että yhteisyrityspuitesopimus 1:ssä määrättiin mahdollisuuksista saada vaihtoehtoista rahoitusta ”alternative funding”, jos valtiontukea ei saada. Yhteisyrityspuitesopimus 2:een sisältyy määräys takaisinmaksuvelvoitteiden tasaamisesta kolmen yhteisyrityskumppanin kesken (Sovellolle myönnettävän lainan kautta, vrt. johdanto-osan 110 kappale). Komissio ei sen vuoksi ole vakuuttunut siitä, että investointi olisi jäänyt toteuttamatta ilman pk-yrityksille myönnettävää korotusta. Komissio katsoo, että kaupallista riskiä kompensoi se, että Sovello saattoi tukeutua kokemukseen, jota sen kolmella kumppanilla oli: Evergreenillä myynnin ja markkinoinnin alalla, Q-Cellsillä toiminnasta Saksan markkinoilla ja RECillä toiminnasta aurinkopaneelien markkinoilla tytäryhtiöidensä kautta (vrt. 113 kohta). Komissio torjuu Saksan perustelun, jonka mukaan Sovellolle aiheutui suuria yrityksiä korkeammat toiminnalliset ja liiketoimintakustannukset, sillä kuten 94 ja 95 kohdassa todetaan, se sai merkittävää tukea Q-Cellsiltä ja REC huolehti sen piintoimituksista (tämä oli vuonna 2005 vakava pullonkaula aurinkoenergiateollisuuden alalla). |
| --- | --- |

(121)

Koska pk-yrityksiä koskevat kynnysarvot ylittyvät, ei tarvita lisätutkimuksia siitä, oliko Sovellolla todella pk-yrityksille tyypillisiä vaikeuksia tai oliko pk-yrityksille myönnettävän korotuksen myöntäminen tästä syystä välttämätöntä. Saksa luetteli kuitenkin erilaisia ”pk-yrityksille tyypillisiä vaikeuksia”, joita Sovellolla väitetysti oli (vrt. 5.2. jakso). Kun tarkastellaan rahoituksen rajoitettua saantia ja Saksan esittämää perustelua, jonka mukaan investointihanketta ei olisi toteutettu ilman pk-yrityksille myönnettävää korotusta, komissio huomauttaa, että yhteisyrityspuitesopimus 1:ssä määrättiin mahdollisuuksista saada vaihtoehtoista rahoitusta ”alternative funding”, jos valtiontukea ei saada. Yhteisyrityspuitesopimus 2:een sisältyy määräys takaisinmaksuvelvoitteiden tasaamisesta kolmen yhteisyrityskumppanin kesken (Sovellolle myönnettävän lainan kautta, vrt. johdanto-osan 110 kappale). Komissio ei sen vuoksi ole vakuuttunut siitä, että investointi olisi jäänyt toteuttamatta ilman pk-yrityksille myönnettävää korotusta. Komissio katsoo, että kaupallista riskiä kompensoi se, että Sovello saattoi tukeutua kokemukseen, jota sen kolmella kumppanilla oli: Evergreenillä myynnin ja markkinoinnin alalla, Q-Cellsillä toiminnasta Saksan markkinoilla ja RECillä toiminnasta aurinkopaneelien markkinoilla tytäryhtiöidensä kautta (vrt. 113 kohta). Komissio torjuu Saksan perustelun, jonka mukaan Sovellolle aiheutui suuria yrityksiä korkeammat toiminnalliset ja liiketoimintakustannukset, sillä kuten 94 ja 95 kohdassa todetaan, se sai merkittävää tukea Q-Cellsiltä ja REC huolehti sen piintoimituksista (tämä oli vuonna 2005 vakava pullonkaula aurinkoenergiateollisuuden alalla).

| (122) | Komission näkemyksen mukaan sen uusien tietojen perusteella tekemä arviointi osoittaa, että Sovellolla oli samalla alalla toimivien yhteisyrityskumppaniensa kautta mahdollisuus saada rahoitusta ja apua, jota ei ollut tarjolla samankokoisille, ilman omistusyhteys- tai sidosyritysten tukea toimiville kilpailijoille. Komissio päätyy sen vuoksi Saksan argumentoinnin vastaisesti siihen tulokseen, ettei Sovellon saama pk-yrityksille myönnettävä korotus ollut välttämätön investointihankkeen rahoituksen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(122)

Komission näkemyksen mukaan sen uusien tietojen perusteella tekemä arviointi osoittaa, että Sovellolla oli samalla alalla toimivien yhteisyrityskumppaniensa kautta mahdollisuus saada rahoitusta ja apua, jota ei ollut tarjolla samankokoisille, ilman omistusyhteys- tai sidosyritysten tukea toimiville kilpailijoille. Komissio päätyy sen vuoksi Saksan argumentoinnin vastaisesti siihen tulokseen, ettei Sovellon saama pk-yrityksille myönnettävä korotus ollut välttämätön investointihankkeen rahoituksen varmistamiseksi.

6.5   Päätelmät

| (123) | Näistä syistä komission näkemys on, että Sovellolle ei olisi pitänyt myöntää pk-yrityksille myönnettävää 15 prosentin korotusta ja että kyseisen korotuksen myöntäminen ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(123)

Näistä syistä komission näkemys on, että Sovellolle ei olisi pitänyt myöntää pk-yrityksille myönnettävää 15 prosentin korotusta ja että kyseisen korotuksen myöntäminen ei sovellu sisämarkkinoille.

| (124) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti komission on periaatteessa määrättävä sisämarkkinoille soveltumattomat tuet perittäviksi takaisin tuensaajalta, |
| --- | --- |

(124)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti komission on periaatteessa määrättävä sisämarkkinoille soveltumattomat tuet perittäviksi takaisin tuensaajalta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Perutaan 7 päivänä kesäkuuta 2006 tukiasiassa N 426/05 hyväksytty päätös.

2 artikla

Valtiontuki, joka on suuruudeltaan 9 130 995 euroa vuoden 2007 hinnoissa ja jonka Saksa on myöntänyt Sovellolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu sisämarkkinoille.

3 artikla

1.   Saksan on perittävä 2 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajalta.

2.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki maksettiin tuensaajalle, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

3.   Korot on laskettava komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (30) V luvun säännösten mukaisesti siten, että korolle lasketaan korkoa.

4.   Saksan on peruutettava kaikki 2 artiklassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut tämän päätöksen tiedoksiantamispäivästä alkaen.

4 artikla

1.   Edellä 2 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin viipymättä ja tehokkaasti.

2.   Saksan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

5 artikla

1.   Saksan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| b) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Saksan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 2 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Saksan on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Saksan on annettava myös tarkat tiedot tuensaajan jo maksamista tukimääristä ja koroista.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä tammikuuta 2010.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 253, 4.10.2008, s. 23.

1

(2)  EverQ GmbH muutettiin 24 päivänä marraskuuta 2008 Sovello AG -osakeyhtiöksi. Jotta päätös olisi ymmärrettävämpi, yrityksen nykyistä nimeä Sovello AG käytetään myös ajalta ennen nimenmuutosta.

2

(3)  EUVL C 270, 7.11.2006, s. 2.

3

(4)  Komission päätös 2009/697/EY (EUVL L 237, 9.9.2009, s. 15).

4

(5)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

5

(6)  Ks. edellä oleva alaviite 1.

6

(7)  String Ribbon -tekniikka on jatkuvatoiminen menetelmä, jossa keloilta puretaan pitkiä, sulan piin läpi johdettavia lankoja, jolloin niistä muodostuu pitkä piinauha (”ribbon”). Nauhaa vedetään pois sulasta piistä tietynpituisissa osissa, ja se leikataan pienemmiksi osiksi (aurinkokiekoiksi). Kiekot puhdistetaan, ja valmistuksen seuraavissa vaiheissa (POCl3-diffuusio, märkäsyövytys, SiN-heijastuksenpoistopinnoitus, metallointi ja tasapainotus) niistä työstetään aurinkokennoja. Viimeisessä valmistusvaiheessa kennot kootaan aurinkopaneeleiksi.

7

3

(8)  Yksi MWp vastaa 1 000 000 watin huipputehoa (Wp). Huipputeho on aurinkokennojen ja aurinkopaneelien tehokkuuden (nimellistehon) mittayksikkö. Tämä mittayksikkö on aurinkosähköalalla tavallinen aurinkopaneelien tehon vertailumittayksikkö, ja se kuvaa paneelien nimellistehoa vakiotestausolosuhteissa.

8

(9)  Toimipaikka Sachsen-Anhaltissa Saksassa sijaitsevassa Thalheimissa. Aiemmin Q-Cells AG.

9

(10)  Yhteisyrityspuitesopimus on saatavilla seuraavalla verkkosivustolla: http://www.secinfo.com/dsvRx.z7n.d.htm

10

(11)  Liikesalaisuus.

11

(12)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

12

(13)  Valtiontuki N 641/02 – Saksa – Saksan aluetukikartta (2004–2006).

13

(14)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33.

14

(15)  Komission päätös, tehty 1 päivänä lokakuuta 2003 (EUVL C 284, 27.11.2003, s. 5).

15

(16)  Komission päätös, tehty 19 päivänä tammikuuta 2005 (EUVL C 235, 23.9.2005, s. 4).

16

(17)  Korotus pk-yrityksille 10 prosenttiyksikköä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisilla alueilla ja 15 prosenttiyksikköä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla alueilla.

17

(18)  EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.

18

(19)  EUVL C 118, 20.5.2003, s. 5.

19

(20)  Komisson suositus 96/280/EY (EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4).

20

(21)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 29.4.2004, asia C-91/01 (Kok. 2004, s. I-4355).

21

(22)  Asia T-137/02, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 14.10.2004 (Kok. 2004, s. II-3541).

22

(23)  Komissio totesi 2 päivänä maaliskuuta 2005, että Q-Cells oli pk-yritys, ja hyväksyi asiassa N 457/04 tehdyllä päätöksellä sille kohdennetun pk-yrityksille myönnettävän korotuksen (EUVL C 131, 28.5.2005, s. 11).

23

(24)  Komissio totesi 3 päivänä toukokuuta 2005, että CSG Solar AG oli pk-yritys, ja hyväksyi asiassa N 122/05 tehdyllä päätöksellä sille kohdennetun pk-yrityksille myönnettävän korotuksen (EUVL C 235, 23.9.2005, s. 3). Komissio totesi 19 päivänä heinäkuuta 2006, että CSG Solar AG oli edelleen pk-yritys, ja hyväksyi asiassa N 335/06 tehdyllä päätöksellä sille toisen pk-yrityksille myönnettävän korotuksen (EUVL C 232, 27.9.2006, s. 2).

24

(25)  ”Die Einzelnotifizierungspflichten für KMUs im Sinne der Gemeinschaftsdefinition, die sich aus Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 ergeben, werden ebenso eingehalten wie die in Artikel 9 derselben Verordnung vorgeschriebenen Aufzeichnungs- und Mitteilungspflichten.” (Noudatetaan asetuksen (EY) N:o 70/2001 6 artiklaan sisältyvässä yhteisön määritelmässä tarkoitettua, pk-yrityksiä koskevaa yksittäisen tuen ilmoitusvelvollisuutta samoin kuin saman asetuksen 9 artiklassa säädettyjä tallentamis- ja ilmoitusvelvollisuuksia.)

