# Euroopan unionin L 235/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.235.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 235 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta4. syyskuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.235.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 235

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta4. syyskuu 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/473/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 15 päivänä joulukuuta 2009, maatalousalan tukitoimenpiteistä, jotka Espanja on toteuttanut polttoaineen hinnannousun vuoksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9971) | 1 |
| | | 2010/474/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2010, valtiontuesta C 4/03 (ex NN 102/02) jonka Italia on myöntänyt WAM SpA -yritykselle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 1711)

   (
  1
  ) | 26 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2010/473/EU

*

Komission päätös, annettu 15 päivänä joulukuuta 2009, maatalousalan tukitoimenpiteistä, jotka Espanja on toteuttanut polttoaineen hinnannousun vuoksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9971)

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9971)

1

2010/474/EU

*

Komission päätös, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2010, valtiontuesta C 4/03 (ex NN 102/02) jonka Italia on myöntänyt WAM SpA -yritykselle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 1711)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 1711)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 4.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 235/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2009,

maatalousalan tukitoimenpiteistä, jotka Espanja on toteuttanut polttoaineen hinnannousun vuoksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9971)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2010/473/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (1), jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Espanjan viranomaiset ilmoittivat SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan komissiolle 29 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä maatalousalan tukitoimenpiteistä, jotka Espanja on toteuttanut polttoaineen hinnannousun vuoksi. Komissio pyysi lisätietoja 20 päivänä marraskuuta 2000 päivätyllä faksilla. Kyseiset tiedot toimitettiin 9 päivänä tammikuuta 2001 ja 13 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(1)

Espanjan viranomaiset ilmoittivat SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan komissiolle 29 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä maatalousalan tukitoimenpiteistä, jotka Espanja on toteuttanut polttoaineen hinnannousun vuoksi. Komissio pyysi lisätietoja 20 päivänä marraskuuta 2000 päivätyllä faksilla. Kyseiset tiedot toimitettiin 9 päivänä tammikuuta 2001 ja 13 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyillä kirjeillä.

| (2) | Suuri osa ilmoituksessa mainituista toimenpiteistä on siirretty ilmoittamattomien tukien rekisteriin (tuki NN 19/2001). Osa on kirjattu ilmoitettujen tukien rekisteriin (N 681/A/2000). |
| --- | --- |

(2)

Suuri osa ilmoituksessa mainituista toimenpiteistä on siirretty ilmoittamattomien tukien rekisteriin (tuki NN 19/2001). Osa on kirjattu ilmoitettujen tukien rekisteriin (N 681/A/2000).

| (3) | Komissio ilmoitti Espanjalle 11 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, joka annettiin tiedoksi 25 päivänä huhtikuuta 2001, päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee tiettyjä toimenpiteitä, ja ilmoitti lisäksi katsovansa, että eräät muut toimenpiteet eivät täyttäneet SEUT-sopimuksen 107 artiklan määräysten soveltamisedellytyksiä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Espanjalle 11 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, joka annettiin tiedoksi 25 päivänä huhtikuuta 2001, päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee tiettyjä toimenpiteitä, ja ilmoitti lisäksi katsovansa, että eräät muut toimenpiteet eivät täyttäneet SEUT-sopimuksen 107 artiklan määräysten soveltamisedellytyksiä.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tarkasteltavina olevista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tarkasteltavina olevista toimenpiteistä.

| (5) | Espanja esitti huomautuksia 6 päivänä kesäkuuta 2001 ja 20 päivänä joulukuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. Komissio on saanut huomautuksia myös asianomaisilta. Huomautukset on toimitettu edelleen Espanjalle kommentoitaviksi. Espanja esitti komissiolle huomautuksia 1 ja 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(5)

Espanja esitti huomautuksia 6 päivänä kesäkuuta 2001 ja 20 päivänä joulukuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. Komissio on saanut huomautuksia myös asianomaisilta. Huomautukset on toimitettu edelleen Espanjalle kommentoitaviksi. Espanja esitti komissiolle huomautuksia 1 ja 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyillä kirjeillä.

| (6) | Komissio teki 11 päivänä joulukuuta 2002 osittain kielteisen lopullisen päätöksen 2003/293/EY (3). |
| --- | --- |

(6)

Komissio teki 11 päivänä joulukuuta 2002 osittain kielteisen lopullisen päätöksen 2003/293/EY (3).

| (7) | Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid (Madridin huoltoasemayrittäjien yhdistys) ja Federación Catalana de Estaciones de Servicio (Katalonian huoltoasemaliitto) nostivat 15 päivänä huhtikuuta 2003 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen komissiota vastaan (4). Kantajat vaativat komission päätöksen osittaista kumoamista. |
| --- | --- |

(7)

Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid (Madridin huoltoasemayrittäjien yhdistys) ja Federación Catalana de Estaciones de Servicio (Katalonian huoltoasemaliitto) nostivat 15 päivänä huhtikuuta 2003 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen komissiota vastaan (4). Kantajat vaativat komission päätöksen osittaista kumoamista.

| (8) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 12 päivänä joulukuuta 2006 annetulla tuomiolla (5) komission päätöksen 2003/293/EY 1 artiklan siltä osin kuin siinä todetaan, että maatalousosuuskunnille tarkoitetut tukitoimenpiteet, joista säädetään maatalous-, kalatalous- ja kuljetusalan pikaisista tukitoimenpiteistä 6 päivänä lokakuuta 2000 annetussa Real Decreto-Ley -asetuksessa nro 10/2000 (6), eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. |
| --- | --- |

