# Az Európai Unió L 168/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.168.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 168 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. július 2. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.168.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 168

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. július 2.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 579/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. június 29.) az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 367/2006/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 580/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. június 29.) a többek között Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításáról | 12 |
| | * | A Bizottság 581/2010/EU rendelete (2010. július 1.) a vonatkozó adatoknak a járműegységekről és a járművezetői kártyákról történő letöltésére irányadó maximális időtartamok meghatározásáról (
  1
  ) | 16 |
| | | A Bizottság 582/2010/EU rendelete (2010. július 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 17 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/369/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. június 18.) egyes tagállamoknak a halászati adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó nemzeti programjaihoz a 2010. évben nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2010) 3797. számú dokumentummal történt) | 19 |
| | | 2010/370/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. július 1.) az ICES VIIIc körzetben és a Cádizi-öböl kivételével a IXa körzetben halászatra fordítható többletnapok Spanyolország számára történő odaítéléséről
  (az értesítés a C(2010) 4330. számú dokumentummal történt) | 22 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 579/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. június 29.) az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 367/2006/EK rendelet módosításáról

1

*

A Tanács 580/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. június 29.) a többek között Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításáról

12

*

A Bizottság 581/2010/EU rendelete (2010. július 1.) a vonatkozó adatoknak a járműegységekről és a járművezetői kártyákról történő letöltésére irányadó maximális időtartamok meghatározásáról (
  1
  )

1

16

A Bizottság 582/2010/EU rendelete (2010. július 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

17

HATÁROZATOK

2010/369/EU

*

A Bizottság határozata (2010. június 18.) egyes tagállamoknak a halászati adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó nemzeti programjaihoz a 2010. évben nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2010) 3797. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2010) 3797. számú dokumentummal történt)

19

2010/370/EU

*

A Bizottság határozata (2010. július 1.) az ICES VIIIc körzetben és a Cádizi-öböl kivételével a IXa körzetben halászatra fordítható többletnapok Spanyolország számára történő odaítéléséről
  (az értesítés a C(2010) 4330. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2010) 4330. számú dokumentummal történt)

22

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) végrehajtására irányuló 2009. évi munkaterv elfogadásáról, a program fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumokról, valamint a WHO Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményéhez való közösségi hozzájárulásról szóló, 2009. december 18-i 964/EK bizottsági határozathoz (HL L 340., 2009.12.22.) | 23 |
| | * | Helyesbítés a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a klotianidin hatóanyagként való felvétele tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. február 15-i 15/2008/EK bizottsági irányelvhez (HL L 42., 2008.2.16.) | 23 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) végrehajtására irányuló 2009. évi munkaterv elfogadásáról, a program fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumokról, valamint a WHO Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményéhez való közösségi hozzájárulásról szóló, 2009. december 18-i 964/EK bizottsági határozathoz (HL L 340., 2009.12.22.)

(HL L 340., 2009.12.22.)

23

*

Helyesbítés a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a klotianidin hatóanyagként való felvétele tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. február 15-i 15/2008/EK bizottsági irányelvhez (HL L 42., 2008.2.16.)

(HL L 42., 2008.2.16.)

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/1

---

A TANÁCS 579/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. június 29.)

az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 367/2006/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 19. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

I.   Előzetes vizsgálat és meglévő kiegyenlítő intézkedések

| (1) | 1999 decemberében a Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó, Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára. A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban „eredeti vizsgálat” néven említendő. Az intézkedések az érintett termék egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatala esetében 3,8 % és 19,1 % közötti kiegyenlítő értékvám, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvám formáját öltötték. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka 1997. október 1-jétől1998. szeptember 30-ig tartott. |
| --- | --- |

(1)

1999 decemberében a Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó, Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára. A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban „eredeti vizsgálat” néven említendő. Az intézkedések az érintett termék egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatala esetében 3,8 % és 19,1 % közötti kiegyenlítő értékvám, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvám formáját öltötték. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka 1997. október 1-jétől1998. szeptember 30-ig tartott.

| (2) | Az alaprendelet 18. cikkében előírt hatályvesztési felülvizsgálatot követően 2006 márciusában a Tanács 367/2006/EK rendeletével (3) (a továbbiakban: 367/2006/EK rendelet) fenntartotta az Indiából származó polietilén-tereftalát fólia (PET) behozatalára a 2597/1999/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. A vizsgálati időszak 2003. október 1-jétől2004. szeptember 30-ig tartott. |
| --- | --- |

(2)

Az alaprendelet 18. cikkében előírt hatályvesztési felülvizsgálatot követően 2006 márciusában a Tanács 367/2006/EK rendeletével (3) (a továbbiakban: 367/2006/EK rendelet) fenntartotta az Indiából származó polietilén-tereftalát fólia (PET) behozatalára a 2597/1999/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. A vizsgálati időszak 2003. október 1-jétől2004. szeptember 30-ig tartott.

| (3) | 2006 augusztusában egy indiai PET-fólia-gyártó – a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware) – támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1288/2006/EK rendelettel (4) módosította a Garware-re a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. |
| --- | --- |

(3)

2006 augusztusában egy indiai PET-fólia-gyártó – a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware) – támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1288/2006/EK rendelettel (4) módosította a Garware-re a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

| (4) | 2007 szeptemberében egy másik indiai PET-fólia-gyártó, a korábban Jindal Polyester Limited néven ismert Jindal Poly Films Limited (a továbbiakban: Jindal), támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1124/2007/EK rendelettel (5) módosította a Jindalra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. |
| --- | --- |

(4)

2007 szeptemberében egy másik indiai PET-fólia-gyártó, a korábban Jindal Polyester Limited néven ismert Jindal Poly Films Limited (a továbbiakban: Jindal), támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1124/2007/EK rendelettel (5) módosította a Jindalra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

| (5) | Öt indiai PET-fólia-gyártó támogatásának a Bizottság általi, saját kezdeményezésre végzett részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel (6) módosította az ezekre a vállalatokra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. |
| --- | --- |

(5)

Öt indiai PET-fólia-gyártó támogatásának a Bizottság általi, saját kezdeményezésre végzett részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel (6) módosította az ezekre a vállalatokra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

II.   Meglévő dömpingellenes intézkedések

| (6) | Meg kell jegyezni, hogy a Jindal Poly Films Limitedre 0 %-os dömpingellenes vám vonatkozik (7). |
| --- | --- |

(6)

Meg kell jegyezni, hogy a Jindal Poly Films Limitedre 0 %-os dömpingellenes vám vonatkozik (7).

III.   Részleges időközi felülvizsgálat megindítása

| (7) | A részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet egy indiai exportáló gyártó, a Jindal Poly Films Limited (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be. A kérelem a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik. A kérelmező prima facie bizonyítékokat szolgáltatott arról, hogy az intézkedéshez vezető körülmények a támogatást tekintetve jelentősen megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. |
| --- | --- |

(7)

A részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet egy indiai exportáló gyártó, a Jindal Poly Films Limited (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be. A kérelem a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik. A kérelmező prima facie bizonyítékokat szolgáltatott arról, hogy az intézkedéshez vezető körülmények a támogatást tekintetve jelentősen megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak.

| (8) | A Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték állt rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat kezdeményezéséhez, és 2009. szeptember 9-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (8) közzétett eljárás megindításáról szóló értesítéssel (a továbbiakban: értesítés vizsgálat megindításáról) bejelentette, hogy az alaprendelet 19. cikkének megfelelően részleges időközi felülvizsgálatot indít, mely a kérelmező támogatottsági szintjére korlátozódik, valamint azt kívánja megállapítani, hogy a kérelmező tekintetében szükséges-e a meglévő intézkedések megszüntetése vagy módosítása. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték állt rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat kezdeményezéséhez, és 2009. szeptember 9-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (8) közzétett eljárás megindításáról szóló értesítéssel (a továbbiakban: értesítés vizsgálat megindításáról) bejelentette, hogy az alaprendelet 19. cikkének megfelelően részleges időközi felülvizsgálatot indít, mely a kérelmező támogatottsági szintjére korlátozódik, valamint azt kívánja megállapítani, hogy a kérelmező tekintetében szükséges-e a meglévő intézkedések megszüntetése vagy módosítása.

| (9) | A részleges időközi felülvizsgálat – megállapításaitól függően – annak felmérésére is kiterjed, hogy az érintett terméknek az érintett országba történő behozatala tekintetében szükség van-e a 367/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében külön nem említett exportáló gyártókra, azaz az „összes többi” indiai vállalatra vonatkozó vám mértékének módosítására. |
| --- | --- |

(9)

A részleges időközi felülvizsgálat – megállapításaitól függően – annak felmérésére is kiterjed, hogy az érintett terméknek az érintett országba történő behozatala tekintetében szükség van-e a 367/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében külön nem említett exportáló gyártókra, azaz az „összes többi” indiai vállalatra vonatkozó vám mértékének módosítására.

IV.   Vizsgálati időszak

| (10) | A támogatás szintjére vonatkozó vizsgálat a 2008. április 1. és 2009. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

(10)

A támogatás szintjére vonatkozó vizsgálat a 2008. április 1. és 2009. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.

V.   A vizsgálatban érintett felek

| (11) | A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a az indiai kormányt, valamint az uniós PET-fólia-gyártás (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat) többségét képviselő cégeket, mégpedig a Du Pont Tejin Filmset (Luxemburg), a Mitsubishi Polyester Filmet (Németország), a Toray Plastics Europe-ot (Franciaország) és a Nurollt (Olaszország). Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a az indiai kormányt, valamint az uniós PET-fólia-gyártás (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat) többségét képviselő cégeket, mégpedig a Du Pont Tejin Filmset (Luxemburg), a Mitsubishi Polyester Filmet (Németország), a Toray Plastics Europe-ot (Franciaország) és a Nurollt (Olaszország). Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül.

| (12) | Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve ismertette azokat a különleges okokat, melyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(12)

Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve ismertette azokat a különleges okokat, melyek meghallgatását indokolják.

| (13) | A felek által beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket tanulmányozták, és adott esetben figyelembe vették. |
| --- | --- |

(13)

A felek által beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket tanulmányozták, és adott esetben figyelembe vették.

| (14) | A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek. A Bizottság az indiai kormánynak is küldött kérdőívet. |
| --- | --- |

(14)

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek. A Bizottság az indiai kormánynak is küldött kérdőívet.

| (15) | A kérdőívre mind a kérelmezőtől, mind pedig az indiai kormánytól érkezett válasz. |
| --- | --- |

(15)

A kérdőívre mind a kérelmezőtől, mind pedig az indiai kormánytól érkezett válasz.

| (16) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A kérelmező telephelyein, valamint az indiai kormánynál Delhiben ellenőrző látogatásokra került sor. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A kérelmező telephelyein, valamint az indiai kormánynál Delhiben ellenőrző látogatásokra került sor.

VI.   Közzététel és az eljárással kapcsolatos észrevételek

| (17) | Az indiai kormányt és a többi érdekelt felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a kérelmezőre alkalmazandó vámtétel módosítására vonatkozóan ajánlást szándékoztak tenni. A felek elegendő időt kaptak észrevételeik megtételére. Az összes beadványt és észrevételt az alábbiakban meghatározottak szerint megfelelő módon figyelembe vették. |
| --- | --- |

(17)

Az indiai kormányt és a többi érdekelt felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a kérelmezőre alkalmazandó vámtétel módosítására vonatkozóan ajánlást szándékoztak tenni. A felek elegendő időt kaptak észrevételeik megtételére. Az összes beadványt és észrevételt az alábbiakban meghatározottak szerint megfelelő módon figyelembe vették.

B.   ÉRINTETT TERMÉK

| (18) | Az e vizsgálatban érintett termék megegyezik a 367/2006/EK rendeletben szabályozott termékkel, nevezetesen az Indiából származó és az ex 3920 62 19 és ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET) fóliával. |
| --- | --- |

(18)

Az e vizsgálatban érintett termék megegyezik a 367/2006/EK rendeletben szabályozott termékkel, nevezetesen az Indiából származó és az ex 3920 62 19 és ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET) fóliával.

C.   TÁMOGATÁS

1.   Bevezetés

| (19) | Az indiai kormány és a többi érdekelt fél által benyújtott információ, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján az alábbi, állítólag támogatás nyújtásával járó rendszereket vizsgálták meg:






  a) | (a korábban Advance Licence Scheme néven ismert) előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme); |
| --- | --- | --- |

(19)

Az indiai kormány és a többi érdekelt fél által benyújtott információ, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján az alábbi, állítólag támogatás nyújtásával járó rendszereket vizsgálták meg:

a)

(a korábban Advance Licence Scheme néven ismert) előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme);

| b) | vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook szabályozás); |
| --- | --- |

b)

vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook szabályozás);

| c) | beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

c)

beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme);

| d) | exporthitel-rendszer (Export Credit Scheme); |
| --- | --- |

d)

exporthitel-rendszer (Export Credit Scheme);

| e) | ösztönzőcsomag-rendszer (Package Scheme of Incentives, PSI). |
| --- | --- |

e)

ösztönzőcsomag-rendszer (Package Scheme of Incentives, PSI).

| (20) | A fenti a)–c) pontban megjelölt rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény felhatalmazza az indiai kormányt arra, hogy az export- és importpolitikára vonatkozóan értesítéseket adjon ki. Ezeket „export- és importpolitikai” dokumentumok foglalják össze, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente tesz közzé, és rendszeresen frissít. Ezen ügy felülvizsgálati időszaka vonatkozásában egy export- és importpolitikai dokumentum, a 2004. szeptember 1. és 2009. március 31. közötti időszakra vonatkozó ötéves terv (a továbbiakban: a 2004–2009-es export-import- vagy EXIM-politika) bír jelentőséggel. Ezenkívül az indiai kormány az „Eljárási kézikönyv – 2004. szeptember 1.–2009. március 31., I. kötet” c. kiadványban határozza meg a 2004–2009-es EXIM-politikát. Az eljárási kézikönyvet ugyancsak rendszeresen frissítik. |
| --- | --- |

(20)

A fenti a)–c) pontban megjelölt rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény felhatalmazza az indiai kormányt arra, hogy az export- és importpolitikára vonatkozóan értesítéseket adjon ki. Ezeket „export- és importpolitikai” dokumentumok foglalják össze, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente tesz közzé, és rendszeresen frissít. Ezen ügy felülvizsgálati időszaka vonatkozásában egy export- és importpolitikai dokumentum, a 2004. szeptember 1. és 2009. március 31. közötti időszakra vonatkozó ötéves terv (a továbbiakban: a 2004–2009-es export-import- vagy EXIM-politika) bír jelentőséggel. Ezenkívül az indiai kormány az „Eljárási kézikönyv – 2004. szeptember 1.–2009. március 31., I. kötet” c. kiadványban határozza meg a 2004–2009-es EXIM-politikát. Az eljárási kézikönyvet ugyancsak rendszeresen frissítik.

| (21) | A fenti d) pontban megjelölt exporthitel-rendszer alapja az 1949. évi banki rendelet 21. és 35A. szakasza, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak. |
| --- | --- |

(21)

A fenti d) pontban megjelölt exporthitel-rendszer alapja az 1949. évi banki rendelet 21. és 35A. szakasza, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak.

| (22) | A fenti e) pontban megjelölt rendszert az indiai állami hatóságok irányítják. |
| --- | --- |

(22)

A fenti e) pontban megjelölt rendszert az indiai állami hatóságok irányítják.