25

(26)  Pk-yrityksiä koskevan suosituksen liitteen 3 artiklan 3 kohdan a–d kohta kuuluu seuraavasti:

26

”Sidosyrityksiä” ovat yritykset, joiden välillä vallitsee jokin seuraavista suhteista:

| a) | yrityksellä on enemmistö toisen yrityksen osakkeenomistajien tai jäsenten äänimäärästä; |
| --- | --- |

a)

yrityksellä on enemmistö toisen yrityksen osakkeenomistajien tai jäsenten äänimäärästä;

| b) | yritys on oikeutettu asettamaan tai erottamaan toisen yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenten enemmistön; |
| --- | --- |

b)

yritys on oikeutettu asettamaan tai erottamaan toisen yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenten enemmistön;

| c) | yrityksellä on oikeus käyttää määräysvaltaa toisessa yrityksessä tämän kanssa tehdyn sopimuksen taikka tämän perustamiskirjan, yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen määräyksen nojalla; |
| --- | --- |

c)

yrityksellä on oikeus käyttää määräysvaltaa toisessa yrityksessä tämän kanssa tehdyn sopimuksen taikka tämän perustamiskirjan, yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen määräyksen nojalla;

| d) | toisen yrityksen osakkeenomistajana tai jäsenenä olevan yrityksen hallinnassa on toisen yrityksen muiden osakkeenomistajien tai jäsenten kanssa tehdyn sopimuksen nojalla yksin enemmistö kyseisen yrityksen osakkeenomistajien tai jäsenten äänimäärästä. |
| --- | --- |

d)

toisen yrityksen osakkeenomistajana tai jäsenenä olevan yrityksen hallinnassa on toisen yrityksen muiden osakkeenomistajien tai jäsenten kanssa tehdyn sopimuksen nojalla yksin enemmistö kyseisen yrityksen osakkeenomistajien tai jäsenten äänimäärästä.

(27)  Saksan alueellisia elinkeinorakenteita edistävän yhteisen tukiohjelman 33. puitesuunnitelmassa (33. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) todetaan: ”Riippumattomia yrityksiä, omistusyhteysyrityksiä ja sidosyrityksiä koskevien kynnysarvojen määrittämisessä voimassa ovat pk-yrityksiä koskevaan Euroopan komission suositukseeen sisältyvät laskentamenetelmät. Yritykset, jotka muodollisesti täyttävät pieneksi ja keskisuureksi yritykseksi luokittelun edellytykset mutta jotka tosiasiassa ovat suuremman tai useiden suurempien yritysten määräysvallassa, eivät saa kiertää näitä arviointiperusteita. On tarpeen sulkea pois sellaiset oikeushenkilöt, jotka muodostavat ryhmittymän, jonka tosiasiallinen taloudellinen voima on suurempi kuin pk-yrityksen.”

27

(28)  ”JVCo” tarkoittaa EverQ:ta (Sovelloa), ”Q” Q-Cellsiä ja ”E” Evergreeniä.

28

(29)  ”VentureCo” tarkoittaa EverQ:ta, ”Q” tarkoittaa Q-Cellsiä. Tukea koskeva esteettömyystodistus on Saksan viranomaisten kirjallinen todistus siitä, että omistusosuuden korotus on voimassa olevien tukisäännösten mukaan mahdollinen, ilman että tukea vähennetään tai on maksettava takaisin.

29

(30)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

30

---

IV EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

| 1.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 167/39 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 167/39

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä lokakuuta 2009,

valtiontuesta C 59/07 (ex N 127/06 ja NN 13/06), jonka Italia on toteuttanut yrityksen Ixfin SpA hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8123)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/359/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja on ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Italia hyväksyi 18 päivänä marraskuuta 2005 asetuksen, jonka nojalla oli tarkoitus myöntää pelastamistukia yritykselle Ixfin SpA, jäljempänä ’Ixfin’ tai ’yritys’. Komissio rekisteröi Italian viranomaisten 23 päivänä helmikuuta 2006 ilmoittaman tuen alun perin numerolla N 127/2006. Kun kävi ilmi, että tuki oli myönnetty jo joulukuussa 2005 täytäntöönpanoa lykkäävän lausekkeen vastaisesti, asia rekisteröitiin uudelleen eri numerolla NN 13/2006. |
| --- | --- |

(1)

Italia hyväksyi 18 päivänä marraskuuta 2005 asetuksen, jonka nojalla oli tarkoitus myöntää pelastamistukia yritykselle Ixfin SpA, jäljempänä ’Ixfin’ tai ’yritys’. Komissio rekisteröi Italian viranomaisten 23 päivänä helmikuuta 2006 ilmoittaman tuen alun perin numerolla N 127/2006. Kun kävi ilmi, että tuki oli myönnetty jo joulukuussa 2005 täytäntöönpanoa lykkäävän lausekkeen vastaisesti, asia rekisteröitiin uudelleen eri numerolla NN 13/2006.

| (2) | Komissio pyysi lisätietoja 5 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, johon vastattiin 29 päivänä toukokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Italian viranomaisten kanssa järjestettiin 9 päivänä kesäkuuta 2006 tapaaminen, jonka yhteydessä Italia ilmoitti komissiolle esittäneensä rakenneuudistussuunnitelman. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi lisätietoja 5 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, johon vastattiin 29 päivänä toukokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Italian viranomaisten kanssa järjestettiin 9 päivänä kesäkuuta 2006 tapaaminen, jonka yhteydessä Italia ilmoitti komissiolle esittäneensä rakenneuudistussuunnitelman.

| (3) | Italia ilmoitti komissiolle 13 päivänä kesäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Italian viranomaiset olivat alustavasti myöntyneet Ixfinin esittämään pyyntöön tuen korottamisesta 17,3 miljoonaan euroon edellyttäen, että komissio suhtautuisi asiaan myönteisesti. Komissio pyysi lisätietoja 19 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, johon vastattiin 26 päivänä kesäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Italia ilmoitti komissiolle 13 päivänä kesäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Italian viranomaiset olivat alustavasti myöntyneet Ixfinin esittämään pyyntöön tuen korottamisesta 17,3 miljoonaan euroon edellyttäen, että komissio suhtautuisi asiaan myönteisesti. Komissio pyysi lisätietoja 19 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, johon vastattiin 26 päivänä kesäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (4) | Komissio lähetti 5 päivänä heinäkuuta 2006 Italialle muistutuksen ilmoitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta. |
| --- | --- |

(4)

Komissio lähetti 5 päivänä heinäkuuta 2006 Italialle muistutuksen ilmoitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta.

| (5) | Italia toimitti 9 päivänä elokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja, joissa vahvistettiin, että Napolin tribunale-tuomioistuin, jäljempänä ’tuomioistuin’ oli asettanut yrityksen konkurssiin 5 päivänä heinäkuuta 2006. Komissio pyysi 29 päivänä marraskuuta 2006 lisätietoja, joista Italia toimitti osan 7 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Komissio lähetti 22 päivänä joulukuuta 2006 muistutuksen, jossa se pyysi Italiaa toimittamaan puuttuvat lisätiedot ja selvitti yksityiskohtaisemmin, mitä tietoja tarvittiin. Komissio tiedusteli erityisesti, oliko todennäköistä, että yritys asetettaisiin konkurssimenettelyn päätteeksi selvitystilaan, jossa kaikki sen liiketoiminta lopetettaisiin, vai oliko mahdollista, että yrityksen liiketoiminta voisi jatkua muussa muodossa, esimerkiksi siten, että se myytäisiin toiminnan jatkuessa. |
| --- | --- |

(5)

Italia toimitti 9 päivänä elokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja, joissa vahvistettiin, että Napolin tribunale-tuomioistuin, jäljempänä ’tuomioistuin’ oli asettanut yrityksen konkurssiin 5 päivänä heinäkuuta 2006. Komissio pyysi 29 päivänä marraskuuta 2006 lisätietoja, joista Italia toimitti osan 7 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Komissio lähetti 22 päivänä joulukuuta 2006 muistutuksen, jossa se pyysi Italiaa toimittamaan puuttuvat lisätiedot ja selvitti yksityiskohtaisemmin, mitä tietoja tarvittiin. Komissio tiedusteli erityisesti, oliko todennäköistä, että yritys asetettaisiin konkurssimenettelyn päätteeksi selvitystilaan, jossa kaikki sen liiketoiminta lopetettaisiin, vai oliko mahdollista, että yrityksen liiketoiminta voisi jatkua muussa muodossa, esimerkiksi siten, että se myytäisiin toiminnan jatkuessa.

| (6) | Italia vastasi 14 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, jossa se vahvisti, että yrityksen toiminta oli päättynyt kokonaan. Se totesi kuitenkin samassa kirjeessä, ettei se voinut tietojen kokoamiseen liittyvien vaikeuksien vuoksi vahvistaa, voitaisiinko yrityksen liiketoimintaa mahdollisesti jatkaa tulevaisuudessa. Komissio pyysi Italialta 14 päivänä kesäkuuta 2007 päivitystä mahdollisista muista konkurssimenettelyn yhteydessä hyväksytyistä toimenpiteistä ja selvitti samalla, mitä tietoja se piti keskeisen tärkeinä. |
| --- | --- |

(6)

Italia vastasi 14 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, jossa se vahvisti, että yrityksen toiminta oli päättynyt kokonaan. Se totesi kuitenkin samassa kirjeessä, ettei se voinut tietojen kokoamiseen liittyvien vaikeuksien vuoksi vahvistaa, voitaisiinko yrityksen liiketoimintaa mahdollisesti jatkaa tulevaisuudessa. Komissio pyysi Italialta 14 päivänä kesäkuuta 2007 päivitystä mahdollisista muista konkurssimenettelyn yhteydessä hyväksytyistä toimenpiteistä ja selvitti samalla, mitä tietoja se piti keskeisen tärkeinä.

| (7) | Komissio sai lokakuussa 2007 tietää tiedotusvälineistä, että Ixfin mahdollisesti sai rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(7)

Komissio sai lokakuussa 2007 tietää tiedotusvälineistä, että Ixfin mahdollisesti sai rakenneuudistustukea.

| (8) | Komissio teki 11 päivänä joulukuuta 2007 muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen (2), jäljempänä ’aloittamispäätös’, jossa kehotettiin Italian viranomaisia vastaamaan useisiin kysymyksiin kuukauden kuluessa ja kolmansia esittämään omat huomautuksensa. Italia pyysi 7 päivänä tammikuuta 2008 aloittamispäätöstä koskevien huomautusten esittämisen määräajalle jatkoa, joka myönnettiin samana päivänä; uudeksi määräajaksi asetettiin 12 päivä helmikuuta 2008. Italia toimitti sähköpostitse vain osan tiedoista 15 päivänä tammikuuta 2008, 12 päivänä maaliskuuta 2008 ja 25 päivänä maaliskuuta 2008. |
| --- | --- |

(8)

Komissio teki 11 päivänä joulukuuta 2007 muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen (2), jäljempänä ’aloittamispäätös’, jossa kehotettiin Italian viranomaisia vastaamaan useisiin kysymyksiin kuukauden kuluessa ja kolmansia esittämään omat huomautuksensa. Italia pyysi 7 päivänä tammikuuta 2008 aloittamispäätöstä koskevien huomautusten esittämisen määräajalle jatkoa, joka myönnettiin samana päivänä; uudeksi määräajaksi asetettiin 12 päivä helmikuuta 2008. Italia toimitti sähköpostitse vain osan tiedoista 15 päivänä tammikuuta 2008, 12 päivänä maaliskuuta 2008 ja 25 päivänä maaliskuuta 2008.

| (9) | Komissio sai 25 päivänä maaliskuuta 2008 konkurssipesän hoitajalta huomautuksia, jotka se toimitti edelleen Italialle 18 päivänä huhtikuuta 2008 yhdessä tietopyynnön kanssa. Italia vastasi pyyntöön 24 päivänä huhtikuuta 2008 ja kommentoi kolmannen esittämiä huomautuksia. |
| --- | --- |

(9)

Komissio sai 25 päivänä maaliskuuta 2008 konkurssipesän hoitajalta huomautuksia, jotka se toimitti edelleen Italialle 18 päivänä huhtikuuta 2008 yhdessä tietopyynnön kanssa. Italia vastasi pyyntöön 24 päivänä huhtikuuta 2008 ja kommentoi kolmannen esittämiä huomautuksia.

| (10) | Komissio pyysi 20 päivänä lokakuuta 2008 lisätietoja, jotka vastaanotettiin 30 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Italian viranomaiset toimittivat komission pyynnön konkurssiperän hoitajalle, joka esitti lisätietoja 18 päivänä marraskuuta 2008. |
| --- | --- |

(10)

Komissio pyysi 20 päivänä lokakuuta 2008 lisätietoja, jotka vastaanotettiin 30 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Italian viranomaiset toimittivat komission pyynnön konkurssiperän hoitajalle, joka esitti lisätietoja 18 päivänä marraskuuta 2008.