(8)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 12 päivänä joulukuuta 2006 annetulla tuomiolla (5) komission päätöksen 2003/293/EY 1 artiklan siltä osin kuin siinä todetaan, että maatalousosuuskunnille tarkoitetut tukitoimenpiteet, joista säädetään maatalous-, kalatalous- ja kuljetusalan pikaisista tukitoimenpiteistä 6 päivänä lokakuuta 2000 annetussa Real Decreto-Ley -asetuksessa nro 10/2000 (6), eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

| (9) | Päätöksensä osittaisen kumoamisen vuoksi komission on tehtävä uusi päätös päätöksensä 2003/293/EY 1 artiklassa, sellaisena kuin ensimmäisen oikeusasteen on kumonnut sen, tarkoitetuista toimenpiteistä. Tämä päätös on kyseinen uusi päätös. |
| --- | --- |

(9)

Päätöksensä osittaisen kumoamisen vuoksi komission on tehtävä uusi päätös päätöksensä 2003/293/EY 1 artiklassa, sellaisena kuin ensimmäisen oikeusasteen on kumonnut sen, tarkoitetuista toimenpiteistä. Tämä päätös on kyseinen uusi päätös.

| (10) | Tämä päätös ei koske niitä päätöksen 2003/293/EY 1 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä, joita ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei ole kumonnut (7) ja jotka ovat sen vuoksi edelleen voimassa kaikilta osin. Kyseisiin toimenpiteisiin ei sen vuoksi viitata enää jäljempänä. |
| --- | --- |

(10)

Tämä päätös ei koske niitä päätöksen 2003/293/EY 1 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä, joita ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei ole kumonnut (7) ja jotka ovat sen vuoksi edelleen voimassa kaikilta osin. Kyseisiin toimenpiteisiin ei sen vuoksi viitata enää jäljempänä.

| (11) | Tämä päätös ei koske myöskään päätöksen 2003/293/EY 2 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä (8) eikä päätöksen 3, 4 ja 5 artiklaa, ja kyseiset artiklat pysyvät kaikilta osin voimassa. Kyseisiin toimenpiteisiin ei sen vuoksi viitata enää jäljempänä. |
| --- | --- |

(11)

Tämä päätös ei koske myöskään päätöksen 2003/293/EY 2 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä (8) eikä päätöksen 3, 4 ja 5 artiklaa, ja kyseiset artiklat pysyvät kaikilta osin voimassa. Kyseisiin toimenpiteisiin ei sen vuoksi viitata enää jäljempänä.

II   KUVAUS

1.   Maatalousosuuskuntien tukitoimenpiteet

| (12) | Ilmoitetuista maatalousosuuskuntia koskevista tukitoimenpiteistä säädetään maatalous-, kalatalous- ja kuljetusalan pikaisista tukitoimenpiteistä annetun kuninkaan asetuksen nro 10/2000 (9) 1 artiklassa, jolla muutetaan tietyiltä osin osuuskunnista 16 päivänä heinäkuuta 1999 annettua lakia nro 27/1999 (10) ja osuuskuntien verotusjärjestelmästä 19 päivänä joulukuuta 1990 annettua lakia nro 20/1990 (11). |
| --- | --- |

(12)

Ilmoitetuista maatalousosuuskuntia koskevista tukitoimenpiteistä säädetään maatalous-, kalatalous- ja kuljetusalan pikaisista tukitoimenpiteistä annetun kuninkaan asetuksen nro 10/2000 (9) 1 artiklassa, jolla muutetaan tietyiltä osin osuuskunnista 16 päivänä heinäkuuta 1999 annettua lakia nro 27/1999 (10) ja osuuskuntien verotusjärjestelmästä 19 päivänä joulukuuta 1990 annettua lakia nro 20/1990 (11).

| (13) | Ensimmäisessä muutoksessa on kyse siitä, että kun maatalousosuuskunnat toimittavat B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, osuuskunnille asetettu rajoitus, jonka mukaan osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteutettujen liiketointen osuus osuuskuntien liikevaihdosta saa olla enintään 50 prosenttia, poistetaan, ilman että maatalousosuuskunnat menettävät laissa nro 20/1990 (13 pykälän 10 momentissa) säädettyä veroetuutta. |
| --- | --- |

(13)

Ensimmäisessä muutoksessa on kyse siitä, että kun maatalousosuuskunnat toimittavat B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, osuuskunnille asetettu rajoitus, jonka mukaan osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteutettujen liiketointen osuus osuuskuntien liikevaihdosta saa olla enintään 50 prosenttia, poistetaan, ilman että maatalousosuuskunnat menettävät laissa nro 20/1990 (13 pykälän 10 momentissa) säädettyä veroetuutta.

| (14) | Lisäksi muutetaan hiilivetyalasta 7 päivänä lokakuuta 1998 annettua lakia nro 34/1998 (12) siten, että siitä poistetaan maatalousosuuskuntien osalta vaatimus yleiseen verotusjärjestelmään kuuluvan erillisen oikeushenkilön perustamisesta, jotta ne voisivat jaella B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille. |
| --- | --- |

(14)

Lisäksi muutetaan hiilivetyalasta 7 päivänä lokakuuta 1998 annettua lakia nro 34/1998 (12) siten, että siitä poistetaan maatalousosuuskuntien osalta vaatimus yleiseen verotusjärjestelmään kuuluvan erillisen oikeushenkilön perustamisesta, jotta ne voisivat jaella B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille.