2.   Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS)

a)   Jogalap

| (23) | A rendszer részletes ismertetését a 2004–2009 export- és importpolitika 4.1.1–4.1.14. bekezdése és a 2004–2009 eljárási kézikönyv I 4.1–4.30. fejezete tartalmazza. Ez a rendszer Advance Licence Scheme néven volt ismert az előző felülvizsgálat idején, amely a jelenleg hatályban lévő végleges kiegyenlítő vámot elrendelő 367/2006/EK rendelethez vezetett. |
| --- | --- |

(23)

A rendszer részletes ismertetését a 2004–2009 export- és importpolitika 4.1.1–4.1.14. bekezdése és a 2004–2009 eljárási kézikönyv I 4.1–4.30. fejezete tartalmazza. Ez a rendszer Advance Licence Scheme néven volt ismert az előző felülvizsgálat idején, amely a jelenleg hatályban lévő végleges kiegyenlítő vámot elrendelő 367/2006/EK rendelethez vezetett.

b)   Támogathatóság

| (24) | Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből áll, amelyeket a (25) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezek az alrendszerek többek között a jogosultság vonatkozásában is eltérőek. A gyártó-exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolt” kereskedő-exportőrök a tényleges exportra és az éves igényre szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A végső exportőrt ellátó gyártó-exportőrök a közbenső szállításokra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A 2004–2009-es export- és importpolitika 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) kategóriákat ellátó fővállalkozók, mint például az exportorientált egységek beszállítói, a kváziexportra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. Végezetül a gyártó exportőrök közbenső beszállítói az előzetes kiadási megrendelés (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” (kváziexport) kedvezményekre jogosultak. |
| --- | --- |

(24)

Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből áll, amelyeket a (25) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezek az alrendszerek többek között a jogosultság vonatkozásában is eltérőek. A gyártó-exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolt” kereskedő-exportőrök a tényleges exportra és az éves igényre szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A végső exportőrt ellátó gyártó-exportőrök a közbenső szállításokra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A 2004–2009-es export- és importpolitika 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) kategóriákat ellátó fővállalkozók, mint például az exportorientált egységek beszállítói, a kváziexportra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. Végezetül a gyártó exportőrök közbenső beszállítói az előzetes kiadási megrendelés (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” (kváziexport) kedvezményekre jogosultak.

c)   Gyakorlati megvalósítás

| (25) | Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:
  i.   Tényleges (fizikai) export: Ez a fő alrendszer. Az alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártására. A „fizikai” ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is.
  ii.   Éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az engedély jogosultja – a múltbeli exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig – vámmentesen hozhat be bármely alapanyagot az adott termékcsoportba tartozó bármely termék gyártásához. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja.
  iii.   Közbenső szállítások: Ez az alrendszer azon eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A közbenső terméket előállító gyártó exportőr az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a közbenső szállításokra. A gyártást a végső exportőr fejezi be, és ő köteles a készterméket exportálni.
  iv.   Kváziexport: Ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy a 2004–2009-es export- és importpolitika 8.2. bekezdésének b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen hozza be. India kormánya szerint a kváziexport azon tranzakciókra vonatkozik, amelyek során a szállított áru nem hagyja el az országot. Számos szállítási kategóriát tekintenek kváziexportnak, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; ide tartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben található vállalathoz történő áruszállítás.
  v.   Előzetes kiadási megrendelés (ARO): Az előzetes engedély birtokosának, aki a felhasználandó anyagokat közvetlen import helyett belföldi forrásokból kívánja beszerezni, ARO-k ellenében is beszerezheti azokat. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket ARO-ként érvényesítik, és a benne meghatározott áruk szállításakor a belföldi szállítóra forgatják őket. Az ARO forgatása feljogosítja a belföldi szállítót a 2004–2009-es EXIM-politika 8.3. bekezdésében meghatározott kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló AAS-re, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az ARO-rendszer a szállítónak fizeti vissza az adókat és a vámokat ahelyett, hogy a végső exportőrnek fizetnék őket vissza vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában. Az adók/vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt igénybe vehető.
  vi.   Fedezett belföldi akkreditív: Ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra vonatkozik. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényteleníti. A belföldi szállító jogosult lesz a 2004–2009-es EXIM-politika 8.3. bekezdésében említett kváziexport kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló AAS-re, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). |
| --- | --- |

(25)

Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:

i.   Tényleges (fizikai) export: Ez a fő alrendszer. Az alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártására. A „fizikai” ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is.

ii.   Éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az engedély jogosultja – a múltbeli exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig – vámmentesen hozhat be bármely alapanyagot az adott termékcsoportba tartozó bármely termék gyártásához. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja.

iii.   Közbenső szállítások: Ez az alrendszer azon eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A közbenső terméket előállító gyártó exportőr az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a közbenső szállításokra. A gyártást a végső exportőr fejezi be, és ő köteles a készterméket exportálni.

iv.   Kváziexport: Ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy a 2004–2009-es export- és importpolitika 8.2. bekezdésének b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen hozza be. India kormánya szerint a kváziexport azon tranzakciókra vonatkozik, amelyek során a szállított áru nem hagyja el az országot. Számos szállítási kategóriát tekintenek kváziexportnak, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; ide tartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben található vállalathoz történő áruszállítás.

v.   Előzetes kiadási megrendelés (ARO): Az előzetes engedély birtokosának, aki a felhasználandó anyagokat közvetlen import helyett belföldi forrásokból kívánja beszerezni, ARO-k ellenében is beszerezheti azokat. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket ARO-ként érvényesítik, és a benne meghatározott áruk szállításakor a belföldi szállítóra forgatják őket. Az ARO forgatása feljogosítja a belföldi szállítót a 2004–2009-es EXIM-politika 8.3. bekezdésében meghatározott kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló AAS-re, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az ARO-rendszer a szállítónak fizeti vissza az adókat és a vámokat ahelyett, hogy a végső exportőrnek fizetnék őket vissza vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában. Az adók/vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt igénybe vehető.

vi.   Fedezett belföldi akkreditív: Ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra vonatkozik. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényteleníti. A belföldi szállító jogosult lesz a 2004–2009-es EXIM-politika 8.3. bekezdésében említett kváziexport kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra szóló AAS-re, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére).

| (26) | A kérelmező a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékhez kapcsolódó AAS rendszer alapján szerzett engedményeket. A kérelmező két alrendszert használt, nevezetesen i. a tényleges exportra vonatkozó ASS-t; és ii. a kváziexportra vonatkozó ASS-t. Ezért nem szükséges az igénybe nem vett fennmaradó alrendszerek kiegyenlíthetőségét megállapítani. |
| --- | --- |

(26)

A kérelmező a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékhez kapcsolódó AAS rendszer alapján szerzett engedményeket. A kérelmező két alrendszert használt, nevezetesen i. a tényleges exportra vonatkozó ASS-t; és ii. a kváziexportra vonatkozó ASS-t. Ezért nem szükséges az igénybe nem vett fennmaradó alrendszerek kiegyenlíthetőségét megállapítani.

| (27) | Az indiai kormány általi ellenőrzés céljára az előzetes engedély jogosultja – meghatározott formátumban – jogilag köteles fenntartani „a vámmentesen importált/belföldön beszerzett áruk fogyasztásának és felhasználásának valósághű és megfelelő nyilvántartását” (a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.26., 4.30. fejezete és 23. függeléke), azaz a tényleges fogyasztási nyilvántartást. Ezt a nyilvántartást külső okleveles könyvvizsgálónak/kontrollernek kell ellenőriznie, aki olyan igazolást ad ki, amely megállapítja, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és megfelelő iratok vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak. A fent említett rendelkezések mindazonáltal csak a 2005. május 13-án vagy az azt követően kiállított előzetes engedélyekre alkalmazandók. Az ezen időpont előtt kiállított valamennyi előzetes engedély esetén az engedélyek jogosultjainak a korábban alkalmazandó ellenőrzési rendelkezéseket kell követniük, azaz valósághű és helytálló nyilvántartásba kell venniük az importáruk engedélynek megfelelő fogyasztását és felhasználását, a 18. függelékben (a 2002–2007-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.30. fejezetében és 18. függelékében) megadott formátumban. |
| --- | --- |

(27)

Az indiai kormány általi ellenőrzés céljára az előzetes engedély jogosultja – meghatározott formátumban – jogilag köteles fenntartani „a vámmentesen importált/belföldön beszerzett áruk fogyasztásának és felhasználásának valósághű és megfelelő nyilvántartását” (a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.26., 4.30. fejezete és 23. függeléke), azaz a tényleges fogyasztási nyilvántartást. Ezt a nyilvántartást külső okleveles könyvvizsgálónak/kontrollernek kell ellenőriznie, aki olyan igazolást ad ki, amely megállapítja, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és megfelelő iratok vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak. A fent említett rendelkezések mindazonáltal csak a 2005. május 13-án vagy az azt követően kiállított előzetes engedélyekre alkalmazandók. Az ezen időpont előtt kiállított valamennyi előzetes engedély esetén az engedélyek jogosultjainak a korábban alkalmazandó ellenőrzési rendelkezéseket kell követniük, azaz valósághű és helytálló nyilvántartásba kell venniük az importáruk engedélynek megfelelő fogyasztását és felhasználását, a 18. függelékben (a 2002–2007-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.30. fejezetében és 18. függelékében) megadott formátumban.

| (28) | A felülvizsgálati időszakban a kérelmező által igénybe vett alrendszerek – azaz a tényleges export és a kváziexport – tekintetében India kormánya mind az importra engedélyezett mennyiséget, mind az exportkötelezettség mennyiségét és értékét rögzíti, és azokat dokumentálja az engedélyen. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselők kötelesek az engedélyen megemlíteni. Az AAS rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a szabványos nyersanyag-végtermék normák (standard input-output norms, SIONs) alapján. A legtöbb termék vonatkozásában, beleértve az érintett terméket is, vannak szabványos nyersanyag-végtermék normák. Ezeket a 2004–2009-es eljárási kézikönyv II. kötetében tették közzé. A PET-fólia és a köztes termék PET-forgács szabványos nyersanyag-végtermék normáinak legutóbbi módosításait 2005 októberében vizsgálták felül. |
| --- | --- |

(28)

A felülvizsgálati időszakban a kérelmező által igénybe vett alrendszerek – azaz a tényleges export és a kváziexport – tekintetében India kormánya mind az importra engedélyezett mennyiséget, mind az exportkötelezettség mennyiségét és értékét rögzíti, és azokat dokumentálja az engedélyen. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselők kötelesek az engedélyen megemlíteni. Az AAS rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a szabványos nyersanyag-végtermék normák (standard input-output norms, SIONs) alapján. A legtöbb termék vonatkozásában, beleértve az érintett terméket is, vannak szabványos nyersanyag-végtermék normák. Ezeket a 2004–2009-es eljárási kézikönyv II. kötetében tették közzé. A PET-fólia és a köztes termék PET-forgács szabványos nyersanyag-végtermék normáinak legutóbbi módosításait 2005 októberében vizsgálták felül.

| (29) | Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat az exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállításáól számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal meghosszabbítható, egyenként 6 hónappal). |
| --- | --- |

(29)

Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat az exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállításáól számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal meghosszabbítható, egyenként 6 hónappal).

| (30) | Az előbbiekben ismertetett rendszer nem változott a kérelmező támogatásának legutóbbi részleges időközi felülvizsgálata óta, amely 2009 januárjában lezárult. Az e rendszer keretében szerzett támogatások mértéke ugyanakkor jelentősen csökkent, mint ahogyan az a (39) preambulumbekezdésből is kiderül. |
| --- | --- |

(30)

Az előbbiekben ismertetett rendszer nem változott a kérelmező támogatásának legutóbbi részleges időközi felülvizsgálata óta, amely 2009 januárjában lezárult. Az e rendszer keretében szerzett támogatások mértéke ugyanakkor jelentősen csökkent, mint ahogyan az a (39) preambulumbekezdésből is kiderül.

| (31) | A jelenlegi időközi felülvizsgálat azt is megállapította, hogy az indiai hatóságok által meghatározott ellenőrzési követelményeket nem tartották be és nem tesztelték a gyakorlatban. A kérelmező nem tartott fel olyan, a 2004–2009-es külkereskedelmi politikában (23. függelék) és az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontjában meghatározott ellenőrzési rendszert, amelynek segítségével megállapítható lenne, mely alapanyagokat és milyen mennyiségben használtak fel az exportált termék előállításához. Az indiai kormány soha nem ellenőrizte a fogyasztási nyilvántartást. |
| --- | --- |

(31)

A jelenlegi időközi felülvizsgálat azt is megállapította, hogy az indiai hatóságok által meghatározott ellenőrzési követelményeket nem tartották be és nem tesztelték a gyakorlatban. A kérelmező nem tartott fel olyan, a 2004–2009-es külkereskedelmi politikában (23. függelék) és az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontjában meghatározott ellenőrzési rendszert, amelynek segítségével megállapítható lenne, mely alapanyagokat és milyen mennyiségben használtak fel az exportált termék előállításához. Az indiai kormány soha nem ellenőrizte a fogyasztási nyilvántartást.

| (32) | A 2004–2009-es külkereskedelmi politika 2005 ősze óta hatályos adminisztratív módosításait, amelyek szerint a visszaváltási eljárás során kötelező a fogyasztási nyilvántartást az indiai hatóságoknak elküldeni, a kérelmező esetében még nem alkalmazták. Ezért a fenti rendelkezés tényleges végrehajtását ebben a szakaszban nem lehetett ellenőrizni. |
| --- | --- |

(32)

A 2004–2009-es külkereskedelmi politika 2005 ősze óta hatályos adminisztratív módosításait, amelyek szerint a visszaváltási eljárás során kötelező a fogyasztási nyilvántartást az indiai hatóságoknak elküldeni, a kérelmező esetében még nem alkalmazták. Ezért a fenti rendelkezés tényleges végrehajtását ebben a szakaszban nem lehetett ellenőrizni.

d)   Következtetés

| (33) | Az importvámmentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, azaz az indiai kormány olyan pénzügyi hozzájárulásának, amely a vizsgált exportőröknek kedvezményt juttatott. |
| --- | --- |

(33)

Az importvámmentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, azaz az indiai kormány olyan pénzügyi hozzájárulásának, amely a vizsgált exportőröknek kedvezményt juttatott.

| (34) | Ezen túlmenően a tényleges exportra vonatkozó AAS és a kváziexportra vonatkozó AAS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése a) pontjának első albekezdése alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszerek alapján nem juthatnak kedvezményekhez. |
| --- | --- |

(34)

Ezen túlmenően a tényleges exportra vonatkozó AAS és a kváziexportra vonatkozó AAS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése a) pontjának első albekezdése alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszerek alapján nem juthatnak kedvezményekhez.