II.   TUEN KUVAUS

II.1.   Tuensaaja

| (11) | Ixfin on suuri yritys, joka toimii Marcianisessa Casertan maakunnassa Campanian alueella Italiassa. |
| --- | --- |

(11)

Ixfin on suuri yritys, joka toimii Marcianisessa Casertan maakunnassa Campanian alueella Italiassa.

| (12) | Ixfin on Italian lainsäädännön mukaisesti perustettu yritys, joka toimii sopimusvalmistuksen alalla (tuottaa ja kokoaa piirilevyjä ja muita sähkölaitteita) sekä puhelinpalvelukeskusten ja logistiikan aloilla. |
| --- | --- |

(12)

Ixfin on Italian lainsäädännön mukaisesti perustettu yritys, joka toimii sopimusvalmistuksen alalla (tuottaa ja kokoaa piirilevyjä ja muita sähkölaitteita) sekä puhelinpalvelukeskusten ja logistiikan aloilla.

| (13) | Ixfin oli vuoteen 1999 asti Olivetti-konsernin määräysvallassa ja sen tuotanto myytiin Olivetti-tuotemerkillä. Olivetti päätti vuonna 1999 lopettaa kaiken tuotantotoimintansa ja Ixfin myytiin Finmek SpA:lle. |
| --- | --- |

(13)

Ixfin oli vuoteen 1999 asti Olivetti-konsernin määräysvallassa ja sen tuotanto myytiin Olivetti-tuotemerkillä. Olivetti päätti vuonna 1999 lopettaa kaiken tuotantotoimintansa ja Ixfin myytiin Finmek SpA:lle.

| (14) | Vuodesta 2003 Ixfinin määräysvalta on ollut Maxfin Srl:llä, joka on puolestaan Pufin Srl-yrityksen määräysvallassa. Pugliesen suvun omistaman Pufin-konsernin emoyhtiö Pufin Srl tarjoaa yrityksille kauppaan, hallintoon ja logistiikkaan liittyviä palveluja. |
| --- | --- |

(14)

Vuodesta 2003 Ixfinin määräysvalta on ollut Maxfin Srl:llä, joka on puolestaan Pufin Srl-yrityksen määräysvallassa. Pugliesen suvun omistaman Pufin-konsernin emoyhtiö Pufin Srl tarjoaa yrityksille kauppaan, hallintoon ja logistiikkaan liittyviä palveluja.

| (15) | Ixfinin määräysvallassa on suoraan tai välillisesti neljä muuta yritystä: Nicofin Srl (99 %), Uni.com Partecipazioni Srl (100 %), Uni.com SpA (100 %) ja Uni.com Ricerche Srl (100 %). |
| --- | --- |

(15)

Ixfinin määräysvallassa on suoraan tai välillisesti neljä muuta yritystä: Nicofin Srl (99 %), Uni.com Partecipazioni Srl (100 %), Uni.com SpA (100 %) ja Uni.com Ricerche Srl (100 %).

| (16) | Ixfinin vaikeudet johtuvat muun muassa siitä, että se toimi pääasiassa muiden tahojen lukuun ja oli siis riippuvainen näiden tilauksista. Viime vuosikymmenellä elektroniikkamarkkinat kokivat yleisen kriisin, joka edellytti mittakaavaetuun perustuvaa tehostamista tai tuotannon siirtämistä työvoimakustannuksiltaan edullisiin maihin. |
| --- | --- |

(16)

Ixfinin vaikeudet johtuvat muun muassa siitä, että se toimi pääasiassa muiden tahojen lukuun ja oli siis riippuvainen näiden tilauksista. Viime vuosikymmenellä elektroniikkamarkkinat kokivat yleisen kriisin, joka edellytti mittakaavaetuun perustuvaa tehostamista tai tuotannon siirtämistä työvoimakustannuksiltaan edullisiin maihin.

| (17) | Ixfin myytiin maaliskuussa 2004 eli pian kriisin alettua sijoittajalle, joka pystyi tarjoamaan toiminnan uudelleen aloittamiseen tarvittavat resurssit. Sijoittajan suunnitelmaa ei kuitenkaan toteutettu, minkä seurauksena yritys joutui jo syyskuussa 2004 maksukyvyttömyydestä johtuviin vaikeuksiin. Se myytiin joulukuussa 2004 takaisin Pufin-konsernille symboliseen hintaan, 20 miljoonan euron lisätappion jälkeen. Yrityksen toiminta päättyi joulukuussa 2004. |
| --- | --- |

(17)

Ixfin myytiin maaliskuussa 2004 eli pian kriisin alettua sijoittajalle, joka pystyi tarjoamaan toiminnan uudelleen aloittamiseen tarvittavat resurssit. Sijoittajan suunnitelmaa ei kuitenkaan toteutettu, minkä seurauksena yritys joutui jo syyskuussa 2004 maksukyvyttömyydestä johtuviin vaikeuksiin. Se myytiin joulukuussa 2004 takaisin Pufin-konsernille symboliseen hintaan, 20 miljoonan euron lisätappion jälkeen. Yrityksen toiminta päättyi joulukuussa 2004.

| (18) | Seuraavassa taulukossa esitetään Ixfinin taloudellinen tilanne tuen myöntämisen ajankohtana:

  Taulukko 1










  (euroina) |
| --- | --- |
| | Liikevaihto | Nettotulos | Verot | Sosiaalimaksut |
| 31.12.2003 | 104 000 000 | 11 000 | 9 000 000 | 20 800 000 |
| 31.12.2004 | 75 000 000 | (2 000 000) | 14 800 000 | 26 100 000 |
| 31.5.2005 | 3 000 000 | (4) | 16 000 000 (3) | 27 700 000 (3) |

(18)

Seuraavassa taulukossa esitetään Ixfinin taloudellinen tilanne tuen myöntämisen ajankohtana:

Taulukko 1

(euroina)

Liikevaihto

Nettotulos

Verot

Sosiaalimaksut

31.12.2003

104 000 000

11 000

9 000 000

20 800 000

31.12.2004

75 000 000

(2 000 000)

14 800 000

26 100 000

31.5.2005

3 000 000

(4)

16 000 000 (3)

27 700 000 (3)

II.2.   Tuki

| (19) | Taloudellisen kehittämisen ministeriö, jäljempänä ’ministeriö’, hyväksyi 18 päivänä marraskuuta 2005 asetuksen, jonka nojalla oli tarkoitus myöntää pelastamistuki Ixfinille. Rahoitus saatiin varoista, jotka saatettiin käyttöön 14 päivänä maaliskuuta 2005 annetulla asetuksella nro 35 (5) (nk. kilpailukykyasetus), jota muutettiin myöhemmin 14 päivänä toukokuuta 2005 vahvistetulla lailla nro 80 (6). Rahoitusta selvitettiin sittemmin 29 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla ministeriöiden välisen taloussuunnittelukomitean (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica) päätöksellä nro 101. Siinä todetaan, että täydentävän rahoituksen edellytyksenä on takaus ja että tuki on suunnattava vaikeuksissa olevan yrityksen pelastamiseen. |
| --- | --- |

(19)

Taloudellisen kehittämisen ministeriö, jäljempänä ’ministeriö’, hyväksyi 18 päivänä marraskuuta 2005 asetuksen, jonka nojalla oli tarkoitus myöntää pelastamistuki Ixfinille. Rahoitus saatiin varoista, jotka saatettiin käyttöön 14 päivänä maaliskuuta 2005 annetulla asetuksella nro 35 (5) (nk. kilpailukykyasetus), jota muutettiin myöhemmin 14 päivänä toukokuuta 2005 vahvistetulla lailla nro 80 (6). Rahoitusta selvitettiin sittemmin 29 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla ministeriöiden välisen taloussuunnittelukomitean (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica) päätöksellä nro 101. Siinä todetaan, että täydentävän rahoituksen edellytyksenä on takaus ja että tuki on suunnattava vaikeuksissa olevan yrityksen pelastamiseen.

| (20) | Takaus myönnettiin BancApulia-pankin, jäljempänä ’pankki’, antamana 15 miljoonan euron lainana, jonka korko oli 3 kuukauden euribor korotettuna 1,25 prosenttiyksiköllä eli 3,591 prosenttia. Lainan voimassaoloaika oli kuusi kuukautta 30 päivästä joulukuuta 2005. |
| --- | --- |

(20)

Takaus myönnettiin BancApulia-pankin, jäljempänä ’pankki’, antamana 15 miljoonan euron lainana, jonka korko oli 3 kuukauden euribor korotettuna 1,25 prosenttiyksiköllä eli 3,591 prosenttia. Lainan voimassaoloaika oli kuusi kuukautta 30 päivästä joulukuuta 2005.

| (21) | Tuella pääasiassa maksettiin takaisin osa yrityksen veloista. Italian mukaan takaisinmaksut piti suorittaa kiireellisesti, sillä eräät velkojat olivat jo vieneet perinnän tuomioistuimeen. |
| --- | --- |

(21)

Tuella pääasiassa maksettiin takaisin osa yrityksen veloista. Italian mukaan takaisinmaksut piti suorittaa kiireellisesti, sillä eräät velkojat olivat jo vieneet perinnän tuomioistuimeen.

| (22) | Lisäksi Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että Ixfin oli pyytänyt takauksen kattaman lainamäärän korottamista 17,3 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(22)

Lisäksi Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että Ixfin oli pyytänyt takauksen kattaman lainamäärän korottamista 17,3 miljoonaan euroon.