| (15) | Espanjan viranomaisten mukaan kyseisten toimenpiteiden päätavoitteena oli neutralisoida polttoaineen hinnannousu, jonka vaikutukset olivat alkaneet tuntua voimakkaina maatalousalalla ajankohtana, jona toimenpiteet hyväksyttiin. Kuninkaan asetuksen nro 10/2000 perusteluissa todetaan, että maatalous-, kalatalous- ja kuljetusaloilla käytettävän dieselöljyn hinta oli noussut samalla tavalla kuin muihin tarkoituksiin käytettävien polttoaineiden hinta öljyn hinnannousun vuoksi ja siksi, että dollari oli vahvistunut voimakkaasti suhteessa euroon. Espanjan hallitus, joka seurasi tarkasti tämän ulkoisten seikkojen aiheuttaman kriisin todellisia vaikutuksia, oli analysoinut kriisistä kärsimään joutuneita aloja mahdollisimman kattavasti edustavien organisaatioiden kanssa sitä, kuinka laajoja taloudellisia vaikutuksia kriisillä oli maatalous- ja kalastusaloilla. Osapuolet pääsivät sopimukseen toimenpidepaketista, jonka tarkoituksena oli tasoittaa öljyn hinnannousun kielteisiä vaikutuksia ja syventää kyseisten alojen vapauttamista. |
| --- | --- |

(15)

Espanjan viranomaisten mukaan kyseisten toimenpiteiden päätavoitteena oli neutralisoida polttoaineen hinnannousu, jonka vaikutukset olivat alkaneet tuntua voimakkaina maatalousalalla ajankohtana, jona toimenpiteet hyväksyttiin. Kuninkaan asetuksen nro 10/2000 perusteluissa todetaan, että maatalous-, kalatalous- ja kuljetusaloilla käytettävän dieselöljyn hinta oli noussut samalla tavalla kuin muihin tarkoituksiin käytettävien polttoaineiden hinta öljyn hinnannousun vuoksi ja siksi, että dollari oli vahvistunut voimakkaasti suhteessa euroon. Espanjan hallitus, joka seurasi tarkasti tämän ulkoisten seikkojen aiheuttaman kriisin todellisia vaikutuksia, oli analysoinut kriisistä kärsimään joutuneita aloja mahdollisimman kattavasti edustavien organisaatioiden kanssa sitä, kuinka laajoja taloudellisia vaikutuksia kriisillä oli maatalous- ja kalastusaloilla. Osapuolet pääsivät sopimukseen toimenpidepaketista, jonka tarkoituksena oli tasoittaa öljyn hinnannousun kielteisiä vaikutuksia ja syventää kyseisten alojen vapauttamista.

| (16) | Ilmoitetulla toimenpiteellä muutettujen lakien soveltamisalaa on tarpeen kuvailla yksityiskohtaisemmin. |
| --- | --- |

(16)

Ilmoitetulla toimenpiteellä muutettujen lakien soveltamisalaa on tarpeen kuvailla yksityiskohtaisemmin.

| (17) | Osuuskuntia koskeva laki nro 27/1999 on säädös, jolla säännellään osuuskuntatoimintaa Espanjassa. Laissa määritellään osuuskunnan käsite, osuuskuntien luokat ja perustamissääntö. Tarkoituksena on myös edistää ja kehittää osuuskuntatoimintaa ja määrittää osuuskuntien yhdistysmuodot helpottamalla tällaisten osuuskuntaliikettä edistävien ryhmien luomista. Lain 93 pykälä koskee maatalousosuuskuntia, erityisesti niiden tavoitetta ja toimintaa, jota ne voivat harjoittaa. |
| --- | --- |

(17)

Osuuskuntia koskeva laki nro 27/1999 on säädös, jolla säännellään osuuskuntatoimintaa Espanjassa. Laissa määritellään osuuskunnan käsite, osuuskuntien luokat ja perustamissääntö. Tarkoituksena on myös edistää ja kehittää osuuskuntatoimintaa ja määrittää osuuskuntien yhdistysmuodot helpottamalla tällaisten osuuskuntaliikettä edistävien ryhmien luomista. Lain 93 pykälä koskee maatalousosuuskuntia, erityisesti niiden tavoitetta ja toimintaa, jota ne voivat harjoittaa.

| (18) | Lain nro 20/1990 16 pykälän 5 momentissa, 18 pykälän 2 momentissa sekä 33 ja 34 pykälässä säädetään espanjalaisten osuuskuntien, mukaan lukien maatalousosuuskunnat, veron perusteesta ja verotusjärjestelmästä. Laissa erotetaan toisistaan suojatut osuuskunnat ja erityisesti suojatut osuuskunnat. Suojatuilla osuuskunnilla tarkoitetaan osuuskuntia, jotka noudattavat yleisestä osuuskuntalaista tai autonomisten alueiden laeista johtuvia periaatteita ja säännöksiä. Erityisesti suojattuja osuuskuntia ovat työosuuskunnat, maatalousosuuskunnat, alueelliset maanviljelyosuuskunnat, kalastusosuuskunnat sekä kuluttaja- ja käyttäjäosuuskunnat. Lain mukaan erityisesti suojattujen osuuskuntien korkea suojataso johtuu kyseisten alojen luonteesta, osuuskuntien jäsenten taloudellisesta kapasiteetista ja siitä, että ne pitäytyvät läheisemmin keskinäisiä yhtiöitä koskevassa periaatteessa. |
| --- | --- |

(18)

Lain nro 20/1990 16 pykälän 5 momentissa, 18 pykälän 2 momentissa sekä 33 ja 34 pykälässä säädetään espanjalaisten osuuskuntien, mukaan lukien maatalousosuuskunnat, veron perusteesta ja verotusjärjestelmästä. Laissa erotetaan toisistaan suojatut osuuskunnat ja erityisesti suojatut osuuskunnat. Suojatuilla osuuskunnilla tarkoitetaan osuuskuntia, jotka noudattavat yleisestä osuuskuntalaista tai autonomisten alueiden laeista johtuvia periaatteita ja säännöksiä. Erityisesti suojattuja osuuskuntia ovat työosuuskunnat, maatalousosuuskunnat, alueelliset maanviljelyosuuskunnat, kalastusosuuskunnat sekä kuluttaja- ja käyttäjäosuuskunnat. Lain mukaan erityisesti suojattujen osuuskuntien korkea suojataso johtuu kyseisten alojen luonteesta, osuuskuntien jäsenten taloudellisesta kapasiteetista ja siitä, että ne pitäytyvät läheisemmin keskinäisiä yhtiöitä koskevassa periaatteessa.