| (35) | Az ebben az esetben használt két alrendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek, az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. E két alrendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletben (a visszatérítés fogalommeghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vám-visszatérítési rendszer fogalommeghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. Az indiai kormány nem alkalmazta hatékonyan sem új, sem pedig régi ellenőrzési rendszerét, illetve eljárásait annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék előállításához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének II. 4. pontja és a helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. 2. pontja). Az érintett termék vonatkozásában a szabványos nyersanyag-végtermék normák nem voltak kellően pontosak. A szabványos nyersanyag-végtermék normák nem tekinthetők a tényleges fogyasztás ellenőrzésére szolgáló rendszernek, mivel nem teszik lehetővé az indiai kormány számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyagot használtak fel az exportértékesítésre irányuló gyártás során. Ezenfelül az indiai kormány nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen felhasznált alapanyagok vonatkozásában, noha hatékony ellenőrző rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja). |
| --- | --- |

(35)

Az ebben az esetben használt két alrendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek, az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. E két alrendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletben (a visszatérítés fogalommeghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vám-visszatérítési rendszer fogalommeghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. Az indiai kormány nem alkalmazta hatékonyan sem új, sem pedig régi ellenőrzési rendszerét, illetve eljárásait annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék előállításához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének II. 4. pontja és a helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. 2. pontja). Az érintett termék vonatkozásában a szabványos nyersanyag-végtermék normák nem voltak kellően pontosak. A szabványos nyersanyag-végtermék normák nem tekinthetők a tényleges fogyasztás ellenőrzésére szolgáló rendszernek, mivel nem teszik lehetővé az indiai kormány számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyagot használtak fel az exportértékesítésre irányuló gyártás során. Ezenfelül az indiai kormány nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen felhasznált alapanyagok vonatkozásában, noha hatékony ellenőrző rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja).

| (36) | Ez a két alrendszer tehát kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(36)

Ez a két alrendszer tehát kiegyenlíthető.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (37) | Engedélyezett vám-visszatérítési rendszerek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny a nyersanyagok importálása esetén rendes esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „túlzott” mértékű vámelengedés kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja, valamint I. mellékletének i) pontja értelmében a túlzott vámelengedés kizárólag akkor egyenlíthető ki, ha az alaprendelet II. és III. mellékletében foglalt feltételek teljesülnek. Ezek a feltételek azonban a jelen esetben nem teljesültek. Tehát ha a megfelelő nyomonkövetési eljárás megléte nem bizonyított, a visszatérítési rendszerekre vonatkozó fenti kivételt nem kell alkalmazni, és helyette a ki nem fizetett vámok (bevételkiesés) mennyiségének kiegyenlítésére, nem pedig a túlzott vámelengedés kiegyenlítésére vonatkozó szokásos szabály alkalmazandó. Az alaprendelet II. mellékletének II. részében és III. mellékletének II. részében foglaltaknak megfelelően a szóban forgó túlzott elengedés kiszámítása nem a vizsgálatot folytató hatóságra hárul. Ezzel szemben az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a vizsgálatot folytató hatóságnak kielégítő bizonyítékot kell találnia az állítólagos ellenőrzési rendszer alkalmasságának megcáfolására. |
| --- | --- |

(37)

Engedélyezett vám-visszatérítési rendszerek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny a nyersanyagok importálása esetén rendes esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „túlzott” mértékű vámelengedés kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja, valamint I. mellékletének i) pontja értelmében a túlzott vámelengedés kizárólag akkor egyenlíthető ki, ha az alaprendelet II. és III. mellékletében foglalt feltételek teljesülnek. Ezek a feltételek azonban a jelen esetben nem teljesültek. Tehát ha a megfelelő nyomonkövetési eljárás megléte nem bizonyított, a visszatérítési rendszerekre vonatkozó fenti kivételt nem kell alkalmazni, és helyette a ki nem fizetett vámok (bevételkiesés) mennyiségének kiegyenlítésére, nem pedig a túlzott vámelengedés kiegyenlítésére vonatkozó szokásos szabály alkalmazandó. Az alaprendelet II. mellékletének II. részében és III. mellékletének II. részében foglaltaknak megfelelően a szóban forgó túlzott elengedés kiszámítása nem a vizsgálatot folytató hatóságra hárul. Ezzel szemben az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a vizsgálatot folytató hatóságnak kielégítő bizonyítékot kell találnia az állítólagos ellenőrzési rendszer alkalmasságának megcáfolására.

| (38) | Az AAS-t igénybe vevő kérelmező támogatásának összegét a felülvizsgálati időszak során alkalmazott két alrendszer keretében importált anyagokra ki nem vetett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében, a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(38)

Az AAS-t igénybe vevő kérelmező támogatásának összegét a felülvizsgálati időszak során alkalmazott két alrendszer keretében importált anyagokra ki nem vetett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében, a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (39) | A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 0,7 %. |
| --- | --- |

(39)

A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 0,7 %.

3.   Vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

a)   Jogalap

| (40) | A rendszer részletes leírását a 2004–2009-es EXIM-politika 4.3. bekezdése és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(40)

A rendszer részletes leírását a 2004–2009-es EXIM-politika 4.3. bekezdése és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4. fejezete tartalmazza.

b)   Támogathatóság

| (41) | E rendszerre minden exportáló gyártó és exportáló kereskedő jogosult. |
| --- | --- |

(41)

E rendszerre minden exportáló gyártó és exportáló kereskedő jogosult.

c)   A vámhitel-szabályozási rendszer gyakorlati megvalósítása

| (42) | A jogosult exportőr kérhet DEPBS-hitelt, amelyet a rendszer alapján exportált termékek értékének százalékában határoznak meg. Az indiai hatóságok a legtöbb termék vonatkozásában meghatároztak ilyen arányt, beleértve az érintett terméket is. A százalékarányok meghatározása a szabványos nyersanyag-végtermék normák alapján történik, számításba véve az exportált termékekben az alapanyagok feltételezetten importált részét és az ilyen feltételezett import vámterhét, tekintet nélkül az importvámok tényleges megfizetésére. |
| --- | --- |

(42)

A jogosult exportőr kérhet DEPBS-hitelt, amelyet a rendszer alapján exportált termékek értékének százalékában határoznak meg. Az indiai hatóságok a legtöbb termék vonatkozásában meghatároztak ilyen arányt, beleértve az érintett terméket is. A százalékarányok meghatározása a szabványos nyersanyag-végtermék normák alapján történik, számításba véve az exportált termékekben az alapanyagok feltételezetten importált részét és az ilyen feltételezett import vámterhét, tekintet nélkül az importvámok tényleges megfizetésére.

| (43) | Az e rendszerre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció alkalmával az exportőr köteles nyilatkozni az indiai hatóságoknak arról, hogy az export a DEPBS alapján történik. Az áruk exportálása érdekében az indiai vámhatóságok a feladási eljárás során kiállítanak egy export-szállítólevelet. Ez az okmány egyebek között tartalmazza a exporttranzakcióhoz nyújtandó DEPBS-hitel összegét is. Az exportőr ekkor tudja meg, hogy milyen kedvezményben fog részesülni. Amint a vámhatóságok kiállították az export-szállítólevelet, az indiai kormány már nem bírálhatja felül a DEPBS-hitel megadását. A kedvezmény kiszámítására szolgáló DEPBS-százalékarány az exportnyilatkozat megtételekor érvényes arány. |
| --- | --- |

(43)

Az e rendszerre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció alkalmával az exportőr köteles nyilatkozni az indiai hatóságoknak arról, hogy az export a DEPBS alapján történik. Az áruk exportálása érdekében az indiai vámhatóságok a feladási eljárás során kiállítanak egy export-szállítólevelet. Ez az okmány egyebek között tartalmazza a exporttranzakcióhoz nyújtandó DEPBS-hitel összegét is. Az exportőr ekkor tudja meg, hogy milyen kedvezményben fog részesülni. Amint a vámhatóságok kiállították az export-szállítólevelet, az indiai kormány már nem bírálhatja felül a DEPBS-hitel megadását. A kedvezmény kiszámítására szolgáló DEPBS-százalékarány az exportnyilatkozat megtételekor érvényes arány.

| (44) | A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátástól számított 12 hónapig érvényesek. E hitelek bármely, korlátozás nélkül importálható termék későbbi importja alkalmával felhasználhatók a vámok kifizetésére, a beruházási javak kivételével. Az ilyen hitel ellenében behozott áruk a belföldi piacon (forgalmiadó-kötelezettség mellett) értékesíthetők, vagy egyéb módon felhasználhatók. |
| --- | --- |

(44)

A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátástól számított 12 hónapig érvényesek. E hitelek bármely, korlátozás nélkül importálható termék későbbi importja alkalmával felhasználhatók a vámok kifizetésére, a beruházási javak kivételével. Az ilyen hitel ellenében behozott áruk a belföldi piacon (forgalmiadó-kötelezettség mellett) értékesíthetők, vagy egyéb módon felhasználhatók.

| (45) | A DEPBS-hitel iránti kérelmet elektronikusan kell benyújtani, és korlátlan számú exporttranzakciót foglalhat magában. Tényleges szigorú határidők a DEPBS-hitel kérésére nincsenek. A DEPBS-t kezelő elektronikus rendszer nem zárja ki automatikusan azokat az exporttranzakciókat, amelyeket a 2004–2009. eljárási kézikönyv I. része 4.47. pontja alatt említett benyújtási határidőkön kívül kérelmeznek. Emellett – mint az eljárási kézikönyv I. részének 9.3. pontjában világosan kifejtik – a beadási határidő lejárta után érkezett kérelmeket kisebb bírság kifizetése (a hitel 10 %-a) ellenében mindig figyelembe lehet venni. |
| --- | --- |

(45)

A DEPBS-hitel iránti kérelmet elektronikusan kell benyújtani, és korlátlan számú exporttranzakciót foglalhat magában. Tényleges szigorú határidők a DEPBS-hitel kérésére nincsenek. A DEPBS-t kezelő elektronikus rendszer nem zárja ki automatikusan azokat az exporttranzakciókat, amelyeket a 2004–2009. eljárási kézikönyv I. része 4.47. pontja alatt említett benyújtási határidőkön kívül kérelmeznek. Emellett – mint az eljárási kézikönyv I. részének 9.3. pontjában világosan kifejtik – a beadási határidő lejárta után érkezett kérelmeket kisebb bírság kifizetése (a hitel 10 %-a) ellenében mindig figyelembe lehet venni.

| (46) | Megállapításra került, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert. |
| --- | --- |

(46)

Megállapításra került, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.

d)   A DEPBS-sel kapcsolatos következtetések

| (47) | A DEPBS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében nyújt támogatást. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi támogatása, mivel a hitelt végeredményben az importvámok kiegyenlítésére használják, ezáltal csökkentve a kormány egyébként esedékes vámbevételeit. Ezenkívül a hitel kedvezményt biztosít az exportőr számára, mert növeli likviditását. |
| --- | --- |

(47)

A DEPBS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében nyújt támogatást. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi támogatása, mivel a hitelt végeredményben az importvámok kiegyenlítésére használják, ezáltal csökkentve a kormány egyébként esedékes vámbevételeit. Ezenkívül a hitel kedvezményt biztosít az exportőr számára, mert növeli likviditását.

| (48) | Ezen túlmenően a DEPBS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése a) pontjának első albekezdése alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(48)

Ezen túlmenően a DEPBS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése a) pontjának első albekezdése alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (49) | Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. Nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezmény-rendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény-rendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályoknak. Az exportőrt nem terheli kötelezettség a vámmentesen importált termékek felhasználására a gyártási folyamatban, és a hitel összegének kiszámítása nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva történik. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék előállítása során, illetve hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, valamint II. és III. melléklete értelmében történt-e importvám-túlfizetés. Végezetül az exportőr jogosult a DEPBS-támogatásokra függetlenül attól, hogy egyáltalán importál-e alapanyagokat. A kedvezmény igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen exportál, nem kell bizonyítania, hogy bármely alapanyaga importból származik. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DEPBS igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható nyersanyagokat. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. Nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezmény-rendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény-rendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályoknak. Az exportőrt nem terheli kötelezettség a vámmentesen importált termékek felhasználására a gyártási folyamatban, és a hitel összegének kiszámítása nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva történik. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék előállítása során, illetve hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, valamint II. és III. melléklete értelmében történt-e importvám-túlfizetés. Végezetül az exportőr jogosult a DEPBS-támogatásokra függetlenül attól, hogy egyáltalán importál-e alapanyagokat. A kedvezmény igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen exportál, nem kell bizonyítania, hogy bármely alapanyaga importból származik. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DEPBS igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható nyersanyagokat.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (50) | Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében, valamint az e rendszerre a 367/2006/EK rendeletben használt számítási módszer szerint a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezett számára a felülvizsgálati időszak során biztosított kedvezmények figyelembevételével számították ki. Ebben a vonatkozásban úgy tekintették, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a kedvezményhez, amikor a rendszer alapján az exporttranzakciót végrehajtotta. Jelenleg az indiai kormánynak le kell mondania a vámilletékek beszedéséről, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóságok kiállítják az export-szállítólevelet, amelyen egyebek között a szóban forgó kiviteli ügylethez nyújtandó DEPBS-hitel összege is szerepel, az indiai kormány már nem rendelkezhet a támogatás odaítéléséről. Emellett az együttműködő exportáló gyártó a DEPBS-hitelt az eredményelszámolás alapján, bevételként könyvelte el. |
| --- | --- |

(50)

Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében, valamint az e rendszerre a 367/2006/EK rendeletben használt számítási módszer szerint a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezett számára a felülvizsgálati időszak során biztosított kedvezmények figyelembevételével számították ki. Ebben a vonatkozásban úgy tekintették, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a kedvezményhez, amikor a rendszer alapján az exporttranzakciót végrehajtotta. Jelenleg az indiai kormánynak le kell mondania a vámilletékek beszedéséről, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóságok kiállítják az export-szállítólevelet, amelyen egyebek között a szóban forgó kiviteli ügylethez nyújtandó DEPBS-hitel összege is szerepel, az indiai kormány már nem rendelkezhet a támogatás odaítéléséről. Emellett az együttműködő exportáló gyártó a DEPBS-hitelt az eredményelszámolás alapján, bevételként könyvelte el.

| (51) | Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták ebből az összegből, hogy megkapják a támogatás összegét mint számlálót. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében e támogatási összeg került elosztásra az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és annak odaítélése nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással történt. |
| --- | --- |

(51)

Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták ebből az összegből, hogy megkapják a támogatás összegét mint számlálót. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében e támogatási összeg került elosztásra az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és annak odaítélése nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozással történt.

| (52) | A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 5,1 %. |
| --- | --- |

(52)

A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 5,1 %.