II.3.   Ixfinin maksukyvyttömyys

| (23) | Yritys todettiin 5 päivänä heinäkuuta 2006 virallisesti maksukyvyttömäksi ja konkurssimenettely (7) aloitettiin. |
| --- | --- |

(23)

Yritys todettiin 5 päivänä heinäkuuta 2006 virallisesti maksukyvyttömäksi ja konkurssimenettely (7) aloitettiin.

| (24) | Ministeriön saatavat otettiin mukaan konkurssimenettelyyn, ja se pyysi maaliskuussa 2007 toimivaltaista tuomioistuinta muuttamaan konkurssimenettelyn oikeudenkäyntimenettelyksi, jäljempänä ’erityishallintomenettely’ (8), jonka päätteeksi yrityksen toiminta voisi jatkua. Tällaisesta toimenpiteestä on säädetty 8 päivänä heinäkuuta 1999 annetussa asetuksessa nro 270, jäljempänä ’asetus 270/1999’. |
| --- | --- |

(24)

Ministeriön saatavat otettiin mukaan konkurssimenettelyyn, ja se pyysi maaliskuussa 2007 toimivaltaista tuomioistuinta muuttamaan konkurssimenettelyn oikeudenkäyntimenettelyksi, jäljempänä ’erityishallintomenettely’ (8), jonka päätteeksi yrityksen toiminta voisi jatkua. Tällaisesta toimenpiteestä on säädetty 8 päivänä heinäkuuta 1999 annetussa asetuksessa nro 270, jäljempänä ’asetus 270/1999’.

| (25) | Lisäksi komissio sai ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista tietää tiedotusvälineistä, että Ixfin saatettaisiin hyväksyä erityishallintomenettelyn piiriin Italian hallintoelinten, ammattijärjestöjen ja Confindustrian allekirjoittaman Casertan maakunnan teollisuuden elvyttämistä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, ansiosta. Pöytäkirjan mukaan hankkeeseen annettaisiin erilaisten toimenpiteiden kautta 40–60 miljoonaa euroa. Komission hallussa tuolloin olleiden tietojen mukaan sopimuksen tarkoituksena oli tuotannon palauttaminen ja työllisyyden säilyttäminen Casertan maakunnan teollisuusalueilla. |
| --- | --- |

(25)

Lisäksi komissio sai ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista tietää tiedotusvälineistä, että Ixfin saatettaisiin hyväksyä erityishallintomenettelyn piiriin Italian hallintoelinten, ammattijärjestöjen ja Confindustrian allekirjoittaman Casertan maakunnan teollisuuden elvyttämistä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, ansiosta. Pöytäkirjan mukaan hankkeeseen annettaisiin erilaisten toimenpiteiden kautta 40–60 miljoonaa euroa. Komission hallussa tuolloin olleiden tietojen mukaan sopimuksen tarkoituksena oli tuotannon palauttaminen ja työllisyyden säilyttäminen Casertan maakunnan teollisuusalueilla.

III.   EPÄILYKSET, JOTKA KOMISSIO ESITTI EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAISEN MENETTELYN ALOITTAMISEN YHTEYDESSÄ

| (26) | Komissio esitti saatavilla olevien tietojen perusteella aloittamispäätöksessä epäilyjä siitä, oliko tuki valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (9), jäljempänä ’suuntaviivat’ mukainen. |
| --- | --- |

(26)

Komissio esitti saatavilla olevien tietojen perusteella aloittamispäätöksessä epäilyjä siitä, oliko tuki valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (9), jäljempänä ’suuntaviivat’ mukainen.

| (27) | Komissio pyysi Italiaa toimittamaan lisätietoja Ixfinin tukikelpoisuuden todistamiseksi sekä Pufinin ja Maxfinin taseet sen osoittamiseksi, että ongelmat olivat niin vakavia, ettei konserni olisi itse voinut hoitaa niitä. |
| --- | --- |

(27)

Komissio pyysi Italiaa toimittamaan lisätietoja Ixfinin tukikelpoisuuden todistamiseksi sekä Pufinin ja Maxfinin taseet sen osoittamiseksi, että ongelmat olivat niin vakavia, ettei konserni olisi itse voinut hoitaa niitä.

| (28) | Komissio epäili, oliko pelastamistuki suuntaviivojen mukainen ja noudatettiinko sen suhteen suuntaviivojen 25 kohdan d alakohtaa. Pelastamistuen on säännökset täyttääkseen oltava määrältään korkeintaan sellainen, että yritys voisi jatkaa liiketoimintaansa sen ajan, joksi tuki on hyväksytty. Italialta pyydettiin tähän liittyen lisätietoja pelastuen määrän soveltuvuudesta ja muun muassa vahvistus sille, että tuen vakuus oli enintään 15 miljoonan euron lainaa varten eikä määrää korotettu yrityksen pyynnön mukaisesti 17,3 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(28)

Komissio epäili, oliko pelastamistuki suuntaviivojen mukainen ja noudatettiinko sen suhteen suuntaviivojen 25 kohdan d alakohtaa. Pelastamistuen on säännökset täyttääkseen oltava määrältään korkeintaan sellainen, että yritys voisi jatkaa liiketoimintaansa sen ajan, joksi tuki on hyväksytty. Italialta pyydettiin tähän liittyen lisätietoja pelastuen määrän soveltuvuudesta ja muun muassa vahvistus sille, että tuen vakuus oli enintään 15 miljoonan euron lainaa varten eikä määrää korotettu yrityksen pyynnön mukaisesti 17,3 miljoonaan euroon.

| (29) | Komissio myös korosti, ettei pelastamistukea saa käyttää pääasiassa maksukyvyttömyystilanteen lykkäämiseen vaan se on tarkoitettu rakenneuudistukseen. Komissiosta vaikutti kuitenkin siltä, että pelastamistuen ainoana tavoitteena oli velan maksun määräaikojen sopiminen uudestaan ja näin ollen yrityksen pelastaminen maksukyvyttömyydeltä. Komissio pyysi muun muassa todisteita siitä, että Ixfin aikoi laatia rakenneuudistussuunnitelman kyseisenä aikana. |
| --- | --- |

(29)

Komissio myös korosti, ettei pelastamistukea saa käyttää pääasiassa maksukyvyttömyystilanteen lykkäämiseen vaan se on tarkoitettu rakenneuudistukseen. Komissiosta vaikutti kuitenkin siltä, että pelastamistuen ainoana tavoitteena oli velan maksun määräaikojen sopiminen uudestaan ja näin ollen yrityksen pelastaminen maksukyvyttömyydeltä. Komissio pyysi muun muassa todisteita siitä, että Ixfin aikoi laatia rakenneuudistussuunnitelman kyseisenä aikana.

| (30) | Komissio epäili myös, täyttyikö suuntaviivojen 25 kohdan c alakohta, jonka mukaan jäsenvaltio toimittaa kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen ensimmäisestä täytäntöönpanosta rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman tai todisteet siitä, että takaus on päättynyt. |
| --- | --- |

(30)

Komissio epäili myös, täyttyikö suuntaviivojen 25 kohdan c alakohta, jonka mukaan jäsenvaltio toimittaa kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen ensimmäisestä täytäntöönpanosta rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman tai todisteet siitä, että takaus on päättynyt.

| (31) | Komissio esitti epäilyjä myös suuntaviivojen 72 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa tarkoitetun tuen ainutkertaisuuden periaatteen täyttymisestä. |
| --- | --- |

(31)

Komissio esitti epäilyjä myös suuntaviivojen 72 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa tarkoitetun tuen ainutkertaisuuden periaatteen täyttymisestä.

| (32) | Komissio esitti aloittamispäätöksessä myös epäilyjä, että Ixfin olisi saanut lisätukea (vrt. tämän päätöksen johdanto-osan 25 kappale) konkurssimenettelyn helpottamiseksi. Komissio huomautti, että vaikka tuki olisi myönnetty vuonna 1989 annetun lain nro 181 (ja sen myöhempien muutosten) nojalla, se ei olisi komission asiassa N 214/2003 tekemän päätöksen mukaan tukikelpoinen, sillä hyväksyntä perustui siihen, etteivät vaikeuksissa olevat yritykset kuulu 9 artiklan soveltamisalaan. Ixfin on kuitenkin selkeästi suuntaviivojen 10 kohdan c kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys, koska se on konkurssimenettelyn kohteena. Komissio totesi tämän vuoksi, että tuen voidaan katsoa soveltuvan rakenneuudistustueksi ainoastaan, jos se täyttää suuntaviivojen 31–51 kohdan edellytykset. |
| --- | --- |

(32)

Komissio esitti aloittamispäätöksessä myös epäilyjä, että Ixfin olisi saanut lisätukea (vrt. tämän päätöksen johdanto-osan 25 kappale) konkurssimenettelyn helpottamiseksi. Komissio huomautti, että vaikka tuki olisi myönnetty vuonna 1989 annetun lain nro 181 (ja sen myöhempien muutosten) nojalla, se ei olisi komission asiassa N 214/2003 tekemän päätöksen mukaan tukikelpoinen, sillä hyväksyntä perustui siihen, etteivät vaikeuksissa olevat yritykset kuulu 9 artiklan soveltamisalaan. Ixfin on kuitenkin selkeästi suuntaviivojen 10 kohdan c kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys, koska se on konkurssimenettelyn kohteena. Komissio totesi tämän vuoksi, että tuen voidaan katsoa soveltuvan rakenneuudistustueksi ainoastaan, jos se täyttää suuntaviivojen 31–51 kohdan edellytykset.

| (33) | Komissio ei ole saanut ilmoitusta rakenneuudistustuista eikä sille ole toimitettu tietoa rakenneuudistussuunnitelmasta, jonka perusteella kyseinen tuki olisi voinut täyttää suuntaviivoissa tarkoitetut rakenneuudistustuen hyväksymisen perusedellytykset. Komissio epäili vahvasti erityisesti sitä, olisiko mahdollinen rakenneuudistussuunnitelma voinut palauttaa yrityksen taloudellisen ja rahoituksellisen kannattavuuden. |
| --- | --- |

(33)

Komissio ei ole saanut ilmoitusta rakenneuudistustuista eikä sille ole toimitettu tietoa rakenneuudistussuunnitelmasta, jonka perusteella kyseinen tuki olisi voinut täyttää suuntaviivoissa tarkoitetut rakenneuudistustuen hyväksymisen perusedellytykset. Komissio epäili vahvasti erityisesti sitä, olisiko mahdollinen rakenneuudistussuunnitelma voinut palauttaa yrityksen taloudellisen ja rahoituksellisen kannattavuuden.

IV.   ITALIAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (34) | Komissiolle lähetettiin 15 päivänä tammikuuta 2008 pöytäkirja ministeriön 9 päivänä tammikuuta 2008 järjestämästä Ixfiniä käsitelleestä tapaamisesta. Pöytäkirjasta kävi ilmi, että ministeriö oli päättänyt valittaa tuomioistuimen päätöksestä, jonka mukaan Ixfin ei päässyt erityishallintomenettelyn piiriin. |
| --- | --- |

(34)

Komissiolle lähetettiin 15 päivänä tammikuuta 2008 pöytäkirja ministeriön 9 päivänä tammikuuta 2008 järjestämästä Ixfiniä käsitelleestä tapaamisesta. Pöytäkirjasta kävi ilmi, että ministeriö oli päättänyt valittaa tuomioistuimen päätöksestä, jonka mukaan Ixfin ei päässyt erityishallintomenettelyn piiriin.

| (35) | Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 12 päivänä maaliskuuta 2008 sähköpostitse, että niillä oli vaikeuksia hankkia pyydetyt tiedot, ja pyysivät väliaikaista ratkaisua. Viranomaiset vahvistivat 25 päivänä maaliskuuta 2008, ettei Ixfinille todella ollut myönnetty väitettyä 40 miljoonan euron rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(35)

Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 12 päivänä maaliskuuta 2008 sähköpostitse, että niillä oli vaikeuksia hankkia pyydetyt tiedot, ja pyysivät väliaikaista ratkaisua. Viranomaiset vahvistivat 25 päivänä maaliskuuta 2008, ettei Ixfinille todella ollut myönnetty väitettyä 40 miljoonan euron rakenneuudistustukea.