| (19) | Osuuskuntien veron peruste muodostuu siten, että osuuskunnallisten (osuuskuntien jäsenten kanssa toteutettujen) toimien tulokset ja osuuskuntien ulkopuolisten (osuuskuntiin kuulumattomien osapuolten kanssa toteutettujen) toimien tulokset pidetään erillään toisistaan ja niitä verotetaan eri tavalla. Osuuskunnan on sen vuoksi pidettävä näistä toimista erillistä kirjanpitoa. |
| --- | --- |

(19)

Osuuskuntien veron peruste muodostuu siten, että osuuskunnallisten (osuuskuntien jäsenten kanssa toteutettujen) toimien tulokset ja osuuskuntien ulkopuolisten (osuuskuntiin kuulumattomien osapuolten kanssa toteutettujen) toimien tulokset pidetään erillään toisistaan ja niitä verotetaan eri tavalla. Osuuskunnan on sen vuoksi pidettävä näistä toimista erillistä kirjanpitoa.

| (20) | Verotusjärjestelmä, jota sovelletaan erityisesti suojattuihin osuuskuntiin kuuluviin maatalousosuuskuntiin, on samanlainen kuin suojattuihin osuuskuntiin sovellettava järjestelmä, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:
  —   Yhtiövero: Yhteisöveroa kannetaan yhtiöiden ja muiden oikeushenkilöiden voitoista. Osuuskunnallisia tuloksia (jäsenten kanssa toteutetut toimet) vastaavaan veron perusteeseen sovelletaan alennettua 20 prosentin verokantaa, kun taas osuuskuntien ulkopuolisia tuloksia (osuuskuntien ulkopuolisten tai kolmansien kanssa toteutetut toimet) vastaavaan veron perusteeseen sovelletaan yleistä 35 prosentin verokantaa (33 pykälän 2 momentti). Lisäksi pakolliseen vararahastoon tarkoitettuihin varoihin sovelletaan 50 prosentin vähennystä (16 pykälän 5 momentti) (13) ja koulutus- ja edistämisrahastoon tarkoitettuihin varoihin 100 prosentin vähennystä (18 pykälän 2 momentti) (14). Erityisesti suojatuille osuuskunnille myönnetään lisäksi 50 prosentin verohelpotus. Tämän pelkästään kyseisiä osuuskuntia koskevan hyvityksen katsotaan vastaavan algebrallisia summia, jotka saadaan, kun lakisääteisiä verokantoja sovelletaan osuuskunnissa tai niiden ulkopuolella harjoitettaviin toimiin sovellettaviin positiivisiin tai negatiivisiin veron perusteisiin, kun tulos on positiivinen (34 pykälän 2 momentti). Erityisesti suojatut osuuskunnat on myös vapautettu täysin sellaisen kuoletettavan uuden kiinteän omaisuuden kuolettamisesta, joka on hankittu kolmen vuoden kuluessa osuuskunnan kirjaamisesta osuuskuntarekisteriin.
  —   Leimavero: (omaisuudensiirtoihin ja virallisiin asiakirjoihin sovellettava vero): Tätä välillistä veroa kannetaan oikeustoimista, kuten edullisista omaisuuden luovutuksista, dokumentoiduista oikeustoimista tai tietyistä osakastoimista (joita ovat esimerkiksi pääomankorotuksen kaltaiset yhtiön rahoitustoimet). Leimaverovapautus voidaan myöntää tapauksissa, joissa on kyse yhtiöittämisestä, pääomankorotuksesta, sulautumisesta tai diffuusiosta, lainojen, mukaan lukien joukkovelkakirjalainat, myöntämisestä ja peruuttamisesta, sellaisten omaisuuserien ja oikeuksien ostosta, jotka on sijoitettu rahastoon koulutus- ja edistämistoimiin liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä (yksinomaan erityisesti suojattujen osuuskuntien tapauksessa) sellaisista omaisuuserien ja oikeuksien hankintatoimista, joiden välittömänä tarkoituksena on osuuskuntien sosiaalisten ja sääntömääräisten tavoitteiden saavuttaminen (33 pykälän 1 momentti ja 34 pykälän 1 momentti).
  —   Elinkeinovero: Tämän paikallisveron tarkoituksena on välitön veronkanto kaikentyyppisestä luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden Espanjan alueella harjoittamasta taloudellisesta toiminnasta, joka liittyy yritys- tai ammattitoimintaan taikka taiteelliseen toimintaan. Elinkeinoverosta voidaan myöntää 95 prosentin hyvitys (33 pykälän 4 momentin a alamomentti).
  —   Kiinteistövero: Kyse on paikallisverosta, jota kannetaan omistusoikeuden ja muiden kiinteään omaisuuteen kohdistuvien oikeuksien nautinnasta. Maatalousosuuskuntien ja alueellisten maanviljelysosuuskuntien maaomaisuudesta kannettavasta kiinteistöverosta voidaan myöntää 95 prosentin hyvitys (33 pykälän 4 momentin b alamomentti). |
| --- | --- |

(20)

Verotusjärjestelmä, jota sovelletaan erityisesti suojattuihin osuuskuntiin kuuluviin maatalousosuuskuntiin, on samanlainen kuin suojattuihin osuuskuntiin sovellettava järjestelmä, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:

—   Yhtiövero: Yhteisöveroa kannetaan yhtiöiden ja muiden oikeushenkilöiden voitoista. Osuuskunnallisia tuloksia (jäsenten kanssa toteutetut toimet) vastaavaan veron perusteeseen sovelletaan alennettua 20 prosentin verokantaa, kun taas osuuskuntien ulkopuolisia tuloksia (osuuskuntien ulkopuolisten tai kolmansien kanssa toteutetut toimet) vastaavaan veron perusteeseen sovelletaan yleistä 35 prosentin verokantaa (33 pykälän 2 momentti). Lisäksi pakolliseen vararahastoon tarkoitettuihin varoihin sovelletaan 50 prosentin vähennystä (16 pykälän 5 momentti) (13) ja koulutus- ja edistämisrahastoon tarkoitettuihin varoihin 100 prosentin vähennystä (18 pykälän 2 momentti) (14). Erityisesti suojatuille osuuskunnille myönnetään lisäksi 50 prosentin verohelpotus. Tämän pelkästään kyseisiä osuuskuntia koskevan hyvityksen katsotaan vastaavan algebrallisia summia, jotka saadaan, kun lakisääteisiä verokantoja sovelletaan osuuskunnissa tai niiden ulkopuolella harjoitettaviin toimiin sovellettaviin positiivisiin tai negatiivisiin veron perusteisiin, kun tulos on positiivinen (34 pykälän 2 momentti). Erityisesti suojatut osuuskunnat on myös vapautettu täysin sellaisen kuoletettavan uuden kiinteän omaisuuden kuolettamisesta, joka on hankittu kolmen vuoden kuluessa osuuskunnan kirjaamisesta osuuskuntarekisteriin.

—   Leimavero: (omaisuudensiirtoihin ja virallisiin asiakirjoihin sovellettava vero): Tätä välillistä veroa kannetaan oikeustoimista, kuten edullisista omaisuuden luovutuksista, dokumentoiduista oikeustoimista tai tietyistä osakastoimista (joita ovat esimerkiksi pääomankorotuksen kaltaiset yhtiön rahoitustoimet). Leimaverovapautus voidaan myöntää tapauksissa, joissa on kyse yhtiöittämisestä, pääomankorotuksesta, sulautumisesta tai diffuusiosta, lainojen, mukaan lukien joukkovelkakirjalainat, myöntämisestä ja peruuttamisesta, sellaisten omaisuuserien ja oikeuksien ostosta, jotka on sijoitettu rahastoon koulutus- ja edistämistoimiin liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä (yksinomaan erityisesti suojattujen osuuskuntien tapauksessa) sellaisista omaisuuserien ja oikeuksien hankintatoimista, joiden välittömänä tarkoituksena on osuuskuntien sosiaalisten ja sääntömääräisten tavoitteiden saavuttaminen (33 pykälän 1 momentti ja 34 pykälän 1 momentti).

—   Elinkeinovero: Tämän paikallisveron tarkoituksena on välitön veronkanto kaikentyyppisestä luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden Espanjan alueella harjoittamasta taloudellisesta toiminnasta, joka liittyy yritys- tai ammattitoimintaan taikka taiteelliseen toimintaan. Elinkeinoverosta voidaan myöntää 95 prosentin hyvitys (33 pykälän 4 momentin a alamomentti).

—   Kiinteistövero: Kyse on paikallisverosta, jota kannetaan omistusoikeuden ja muiden kiinteään omaisuuteen kohdistuvien oikeuksien nautinnasta. Maatalousosuuskuntien ja alueellisten maanviljelysosuuskuntien maaomaisuudesta kannettavasta kiinteistöverosta voidaan myöntää 95 prosentin hyvitys (33 pykälän 4 momentin b alamomentti).

| (21) | Lain nro 20/1990 13 pykälässä säädetään lisäksi, että kaikkiin luokkiin kuuluvat osuuskunnat voivat suorittaa enintään 50 prosenttia kaikista liiketoimistaan osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa menettämättä verotuksellisesti suojatun osuuskunnan asemaansa. |
| --- | --- |

(21)

Lain nro 20/1990 13 pykälässä säädetään lisäksi, että kaikkiin luokkiin kuuluvat osuuskunnat voivat suorittaa enintään 50 prosenttia kaikista liiketoimistaan osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa menettämättä verotuksellisesti suojatun osuuskunnan asemaansa.

| (22) | Maatalousosuuskuntien hyväksi toteutettavien toimien talousarvio ei ole tiedossa, mikä johtuu toimenpiteiden luonteesta. Myöskään toimenpiteiden kestoa ei ole määritetty. |
| --- | --- |

(22)

Maatalousosuuskuntien hyväksi toteutettavien toimien talousarvio ei ole tiedossa, mikä johtuu toimenpiteiden luonteesta. Myöskään toimenpiteiden kestoa ei ole määritetty.

2.   Komission perustelut tutkintamenettelyn aloittamiselle

| (23) | Komission perusteli menettelyn aloittamista koskevaa päätöstään seuraavasti. |
| --- | --- |

(23)

Komission perusteli menettelyn aloittamista koskevaa päätöstään seuraavasti.

| (24) | Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen mukaan maatalousosuuskunnille myönnettiin kuninkaan asetuksen nro 10/2000 hyväksymisen jälkeen veroetuuksia, joita ne eivät saaneet ennen kyseisen asetuksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(24)

Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen mukaan maatalousosuuskunnille myönnettiin kuninkaan asetuksen nro 10/2000 hyväksymisen jälkeen veroetuuksia, joita ne eivät saaneet ennen kyseisen asetuksen hyväksymistä.