4.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

a)   Jogalap

| (53) | A beruházási javak exportösztönzési rendszerének részletes leírása a 2004–2009-es EXIM-politika 5. fejezetében és az eljárási kézikönyv I. kötetének 5. fejezetében található meg. |
| --- | --- |

(53)

A beruházási javak exportösztönzési rendszerének részletes leírása a 2004–2009-es EXIM-politika 5. fejezetében és az eljárási kézikönyv I. kötetének 5. fejezetében található meg.

b)   Támogathatóság

| (54) | E rendszer igénybevételére bármely, támogató gyártóhoz vagy szolgáltatásnyújtóhoz „kapcsolt” gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(54)

E rendszer igénybevételére bármely, támogató gyártóhoz vagy szolgáltatásnyújtóhoz „kapcsolt” gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.

c)   Gyakorlati megvalósítás

| (55) | Amennyiben egy vállalat exportkötelezettséget vállal, csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és – 2003 áprilisa óta – használt, legfeljebb tízéves) beruházási javakat. E célból India kormánya – kérelemre és díjfizetés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. 2000 áprilisa óta a rendszer 5 %-os vámtételcsökkentést biztosít a rendszer keretében importált beruházási javak mindegyikére. 2000. március 31-ig ténylegesen (10 %-os pótdíjat tartalmazó) 11 %-os vámtételt, a nagy értékű behozatalok esetében pedig nullaszázalékos vámtételt kellett alkalmazni. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat meghatározott idő alatt meghatározott mennyiségű exporttermék előállítására kell felhasználni. |
| --- | --- |

(55)

Amennyiben egy vállalat exportkötelezettséget vállal, csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és – 2003 áprilisa óta – használt, legfeljebb tízéves) beruházási javakat. E célból India kormánya – kérelemre és díjfizetés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. 2000 áprilisa óta a rendszer 5 %-os vámtételcsökkentést biztosít a rendszer keretében importált beruházási javak mindegyikére. 2000. március 31-ig ténylegesen (10 %-os pótdíjat tartalmazó) 11 %-os vámtételt, a nagy értékű behozatalok esetében pedig nullaszázalékos vámtételt kellett alkalmazni. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat meghatározott idő alatt meghatározott mennyiségű exporttermék előállítására kell felhasználni.

| (56) | Az EPCGS engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi gyártója igénybe veheti az ilyen beruházási javak gyártásához szükséges alkatrészek vámmentes behozatalára nyújtott kedvezményt. Választható lehetőségként a belföldi gyártó kérheti a kváziexport kedvezményét az EPCGS-engedély egyik tulajdonosának szállított beruházási javakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(56)

Az EPCGS engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi gyártója igénybe veheti az ilyen beruházási javak gyártásához szükséges alkatrészek vámmentes behozatalára nyújtott kedvezményt. Választható lehetőségként a belföldi gyártó kérheti a kváziexport kedvezményét az EPCGS-engedély egyik tulajdonosának szállított beruházási javakra vonatkozóan.

| (57) | Megállapításra került, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert. |
| --- | --- |

(57)

Megállapításra került, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.

d)   Az EPCG-rendszerrel kapcsolatos következtetések

| (58) | Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése alapján nyújt támogatást. India kormánya részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel ez az engedmény csökkenti a kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés kedvezményt juttat az exportőrnek, mivel az import vonatkozásában megtakarított vám javítja likviditását. |
| --- | --- |

(58)

Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése alapján nyújt támogatást. India kormánya részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel ez az engedmény csökkenti a kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés kedvezményt juttat az exportőrnek, mivel az import vonatkozásában megtakarított vám javítja likviditását.

| (59) | Továbbá az EPCGS az exportteljesítmény után járó kedvezmény, mivel az ilyen engedélyek nem kaphatók meg export-kötelezettségvállalás nélkül. Ezért ez a rendszer az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése a) pontjának első albekezdése szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(59)

Továbbá az EPCGS az exportteljesítmény után járó kedvezmény, mivel az ilyen engedélyek nem kaphatók meg export-kötelezettségvállalás nélkül. Ezért ez a rendszer az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése a) pontjának első albekezdése szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (60) | Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen megengedhető rendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i. pontja meghatározza, mivel nem használják őket el az exportált termékek előállítása során. |
| --- | --- |

(60)

Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen megengedhető rendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i. pontja meghatározza, mivel nem használják őket el az exportált termékek előállítása során.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (61) | A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett iparágban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. A bevett gyakorlattal összhangban az így kiszámított összeghez, amely a felülvizsgálati időszakhoz rendelhető, hozzáadták az ezen időszak során esedékes kamatot a rendszeren belül nyújtott kedvezmény teljes értékének megállapítása érdekében. E célra megfelelőnek ítélték a felülvizsgálati időszak során Indiában érvényes kereskedelmi kamatot. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjának megfelelően a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. |
| --- | --- |

(61)

A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett iparágban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. A bevett gyakorlattal összhangban az így kiszámított összeghez, amely a felülvizsgálati időszakhoz rendelhető, hozzáadták az ezen időszak során esedékes kamatot a rendszeren belül nyújtott kedvezmény teljes értékének megállapítása érdekében. E célra megfelelőnek ítélték a felülvizsgálati időszak során Indiában érvényes kereskedelmi kamatot. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjának megfelelően a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből.

| (62) | A kérelmező állítása szerint a beruházási javak exportösztönzési rendszerében a khanveli egység számára vámmentesen importált beruházási javakat már nem használták, és az ezekhez a javakhoz kapcsolódó kedvezményt nem kell figyelembe venni a számláló meghatározásakor. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a kérelmező már részesült az ezen beruházási javakhoz kapcsolódó kedvezményben. Továbbá mivel nincsen arra vonatkozó bizonyíték, hogy a kérelmezőnek már nem állnak ilyen javak a birtokában, illetve hogy nem fogja azokat újra használni, a Bizottság elutasítja ezt az állítást. |
| --- | --- |

(62)

A kérelmező állítása szerint a beruházási javak exportösztönzési rendszerében a khanveli egység számára vámmentesen importált beruházási javakat már nem használták, és az ezekhez a javakhoz kapcsolódó kedvezményt nem kell figyelembe venni a számláló meghatározásakor. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a kérelmező már részesült az ezen beruházási javakhoz kapcsolódó kedvezményben. Továbbá mivel nincsen arra vonatkozó bizonyíték, hogy a kérelmezőnek már nem állnak ilyen javak a birtokában, illetve hogy nem fogja azokat újra használni, a Bizottság elutasítja ezt az állítást.

| (63) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(63)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (64) | A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 2,3 %. |
| --- | --- |

(64)

A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 2,3 %.

5.   Exporthitelrendszer (Export Credit Schmene, ECS)

a)   Jogalap

| (65) | A rendszert az Indiai Központi Jegybank (IKB) „Master Circular DBOD No. DIR. (Exp.). BC 01/04.02.02/2007-08” (rúpiában nyújtott exporthitel) és „Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09” (rúpiában nyújtott exporthitel) című körrendeletében ismerteti részletesen, melyet valamennyi indiai kereskedelmi banknak megküld. |
| --- | --- |

(65)

A rendszert az Indiai Központi Jegybank (IKB) „Master Circular DBOD No. DIR. (Exp.). BC 01/04.02.02/2007-08” (rúpiában nyújtott exporthitel) és „Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09” (rúpiában nyújtott exporthitel) című körrendeletében ismerteti részletesen, melyet valamennyi indiai kereskedelmi banknak megküld.

b)   Támogathatóság

| (66) | E rendszer igénybevételére a gyártó-exportőrök és a kereskedő-exportőrök jogosultak. |
| --- | --- |

(66)

E rendszer igénybevételére a gyártó-exportőrök és a kereskedő-exportőrök jogosultak.

c)   Gyakorlati megvalósítás

| (67) | E rendszer keretében az Indiai Központi Jegybank megállapítja az exporthitelekre vonatkozó, kötelező maximális kamatlábakat indiai rúpiában és devizában egyaránt, amelyeket a kereskedelmi bankok az exportőröknek megadhatnak. Az exporthitelrendszer két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből, mely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. Az Indiai Központi Jegybank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhiteleik bizonyos részét exportfinanszírozásra fordítsák. |
| --- | --- |

(67)

E rendszer keretében az Indiai Központi Jegybank megállapítja az exporthitelekre vonatkozó, kötelező maximális kamatlábakat indiai rúpiában és devizában egyaránt, amelyeket a kereskedelmi bankok az exportőröknek megadhatnak. Az exporthitelrendszer két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből, mely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. Az Indiai Központi Jegybank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhiteleik bizonyos részét exportfinanszírozásra fordítsák.

| (68) | Az IKB körrendeleteinek eredményeként az exportőrök kedvezményes kamatláb mellett juthatnak exporthitelekhez a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest, amelyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg. A kamatszintkülönbség a jó hitelképességű vállalatok esetében csökkenhet. Valójában a jó hitelképességű vállalatok esetleg azonos feltételekkel kaphatnak exporthitelt és készpénzhitelt. |
| --- | --- |

(68)

Az IKB körrendeleteinek eredményeként az exportőrök kedvezményes kamatláb mellett juthatnak exporthitelekhez a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest, amelyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg. A kamatszintkülönbség a jó hitelképességű vállalatok esetében csökkenhet. Valójában a jó hitelképességű vállalatok esetleg azonos feltételekkel kaphatnak exporthitelt és készpénzhitelt.

| (69) | Megállapításra került, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert. |
| --- | --- |

(69)

Megállapításra került, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.

d)   Az ECS-sel kapcsolatos következtetések

| (70) | Az ECS-hitelnek a (65) preambulumbekezdésben említett jegybanki körrendeletben rögzített, kedvezményes kamatlábai a pusztán piaci feltételek szerint meghatározott hitelköltségekhez képest csökkenthetik az exportőr hitelköltségeit, így az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében előnyhöz juttatják az ilyen exportőrt. Az exportfinanszírozás önmagában nem biztosabb, mint a belföldi finanszírozás. Valójában általában kockázatosabbnak tartják, és az egy-egy hitelhez szükséges mértékű biztosíték, függetlenül a finanszírozás tárgyától, az adott kereskedelmi bank pusztán kereskedelmi döntése. A különböző bankok közötti kamatlábkülönbségek a jegybank módszeréből következnek, mivel egyedi maximált hitelnyújtási szintet határoz meg az egyes kereskedelmi bankok számára. |
| --- | --- |

(70)

Az ECS-hitelnek a (65) preambulumbekezdésben említett jegybanki körrendeletben rögzített, kedvezményes kamatlábai a pusztán piaci feltételek szerint meghatározott hitelköltségekhez képest csökkenthetik az exportőr hitelköltségeit, így az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében előnyhöz juttatják az ilyen exportőrt. Az exportfinanszírozás önmagában nem biztosabb, mint a belföldi finanszírozás. Valójában általában kockázatosabbnak tartják, és az egy-egy hitelhez szükséges mértékű biztosíték, függetlenül a finanszírozás tárgyától, az adott kereskedelmi bank pusztán kereskedelmi döntése. A különböző bankok közötti kamatlábkülönbségek a jegybank módszeréből következnek, mivel egyedi maximált hitelnyújtási szintet határoz meg az egyes kereskedelmi bankok számára.

| (71) | Annak ellenére, hogy az exporthitelrendszer keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja iv. alpontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a támogatás létrehozása sem az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének iv. pontja, sem pedig a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás értelmében nem jár költséggel az államháztartás számára, azaz az indiai kormánynak nem kell a kereskedelmi bankok kamatveszteségét megtéríteni; a támogatáshoz csupán kormányzati rendelkezésre van szükség, amely előírja az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i., ii. vagy iii. alpontjában ismertetett feladatok végrehajtását. A jegybank közintézmény, és ezért vonatkozik rá az alaprendelet 2. cikkének b) pontjában meghatározott „kormányzat” fogalommeghatározás. A jegybank 100 %-ban a kormány tulajdona, közpolitikai célokat követ (pl. monetáris politika), vezetőségét pedig az indiai kormány nevezi ki. A jegybank az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja második francia bekezdése értelmében vett magánszervezeteket utasít, mivel a kereskedelmi bankokat bizonyos feltételek betartására kötelezi, többek között arra, hogy a jegybank körrendeleteiben az exporthitelekre rögzített maximális kamatlábakat alkalmazzák, valamint a jegybank rendelkezéseinek megfelelően a kereskedelmi bankoknak nettó bankhitelállományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra kell fordítaniuk. Ez az utasítás arra kötelezi a kereskedelmi bankokat, hogy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett funkciókat lássanak el; ebben az esetben arra, hogy kedvezményes exportfinanszírozás formájában hitelt nyújtsanak. Az ilyen, bizonyos feltételek mellett nyújtott hitel formájában történő közvetlen finanszírozás rendes körülmények között a kormány feladata, és a gyakorlatban valójában nem különbözik a kormányok által követett – az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében vett – gyakorlattól. Ez a támogatás egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, és ezért az exportteljesítmény függvényei az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése a) pontjának első albekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(71)

Annak ellenére, hogy az exporthitelrendszer keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja iv. alpontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a támogatás létrehozása sem az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének iv. pontja, sem pedig a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás értelmében nem jár költséggel az államháztartás számára, azaz az indiai kormánynak nem kell a kereskedelmi bankok kamatveszteségét megtéríteni; a támogatáshoz csupán kormányzati rendelkezésre van szükség, amely előírja az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i., ii. vagy iii. alpontjában ismertetett feladatok végrehajtását. A jegybank közintézmény, és ezért vonatkozik rá az alaprendelet 2. cikkének b) pontjában meghatározott „kormányzat” fogalommeghatározás. A jegybank 100 %-ban a kormány tulajdona, közpolitikai célokat követ (pl. monetáris politika), vezetőségét pedig az indiai kormány nevezi ki. A jegybank az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja második francia bekezdése értelmében vett magánszervezeteket utasít, mivel a kereskedelmi bankokat bizonyos feltételek betartására kötelezi, többek között arra, hogy a jegybank körrendeleteiben az exporthitelekre rögzített maximális kamatlábakat alkalmazzák, valamint a jegybank rendelkezéseinek megfelelően a kereskedelmi bankoknak nettó bankhitelállományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra kell fordítaniuk. Ez az utasítás arra kötelezi a kereskedelmi bankokat, hogy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett funkciókat lássanak el; ebben az esetben arra, hogy kedvezményes exportfinanszírozás formájában hitelt nyújtsanak. Az ilyen, bizonyos feltételek mellett nyújtott hitel formájában történő közvetlen finanszírozás rendes körülmények között a kormány feladata, és a gyakorlatban valójában nem különbözik a kormányok által követett – az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében vett – gyakorlattól. Ez a támogatás egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, és ezért az exportteljesítmény függvényei az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése a) pontjának első albekezdése értelmében.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (72) | A támogatás összegének kiszámítására annak a különbségnek az alapján került sor, amely a felülvizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetendő kamat és azon kamatösszeg között jelentkezik, amelyet a kérelmezőnek abban az esetben kellett volna megfizetnie, ha a kamatláb megegyezett volna a szokásos kereskedelmi hitelek esetében alkalmazott kamatlábbal. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. |
| --- | --- |

(72)

A támogatás összegének kiszámítására annak a különbségnek az alapján került sor, amely a felülvizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetendő kamat és azon kamatösszeg között jelentkezik, amelyet a kérelmezőnek abban az esetben kellett volna megfizetnie, ha a kamatláb megegyezett volna a szokásos kereskedelmi hitelek esetében alkalmazott kamatlábbal. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált.

| (73) | A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 0,2 %. |
| --- | --- |

(73)

A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 0,2 %.