V.   KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET

| (36) | Komissio sai Ixfinin konkurssipesän hoitajalta huomautuksia 27 päivänä maaliskuuta 2008. |
| --- | --- |

(36)

Komissio sai Ixfinin konkurssipesän hoitajalta huomautuksia 27 päivänä maaliskuuta 2008.

| (37) | Konkurssipesän hoitaja selvitti Ixfinin maksukyvyttömyyden osalta, että asianomaisena aikana Ixfin oli edelleen konkurssimenettelyssä. Konkurssimenettelyn muuttaminen erityishallintomenettelyksi edellyttää tiettyjen menettely- ja asiaedellytysten täyttymistä. Tuomioistuin vahvisti 4 päivänä tammikuuta 2008 antamassaan tuomiossa, ettei yrityksellä ollut edellytyksiä taloudellisen tasapainon saavuttamiseen, eikä konkurssimenettelyä tämän vuoksi voinut muuttaa erityishallintomenettelyksi. Ministeriö haki tuomioon muutosta Napolin muutoksenhakutuomioistuimessa. |
| --- | --- |

(37)

Konkurssipesän hoitaja selvitti Ixfinin maksukyvyttömyyden osalta, että asianomaisena aikana Ixfin oli edelleen konkurssimenettelyssä. Konkurssimenettelyn muuttaminen erityishallintomenettelyksi edellyttää tiettyjen menettely- ja asiaedellytysten täyttymistä. Tuomioistuin vahvisti 4 päivänä tammikuuta 2008 antamassaan tuomiossa, ettei yrityksellä ollut edellytyksiä taloudellisen tasapainon saavuttamiseen, eikä konkurssimenettelyä tämän vuoksi voinut muuttaa erityishallintomenettelyksi. Ministeriö haki tuomioon muutosta Napolin muutoksenhakutuomioistuimessa.

| (38) | Konkurssipesän hoitaja totesi myös, että koska yritys oli edelleen konkurssimenettelyssä, taloudellinen toiminta oli keskeytettynä. |
| --- | --- |

(38)

Konkurssipesän hoitaja totesi myös, että koska yritys oli edelleen konkurssimenettelyssä, taloudellinen toiminta oli keskeytettynä.

| (39) | Konkurssipesän hoitaja selitti, että pääministerin kanslia oli hyväksynyt pöytäkirjan 20 päivänä kesäkuuta 2007. Lokakuun 25 päivänä 2007 kokoontui koordinointiryhmä, jonka tarkoituksena oli laatia tarkka investointisuunnitelma. Konkurssipesän hoitajan huomautuksista ja erityisesti tuomioistuimen tuomiosta käy kuitenkin ilmi, ettei investointisuunnitelmaan liittynyt minkäänlaisia jatkotoimenpiteitä, vaan se jäi irralliseksi asiakirjaksi, jossa ei täsmennetty, mitä hankkeita tuettaisiin ja mitä resursseja oli mahdollisesti käytettävissä. Konkurssipesän hoitaja korosti myös, ettei Ixfinin pelastamiseen ja/tai rakenneuudistukseen ollut asianomaisen pelastamistuen lisäksi myönnetty muita julkisia varoja. |
| --- | --- |

(39)

Konkurssipesän hoitaja selitti, että pääministerin kanslia oli hyväksynyt pöytäkirjan 20 päivänä kesäkuuta 2007. Lokakuun 25 päivänä 2007 kokoontui koordinointiryhmä, jonka tarkoituksena oli laatia tarkka investointisuunnitelma. Konkurssipesän hoitajan huomautuksista ja erityisesti tuomioistuimen tuomiosta käy kuitenkin ilmi, ettei investointisuunnitelmaan liittynyt minkäänlaisia jatkotoimenpiteitä, vaan se jäi irralliseksi asiakirjaksi, jossa ei täsmennetty, mitä hankkeita tuettaisiin ja mitä resursseja oli mahdollisesti käytettävissä. Konkurssipesän hoitaja korosti myös, ettei Ixfinin pelastamiseen ja/tai rakenneuudistukseen ollut asianomaisen pelastamistuen lisäksi myönnetty muita julkisia varoja.

| (40) | Konkurssipesän hoitaja totesi myös, että Ixfin oli esittänyt 23 päivänä kesäkuuta 2006 Sviluppo Italia SpA:lle rakenneuudistussuunnitelmaluonnoksen, jota ei ollut viety eteenpäin yrityksen konkurssimenettelyn vuoksi. Konkurssipesän hoitaja toimitti komissiolle jäljennöksen tästä konsultin laatimasta luonnoksesta. |
| --- | --- |

(40)

Konkurssipesän hoitaja totesi myös, että Ixfin oli esittänyt 23 päivänä kesäkuuta 2006 Sviluppo Italia SpA:lle rakenneuudistussuunnitelmaluonnoksen, jota ei ollut viety eteenpäin yrityksen konkurssimenettelyn vuoksi. Konkurssipesän hoitaja toimitti komissiolle jäljennöksen tästä konsultin laatimasta luonnoksesta.

| (41) | Konkurssipesän hoitaja toimitti komissiolle pelastamistuen määrän riittävyyden selvittämiseksi pelastamistukihakemukset, jotka Ixfin oli esittänyt Sviluppo Italia SpA:lle 30 päivänä syyskuuta 2005 ja 11 päivänä marraskuuta 2005. |
| --- | --- |

(41)

Konkurssipesän hoitaja toimitti komissiolle pelastamistuen määrän riittävyyden selvittämiseksi pelastamistukihakemukset, jotka Ixfin oli esittänyt Sviluppo Italia SpA:lle 30 päivänä syyskuuta 2005 ja 11 päivänä marraskuuta 2005.

| (42) | Konkurssipesän hoitaja toimitti komissiolle myös sen pyytämät Pufinin ja Maxfinin taseet vuosilta 2004, 2005 ja 2006. |
| --- | --- |

(42)

Konkurssipesän hoitaja toimitti komissiolle myös sen pyytämät Pufinin ja Maxfinin taseet vuosilta 2004, 2005 ja 2006.

| (43) | Konkurssipesän hoitaja totesi valtion takausjärjestelyjen täytäntöönpanosta, että pankki oli pyytänyt 3 päivänä heinäkuuta 2006 ministeriötä maksamaan takauksen takaisin. |
| --- | --- |

(43)

Konkurssipesän hoitaja totesi valtion takausjärjestelyjen täytäntöönpanosta, että pankki oli pyytänyt 3 päivänä heinäkuuta 2006 ministeriötä maksamaan takauksen takaisin.

VI.   ITALIAN KOMMENTIT KOLMANSIEN HUOMAUTUKSIIN

| (44) | Italian viranomaiset kommentoivat kolmansien huomautuksia. Ne totesivat muun muassa pystyvänsä vastaamaan aiempaa paremmin aloittamispäätöksessä esitettyihin väitteisiin. |
| --- | --- |

(44)

Italian viranomaiset kommentoivat kolmansien huomautuksia. Ne totesivat muun muassa pystyvänsä vastaamaan aiempaa paremmin aloittamispäätöksessä esitettyihin väitteisiin.

| (45) | Italian viranomaiset esittivät seuraavat selvitykset pankin myöntämästä 15 miljoonan euron suuruisesta valtiontakauksesta. |
| --- | --- |

(45)

Italian viranomaiset esittivät seuraavat selvitykset pankin myöntämästä 15 miljoonan euron suuruisesta valtiontakauksesta.

| (46) | Ensinnäkin viranomaiset vahvistivat, että takauksen kattama lainamäärä oli 15 miljoonaa euroa eikä 17,3 miljoonaa euroa, ja totesivat, että pelastamistuen määrä oli laskettu suuntaviivoissa esitetyn laskukaavan mukaan. |
| --- | --- |

(46)

Ensinnäkin viranomaiset vahvistivat, että takauksen kattama lainamäärä oli 15 miljoonaa euroa eikä 17,3 miljoonaa euroa, ja totesivat, että pelastamistuen määrä oli laskettu suuntaviivoissa esitetyn laskukaavan mukaan.

| (47) | Toiseksi ministeriö ilmoitti komissiolle 21 päivänä huhtikuuta 2008 ja 30 päivänä lokakuuta 2008 päivätyillä kirjeillä, että pankki oli 3 päivänä heinäkuuta 2006 realisoinut 15 miljoonan euron vakuuden sekä koron eli yhteensä 15 154 457,72 euroa. Viranomaiset toimittivat myös 20 päivänä syyskuuta 2006 päivätyn kirjeen, jonka perusteella valtiovarainministeriö suoritti pankille maksun 27 päivänä syyskuuta 2006. Maksun perusteella ministeriö sai Ixfinin suhteen velkojan oikeudet kyseiselle määrälle. |
| --- | --- |

(47)

Toiseksi ministeriö ilmoitti komissiolle 21 päivänä huhtikuuta 2008 ja 30 päivänä lokakuuta 2008 päivätyillä kirjeillä, että pankki oli 3 päivänä heinäkuuta 2006 realisoinut 15 miljoonan euron vakuuden sekä koron eli yhteensä 15 154 457,72 euroa. Viranomaiset toimittivat myös 20 päivänä syyskuuta 2006 päivätyn kirjeen, jonka perusteella valtiovarainministeriö suoritti pankille maksun 27 päivänä syyskuuta 2006. Maksun perusteella ministeriö sai Ixfinin suhteen velkojan oikeudet kyseiselle määrälle.

| (48) | Kolmanneksi Italian viranomaiset esittivät jäljennöksen 30 päivänä marraskuuta 2006 päivätystä kirjeestä, jolla ministeriö pyysi toimivaltaista viranomaista (tässä tapauksessa Napolin aluesyyttäjä) esittämään konkurssipesään kirjaamista koskevan hakemuksen asetuksen nro 270/1999 93 §:n mukaisesti. |
| --- | --- |

(48)

Kolmanneksi Italian viranomaiset esittivät jäljennöksen 30 päivänä marraskuuta 2006 päivätystä kirjeestä, jolla ministeriö pyysi toimivaltaista viranomaista (tässä tapauksessa Napolin aluesyyttäjä) esittämään konkurssipesään kirjaamista koskevan hakemuksen asetuksen nro 270/1999 93 §:n mukaisesti.

| (49) | Viranomaiset ilmoittivat, että Ixfin oli ollut konkurssimenettelyssä 5 päivänä heinäkuuta 2006 tehdystä ilmoituksesta alkaen, ja vahvistivat konkurssipesän hoitajan esittämät tiedot. Viranomaisten mukaan tuomioistuimen päätöstä koskeva muutoksenhaku oli edelleen vireillä. |
| --- | --- |

(49)