| (25) | Ensimmäisessä etuudessa on kyse sen vaatimuksen poistamisesta, jonka mukaan osuuskuntien, jotka halusivat toimittaa B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, oli perustettava tätä tarkoitusta varten yleisen verotusjärjestelmän (toisin sanoen raskaamman verotuksen) piiriin kuuluva erillinen oikeushenkilö. Tämän vaatimuksen poistaminen merkitsee, että osuuskunnat maksavat kyseisistä toimituksista aiempaa vähemmän veroja. Ennen lain muuttamista maatalousosuuskunnilla, jotka halusivat toimittaa B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, oli toisin sanoen velvollisuus muodostaa erillinen oikeushenkilö. Lain nro 27/1999 muuttamisen jälkeen maatalousosuuskunnilla ei enää ole tällaista velvollisuutta ja kyseisiin toimiin sovelletaan suotuisaa verokohtelua. |
| --- | --- |

(25)

Ensimmäisessä etuudessa on kyse sen vaatimuksen poistamisesta, jonka mukaan osuuskuntien, jotka halusivat toimittaa B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, oli perustettava tätä tarkoitusta varten yleisen verotusjärjestelmän (toisin sanoen raskaamman verotuksen) piiriin kuuluva erillinen oikeushenkilö. Tämän vaatimuksen poistaminen merkitsee, että osuuskunnat maksavat kyseisistä toimituksista aiempaa vähemmän veroja. Ennen lain muuttamista maatalousosuuskunnilla, jotka halusivat toimittaa B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, oli toisin sanoen velvollisuus muodostaa erillinen oikeushenkilö. Lain nro 27/1999 muuttamisen jälkeen maatalousosuuskunnilla ei enää ole tällaista velvollisuutta ja kyseisiin toimiin sovelletaan suotuisaa verokohtelua.

| (26) | Toinen etu liittyy siihen, että maatalousosuuskuntien ei enää tarvitse rajoittaa osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille toimitettavan B-luokan dieselöljyn osuutta liikevaihdostaan enintään 50 prosenttiin, jotta ne eivät menettäisi verotuksellisesti suojatun osuuskunnan asemaa. Ennen lain nro 27/1999 muuttamista maatalousosuuskuntien oli toisin sanoen rajattava toimitukset osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille 50 prosenttiin liikevaihdostaan, jos ne eivät halunneet menettää kyseistä veroetuutta. Lain nro 27/1999 muuttamisen jälkeen ne ovat voineet ylittää 50 prosentin kynnysarvon joutumatta luopumaan verotuksellisesti suojatun osuuskunnan asemastaan. |
| --- | --- |

(26)

Toinen etu liittyy siihen, että maatalousosuuskuntien ei enää tarvitse rajoittaa osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille toimitettavan B-luokan dieselöljyn osuutta liikevaihdostaan enintään 50 prosenttiin, jotta ne eivät menettäisi verotuksellisesti suojatun osuuskunnan asemaa. Ennen lain nro 27/1999 muuttamista maatalousosuuskuntien oli toisin sanoen rajattava toimitukset osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille 50 prosenttiin liikevaihdostaan, jos ne eivät halunneet menettää kyseistä veroetuutta. Lain nro 27/1999 muuttamisen jälkeen ne ovat voineet ylittää 50 prosentin kynnysarvon joutumatta luopumaan verotuksellisesti suojatun osuuskunnan asemastaan.

| (27) | Vaikuttaa siltä, että kyse on ainoastaan maatalousosuuskuntiin sovellettavasta erityistoimenpiteestä. Toimenpiteellä myönnetään polttoaineen hinnannousun yhteydessä veroetuus, jonka ansiosta maatalousosuuskunnan maksavat vähemmän veroa kuin ennen lain nro 27/1999 muuttamista. |
| --- | --- |

(27)

Vaikuttaa siltä, että kyse on ainoastaan maatalousosuuskuntiin sovellettavasta erityistoimenpiteestä. Toimenpiteellä myönnetään polttoaineen hinnannousun yhteydessä veroetuus, jonka ansiosta maatalousosuuskunnan maksavat vähemmän veroa kuin ennen lain nro 27/1999 muuttamista.

| (28) | Komissio katsoi kyseisenä ajankohtana käytettävissä olleiden tietojen perusteella, että maatalousosuuskunnat näyttivät saavan kyseisistä toimenpiteistä edun, joka alensi niiden taloutta yleensä rasittavia kustannuksia. Verotulojen menetys vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää (valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon (15) 10 kohta). Toimenpide oli tämän vuoksi katsottava valikoivaksi verotustoimenpiteeksi, joka vaikutti valtion varoihin. |
| --- | --- |

(28)

Komissio katsoi kyseisenä ajankohtana käytettävissä olleiden tietojen perusteella, että maatalousosuuskunnat näyttivät saavan kyseisistä toimenpiteistä edun, joka alensi niiden taloutta yleensä rasittavia kustannuksia. Verotulojen menetys vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää (valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon (15) 10 kohta). Toimenpide oli tämän vuoksi katsottava valikoivaksi verotustoimenpiteeksi, joka vaikutti valtion varoihin.

| (29) | Aloittaessaan menettelyn komissio katsoi tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella, että toimenpiteet oli katsottava valtion vastuulle kuuluviksi verotustoimenpiteiksi, joissa oli kyse valtion varoista, jotka antoivat valikoivan edun ja joita ei nähtävästi voitu perustella verotusjärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella. Toimenpiteet oli toisin sanoen katsottava valtion myöntämiksi valikoiviksi tuiksi. |
| --- | --- |

(29)

Aloittaessaan menettelyn komissio katsoi tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella, että toimenpiteet oli katsottava valtion vastuulle kuuluviksi verotustoimenpiteiksi, joissa oli kyse valtion varoista, jotka antoivat valikoivan edun ja joita ei nähtävästi voitu perustella verotusjärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella. Toimenpiteet oli toisin sanoen katsottava valtion myöntämiksi valikoiviksi tuiksi.