6.   Ösztönzőcsomag-rendszer (Package Scheme of Incentives, PSI)

a)   Jogalap

| (74) | A PET-fóliára vonatkozó előző vizsgálatok során – beleértve a jelenleg hatályban lévő végleges kiegyenlítő vámot elrendelő 367/2006/EK rendelethez vezetető felülvizsgálatot is – több, helyi vállalatoknak nyújtott ösztönzést tartalmazó indiai állami rendszert megvizsgáltak. Az állami rendszerek az „ösztönzőcsomag-rendszerek” kategóriába tartoznak, mivel különböző típusú ösztönzőket foglalhatnak magukban. A vizsgálat azt állapította meg, hogy a „Jogosultsági igazolás” kimondja, hogy a jogosult vállalat jogosult a rendszer kedvezményeire. |
| --- | --- |

(74)

A PET-fóliára vonatkozó előző vizsgálatok során – beleértve a jelenleg hatályban lévő végleges kiegyenlítő vámot elrendelő 367/2006/EK rendelethez vezetető felülvizsgálatot is – több, helyi vállalatoknak nyújtott ösztönzést tartalmazó indiai állami rendszert megvizsgáltak. Az állami rendszerek az „ösztönzőcsomag-rendszerek” kategóriába tartoznak, mivel különböző típusú ösztönzőket foglalhatnak magukban. A vizsgálat azt állapította meg, hogy a „Jogosultsági igazolás” kimondja, hogy a jogosult vállalat jogosult a rendszer kedvezményeire.

| (75) | Maharashtra kormányának ösztönzőcsomag-rendszerét bevezetése óta több alkalommal is módosították. A kérelmező továbbra is az 1993-as ösztönzőcsomag-rendszer, és nem az azt követő rendszerek alapján kap kedvezményeket. Következésképpen csak az 1993-as ösztönzőcsomag-rendszert értékelték a jelen esettel való összefüggésben. |
| --- | --- |

(75)

Maharashtra kormányának ösztönzőcsomag-rendszerét bevezetése óta több alkalommal is módosították. A kérelmező továbbra is az 1993-as ösztönzőcsomag-rendszer, és nem az azt követő rendszerek alapján kap kedvezményeket. Következésképpen csak az 1993-as ösztönzőcsomag-rendszert értékelték a jelen esettel való összefüggésben.

| (76) | Nyugat-Bengália kormányának forgalmiadó-elengedési rendszere a központi forgalmi adó elengedéséről rendelkezik. A vizsgálat megállapította, hogy a kérelmező eladásai vonatkozásában forgalmi adó (központi forgalmi adó) alóli mentességet élvezett a nyugat-bengáliai kormány ösztönző csomagrendszere alapján. Ez az adórendelkezés a hazai piacon történő eladások esetében forgalmi adó (helyi és központi forgalmi adó) alóli mentességet biztosít az érintett vállalatoknak. |
| --- | --- |

(76)

Nyugat-Bengália kormányának forgalmiadó-elengedési rendszere a központi forgalmi adó elengedéséről rendelkezik. A vizsgálat megállapította, hogy a kérelmező eladásai vonatkozásában forgalmi adó (központi forgalmi adó) alóli mentességet élvezett a nyugat-bengáliai kormány ösztönző csomagrendszere alapján. Ez az adórendelkezés a hazai piacon történő eladások esetében forgalmi adó (helyi és központi forgalmi adó) alóli mentességet biztosít az érintett vállalatoknak.

b)   Támogathatóság

| (77) | A jogosultság megszerzéséhez a vállalatoknak rendszerint az állam kevéssé fejlett területein kell befektetniük, új ipari létesítmény alapításával vagy meglévő ipari létesítmény bővítésébe vagy diverzifikációjába történő nagymértékű tőkebefektetéssel. Az ösztönzők mértékének meghatározásakor a fő szempont annak a területnek a besorolása, amelyen a vállalkozás található vagy létrejön, illetve a befektetés nagysága. |
| --- | --- |

(77)

A jogosultság megszerzéséhez a vállalatoknak rendszerint az állam kevéssé fejlett területein kell befektetniük, új ipari létesítmény alapításával vagy meglévő ipari létesítmény bővítésébe vagy diverzifikációjába történő nagymértékű tőkebefektetéssel. Az ösztönzők mértékének meghatározásakor a fő szempont annak a területnek a besorolása, amelyen a vállalkozás található vagy létrejön, illetve a befektetés nagysága.

c)   Gyakorlati megvalósítás

| (78) | A forgalmi adó alóli mentességi rendszerek alapján a kijelölt egységeknek eladási ügyleteik vonatkozásában egyáltalán nem kellett forgalmi adót beszedniük. Hasonlóképpen, a kijelölt egységek mentesültek a helyi forgalmi adó alól, ha olyan szállítótól szerezték be a javakat, aki maga is jogosult volt rendszerre. Míg az értékesítési tranzakció nem biztosít kedvezményt a kijelölt értékesítő egységeknek, a vételi tranzakció mentessége kedvezményt juttat a kijelölt beszerző egységeknek. |
| --- | --- |

(78)

A forgalmi adó alóli mentességi rendszerek alapján a kijelölt egységeknek eladási ügyleteik vonatkozásában egyáltalán nem kellett forgalmi adót beszedniük. Hasonlóképpen, a kijelölt egységek mentesültek a helyi forgalmi adó alól, ha olyan szállítótól szerezték be a javakat, aki maga is jogosult volt rendszerre. Míg az értékesítési tranzakció nem biztosít kedvezményt a kijelölt értékesítő egységeknek, a vételi tranzakció mentessége kedvezményt juttat a kijelölt beszerző egységeknek.

| (79) | A Maharashtra államban a vételi tranzakciókra kivetett forgalmi adó alóli mentesség (amelyet korábban a maharashtrai forgalmiadó-mentességi ösztönzőcsomag alapján nyújtottak) már nem vehető igénybe. 2005 áprilisa óta Maharashtrában az államon belüli eladáskor alkalmazott forgalmiadó-rendszert felváltotta a hozzáadottérték-adó rendszere. 2005 áprilisától a kérelmezőnek – mint mentességet nem élvező egységnek – az anyagok vásárlása után hozzáadottérték-adót kell fizetnie. |
| --- | --- |

(79)

A Maharashtra államban a vételi tranzakciókra kivetett forgalmi adó alóli mentesség (amelyet korábban a maharashtrai forgalmiadó-mentességi ösztönzőcsomag alapján nyújtottak) már nem vehető igénybe. 2005 áprilisa óta Maharashtrában az államon belüli eladáskor alkalmazott forgalmiadó-rendszert felváltotta a hozzáadottérték-adó rendszere. 2005 áprilisától a kérelmezőnek – mint mentességet nem élvező egységnek – az anyagok vásárlása után hozzáadottérték-adót kell fizetnie.

d)   Következtetés

| (80) | Ami a maharashtrai kormány 1993-as ösztönző csomagrendszerét illeti, a kérelmező a felülvizsgálati időszak alatt csak a késztermékek eladására kivetett forgalmi adó alól szerzett mentességet, amiről korábban megállapították, hogy nem jelent kedvezményt az igényjogosultnak (a 367/2006/EK rendelet (114) preambulumbekezdése). Ennélfogva megállapítást nyert, hogy a kérelmező nem részesült kiegyenlítő kedvezményben a maharashtrai kormány 1993-as ösztönzőcsomag-rendszere alapján. |
| --- | --- |

(80)

Ami a maharashtrai kormány 1993-as ösztönző csomagrendszerét illeti, a kérelmező a felülvizsgálati időszak alatt csak a késztermékek eladására kivetett forgalmi adó alól szerzett mentességet, amiről korábban megállapították, hogy nem jelent kedvezményt az igényjogosultnak (a 367/2006/EK rendelet (114) preambulumbekezdése). Ennélfogva megállapítást nyert, hogy a kérelmező nem részesült kiegyenlítő kedvezményben a maharashtrai kormány 1993-as ösztönzőcsomag-rendszere alapján.

| (81) | Ugyanakkor ami a kérelmező által a Maharashtra államon kívüli vállalatoktól vásárolt nyersanyagok után fizetendő központi forgalmi adó alóli mentességet illeti, az ösztönzőcsomag-rendszer támogatásokat nyújt az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében. A vételek után fizetendő forgalmiadó-mentesség pénzügyi hozzájárulásnak minősül, mivel ez az engedmény csökkenti Maharashtra kormánya egyébként esedékes bevételét. Emellett e mentesség a vállalatoknak kedvezményt juttat, mivel javítja a vállalat likviditását. |
| --- | --- |

(81)

Ugyanakkor ami a kérelmező által a Maharashtra államon kívüli vállalatoktól vásárolt nyersanyagok után fizetendő központi forgalmi adó alóli mentességet illeti, az ösztönzőcsomag-rendszer támogatásokat nyújt az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében. A vételek után fizetendő forgalmiadó-mentesség pénzügyi hozzájárulásnak minősül, mivel ez az engedmény csökkenti Maharashtra kormánya egyébként esedékes bevételét. Emellett e mentesség a vállalatoknak kedvezményt juttat, mivel javítja a vállalat likviditását.

| (82) | Az ösztönzőcsomag-rendszer csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek az indiai állam joghatósága alatt egy kijelölt földrajzi területen eszközöltek befektetést. Az e területeken kívül található vállalatok számára nem elérhető. A kedvezmény szintje az érintett területtől függően különböző. Ezért a rendszer az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdése a) pontjának első albekezdése és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedi, és ennélfogva kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(82)

Az ösztönzőcsomag-rendszer csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek az indiai állam joghatósága alatt egy kijelölt földrajzi területen eszközöltek befektetést. Az e területeken kívül található vállalatok számára nem elérhető. A kedvezmény szintje az érintett területtől függően különböző. Ezért a rendszer az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdése a) pontjának első albekezdése és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedi, és ennélfogva kiegyenlíthető.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (83) | A forgalmiadó-mentesség vonatkozásában a támogatás összegének kiszámítása a felülvizsgálati időszak alatt egyébként megfizetendő azon forgalmi adó összege alapján történt, amelyet nem fizettek meg. |
| --- | --- |

(83)

A forgalmiadó-mentesség vonatkozásában a támogatás összegének kiszámítása a felülvizsgálati időszak alatt egyébként megfizetendő azon forgalmi adó összege alapján történt, amelyet nem fizettek meg.

| (84) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében e támogatási összegeket (számláló) vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes belföldi- és exportforgalomra, mivel a támogatás nem exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(84)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében e támogatási összegeket (számláló) vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes belföldi- és exportforgalomra, mivel a támogatás nem exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (85) | A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 0,1 %. |
| --- | --- |

(85)

A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 0,1 %.

7.   A kiegyenlítő támogatások összege

| (86) | Emlékeztetni kell arra, hogy a 367/2006/EK rendeletet módosító 1124/2007/EK rendelet a kiegyenlíthető támogatások összegét a kérelmező tekintetében, értékarányosan kifejezve, 17,1 %-ban állapította meg. |
| --- | --- |

(86)

Emlékeztetni kell arra, hogy a 367/2006/EK rendeletet módosító 1124/2007/EK rendelet a kiegyenlíthető támogatások összegét a kérelmező tekintetében, értékarányosan kifejezve, 17,1 %-ban állapította meg.

| (87) | A jelen részleges időközi felülvizsgálat során az értékarányosan kifejezett kiegyenlítő támogatásokat a kérelmező tekintetében 8,4 %-os mértékűnek találták, az alábbiaknak megfelelően:











  RENDSZER→ | AAS (9) | DEPBS (9) | EPCGS (9) | ECS (9) | PSI | Öszszesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VÁLLALAT ↓ | % | % | % | % | % | % |
| Jindal Poly Films Limited | 0,7 | 5,1 | 2,3 | 0,2 | 0,1 | 8,4 |

(87)

A jelen részleges időközi felülvizsgálat során az értékarányosan kifejezett kiegyenlítő támogatásokat a kérelmező tekintetében 8,4 %-os mértékűnek találták, az alábbiaknak megfelelően:

RENDSZER→

AAS (9)

DEPBS (9)

EPCGS (9)

ECS (9)

PSI

Öszszesen

VÁLLALAT ↓

%

%

%

%

%

%

Jindal Poly Films Limited

0,7

5,1

2,3

0,2

0,1

8,4

| (88) | A fentieket figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy az érintett exportáló gyártó tekintetében a támogatás szintje csökkent. |
| --- | --- |

(88)

A fentieket figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy az érintett exportáló gyártó tekintetében a támogatás szintje csökkent.

8.   Kiegyenlítő intézkedések

| (89) | Azt is megvizsgálták, hogy a megváltozott körülmények a megvizsgált rendszerek tekintetében tartós jellegűnek tekinthetők-e. Több dolog is arra utal, hogy igen. |
| --- | --- |

(89)

Azt is megvizsgálták, hogy a megváltozott körülmények a megvizsgált rendszerek tekintetében tartós jellegűnek tekinthetők-e. Több dolog is arra utal, hogy igen.

| (90) | Először is meg kell jegyezni, hogy e részleges időközi felülvizsgálat megállapításai összhangban vannak a 2009 januárjában közzétett részleges időközi felülvizsgálatban öt PET-fólia-gyártó tekintetében megállapított támogatási összegekkel. Az értékarányosan kifejezett kiegyenlítő támogatások összegét akkor 5,4 % és 8,6 % között állapították meg. Ez arra utal, hogy az érintett termék tekintetében a meglévő támogatások szintje egyfajta állandóságot mutat. |
| --- | --- |

(90)

Először is meg kell jegyezni, hogy e részleges időközi felülvizsgálat megállapításai összhangban vannak a 2009 januárjában közzétett részleges időközi felülvizsgálatban öt PET-fólia-gyártó tekintetében megállapított támogatási összegekkel. Az értékarányosan kifejezett kiegyenlítő támogatások összegét akkor 5,4 % és 8,6 % között állapították meg. Ez arra utal, hogy az érintett termék tekintetében a meglévő támogatások szintje egyfajta állandóságot mutat.

| (91) | Másodsorban, míg az előző vizsgálatban a fő kedvezményt az AAS alapján nyújtották, a felülvizsgálati időszak idején jelentősen csökkent az e rendszer keretében biztosított támogatás, és bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan is, hogy a felülvizsgálati időszakot követően sem változott a helyzet. |
| --- | --- |

(91)

Másodsorban, míg az előző vizsgálatban a fő kedvezményt az AAS alapján nyújtották, a felülvizsgálati időszak idején jelentősen csökkent az e rendszer keretében biztosított támogatás, és bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan is, hogy a felülvizsgálati időszakot követően sem változott a helyzet.

| (92) | A fentiek alapján úgy tűnik, hogy a kérelmező a jövőben is az előző időközi felülvizsgálatban megállapítottnál alacsonyabb összegű támogatásban fog részesülni. |
| --- | --- |

(92)

A fentiek alapján úgy tűnik, hogy a kérelmező a jövőben is az előző időközi felülvizsgálatban megállapítottnál alacsonyabb összegű támogatásban fog részesülni.

| (93) | Miután bizonyítottá vált, hogy a kérelmező sokkal alacsonyabb mértékű támogatásban részesül, mint korábban, és hogy minden bizonnyal továbbra is az előző időközi felülvizsgálatban megállapítottnál alacsonyabb összegű támogatásban fog részesülni, az intézkedés szintjét módosítani kell az új megállapítások figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(93)

Miután bizonyítottá vált, hogy a kérelmező sokkal alacsonyabb mértékű támogatásban részesül, mint korábban, és hogy minden bizonnyal továbbra is az előző időközi felülvizsgálatban megállapítottnál alacsonyabb összegű támogatásban fog részesülni, az intézkedés szintjét módosítani kell az új megállapítások figyelembevétele érdekében.

| (94) | A fentiek figyelembevételével, a módosított kiegyenlítő vámtételeket a jelen részleges időközi felülvizsgálat során megállapított új támogatási arány alapján meghatározni, mivel az eredeti szubvencióellenes vizsgálatban kiszámított kárkülönbözet magasabb marad. |
| --- | --- |