Viranomaiset ilmoittivat, että Ixfin oli ollut konkurssimenettelyssä 5 päivänä heinäkuuta 2006 tehdystä ilmoituksesta alkaen, ja vahvistivat konkurssipesän hoitajan esittämät tiedot. Viranomaisten mukaan tuomioistuimen päätöstä koskeva muutoksenhaku oli edelleen vireillä.

| (50) | Italian viranomaiset liittivät mukaan jäljennöksen pöytäkirjasta ja totesivat, ettei siihen sisältynyt tukea Ixfinille. |
| --- | --- |

(50)

Italian viranomaiset liittivät mukaan jäljennöksen pöytäkirjasta ja totesivat, ettei siihen sisältynyt tukea Ixfinille.

| (51) | Italian viranomaiset toimittivat myös jäljennöksen rakenneuudistussuunnitelmaa koskevan ilmoituksen luonnoksesta, jota ei kuitenkaan Italian mukaan ollut lähetetty komissiolle, koska tuomioistuin oli julistanut Ixfinin virallisesti maksukyvyttömäksi. |
| --- | --- |

(51)

Italian viranomaiset toimittivat myös jäljennöksen rakenneuudistussuunnitelmaa koskevan ilmoituksen luonnoksesta, jota ei kuitenkaan Italian mukaan ollut lähetetty komissiolle, koska tuomioistuin oli julistanut Ixfinin virallisesti maksukyvyttömäksi.

| (52) | Viranomaiset toimittivat pankin ja Ixfinin välisen lainasopimuksen jäljennöksen, josta käy ilmi, että laina myönnettiin 30 päivänä joulukuuta 2005 ja että sen korko oli 3,591 prosenttia (ks. tämän päätöksen 20 kohta) eikä 3,752 prosenttia, kuten aloittamispäätöksen johdanto-osan 15 kappaleessa mainitaan alun perin saatavilla olleiden tietojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(52)

Viranomaiset toimittivat pankin ja Ixfinin välisen lainasopimuksen jäljennöksen, josta käy ilmi, että laina myönnettiin 30 päivänä joulukuuta 2005 ja että sen korko oli 3,591 prosenttia (ks. tämän päätöksen 20 kohta) eikä 3,752 prosenttia, kuten aloittamispäätöksen johdanto-osan 15 kappaleessa mainitaan alun perin saatavilla olleiden tietojen mukaisesti.

VII.   ALOITTAMISPÄÄTÖKSEN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

| (53) | Napolin muutoksenhakutuomioistuin vahvisti 4 päivänä kesäkuuta 2008 annetulla ja 15 päivänä heinäkuuta 2008 tiedoksi annetulla tuomiolla tuomioistuimen tuomion ja samalla sen, ettei konkurssimenettelyn muuttamiselle erityishallintomenettelyksi ollut asiaedellytyksiä. Ministeriö on vienyt asian korkeimpaan kassaatio-oikeuteen, joka ei ole vielä antanut siitä tuomiota. |
| --- | --- |

(53)

Napolin muutoksenhakutuomioistuin vahvisti 4 päivänä kesäkuuta 2008 annetulla ja 15 päivänä heinäkuuta 2008 tiedoksi annetulla tuomiolla tuomioistuimen tuomion ja samalla sen, ettei konkurssimenettelyn muuttamiselle erityishallintomenettelyksi ollut asiaedellytyksiä. Ministeriö on vienyt asian korkeimpaan kassaatio-oikeuteen, joka ei ole vielä antanut siitä tuomiota.

| (54) | Komissio toteaa, että komission tiedonannon ”Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa” (10) 66–68 kohdan mukaan kansallinen viranomainen voi tukea tuensaajan taloudellisen toiminnan jatkumista ainoastaan, jos tuki on mahdollista periä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti. |
| --- | --- |

(54)

Komissio toteaa, että komission tiedonannon ”Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa” (10) 66–68 kohdan mukaan kansallinen viranomainen voi tukea tuensaajan taloudellisen toiminnan jatkumista ainoastaan, jos tuki on mahdollista periä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti.

VIII.   ARVIOINTI TUESTA

VIII.1   Onko kyse valtiontuesta?

| (55) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(55)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (56) | Ixfinin takaus myönnettiin Italian valtion varoista, sillä Ixfin ei maksanut siitä lainkaan takausmaksua. Näin Ixfin sai lainan, jota se ei vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa olevana yrityksenä olisi saanut ilman valtiontakausta. Ixfinille siis myönnetään etua valtion varoista, kun se saa takauksen lainalleen. |
| --- | --- |

(56)

Ixfinin takaus myönnettiin Italian valtion varoista, sillä Ixfin ei maksanut siitä lainkaan takausmaksua. Näin Ixfin sai lainan, jota se ei vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa olevana yrityksenä olisi saanut ilman valtiontakausta. Ixfinille siis myönnetään etua valtion varoista, kun se saa takauksen lainalleen.

| (57) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuet katsotaan kaikkein vääristävimmiksi valtiontuiksi, koska niiden avulla pidetään yllä yrityksiä, jotka muutoin poistuisivat markkinoilta. Ixfin valmisti ja jakeli elektroniikkakomponentteja auto- ja televiestintäalan tarpeisiin. Tuotteilla käydään kauppaa EU:n sisällä ja niiden markkinat ovat ylikansalliset, kuten Italian kilpailuviranomaiset totesivat päätöksessään (11). Lisäksi Ixfin suunnitteli tuen saamisajankohtana tuotantotoiminnan uudelleen aloittamista. Sen takauksen avulla saama hyöty auttoi sitä toteuttamaan pelastamistoimenpiteitä ja jatkamaan lopulta taloudellista toimintaansa tiettynä ajanjaksona. Näin ollen voidaan todeta, että kyseinen tuki vääristää tai ainakin saattaa vääristää kilpailua ja haittaa jäsenvaltioiden välistä kauppaa, koska sillä suositaan tiettyjä yrityksiä. |
| --- | --- |

(57)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuet katsotaan kaikkein vääristävimmiksi valtiontuiksi, koska niiden avulla pidetään yllä yrityksiä, jotka muutoin poistuisivat markkinoilta. Ixfin valmisti ja jakeli elektroniikkakomponentteja auto- ja televiestintäalan tarpeisiin. Tuotteilla käydään kauppaa EU:n sisällä ja niiden markkinat ovat ylikansalliset, kuten Italian kilpailuviranomaiset totesivat päätöksessään (11). Lisäksi Ixfin suunnitteli tuen saamisajankohtana tuotantotoiminnan uudelleen aloittamista. Sen takauksen avulla saama hyöty auttoi sitä toteuttamaan pelastamistoimenpiteitä ja jatkamaan lopulta taloudellista toimintaansa tiettynä ajanjaksona. Näin ollen voidaan todeta, että kyseinen tuki vääristää tai ainakin saattaa vääristää kilpailua ja haittaa jäsenvaltioiden välistä kauppaa, koska sillä suositaan tiettyjä yrityksiä.

| (58) | Komission tiedonannon EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksin (12), jäljempänä ’tiedonanto’, 3.2 kohdan a alakohdassa vahvistetaan useita edellytyksiä, joilla varmistetaan, ettei yksittäinen valtiontakaus ole valtiontukea: tuensaaja ei saa olla taloudellisissa vaikeuksissa, takaus ei saa kattaa enempää kuin 80 prosenttia lainan määrästä ja takauksesta maksetaan markkinaperusteinen takausmaksu. Tässä tapauksessa takaus kattaa koko lainamäärän, siitä ei ole maksettu lainkaan takausmaksua ja, kuten jäljempänä VIII.2.1 kohdassa kuvataan, tuensaaja on vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

(58)

Komission tiedonannon EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksin (12), jäljempänä ’tiedonanto’, 3.2 kohdan a alakohdassa vahvistetaan useita edellytyksiä, joilla varmistetaan, ettei yksittäinen valtiontakaus ole valtiontukea: tuensaaja ei saa olla taloudellisissa vaikeuksissa, takaus ei saa kattaa enempää kuin 80 prosenttia lainan määrästä ja takauksesta maksetaan markkinaperusteinen takausmaksu. Tässä tapauksessa takaus kattaa koko lainamäärän, siitä ei ole maksettu lainkaan takausmaksua ja, kuten jäljempänä VIII.2.1 kohdassa kuvataan, tuensaaja on vaikeuksissa oleva yritys.

| (59) | Toimenpide on siis perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(59)

Toimenpide on siis perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

VIII.2   Valtiontuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (60) | Käsiteltävänä olevaan asiaan ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa määrättyä poikkeusta. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten osalta taas voidaan todeta, että koska tuen päätarkoituksena on yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, siihen voidaan soveltaa ainoastaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, jonka nojalla sallitaan valtiontuen myöntäminen tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla vain, jos valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa vahvistetut edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(60)

Käsiteltävänä olevaan asiaan ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa määrättyä poikkeusta. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten osalta taas voidaan todeta, että koska tuen päätarkoituksena on yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, siihen voidaan soveltaa ainoastaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, jonka nojalla sallitaan valtiontuen myöntäminen tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla vain, jos valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

VIII.2.1.   Vaikeuksissa olevan yrityksen oikeus saada valtiontukea

| (61) | Komissio katsoo suuntaviivojen 9 kohdan nojalla, että kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, mikäli yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Suuntaviivojen 11 kohdassa täsmennetään, että vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset tunnusmerkit ovat kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen. Taulukosta 1 käy ilmi, että samalla kun yrityksen velat kasvoivat, tulorahoitus pienentyi ja liikevaihto väheni 104 miljoonasta eurosta kolmeen miljoonaan euroon vain 17 kuukaudessa. |
| --- | --- |

(61)

Komissio katsoo suuntaviivojen 9 kohdan nojalla, että kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, mikäli yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Suuntaviivojen 11 kohdassa täsmennetään, että vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset tunnusmerkit ovat kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen. Taulukosta 1 käy ilmi, että samalla kun yrityksen velat kasvoivat, tulorahoitus pienentyi ja liikevaihto väheni 104 miljoonasta eurosta kolmeen miljoonaan euroon vain 17 kuukaudessa.

| (62) | Suuntaviivojen 10 kohdan c alakohdan mukaan yrityksen katsotaan olevan vaikeuksissa, jos se yhtiömuodosta riippumatta täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. Tässä tapauksessa merkkejä maksukyvyttömyydestä – yrityksen kyvyttömyys vastata sitoumuksistaan ajoissa – oli nähtävillä jo syyskuussa 2004. Lisäksi Italia vahvisti, että se oli myöntänyt pelastamistukea ennen ilmoituksen tekemistä yrityksen pakottavien maksukyvyttömyyteen liittyvien tarpeiden vuoksi. Tuomiovaltainen tuomioistuin julisti Ixfinin konkurssiin 5 päivänä heinäkuuta 2006. |
| --- | --- |

(62)

Suuntaviivojen 10 kohdan c alakohdan mukaan yrityksen katsotaan olevan vaikeuksissa, jos se yhtiömuodosta riippumatta täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. Tässä tapauksessa merkkejä maksukyvyttömyydestä – yrityksen kyvyttömyys vastata sitoumuksistaan ajoissa – oli nähtävillä jo syyskuussa 2004. Lisäksi Italia vahvisti, että se oli myöntänyt pelastamistukea ennen ilmoituksen tekemistä yrityksen pakottavien maksukyvyttömyyteen liittyvien tarpeiden vuoksi. Tuomiovaltainen tuomioistuin julisti Ixfinin konkurssiin 5 päivänä heinäkuuta 2006.