| (30) | Espanjan viranomaisten toimittamia tietoja, joiden mukaan polttoaineiden hinta oli noussut vuosien 1999 ja 2000 välisenä aikana 47 prosenttia, mikä oli aiheuttanut yleisiä järjestyshäiriöitä, lakkoja sekä energian ja elintarvikkeiden toimitushäiriöitä, ei voitu tulkita kyseisessä menettelyvaiheessa siten, että kyse oli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta poikkeuksellisesta tapahtumasta. |
| --- | --- |

(30)

Espanjan viranomaisten toimittamia tietoja, joiden mukaan polttoaineiden hinta oli noussut vuosien 1999 ja 2000 välisenä aikana 47 prosenttia, mikä oli aiheuttanut yleisiä järjestyshäiriöitä, lakkoja sekä energian ja elintarvikkeiden toimitushäiriöitä, ei voitu tulkita kyseisessä menettelyvaiheessa siten, että kyse oli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta poikkeuksellisesta tapahtumasta.

| (31) | Käytettävissä olleiden tietojen mukaan maatalousosuuskuntien tukitoimenpiteet voitaisiin rinnastaa valtiontukiin, joilla pyritään parantamaan maatalousosuuskuntien taloudellista tilannetta mutta jotka eivät edistä millään tavalla alan kehitystä. Kyseiset tuet oli sen vuoksi katsottava sisämarkkinoille soveltumattomiksi toimintatuiksi. |
| --- | --- |

(31)

Käytettävissä olleiden tietojen mukaan maatalousosuuskuntien tukitoimenpiteet voitaisiin rinnastaa valtiontukiin, joilla pyritään parantamaan maatalousosuuskuntien taloudellista tilannetta mutta jotka eivät edistä millään tavalla alan kehitystä. Kyseiset tuet oli sen vuoksi katsottava sisämarkkinoille soveltumattomiksi toimintatuiksi.

| (32) | Komissio totesi tämän vuoksi, että siltä osin kuin kyseiset toimenpiteet katsottiin valtiontuiksi, niihin ei nähtävästi voitu soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyjä poikkeuksia. Komissio päätti tästä syystä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koski kyseisiä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(32)

Komissio totesi tämän vuoksi, että siltä osin kuin kyseiset toimenpiteet katsottiin valtiontuiksi, niihin ei nähtävästi voitu soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyjä poikkeuksia. Komissio päätti tästä syystä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koski kyseisiä toimenpiteitä.

III   KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET

1.   Asociación de Gestores de Estaciones de Servicio -yhdistyksen (huoltoasemanhoitajien yhdistys) huomautukset

| (33) | Huoltoasemanhoitajien yhdistys katsoo, että kuninkaan asetuksella nro 10/2000 myönnetään veroetuuksia maatalousosuuskunnille. |
| --- | --- |

(33)

Huoltoasemanhoitajien yhdistys katsoo, että kuninkaan asetuksella nro 10/2000 myönnetään veroetuuksia maatalousosuuskunnille.

| (34) | Sen vaatimuksen poistaminen, jonka mukaan osuuskuntien, jotka halusivat toimittaa B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, oli perustettava tätä tarkoitusta varten yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluva erillinen oikeushenkilö, merkitsee veroetuutta, jonka myötä osuuskunnat maksavat aiempaa vähemmän veroja dieselöljyn jakelusta, kun näihin liiketoimiin sovelletaan suotuisaa verokohtelua. |
| --- | --- |

(34)

Sen vaatimuksen poistaminen, jonka mukaan osuuskuntien, jotka halusivat toimittaa B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, oli perustettava tätä tarkoitusta varten yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluva erillinen oikeushenkilö, merkitsee veroetuutta, jonka myötä osuuskunnat maksavat aiempaa vähemmän veroja dieselöljyn jakelusta, kun näihin liiketoimiin sovelletaan suotuisaa verokohtelua.

| (35) | Lisäksi se, että osuuskuntien ei enää tarvitse rajoittaa osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille toimitettavan B-luokan dieselöljyn osuutta liikevaihdostaan enintään 50 prosenttiin, jotta ne eivät menettäisi verotuksellisesti suojatun osuuskunnan asemaa, muodostaa toisen veroetuuden. |
| --- | --- |

(35)

Lisäksi se, että osuuskuntien ei enää tarvitse rajoittaa osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille toimitettavan B-luokan dieselöljyn osuutta liikevaihdostaan enintään 50 prosenttiin, jotta ne eivät menettäisi verotuksellisesti suojatun osuuskunnan asemaa, muodostaa toisen veroetuuden.

| (36) | Huoltoasemanhoitajien yhdistyksen mukaan kuninkaan asetuksella nro 10/2000 edistetään markkinoiden ulkopuolisen rinnakkaisjakeluverkoston perustamista ja suositaan siten julkista tukea saavia osuuskuntia, jotka julkinen sektori lisäksi vapauttaa niiden kilpailijoille asetettujen lakisääteisten vaatimusten noudattamisesta. Kaiken edellä esitetyn tarkoituksena on alentaa tavanomaisista markkinamekanismeista johtuvaa hintaa ilman, että vähittäismyyjille aiottaisiin maksaa minkäänlaista korvausta, vaikka vähittäismyyjät jätetään suurelta osin markkinoiden ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(36)

Huoltoasemanhoitajien yhdistyksen mukaan kuninkaan asetuksella nro 10/2000 edistetään markkinoiden ulkopuolisen rinnakkaisjakeluverkoston perustamista ja suositaan siten julkista tukea saavia osuuskuntia, jotka julkinen sektori lisäksi vapauttaa niiden kilpailijoille asetettujen lakisääteisten vaatimusten noudattamisesta. Kaiken edellä esitetyn tarkoituksena on alentaa tavanomaisista markkinamekanismeista johtuvaa hintaa ilman, että vähittäismyyjille aiottaisiin maksaa minkäänlaista korvausta, vaikka vähittäismyyjät jätetään suurelta osin markkinoiden ulkopuolelle.