(94)

A fentiek figyelembevételével, a módosított kiegyenlítő vámtételeket a jelen részleges időközi felülvizsgálat során megállapított új támogatási arány alapján meghatározni, mivel az eredeti szubvencióellenes vizsgálatban kiszámított kárkülönbözet magasabb marad.

| (95) | Az alaprendelet 24. cikke (1) bekezdésének második albekezdése és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (10) 14. cikkének (1) bekezdése alapján semmiféle termék esetében nem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömping és exporttámogatások alkalmazásából származó azonos helyzet kezeléséhez. A fenti (6) preambulumbekezdésnek megfelelően azonban, mivel a kérelmezőre az érintett termék tekintetében 0 %-os dömpingellenes vám vonatkozik, ezek a rendelkezések jelen esetben nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

(95)

Az alaprendelet 24. cikke (1) bekezdésének második albekezdése és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (10) 14. cikkének (1) bekezdése alapján semmiféle termék esetében nem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömping és exporttámogatások alkalmazásából származó azonos helyzet kezeléséhez. A fenti (6) preambulumbekezdésnek megfelelően azonban, mivel a kérelmezőre az érintett termék tekintetében 0 %-os dömpingellenes vám vonatkozik, ezek a rendelkezések jelen esetben nem alkalmazandók.

| (96) | A 367/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében külön nem említett exportáló gyártóktól származó érintett termék behozatalára alkalmazandó jelenlegi vámtételek, azaz az „összes többi” indiai vállalatra vonatkozó vám mértéke tekintetében meg kell jegyezni, hogy a vizsgált rendszerek tényleges módozatai és a kiegyenlíthetőségük az előző vizsgálat óta nem változott meg. Ezért e vállalatok esetében nem indokolt a támogatás és a vám mértékének újbóli kiszámítása. Következésképpen a kérelmezőn kívüli összes többi vállalatra alkalmazandó vámtételek változatlanok maradnak, |
| --- | --- |

(96)

A 367/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében külön nem említett exportáló gyártóktól származó érintett termék behozatalára alkalmazandó jelenlegi vámtételek, azaz az „összes többi” indiai vállalatra vonatkozó vám mértéke tekintetében meg kell jegyezni, hogy a vizsgált rendszerek tényleges módozatai és a kiegyenlíthetőségük az előző vizsgálat óta nem változott meg. Ezért e vállalatok esetében nem indokolt a támogatás és a vám mértékének újbóli kiszámítása. Következésképpen a kérelmezőn kívüli összes többi vállalatra alkalmazandó vámtételek változatlanok maradnak,

ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:

1. cikk

A 367/2006/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az alább felsorolt vállalatok termékeinek uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti, nettó áraira alkalmazandó végleges, kiegyenlítő vámtételek a következők:

| Vállalat | Végleges vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 7,2 | A026 |
| Garware Polyester Limited, Garware House 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 5,4 | A028 |
| Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 8,4 | A030 |
| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 8,7 | A031 |
| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 8,6 | A032 |
| SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, India | 5,4 | A753 |
| Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 6,4 | A027 |
| Az összes többi vállalat | 19,1 | A999” |

Vállalat

Végleges vám (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

7,2

A026

Garware Polyester Limited, Garware House 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

5,4

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

8,4

A030

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

8,7

A031

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

8,6

A032

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, India

5,4

A753

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

6,4

A027

Az összes többi vállalat

19,1

A999”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2010. június 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. ESPINOSA

---

(1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

1

(2)  HL L 316., 1999.12.10., 1. o.

2

(3)  HL L 68., 2006.3.8., 15. o.

3

(4)  HL L 236., 2006.8.31., 1. o.

4

(5)  HL L 255., 2007.9.29., 1. o.

5

(6)  HL L 6., 2009.1.10., 1. o.

6

(7)  HL L 288., 2007.11.6., 1. o.

7

(8)  HL C 215., 2009.9.9., 17. o.

8

(9)  A csillaggal jelölt támogatások exporttámogatások.

9

(10)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

10

---

| 2.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/12

---

A TANÁCS 580/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. június 29.)

a többek között Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációját követően benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A Tanács a 452/2007/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára. Az intézkedések 9,9 %-os értékvám kivetésére irányulnak. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 452/2007/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára. Az intézkedések 9,9 %-os értékvám kivetésére irányulnak.

1.2.   Felülvizsgálati kérelem

| (2) | 2008 augusztusában az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló, részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett a Bizottsághoz (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat). 2008 decemberében megtörtént a kérelem kiegészítése. A kérelmet, amelynek hatálya a dömping kivizsgálására korlátozódott, egy ukrán exportáló gyártó, az Eurogold Industries Ltd. (a továbbiakban: kérelmező vagy EGI) nyújtotta be. A kérelmező együttműködött abban a vizsgálatban, amely az eredeti rendeletben szereplő megállapításokhoz és következtetésekhez vezetett (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). Az kérelmezőre – aki az érintett termék egyetlen ismert ukrán gyártója – 9,9 %-os dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(2)

2008 augusztusában az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló, részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett a Bizottsághoz (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat). 2008 decemberében megtörtént a kérelem kiegészítése. A kérelmet, amelynek hatálya a dömping kivizsgálására korlátozódott, egy ukrán exportáló gyártó, az Eurogold Industries Ltd. (a továbbiakban: kérelmező vagy EGI) nyújtotta be. A kérelmező együttműködött abban a vizsgálatban, amely az eredeti rendeletben szereplő megállapításokhoz és következtetésekhez vezetett (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). Az kérelmezőre – aki az érintett termék egyetlen ismert ukrán gyártója – 9,9 %-os dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (3) | Kérelmében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedéshez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására. |
| --- | --- |

(3)

Kérelmében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedéshez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására.

1.3.   A felülvizsgálat megindítása

| (4) | Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amelynek hatályát az EGI-t érintő dömping kivizsgálására korlátozza. A Bizottság 2009. április 9-én értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a felülvizsgálat megindításáról (3) (a továbbiakban: vizsgálat megindításáról szóló értesítés), és megkezdte a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(4)

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amelynek hatályát az EGI-t érintő dömping kivizsgálására korlátozza. A Bizottság 2009. április 9-én értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a felülvizsgálat megindításáról (3) (a továbbiakban: vizsgálat megindításáról szóló értesítés), és megkezdte a vizsgálatot.

1.4.   Érintett termék és hasonló termék

| (5) | Az időközi felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel, azaz a jelenleg az ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 KN-kód alá tartozó, Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, beleértve az ujjafát és az alaptartozékokat, vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot is. |
| --- | --- |

(5)

Az időközi felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel, azaz a jelenleg az ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 KN-kód alá tartozó, Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, beleértve az ujjafát és az alaptartozékokat, vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot is.

| (6) | Az Ukrajnában gyártott és belföldi piacon értékesített, illetve a Közösségbe exportált érintett termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik és felhasználása ugyanúgy történik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül. |
| --- | --- |

(6)

Az Ukrajnában gyártott és belföldi piacon értékesített, illetve a Közösségbe exportált érintett termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik és felhasználása ugyanúgy történik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül.

1.5.   Az érintett felek

| (7) | A Bizottság hivatalosan értesítette az uniós gazdasági ágazatot, a kérelmezőt és az exportáló ország hatóságait az időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság hivatalosan értesítette az uniós gazdasági ágazatot, a kérelmezőt és az exportáló ország hatóságait az időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.

| (8) | A Bizottság a kérelmezőnek kérdőívet küldött, és az erre a célra meghatározott határidőn belül megkapta a választ. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping megállapításához szükségesnek tartott, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén:






  — | Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, Ukrajna, és |
| --- | --- | --- |

(8)

A Bizottság a kérelmezőnek kérdőívet küldött, és az erre a célra meghatározott határidőn belül megkapta a választ. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping megállapításához szükségesnek tartott, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén:

—

Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, Ukrajna, és

| — | annak Eurogold Service Zumbühl & Co. kapcsolt vállalata (a továbbiakban: EGS), Zug, Svájc. |
| --- | --- |

—

annak Eurogold Service Zumbühl & Co. kapcsolt vállalata (a továbbiakban: EGS), Zug, Svájc.

1.6.   Vizsgálati időszak

| (9) | A vizsgálat a 2008. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakban zajlott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). |
| --- | --- |

(9)

A vizsgálat a 2008. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakban zajlott (a továbbiakban: vizsgálati időszak).

2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

2.1.   Rendes érték

| (10) | A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy az EGI által független fogyasztók részére belföldön értékesített hasonló termék teljes volumene reprezentatív-e az Unióba irányuló teljes exporteladásával összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítést akkor tekintik reprezentatívnak, ha az érintett termék belföldi összértékesítésének volumene eléri az Unióba irányuló teljes exportértékesítés 5 %-át. Az EGI által a hasonló termékből belföldön értékesített teljes volumen reprezentatívnak bizonyult. |
| --- | --- |

(10)

A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy az EGI által független fogyasztók részére belföldön értékesített hasonló termék teljes volumene reprezentatív-e az Unióba irányuló teljes exporteladásával összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítést akkor tekintik reprezentatívnak, ha az érintett termék belföldi összértékesítésének volumene eléri az Unióba irányuló teljes exportértékesítés 5 %-át. Az EGI által a hasonló termékből belföldön értékesített teljes volumen reprezentatívnak bizonyult.

| (11) | Az EGI által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyeket az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összevethetőnek találtak, megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi eladások megfelelően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült megfelelően reprezentatívnak, ha az említett terméktípus vizsgálati időszak alatti, független fogyasztóknak történő teljes belföldi értékesítési volumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(11)

Az EGI által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyeket az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összevethetőnek találtak, megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi eladások megfelelően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült megfelelően reprezentatívnak, ha az említett terméktípus vizsgálati időszak alatti, független fogyasztóknak történő teljes belföldi értékesítési volumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át tette ki.

| (12) | Azt is megvizsgálták, hogy az egyes típusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt oly módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon, független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát. |
| --- | --- |

(12)

Azt is megvizsgálták, hogy az egyes típusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt oly módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon, független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.

| (13) | Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga legalább az előállítási egységköltség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus belföldi piacon értékesített teljes volumenére alkalmazott valós árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e. |
| --- | --- |

(13)

Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga legalább az előállítási egységköltség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus belföldi piacon értékesített teljes volumenére alkalmazott valós árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.

| (14) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(14)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

| (15) | Amikor az EGI által értékesített érintett termék belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapítására, az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően kellett a rendes értéket kiszámítani. |
| --- | --- |

(15)

Amikor az EGI által értékesített érintett termék belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapítására, az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően kellett a rendes értéket kiszámítani.

| (16) | Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető fordulata szerint az EGI hasonló termékének termelésére és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult. |
| --- | --- |

(16)

Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető fordulata szerint az EGI hasonló termékének termelésére és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult.

| (17) | A megállapítások nyilvánosságra hozatala után az EGI azt állította, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeknek a rendes érték kiszámításánál használt százalékos aránya nem felel meg annak, amely a belföldi értékesítésnél a rendes kereskedelmi forgalomban tapasztalható, és ezért egyes kiszámított rendes értékeket túlbecsültek. |
| --- | --- |

(17)

A megállapítások nyilvánosságra hozatala után az EGI azt állította, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeknek a rendes érték kiszámításánál használt százalékos aránya nem felel meg annak, amely a belföldi értékesítésnél a rendes kereskedelmi forgalomban tapasztalható, és ezért egyes kiszámított rendes értékeket túlbecsültek.

| (18) | Az érvet a Bizottság megvizsgálta, de alaptalannak találta, mivel az értékesítési, általános és igazgatási költségeknek a rendes érték kiszámításánál használt százalékos aránya megfelel a belföldi értékesítésnél jelentett aránynak, attól függetlenül, hogy az értékesítéseket a rendes kereskedelmi forgalomban valósították-e meg, ugyanis azt a forgalom százalékában fejezték ki. A kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(18)

Az érvet a Bizottság megvizsgálta, de alaptalannak találta, mivel az értékesítési, általános és igazgatási költségeknek a rendes érték kiszámításánál használt százalékos aránya megfelel a belföldi értékesítésnél jelentett aránynak, attól függetlenül, hogy az értékesítéseket a rendes kereskedelmi forgalomban valósították-e meg, ugyanis azt a forgalom százalékában fejezték ki. A kérelmet ezért elutasították.

2.2.   Exportár

| (19) | Az EGI az Unióba irányuló exportértékesítést közvetlenül, illetve a vele kapcsolatban álló vállalaton, a svájci székhelyű EGS-en keresztül, független fogyasztók részére végezte. |
| --- | --- |

(19)

Az EGI az Unióba irányuló exportértékesítést közvetlenül, illetve a vele kapcsolatban álló vállalaton, a svájci székhelyű EGS-en keresztül, független fogyasztók részére végezte.

| (20) | Azokban az esetekben, amikor az Unióba irányuló exportértékesítés közvetlenül történt független fogyasztók részére, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(20)

Azokban az esetekben, amikor az Unióba irányuló exportértékesítés közvetlenül történt független fogyasztók részére, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.

| (21) | Azokban az esetekben, amikor az exportértékesítés az Unión belüli szabad forgalomba bocsátott termékek tekintetében minden importot érintő feladatot végző (azaz a vállalattal kapcsolatban álló importőr feladatait ellátó) EGS-en keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően azon árak alapján állapították meg, amelyeken az importált termékek elsőként viszonteladásra kerültek egy független vásárló részére. Ennek érdekében kiigazításokra került sor a keletkezett nyereségek, valamint az összes olyan költség figyelembevétele céljából, amely az import és a viszonteladás között merült fel, hogy megbízható exportárat lehessen megállapítani. E célból – a keletkezett nyereségekre vonatkozó, független importőröktől származó új információk hiányában – az eredeti vizsgálat során használt nyereségszázalékkal megegyező nyereségszázalékot alkalmaztak. |
| --- | --- |

(21)

Azokban az esetekben, amikor az exportértékesítés az Unión belüli szabad forgalomba bocsátott termékek tekintetében minden importot érintő feladatot végző (azaz a vállalattal kapcsolatban álló importőr feladatait ellátó) EGS-en keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően azon árak alapján állapították meg, amelyeken az importált termékek elsőként viszonteladásra kerültek egy független vásárló részére. Ennek érdekében kiigazításokra került sor a keletkezett nyereségek, valamint az összes olyan költség figyelembevétele céljából, amely az import és a viszonteladás között merült fel, hogy megbízható exportárat lehessen megállapítani. E célból – a keletkezett nyereségekre vonatkozó, független importőröktől származó új információk hiányában – az eredeti vizsgálat során használt nyereségszázalékkal megegyező nyereségszázalékot alkalmaztak.

| (22) | Az EGI – az alaprendelet 11. cikkének (10) bekezdése értelmében – azt állította, hogy amennyiben az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően állapítják meg, a fizetett dömpingellenes vámot nem kellene költségként levonni, mivel – a kérelmező szerint – az megfelelő módon megjelenik az viszonteladói árakban. |
| --- | --- |

(22)

Az EGI – az alaprendelet 11. cikkének (10) bekezdése értelmében – azt állította, hogy amennyiben az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően állapítják meg, a fizetett dömpingellenes vámot nem kellene költségként levonni, mivel – a kérelmező szerint – az megfelelő módon megjelenik az viszonteladói árakban.

| (23) | A fenti állítást alátámasztó, számos eladásiár-kalkulációt tartalmazó bizonyítékot vizsgálatnak vetették alá. A számítások azonban a vizsgálati időszak alatt értékesített modelleknek csak egy részére vonatkoztak, és az eladási árakban nem minden esetben jelent meg teljes mértékben a dömpingellenes vám. Ennek következtében a benyújtott bizonyíték nem tekinthető döntőnek azzal kapcsolatban, hogy a dömpingellenes vám megjelent-e a viszonteladói árakban. A kérelmet ezért visszautasították, és az EGS-en keresztül az Unióba történő értékesítések exportárainak megállapításakor – az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően – a dömpingellenes vámot költségként levonták. |
| --- | --- |

(23)

A fenti állítást alátámasztó, számos eladásiár-kalkulációt tartalmazó bizonyítékot vizsgálatnak vetették alá. A számítások azonban a vizsgálati időszak alatt értékesített modelleknek csak egy részére vonatkoztak, és az eladási árakban nem minden esetben jelent meg teljes mértékben a dömpingellenes vám. Ennek következtében a benyújtott bizonyíték nem tekinthető döntőnek azzal kapcsolatban, hogy a dömpingellenes vám megjelent-e a viszonteladói árakban. A kérelmet ezért visszautasították, és az EGS-en keresztül az Unióba történő értékesítések exportárainak megállapításakor – az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően – a dömpingellenes vámot költségként levonták.

| (24) | A megállapítások nyilvánosságra hozatala után az EGI megismételte állítását. Új bizonyítékokat vagy az állítás alátámasztására felhozott új érveket azonban nem sorakoztatott fel. A kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(24)

A megállapítások nyilvánosságra hozatala után az EGI megismételte állítását. Új bizonyítékokat vagy az állítás alátámasztására felhozott új érveket azonban nem sorakoztatott fel. A kérelmet ezért elutasították.