| (63) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Ixfin on suuntaviivojen 10 ja 11 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

(63)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Ixfin on suuntaviivojen 10 ja 11 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys.

| (64) | On kuitenkin huomattava, että suuntaviivojen 13 kohdan mukaan yhtymään kuuluva yritys voi yleensä saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea vain silloin, kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä, ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse. |
| --- | --- |

(64)

On kuitenkin huomattava, että suuntaviivojen 13 kohdan mukaan yhtymään kuuluva yritys voi yleensä saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea vain silloin, kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä, ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse.

| (65) | Ixfin kuuluu Pufin-konserniin. Sillä on jo 3,7 miljoonan euron velka emoyhtiö Maxfinille. Italian viranomaiset esittivät aloittamispäätöksen jälkeen komissiolle Maxfinin taseet 30 päivältä huhtikuuta 2005, 30 päivältä huhtikuuta 2006 ja 30 päivältä kesäkuuta 2006 ja Pufinin taseet 30 päivältä kesäkuuta 2004, 30 päivältä kesäkuuta 2005 ja 30 päivältä kesäkuuta 2006. Pufinin ja Maxfinin taloudellinen tulos vuosina 2003–2005 esitetään taulukossa 2. Se osoittaa, ettei Maxfinin eikä Pufinin taloudellinen tilanne olisi sallinut tarvittavien varojen myöntämistä Ixfinille tasolla, joka olisi ollut verrattavissa Italian myöntämään pelastamistukeen. Myöskään Ixfinin määräysvallassa olevien yritysten varat eivät olisi riittäneet Ifinin pelastamiseen tarvittavien resurssien vapauttamiseen. Näin voidaan todeta, ettei Pufinin, Maxfinin tai Ixfinin määräysvallassa olleiden yritysten talous ollut sellainen, että Ixfinin pelastaminen olisi ollut mahdollista, ja että Ixfinin vaikeudet olivat liian vakavia, jotta konserni olisi voinut selvitä niistä itse.

  Taulukko 2









  (euroina) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 |
| Maxfin | 20 037 975 | 2 529 725 | (997) |
| Pufin | 12 710 759 | (148 361) | (24 349) |

(65)

Ixfin kuuluu Pufin-konserniin. Sillä on jo 3,7 miljoonan euron velka emoyhtiö Maxfinille. Italian viranomaiset esittivät aloittamispäätöksen jälkeen komissiolle Maxfinin taseet 30 päivältä huhtikuuta 2005, 30 päivältä huhtikuuta 2006 ja 30 päivältä kesäkuuta 2006 ja Pufinin taseet 30 päivältä kesäkuuta 2004, 30 päivältä kesäkuuta 2005 ja 30 päivältä kesäkuuta 2006. Pufinin ja Maxfinin taloudellinen tulos vuosina 2003–2005 esitetään taulukossa 2. Se osoittaa, ettei Maxfinin eikä Pufinin taloudellinen tilanne olisi sallinut tarvittavien varojen myöntämistä Ixfinille tasolla, joka olisi ollut verrattavissa Italian myöntämään pelastamistukeen. Myöskään Ixfinin määräysvallassa olevien yritysten varat eivät olisi riittäneet Ifinin pelastamiseen tarvittavien resurssien vapauttamiseen. Näin voidaan todeta, ettei Pufinin, Maxfinin tai Ixfinin määräysvallassa olleiden yritysten talous ollut sellainen, että Ixfinin pelastaminen olisi ollut mahdollista, ja että Ixfinin vaikeudet olivat liian vakavia, jotta konserni olisi voinut selvitä niistä itse.

Taulukko 2

(euroina)

2003

2004

2005

Maxfin

20 037 975

2 529 725

(997)

Pufin

12 710 759

(148 361)

(24 349)

| (66) | Poistaakseen komission epäilyt siitä, että yrityksen vaikeudet olisivat sisäisiä eivätkä tulosta sattumanvaraisesta kustannustenjaosta konsernin sisällä, Italian viranomaiset toimittivat tietoja, joiden mukaan yrityksen vaikeudet johtuivat erilaisista tekijöistä: erityisesti suurimpien asiakkaiden tilausten vähenemisestä ja velkaantumisesta etenkin maalis–joulukuussa 2004, jolloin yritystä hallinnoi investoija (kuten tämän päätöksen johdanto-osan 17 kappaleessa on esitetty). Italian viranomaiset ovat myös todenneet, ettei emoyhtiö ole Ixfinin takaisin ostettuaan toteuttanut yhtään tointa, joka edustaisi sattumanvaraista kustannustenjakoa konsernin sisällä. |
| --- | --- |

(66)

Poistaakseen komission epäilyt siitä, että yrityksen vaikeudet olisivat sisäisiä eivätkä tulosta sattumanvaraisesta kustannustenjaosta konsernin sisällä, Italian viranomaiset toimittivat tietoja, joiden mukaan yrityksen vaikeudet johtuivat erilaisista tekijöistä: erityisesti suurimpien asiakkaiden tilausten vähenemisestä ja velkaantumisesta etenkin maalis–joulukuussa 2004, jolloin yritystä hallinnoi investoija (kuten tämän päätöksen johdanto-osan 17 kappaleessa on esitetty). Italian viranomaiset ovat myös todenneet, ettei emoyhtiö ole Ixfinin takaisin ostettuaan toteuttanut yhtään tointa, joka edustaisi sattumanvaraista kustannustenjakoa konsernin sisällä.

| (67) | Komissio toteaa hallussaan olevien tietojen perusteella, että Ixfin täyttää suuntaviivojen 13 kohdassa tarkoitetut edellytykset. |
| --- | --- |

(67)

Komissio toteaa hallussaan olevien tietojen perusteella, että Ixfin täyttää suuntaviivojen 13 kohdassa tarkoitetut edellytykset.

VIII.2.2.   Pelastamistuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (68) | Pelastamistuen on täytettävä suuntaviivojen 25 kohdan edellytykset, jotta sen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(68)

Pelastamistuen on täytettävä suuntaviivojen 25 kohdan edellytykset, jotta sen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.

| (69) | Suuntaviivojen 25 kohdan a alakohdan mukaan tuen on oltava maksuvalmiustukea, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina. Kummassakin tapauksessa lainasta on perittävä korkoa, joka on vähintään yhtä korkea kuin vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä lainoista perittävä korko. |
| --- | --- |

(69)

Suuntaviivojen 25 kohdan a alakohdan mukaan tuen on oltava maksuvalmiustukea, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina. Kummassakin tapauksessa lainasta on perittävä korkoa, joka on vähintään yhtä korkea kuin vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä lainoista perittävä korko.

| (70) | Tässä tapauksessa pelastamistuki koostuu maksuvalmiustuesta (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappale). Koron osalta komission on tarkasteltava uudelleen omaa alustavaa näkemystään, jonka mukaan korot vaikuttivat vastaavan vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä perittävää korkoa. Takaukseen liittyvän lainan tosiasiallinen korko oli 3,591 prosenttia, kun komission Italiaa koskeva viitekorko oli 4,08 prosenttia, joten komissio toteaa, ettei korko ole vähintään yhtä korkea kuin vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä lainoista perittävä korko. Tämän vuoksi komissio toteaa, ettei Ixfinille myönnetty pelastamistuki ole suuntaviivojen 25 kohdan a alakohdan mukainen. |
| --- | --- |

(70)

Tässä tapauksessa pelastamistuki koostuu maksuvalmiustuesta (ks. tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappale). Koron osalta komission on tarkasteltava uudelleen omaa alustavaa näkemystään, jonka mukaan korot vaikuttivat vastaavan vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä perittävää korkoa. Takaukseen liittyvän lainan tosiasiallinen korko oli 3,591 prosenttia, kun komission Italiaa koskeva viitekorko oli 4,08 prosenttia, joten komissio toteaa, ettei korko ole vähintään yhtä korkea kuin vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä lainoista perittävä korko. Tämän vuoksi komissio toteaa, ettei Ixfinille myönnetty pelastamistuki ole suuntaviivojen 25 kohdan a alakohdan mukainen.

| (71) | Komissio katsoo, että suuntaviivojen 25 kohdan b alakohdan edellytykset ovat täyttyneet, sillä pelastamistuen perusteluina ovat vakavat sosiaaliset syyt eikä tuella ole huomattavia kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

(71)

Komissio katsoo, että suuntaviivojen 25 kohdan b alakohdan edellytykset ovat täyttyneet, sillä pelastamistuen perusteluina ovat vakavat sosiaaliset syyt eikä tuella ole huomattavia kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin jäsenvaltioihin.

| (72) | Suuntaviivojen 25 kohdan d alakohdan mukaan tuen on rajoituttava määrään, joka tarvitaan yrityksen toimintakyvyn säilyttämiseksi tuen hyväksymisajan; tarvittavan määrän olisi perustuttava tappioista johtuviin yrityksen maksuvalmiustarpeisiin. Komissio toteaa, että vaikka tuen määrä tarkkaan ottaen noudattaa suuntaviivojen liitteessä vahvistettua kaavaa yrityksen maksuvalmiustarpeiden laskemiseksi, sitä on myönnetty yli 10 miljoonaa euroa, eivätkä Italian viranomaiset ole toimittaneet tarpeeksi tietoja selvittääkseen, mistä syystä Ixfin tarvitsee juuri tämän määrän jatkaakseen taloudellista toimintaansa. Komission mukaan ei ole riittävästi osoitettu, että tuki rajoittuu määrään, joka tarvitaan yrityksen toimintakyvyn säilyttämiseksi tuen hyväksymisajan, kuten suuntaviivojen 25 kohdan d alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(72)

Suuntaviivojen 25 kohdan d alakohdan mukaan tuen on rajoituttava määrään, joka tarvitaan yrityksen toimintakyvyn säilyttämiseksi tuen hyväksymisajan; tarvittavan määrän olisi perustuttava tappioista johtuviin yrityksen maksuvalmiustarpeisiin. Komissio toteaa, että vaikka tuen määrä tarkkaan ottaen noudattaa suuntaviivojen liitteessä vahvistettua kaavaa yrityksen maksuvalmiustarpeiden laskemiseksi, sitä on myönnetty yli 10 miljoonaa euroa, eivätkä Italian viranomaiset ole toimittaneet tarpeeksi tietoja selvittääkseen, mistä syystä Ixfin tarvitsee juuri tämän määrän jatkaakseen taloudellista toimintaansa. Komission mukaan ei ole riittävästi osoitettu, että tuki rajoittuu määrään, joka tarvitaan yrityksen toimintakyvyn säilyttämiseksi tuen hyväksymisajan, kuten suuntaviivojen 25 kohdan d alakohdassa edellytetään.

| (73) | Suuntaviivojen 25 kohdan e alakohdan mukaan tuen on täytettävä suuntaviivojen 72 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa esitetty tuen ainutkertaisuuden periaate. Italian viranomaiset vahvistivat, että tuen ainutkertaisuuden periaate täyttyi eikä yritys ole kymmeneen vuoteen saanut minkäänlaista pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Komissio toteaa tämän vuoksi hallussaan olevien tietojen perusteella, että suuntaviivojen 25 kohdan e alakohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(73)

Suuntaviivojen 25 kohdan e alakohdan mukaan tuen on täytettävä suuntaviivojen 72 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa esitetty tuen ainutkertaisuuden periaate. Italian viranomaiset vahvistivat, että tuen ainutkertaisuuden periaate täyttyi eikä yritys ole kymmeneen vuoteen saanut minkäänlaista pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Komissio toteaa tämän vuoksi hallussaan olevien tietojen perusteella, että suuntaviivojen 25 kohdan e alakohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät.

| (74) | Käsiteltävänä olevassa asiassa kuuden kuukauden jakso, jonka aikana suuntaviivojen 25 kohdan c alakohdan mukaan pelastamistukea voidaan myöntää, alkaa 30 päivänä joulukuuta 2005 ja päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2006. Suuntaviivojen 25 kohdan a alakohdan viimeisen virkkeen mukaan laina on maksettava takaisin ja takauksen voimassaolon on päätyttävä viimeistään kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun ensimmäinen lainaerä on siirretty yritykselle. Lisäksi suuntaviivojen 25 kohdan c alakohdan viimeisen lauseen mukaan ”ilmoittamattoman tuen tapauksessa jäsenvaltion on toimitettava kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen ensimmäisestä täytäntöönpanosta rakenneuudistus- tai selvityssuunnitelma tai todisteet siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus on päättynyt”. Suuntaviivojen 26 kohdassa määrätään poikkeuksesta kuuden kuukauden sääntöön, jos jäsenvaltio toimittaa rakenneuudistussuunnitelman kuuden kuukauden kuluessa tuen hyväksymispäivästä. Kyseisessä määräajassa komissiolle ei toimitettu rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmaa. Lisäksi takaus realisoitiin 3 päivänä heinäkuuta 2006 eikä Ixfin ole maksanut saamaansa lainaa takaisin. Tämän vuoksi katsotaan, ettei Ixfinille myönnetty pelastamistuki sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(74)

Käsiteltävänä olevassa asiassa kuuden kuukauden jakso, jonka aikana suuntaviivojen 25 kohdan c alakohdan mukaan pelastamistukea voidaan myöntää, alkaa 30 päivänä joulukuuta 2005 ja päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2006. Suuntaviivojen 25 kohdan a alakohdan viimeisen virkkeen mukaan laina on maksettava takaisin ja takauksen voimassaolon on päätyttävä viimeistään kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun ensimmäinen lainaerä on siirretty yritykselle. Lisäksi suuntaviivojen 25 kohdan c alakohdan viimeisen lauseen mukaan ”ilmoittamattoman tuen tapauksessa jäsenvaltion on toimitettava kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen ensimmäisestä täytäntöönpanosta rakenneuudistus- tai selvityssuunnitelma tai todisteet siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus on päättynyt”. Suuntaviivojen 26 kohdassa määrätään poikkeuksesta kuuden kuukauden sääntöön, jos jäsenvaltio toimittaa rakenneuudistussuunnitelman kuuden kuukauden kuluessa tuen hyväksymispäivästä. Kyseisessä määräajassa komissiolle ei toimitettu rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmaa. Lisäksi takaus realisoitiin 3 päivänä heinäkuuta 2006 eikä Ixfin ole maksanut saamaansa lainaa takaisin. Tämän vuoksi katsotaan, ettei Ixfinille myönnetty pelastamistuki sovellu yhteismarkkinoille.

VIII.2.3.   Rakenneuudistustuki

| (75) | Komissio ei voi katsoa pelastamistukea rakenneuudistustoimenpiteeksi. Ensinnäkään komissiolle ei ole toimitettu rakenneuudistussuunnitelmaa. Toiseksi pelastamistuki ei noudata suuntaviivojen 31 kohtaa ja sitä seuraavia kohtia, joissa vahvistetaan rakenneuudistustoimenpiteiden yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset. Komissiolla ei ole hallussaan muita tietoja, joiden perusteella pelastamistuki voitaisiin katsoa rakenneuudistustoimenpiteeksi. |
| --- | --- |

(75)

Komissio ei voi katsoa pelastamistukea rakenneuudistustoimenpiteeksi. Ensinnäkään komissiolle ei ole toimitettu rakenneuudistussuunnitelmaa. Toiseksi pelastamistuki ei noudata suuntaviivojen 31 kohtaa ja sitä seuraavia kohtia, joissa vahvistetaan rakenneuudistustoimenpiteiden yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset. Komissiolla ei ole hallussaan muita tietoja, joiden perusteella pelastamistuki voitaisiin katsoa rakenneuudistustoimenpiteeksi.

| (76) | Komissiolle muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä esitetyt tiedot poistivat epäilyt, että Ixfinille olisi myönnetty rakenneuudistustukea (ks. päätöksen johdanto-osan 32 kappale) Koska rakenneuudistustuen myöntämistä ei ole vahvistettu, on tarpeetonta arvioida sen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(76)

Komissiolle muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä esitetyt tiedot poistivat epäilyt, että Ixfinille olisi myönnetty rakenneuudistustukea (ks. päätöksen johdanto-osan 32 kappale) Koska rakenneuudistustuen myöntämistä ei ole vahvistettu, on tarpeetonta arvioida sen soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

IX.   PÄÄTELMÄT

| (77) | Komissio lopettaa sääntöjenvastaisesti myönnettyä pelastamistukea ja epäiltyä rakenneuudistustukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn, joka aloitettiin 11 päivänä joulukuuta 2007 tehdyllä päätöksellä. |
| --- | --- |

(77)

Komissio lopettaa sääntöjenvastaisesti myönnettyä pelastamistukea ja epäiltyä rakenneuudistustukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn, joka aloitettiin 11 päivänä joulukuuta 2007 tehdyllä päätöksellä.

| (78) | Komissio toteaa, ettei Italian Ixfin SpA:lle 15 miljoonan euron lainan takauksen muodossa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti myöntämä valtiontuki sovellu yhteismarkkinoille. Italian on perittävä sääntöjenvastainen tuki takaisin tuensaajalta. |
| --- | --- |

(78)

Komissio toteaa, ettei Italian Ixfin SpA:lle 15 miljoonan euron lainan takauksen muodossa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti myöntämä valtiontuki sovellu yhteismarkkinoille. Italian on perittävä sääntöjenvastainen tuki takaisin tuensaajalta.

| (79) | Komissio viittaa tuen määrän osalta tiedonannon 4.1 kohdan a alakohtaan, jonka mukaan ”vaikeuksissa olevien yritysten kohdalla markkinatalouden ehdoin toimiva takaaja, jos sellainen löytyisi, veloittaisi takauksen myöntämishetkellä suuren maksun maksukyvyttömyysoletuksen takia. Jos todennäköisyys sille, että lainanottaja ei voi maksaa lainaa takaisin, nousee erityisen korkeaksi, tällaista markkinahintaa ei ehkä ole, ja poikkeuksellisissa olosuhteissa takauksen tukiosuus voi osoittautua yhtä korkeaksi kuin summa, joka tosiasiallisesti takauksella katetaan.” |
| --- | --- |

(79)

Komissio viittaa tuen määrän osalta tiedonannon 4.1 kohdan a alakohtaan, jonka mukaan ”vaikeuksissa olevien yritysten kohdalla markkinatalouden ehdoin toimiva takaaja, jos sellainen löytyisi, veloittaisi takauksen myöntämishetkellä suuren maksun maksukyvyttömyysoletuksen takia. Jos todennäköisyys sille, että lainanottaja ei voi maksaa lainaa takaisin, nousee erityisen korkeaksi, tällaista markkinahintaa ei ehkä ole, ja poikkeuksellisissa olosuhteissa takauksen tukiosuus voi osoittautua yhtä korkeaksi kuin summa, joka tosiasiallisesti takauksella katetaan.”

| (80) | Kun otetaan huomioon Ixfinin vakavat vaikeudet takauksen myöntämisajankohtana, komissio katsoo, että sen olisi ollut erittäin epätodennäköistä saada pankkilaina markkinoilta ilman valtion osallistumista. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tuen määrä on lainan määrä kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(80)

Kun otetaan huomioon Ixfinin vakavat vaikeudet takauksen myöntämisajankohtana, komissio katsoo, että sen olisi ollut erittäin epätodennäköistä saada pankkilaina markkinoilta ilman valtion osallistumista. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tuen määrä on lainan määrä kokonaisuudessaan.

| (81) | Oletettuun rakenneuudistustukeen liittyvä muodollinen tutkinta lopetetaan, sillä sen yhteydessä ei ole vahvistunut, että Ixfinille olisi myönnetty rakenneuudistustukea, |
| --- | --- |

(81)

Oletettuun rakenneuudistustukeen liittyvä muodollinen tutkinta lopetetaan, sillä sen yhteydessä ei ole vahvistunut, että Ixfinille olisi myönnetty rakenneuudistustukea,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Italian EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti takauksen muodossa myöntämä valtiontuki, joka kattaa BancApulian Ixfinille 30 päivänä joulukuuta 2005 myöntämän lainan, on valtiontukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

1.   Italian on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajalta.

2.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä alkaen, kun tuki on saatettu tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintäajankohtaan asti.

3.   Korko olisi laskettava komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (13) V luvun säännösten mukaisesti.

4.   Italian on peruutettava kaikki 1 artiklassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Italian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1.   Italian on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| b) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Italian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaisia tietoja tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 28 päivänä lokakuuta 2009.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 30, 2.2.2008, s. 21.

1

(2)  Katso alaviite 1.

2

(3)  elokuu 2005,

3

(4)  tietoja ei saatavilla.

4

(5)  Italian virallinen lehti 62, 16.3.2005.

5

(6)  Italian virallinen lehti 111, 14.5.2005.

6

(7)  Komissio tulkitsee Italian lainsäädäntöä siten, että ’konkurssimenettelyllä’ tarkoitetaan juridista menettelyä, joka aloitetaan, kun yritys katsotaan maksukyvyttömäksi. Menettelyä valvoo konkurssituomari, velallisen varojen jakamisesta vastaa konkurssipesän hoitaja ja kaikkia velkojia edustaa velkojatoimikunta. Menettelyn osana laaditaan Italian siviililaissa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti luettelo ensisijaisessa asemassa olevista velkojista, joille suoritettavia maksuja varten myydään yrityksen varallisuutta. Tämä johtaa yleensä siihen, että yritys asetetaan selvitystilaan.

7

(8)  Komissio tulkitsee Italian voimassa olevaa lainsäädäntöä siten, että ’erityishallintomenettelyllä’ tarkoitetaan hallinnollista menettelyä, jota sovelletaan suuriin maksukyvyttömiin yrityksiin (joissa on yli 1 000 työntekijää) rakenneuudistussuunnitelman pohjalta konkurssin välttämiseksi. Kyseessä on siis pikemminkin yrityksen uudelleenorganisointi eikä selvitystila. Ks. komission päätös 4.7.2006 asiassa NN 16/06, CIT, EUVL C 244, 11.10.2006, s. 14.

8

CIT

(9)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

9

(10)  EUVL C 272, 15.11.2007, s. 4.

10

(11)  Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato (Italian kilpailu- ja markkinaviranomainen), päätös nro 11479, 5.12.2002, Pufin/Finmek Automotive-Nicofin.

11

Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

Pufin/Finmek Automotive-Nicofin

(12)  EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10.

12

(13)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

13

---