2.3.   Összehasonlítás

| (25) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása céljából – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – szükséges és indokolt esetben kiigazítás formájában figyelembe vették a szállítási, csomagolási és hitelköltségeket, valamint a jutalékokat. |
| --- | --- |

(25)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása céljából – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – szükséges és indokolt esetben kiigazítás formájában figyelembe vették a szállítási, csomagolási és hitelköltségeket, valamint a jutalékokat.

| (26) | A megállapítások nyilvánosságra hozatala után kiderült, hogy a csomagolási költségekkel kapcsolatos egyes kiigazítások pénznemének téves átváltása következtében számítási hiba történt. Ezt kijavították, és a dömpingkülönbözet kiszámítását is ennek megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(26)

A megállapítások nyilvánosságra hozatala után kiderült, hogy a csomagolási költségekkel kapcsolatos egyes kiigazítások pénznemének téves átváltása következtében számítási hiba történt. Ezt kijavították, és a dömpingkülönbözet kiszámítását is ennek megfelelően módosították.

| (27) | A megállapítások nyilvánosságra hozatala után az EGI azt is állította, hogy a rendes érték kiszámításakor a rendes kereskedelmi forgalmon kívül lezajló belföldi értékesítésekre vonatkozó kiigazításokat figyelmen kívül kellene hagyni, és az adott terméktípus egyéb értékesítése hiányában a rendes kereskedelmi forgalomban értékesített egyéb terméktípusokra alkalmazott átlagos kiigazításokat kellene felhasználni, mivel kizárólag ezek a kiigazítások tükröznék a rendes érték kiszámításához használt értékesítési, általános és igazgatási költségek részét képező költségeket. |
| --- | --- |

(27)

A megállapítások nyilvánosságra hozatala után az EGI azt is állította, hogy a rendes érték kiszámításakor a rendes kereskedelmi forgalmon kívül lezajló belföldi értékesítésekre vonatkozó kiigazításokat figyelmen kívül kellene hagyni, és az adott terméktípus egyéb értékesítése hiányában a rendes kereskedelmi forgalomban értékesített egyéb terméktípusokra alkalmazott átlagos kiigazításokat kellene felhasználni, mivel kizárólag ezek a kiigazítások tükröznék a rendes érték kiszámításához használt értékesítési, általános és igazgatási költségek részét képező költségeket.

| (28) | Ezt az érvet a Bizottság megvizsgálta, de nem fogadta el, mert a kiigazítások kizárólag összehasonlítási célra használatosak, és általában az egyes tranzakciók tényleges, konkrét költségeit tükrözik, objektív elemek és ezért függetlenek attól, hogy az értékesítést végül a rendes kereskedelmi forgalomban hajtották végre vagy sem. |
| --- | --- |

(28)

Ezt az érvet a Bizottság megvizsgálta, de nem fogadta el, mert a kiigazítások kizárólag összehasonlítási célra használatosak, és általában az egyes tranzakciók tényleges, konkrét költségeit tükrözik, objektív elemek és ezért függetlenek attól, hogy az értékesítést végül a rendes kereskedelmi forgalomban hajtották végre vagy sem.

| (29) | Ennek az érvnek a kivizsgálása során kiderült továbbá, hogy helytelen kiigazításokat használtak a rendes értékek megállapítására azon terméktípusok esetében, amelyeknél belföldi értékesítés nem történt. Ezt úgy javították ki, hogy a belföldi értékesítésekre vonatkozó összes kiigazítás átlagát használták fel, és a számításokat ennek megfelelően megváltoztatták. Az EGI azt állította, hogy hitelköltségre vonatkozó kiigazításokat kellene alkalmazni ezekre a terméktípusokra, mivel a hitelköltségeket a rendes érték kiszámításához használt értékesítési, általános és igazgatási költségek magukban foglalják. Ezt az állítást a Bizottság visszautasította, mivel a szóban forgó terméktípusokat ténylegesen soha nem értékesítették belföldi piacon, és ezért semmi nem bizonyította kifizetésük késedelmességét. Ennek fényében a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a hitelköltségre vonatkozó kiigazítás nem tényleges fizetési feltételeken és költségeken alapul, hanem egy olyan alternatív költségen, amely az értékesítés időpontjában – megállapodás alapján – meghatározott fizetési feltételeken nyugszik. |
| --- | --- |

(29)

Ennek az érvnek a kivizsgálása során kiderült továbbá, hogy helytelen kiigazításokat használtak a rendes értékek megállapítására azon terméktípusok esetében, amelyeknél belföldi értékesítés nem történt. Ezt úgy javították ki, hogy a belföldi értékesítésekre vonatkozó összes kiigazítás átlagát használták fel, és a számításokat ennek megfelelően megváltoztatták. Az EGI azt állította, hogy hitelköltségre vonatkozó kiigazításokat kellene alkalmazni ezekre a terméktípusokra, mivel a hitelköltségeket a rendes érték kiszámításához használt értékesítési, általános és igazgatási költségek magukban foglalják. Ezt az állítást a Bizottság visszautasította, mivel a szóban forgó terméktípusokat ténylegesen soha nem értékesítették belföldi piacon, és ezért semmi nem bizonyította kifizetésük késedelmességét. Ennek fényében a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a hitelköltségre vonatkozó kiigazítás nem tényleges fizetési feltételeken és költségeken alapul, hanem egy olyan alternatív költségen, amely az értékesítés időpontjában – megállapodás alapján – meghatározott fizetési feltételeken nyugszik.

2.4.   Dömpingkülönbözet

| (30) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően árutípusonként összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás alátámasztotta a dömping fennállását. |
| --- | --- |

(30)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően árutípusonként összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás alátámasztotta a dömping fennállását.

| (31) | Az EGI esetében a dömpingkülönbözet a nettó, európai uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül 7,0 %. |
| --- | --- |

(31)

Az EGI esetében a dömpingkülönbözet a nettó, európai uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül 7,0 %.

| (32) | Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megállapítások indokoltan tartósnak tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(32)

Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megállapítások indokoltan tartósnak tekinthetők-e.

| (33) | A kérelmező és kapcsolódó vállalata értékesítési csatornáinak szervezeti átalakítása eladásainak nagyobb része esetében már megszilárdult és ezért tartósnak tekinthető. Az időközi felülvizsgálat megindításához vezető körülmények tehát a közeli jövőben feltehetően nem fognak megváltozni olyan mértékben, hogy az a felülvizsgálat megállapításait befolyásolná. A vizsgálat folyamán továbbá nem merült fel olyan tényező, amely arra utalna, hogy az új körülmények nem tartós jellegűek. Ennek megfelelően megállapítható, hogy a megváltozott körülmények tartósnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(33)

A kérelmező és kapcsolódó vállalata értékesítési csatornáinak szervezeti átalakítása eladásainak nagyobb része esetében már megszilárdult és ezért tartósnak tekinthető. Az időközi felülvizsgálat megindításához vezető körülmények tehát a közeli jövőben feltehetően nem fognak megváltozni olyan mértékben, hogy az a felülvizsgálat megállapításait befolyásolná. A vizsgálat folyamán továbbá nem merült fel olyan tényező, amely arra utalna, hogy az új körülmények nem tartós jellegűek. Ennek megfelelően megállapítható, hogy a megváltozott körülmények tartósnak tekinthetők.

3.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (34) | Az eredeti vizsgálatban az EGI bizonyult az egyetlen vasalódeszkát exportáló ukrán gyártónak. Ezért az EGI dömpingkülönbözetének meghatározásához használt módszer szolgált az érintett termék bármely más ukrán exportáló gyártója dömpingkülönbözetének kiszámítására. |
| --- | --- |

(34)

Az eredeti vizsgálatban az EGI bizonyult az egyetlen vasalódeszkát exportáló ukrán gyártónak. Ezért az EGI dömpingkülönbözetének meghatározásához használt módszer szolgált az érintett termék bármely más ukrán exportáló gyártója dömpingkülönbözetének kiszámítására.

| (35) | A felülvizsgálat eredményei alapján tehát helyénvalónak tűnik az Ukrajnából származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 7,0 %-ra való módosítása. |
| --- | --- |

(35)

A felülvizsgálat eredményei alapján tehát helyénvalónak tűnik az Ukrajnából származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 7,0 %-ra való módosítása.

| (36) | A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a többek között Ukrajnából származó érintett termék behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK tanácsi rendelet módosítását javasolja; emellett lehetőséget adott az érdekelt feleknek észrevételeik megtételére. Ezeket az észrevételeket e rendelet megfogalmazása során indokolt esetben figyelembe vették, |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a többek között Ukrajnából származó érintett termék behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK tanácsi rendelet módosítását javasolja; emellett lehetőséget adott az érdekelt feleknek észrevételeik megtételére. Ezeket az észrevételeket e rendelet megfogalmazása során indokolt esetben figyelembe vették,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 452/2007/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében található táblázatban az összes ukrajnai vállalatra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

| „Ukrajna | Minden vállalat | 7,0 | —” |
| --- | --- | --- | --- |

„Ukrajna

Minden vállalat

7,0

—”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2010. június 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. ESPINOSA

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 109., 2007.4.26., 12. o.

2

(3)  HL C 85., 2009.4.9., 28. o.

3

---

| 2.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/16

---

A BIZOTTSÁG 581/2010/EU RENDELETE

(2010. július 1.)

a vonatkozó adatoknak a járműegységekről és a járművezetői kártyákról történő letöltésére irányadó maximális időtartamok meghatározásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (5) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | A járműegység által és a járművezetői kártyán rögzített adatok rendszeres letöltése elengedhetetlen annak hatékony ellenőrzéséhez, hogy a járművezető, illetve a vállalkozás betartja-e az 561/2006/EK rendeletnek a vezetési időkre és a pihenőidőkre vonatkozó rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(1)

A járműegység által és a járművezetői kártyán rögzített adatok rendszeres letöltése elengedhetetlen annak hatékony ellenőrzéséhez, hogy a járművezető, illetve a vállalkozás betartja-e az 561/2006/EK rendeletnek a vezetési időkre és a pihenőidőkre vonatkozó rendelkezéseit.

| (2) | Annak a maximális időtartamnak a meghatározása révén, amelyen belül a vonatkozó adatokat le kell tölteni a járműegységről vagy a járművezetői kártyáról, a közúti szállítással foglalkozó vállalkozások működési feltételei még harmonizáltabbá válnak Unió-szerte. |
| --- | --- |

(2)

Annak a maximális időtartamnak a meghatározása révén, amelyen belül a vonatkozó adatokat le kell tölteni a járműegységről vagy a járművezetői kártyáról, a közúti szállítással foglalkozó vállalkozások működési feltételei még harmonizáltabbá válnak Unió-szerte.

| (3) | Az adatok letöltésére vonatkozó maximális időtartamok meghatározása céljából csak azokat a napokat indokolt számításba venni, amelyeken volt rögzítésre kerülő tevékenység. |
| --- | --- |

(3)

Az adatok letöltésére vonatkozó maximális időtartamok meghatározása céljából csak azokat a napokat indokolt számításba venni, amelyeken volt rögzítésre kerülő tevékenység.

| (4) | A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) vonatkozik a személyes adatok ezen rendelet alapján történő feldolgozására. |
| --- | --- |

(4)

A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) vonatkozik a személyes adatok ezen rendelet alapján történő feldolgozására.

| (5) | A vállalkozásokra nehezedő adminisztratív teher csökkentése érdekében helyénvaló meghatározni a letöltendő vonatkozó adatok körét. |
| --- | --- |

(5)

A vállalkozásokra nehezedő adminisztratív teher csökkentése érdekében helyénvaló meghatározni a letöltendő vonatkozó adatok körét.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 3821/85/EGK tanácsi rendelet (3) 18. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 3821/85/EGK tanácsi rendelet (3) 18. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ez a rendelet meghatározza azokat a maximális időtartamokat, amelyeken belül a vonatkozó adatokat az 561/2006/EK rendelet 10. cikke (5) bekezdése a) pontjának i. alpontja alkalmazásában le kell tölteni a járműegységről és a járművezetői kártyáról.

(2)   E rendelet alkalmazásában „vonatkozó adat” a részletes sebességadatok kivételével minden olyan adat, amelyet digitális menetíró készülék rögzített.

(3)   A maximális időtartam, amelyen belül a vonatkozó adatokat le kell tölteni, nem haladhatja meg:

| a) | a 90 napot a járműegységen tárolt adatok esetében; |
| --- | --- |

a)

a 90 napot a járműegységen tárolt adatok esetében;

| b) | a 28 napot a járművezetői kártyán tárolt adatok esetében. |
| --- | --- |

b)

a 28 napot a járművezetői kártyán tárolt adatok esetében.

(4)   A vonatkozó adatokat oly módon kell letölteni, hogy ne történjék adatvesztés.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet a kihirdetését követő kilencvenedik naptól kell alkalmazni.

Ez a rendelet a szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2010. július 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 102., 2006.4.11., 1. o.

1

(2)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

2

(3)  HL L 370., 1985.12.31., 8. o.

3

---

| 2.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/17

---

A BIZOTTSÁG 582/2010/EU RENDELETE

(2010. július 1.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. július 2-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. július 1-jén.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 56,2 |
| MK | 36,4 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 47,6 |
| 0707 00 05 | MK | 45,6 |
| TR | 121,6 |
| ZZ | 83,6 |
| 0709 90 70 | TR | 103,7 |
| ZZ | 103,7 |
| 0805 50 10 | AR | 79,8 |
| TR | 97,3 |
| UY | 91,0 |
| ZA | 98,0 |
| ZZ | 91,5 |
| 0808 10 80 | AR | 102,2 |
| BR | 70,8 |
| CA | 118,4 |
| CL | 113,8 |
| CN | 84,3 |
| NZ | 122,9 |
| US | 162,8 |
| ZA | 98,8 |
| ZZ | 109,3 |
| 0809 10 00 | TR | 234,1 |
| ZZ | 234,1 |
| 0809 20 95 | TR | 307,6 |
| ZZ | 307,6 |
| 0809 30 | AR | 133,5 |
| TR | 158,2 |
| ZZ | 145,9 |
| 0809 40 05 | AU | 258,9 |
| IL | 210,4 |
| US | 110,3 |
| ZZ | 193,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

56,2

MK

36,4

TR

50,2

ZZ

47,6

0707 00 05

MK

45,6

TR

121,6

ZZ

83,6

0709 90 70

TR

103,7

ZZ

103,7

0805 50 10

AR

79,8

TR

97,3

UY

91,0

ZA

98,0

ZZ

91,5

0808 10 80

AR

102,2

BR

70,8

CA

118,4

CL

113,8

CN

84,3

NZ

122,9

US

162,8

ZA

98,8

ZZ

109,3

0809 10 00

TR

234,1

ZZ

234,1

0809 20 95

TR

307,6

ZZ

307,6

0809 30

AR

133,5

TR

158,2

ZZ

145,9

0809 40 05

AU

258,9

IL

210,4

US

110,3

ZZ

193,2

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/19

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. június 18.)

egyes tagállamoknak a halászati adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó nemzeti programjaihoz a 2010. évben nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulásról

(az értesítés a C(2010) 3797. számú dokumentummal történt)

(2010/369/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika végrehajtására és a tengerjogra vonatkozó közösségi pénzügyi intézkedések létrehozásáról szóló, 2006. május 22-i 861/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 24. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 861/2006/EK rendelet megállapítja azokat a feltételeket, amelyekkel a tagállamok európai uniós hozzájárulást kaphatnak az adatgyűjtési és -kezelési nemzeti programjuk végrehajtása során felmerült kiadások fedezésére. |
| --- | --- |

(1)

A 861/2006/EK rendelet megállapítja azokat a feltételeket, amelyekkel a tagállamok európai uniós hozzájárulást kaphatnak az adatgyűjtési és -kezelési nemzeti programjuk végrehajtása során felmerült kiadások fedezésére.

| (2) | Az ilyen programokat a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról szóló, 2008. február 25-i 199/2008/EK tanácsi rendelet (2) és a 199/2008/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. július 14-i 665/2008/EK bizottsági rendelet (3) előírásaival összhangban kell összeállítani. |
| --- | --- |

(2)

Az ilyen programokat a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról szóló, 2008. február 25-i 199/2008/EK tanácsi rendelet (2) és a 199/2008/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. július 14-i 665/2008/EK bizottsági rendelet (3) előírásaival összhangban kell összeállítani.

| (3) | A 199/2008/EK tanácsi rendelet 4. cikke (4) és (5) bekezdésének megfelelően Belgium, Bulgária, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia és Finnország benyújtotta 2009-re és 2010-re vonatkozó nemzeti programját. E programokat a Bizottság 2009-ben a 199/2008/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésével összhangban jóváhagyta. |
| --- | --- |

(3)

A 199/2008/EK tanácsi rendelet 4. cikke (4) és (5) bekezdésének megfelelően Belgium, Bulgária, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia és Finnország benyújtotta 2009-re és 2010-re vonatkozó nemzeti programját. E programokat a Bizottság 2009-ben a 199/2008/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésével összhangban jóváhagyta.

| (4) | Az említett tagállamok benyújtották a 2009–2010-es időszakra vonatkozó éves költségvetési előrejelzéseiket is a halászati alapadatok gyűjtése és kezelése során felmerült tagállami kiadások tekintetében a 861/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. november 3-i 1078/2008/EK bizottsági rendelet (4) 2. cikkének megfelelően. A Bizottság az 1078/2008/EK rendelet 4. cikkében előírtak szerint a 199/2008/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban jóváhagyott nemzeti programok figyelembevételével értékelte a tagállamok éves költségvetési előrejelzéseit. |
| --- | --- |

(4)

Az említett tagállamok benyújtották a 2009–2010-es időszakra vonatkozó éves költségvetési előrejelzéseiket is a halászati alapadatok gyűjtése és kezelése során felmerült tagállami kiadások tekintetében a 861/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. november 3-i 1078/2008/EK bizottsági rendelet (4) 2. cikkének megfelelően. A Bizottság az 1078/2008/EK rendelet 4. cikkében előírtak szerint a 199/2008/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban jóváhagyott nemzeti programok figyelembevételével értékelte a tagállamok éves költségvetési előrejelzéseit.

| (5) | Az 1078/2008/EK rendelet 5. cikke előírja, hogy a Bizottságnak jóvá kell hagynia az éves költségvetési előrejelzéseket, valamint a 861/2006/EK rendelet 24. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően és az éves költségvetési előrejelzésekre vonatkozó, az 1078/2008/EK rendelet 4. cikkében említett értékelés eredménye alapján határoznia kell az egyes nemzeti programokhoz nyújtandó éves uniós pénzügyi hozzájárulásról. |
| --- | --- |

(5)

Az 1078/2008/EK rendelet 5. cikke előírja, hogy a Bizottságnak jóvá kell hagynia az éves költségvetési előrejelzéseket, valamint a 861/2006/EK rendelet 24. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően és az éves költségvetési előrejelzésekre vonatkozó, az 1078/2008/EK rendelet 4. cikkében említett értékelés eredménye alapján határoznia kell az egyes nemzeti programokhoz nyújtandó éves uniós pénzügyi hozzájárulásról.

| (6) | A 861/2006/EK rendelet 24. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében az éves pénzügyi hozzájárulás mértékét bizottsági határozatban kell megállapítani. Ugyanezen rendelet 16. cikke előírja, hogy az alapadatok gyűjtését tekintve az uniós pénzügyi intézkedések mértéke nem haladhatja meg a halászati adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó program végrehajtása során felmerülő tagállami kiadások 50 %-át. A 24. cikk (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azokat az intézkedéseket kell előnyben részesíteni, amelyek a legmegfelelőbbek a közös halászati politikához szükséges adatok gyűjtésének javításához. |
| --- | --- |

(6)

A 861/2006/EK rendelet 24. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében az éves pénzügyi hozzájárulás mértékét bizottsági határozatban kell megállapítani. Ugyanezen rendelet 16. cikke előírja, hogy az alapadatok gyűjtését tekintve az uniós pénzügyi intézkedések mértéke nem haladhatja meg a halászati adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó program végrehajtása során felmerülő tagállami kiadások 50 %-át. A 24. cikk (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azokat az intézkedéseket kell előnyben részesíteni, amelyek a legmegfelelőbbek a közös halászati politikához szükséges adatok gyűjtésének javításához.

| (7) | Ez a határozat az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 75. cikkének (2) bekezdése szerinti finanszírozási határozatnak minősül. |
| --- | --- |

(7)

Ez a határozat az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 75. cikkének (2) bekezdése szerinti finanszírozási határozatnak minősül.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamoknak a halászati adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó nemzeti programjaihoz a 2010. évben nyújtandó uniós pénzügyi hozzájárulás tagállamonkénti összegét és mértékét a melléklet állapítja meg.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 18-án.

a Bizottság részéről

Maria DAMANAKI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 60., 2008.3.5., 1. o.

2

(3)  HL L 186., 2008.7.15., 3. o.

3

(4)  HL L 295., 2008.11.4., 24. o.

4

(5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

5

---

MELLÉKLET

2009–2010-ES NEMZETI PROGRAMOK

2010 TEKINTETÉBEN A TÁMOGATHATÓ KIADÁSOK ÉS A KÖZÖSSÉGI HOZZÁJÁRULÁS FELSŐ HATÁRA

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam | Támogatható kiadások | A közösségi hozzájárulás felső határa
  (50 %-os mérték) |
| Belgium | 1 649 816,00 | 824 908,00 |
| Bulgária | 404 210,00 | 202 105,00 |
| Dánia | 6 001 601,00 | 3 000 800,50 |
| Németország | 6 470 425,00 | 3 235 212,50 |
| Észtország | 618 043,00 | 309 021,50 |
| Írország | 6 954 948,00 | 3 477 474,00 |
| Görögország | 4 307 365,00 | 2 153 682,50 |
| Spanyolország | 15 144 263,00 | 7 572 131,50 |
| Olaszország | 6 956 797,00 | 3 478 398,50 |
| Ciprus | 575 033,00 | 287 516,50 |
| Lettország | 318 109,00 | 159 054,50 |
| Litvánia | 219 792,00 | 109 896,00 |
| Málta | 600 263,00 | 300 131,50 |
| Lengyelország | 1 141 259,00 | 570 629,50 |
| Portugália | 3 476 673,00 | 1 738 336,50 |
| Románia | 584 788,00 | 292 394,00 |
| Szlovénia | 211 015,00 | 105 507,50 |
| Finnország | 1 595 842,00 | 797 921,00 |
| ÖSSZESEN | 57 230 242,00 | 28 615 121,00 |

(EUR)

Tagállam

Támogatható kiadások

A közösségi hozzájárulás felső határa

(50 %-os mérték)

Belgium

1 649 816,00

824 908,00

Bulgária

404 210,00

202 105,00

Dánia

6 001 601,00

3 000 800,50

Németország

6 470 425,00

3 235 212,50

Észtország

618 043,00

309 021,50

Írország

6 954 948,00

3 477 474,00

Görögország

4 307 365,00

2 153 682,50

Spanyolország

15 144 263,00

7 572 131,50

Olaszország

6 956 797,00

3 478 398,50

Ciprus

575 033,00

287 516,50

Lettország

318 109,00

159 054,50

Litvánia

219 792,00

109 896,00

Málta

600 263,00

300 131,50

Lengyelország

1 141 259,00

570 629,50

Portugália

3 476 673,00

1 738 336,50

Románia

584 788,00

292 394,00

Szlovénia

211 015,00

105 507,50

Finnország

1 595 842,00

797 921,00

ÖSSZESEN

57 230 242,00

28 615 121,00

---

| 2.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/22

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. július 1.)

az ICES VIIIc körzetben és a Cádizi-öböl kivételével a IXa körzetben halászatra fordítható többletnapok Spanyolország számára történő odaítéléséről

(az értesítés a C(2010) 4330. számú dokumentummal történt)

(Csak a spanyol nyelvű szöveg hiteles)

(2010/370/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek és a kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló, 2009. január 16-i 43/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak IIB. melléklete 9. pontjára,

mivel:

| (1) | A 43/2009/EK rendelet IIB. mellékletének 7. pontja meghatározza azon napok maximális számát, amelyek során a legalább 10 méter teljes hosszúságú, fedélzetükön 32 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű vonóhálókat, dán kerítőhálókat, illetve ezekhez hasonló halászeszközöket, továbbá 60 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálókat vagy fenékhorogsorokat szállító uniós halászhajók a 2009. február 1. és 2010. január. 31. közötti időszakban az ICES VIIIc körzetben és a Cádizi-öböl kivételével a IXa körzetben tartózkodhatnak. |
| --- | --- |

(1)

A 43/2009/EK rendelet IIB. mellékletének 7. pontja meghatározza azon napok maximális számát, amelyek során a legalább 10 méter teljes hosszúságú, fedélzetükön 32 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű vonóhálókat, dán kerítőhálókat, illetve ezekhez hasonló halászeszközöket, továbbá 60 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálókat vagy fenékhorogsorokat szállító uniós halászhajók a 2009. február 1. és 2010. január. 31. közötti időszakban az ICES VIIIc körzetben és a Cádizi-öböl kivételével a IXa körzetben tartózkodhatnak.

| (2) | A IIB. melléklet 9. pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy az adott földrajzi terület vonatkozásában a 2004. január 1. óta történt végleges tevékenységbeszüntetések alapján halászatra fordítható többletnapokat osszon ki a tagállamok olyan hajói számára, amelyek az említett halászeszközök valamelyikét szállítják. |
| --- | --- |

(2)

A IIB. melléklet 9. pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy az adott földrajzi terület vonatkozásában a 2004. január 1. óta történt végleges tevékenységbeszüntetések alapján halászatra fordítható többletnapokat osszon ki a tagállamok olyan hajói számára, amelyek az említett halászeszközök valamelyikét szállítják.

| (3) | A Spanyolország által 2009. november 11-én benyújtott adatok bizonyítják, hogy 2004. január 1. óta tizenkét halászhajó beszüntette tevékenységét. A benyújtott adatok és a IIB. melléklet 9.1. pontjában említett számítási módszer alapján Spanyolország számára a szóban forgó melléklet 3. pontjában meghatározott halászeszközöket szállító hajók vonatkozásában helyénvaló kilenc többletnapot biztosítani a 2009. február 1. és 2010. január 31. közötti időszakra. |
| --- | --- |

(3)

A Spanyolország által 2009. november 11-én benyújtott adatok bizonyítják, hogy 2004. január 1. óta tizenkét halászhajó beszüntette tevékenységét. A benyújtott adatok és a IIB. melléklet 9.1. pontjában említett számítási módszer alapján Spanyolország számára a szóban forgó melléklet 3. pontjában meghatározott halászeszközöket szállító hajók vonatkozásában helyénvaló kilenc többletnapot biztosítani a 2009. február 1. és 2010. január 31. közötti időszakra.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 43/2009/EK rendelet IIB. mellékletének 3. pontjában meghatározott halászeszközöket szállító és az említett melléklet 7.2. pontjában említett különleges feltételek alá nem tartozó, Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók vonatkozásában a rendelet IIB. mellékletének I. táblázatában megállapított, az ICES VIIIc körzetben és a Cádizi-öböl kivételével a IXa körzetben halászatra fordítható napok maximális száma évi 184 napra módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Spanyol Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2010. július 1-jén.

a Bizottság részéről

Maria DAMANAKI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 22., 2009.1.26., 1. o.

1

---

Helyesbítések

| 2.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/23

---

Helyesbítés az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) végrehajtására irányuló 2009. évi munkaterv elfogadásáról, a program fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumokról, valamint a WHO Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményéhez való közösségi hozzájárulásról szóló, 2009. december 18-i 964/EK bizottsági határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 340., 2009. december 22.
  )

Az 1. oldalon, a címben:

a következő szövegrész:

„az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) végrehajtására irányuló 2009. évi munkaterv elfogadásáról, a program fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumokról, valamint a WHO Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményéhez való közösségi hozzájárulásról”

helyesen:

„az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) végrehajtására irányuló 2010. évi munkaterv elfogadásáról, a program fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumokról, valamint a WHO Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményéhez való közösségi hozzájárulásról”.

---

| 2.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 168/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 168/23

---

Helyesbítés a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a klotianidin hatóanyagként való felvétele tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. február 15-i 15/2008/EK bizottsági irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 42., 2008. február 16.
  )

A címlapon és a 45. oldalon, a címben:

a következő szövegrész:

helyesen:

---