2.   Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid -yhdistyksen (Madridin huoltoasemayrittäjien yhdistys), Federación Catalana de Estaciones de Servicio -liiton (Katalonian huoltoasemaliitto) ja Confédération espagnole des stations-service -keskusliiton (Espanjan huoltoasemien keskusliitto) huomautukset

| (37) | Kyseiset yhdistykset, jotka edustavat lähes koko Espanjan huoltoasema-alaa, katsovat, että kuninkaan asetus nro 10/2000 sisältää toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vapauttaa maatalousosuuskunnat monista veroista ja veronluonteisista maksuista B-luokan dieselöljyn jakelussa osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille. Tämä toteutetaan siten, että polttoaineen myyntiin kolmansille sovelletaan erityisesti suojattua verotusjärjestelmää. |
| --- | --- |

(37)

Kyseiset yhdistykset, jotka edustavat lähes koko Espanjan huoltoasema-alaa, katsovat, että kuninkaan asetus nro 10/2000 sisältää toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vapauttaa maatalousosuuskunnat monista veroista ja veronluonteisista maksuista B-luokan dieselöljyn jakelussa osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille. Tämä toteutetaan siten, että polttoaineen myyntiin kolmansille sovelletaan erityisesti suojattua verotusjärjestelmää.

| (38) | Kyseisien yhdistysten mukaan maatalousosuuskunnat saavat kuninkaan asetuksen nro 10/2000 voimaantulosta lähtien jäljempänä mainitut edut toimittaessaan B-luokan dieselöljyä, kun on kyse polttoaineiden myynnistä kolmansille. |
| --- | --- |

(38)

Kyseisien yhdistysten mukaan maatalousosuuskunnat saavat kuninkaan asetuksen nro 10/2000 voimaantulosta lähtien jäljempänä mainitut edut toimittaessaan B-luokan dieselöljyä, kun on kyse polttoaineiden myynnistä kolmansille.

| (39) | Osuuskunnat vapautetaan leimaverosta, kun on kyse yhtiöittämisestä, pääomankorotuksesta, sulautumisesta ja diffuusiosta, lainojen, mukaan lukien joukkovelkakirjalainat, myöntämisestä ja peruuttamisesta, sellaisten omaisuuserien ja oikeuksien ostosta, jotka on sijoitettu rahastoon koulutus- ja edistämistoimiin liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä sellaisista omaisuuserien ja oikeuksien hankintatoimista, joiden välittömänä tarkoituksena on osuuskuntien sosiaalisten ja sääntömääräisten tavoitteiden saavuttaminen. |
| --- | --- |

(39)

Osuuskunnat vapautetaan leimaverosta, kun on kyse yhtiöittämisestä, pääomankorotuksesta, sulautumisesta ja diffuusiosta, lainojen, mukaan lukien joukkovelkakirjalainat, myöntämisestä ja peruuttamisesta, sellaisten omaisuuserien ja oikeuksien ostosta, jotka on sijoitettu rahastoon koulutus- ja edistämistoimiin liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä sellaisista omaisuuserien ja oikeuksien hankintatoimista, joiden välittömänä tarkoituksena on osuuskuntien sosiaalisten ja sääntömääräisten tavoitteiden saavuttaminen.

| (40) | Yhtiöveron osalta voidaan todeta, että koska B-luokan dieselöljyn myynti osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille katsotaan kuninkaan asetuksessa nro 10/2000 osuuskuntatoiminnan taloudelliseksi tulokseksi, kyseiseen toimintaan sovelletaan 20 prosentin verokantaa. Se on myös vapautettu täysin sellaisen kuoletettavan uuden kiinteän omaisuuden kuolettamisesta, joka on hankittu kolmen vuoden kuluessa osuuskunnan kirjaamisesta osuuskuntarekisteriin. Osuuskunnille myönnetään lisäksi 50 prosentin verohelpotus. |
| --- | --- |

(40)

Yhtiöveron osalta voidaan todeta, että koska B-luokan dieselöljyn myynti osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille katsotaan kuninkaan asetuksessa nro 10/2000 osuuskuntatoiminnan taloudelliseksi tulokseksi, kyseiseen toimintaan sovelletaan 20 prosentin verokantaa. Se on myös vapautettu täysin sellaisen kuoletettavan uuden kiinteän omaisuuden kuolettamisesta, joka on hankittu kolmen vuoden kuluessa osuuskunnan kirjaamisesta osuuskuntarekisteriin. Osuuskunnille myönnetään lisäksi 50 prosentin verohelpotus.

| (41) | Elinkeinoverosta osuuskunnille myönnetään 95 prosentin verohelpotus. |
| --- | --- |

(41)

Elinkeinoverosta osuuskunnille myönnetään 95 prosentin verohelpotus.

| (42) | Kiinteistöverosta osuuskunnat saavat 95 prosentin verohelpotuksen. |
| --- | --- |

(42)

Kiinteistöverosta osuuskunnat saavat 95 prosentin verohelpotuksen.

3.   Confederación de cooperativas Agrarias de España -keskusliiton (Espanjan maatalousosuuskuntien liitto) huomautukset

| (43) | Suurin osa Espanjan maatalousosuuskunnista kuuluu maatalousosuuskuntien keskusliittoon. |
| --- | --- |

(43)

Suurin osa Espanjan maatalousosuuskunnista kuuluu maatalousosuuskuntien keskusliittoon.

| (44) | Maatalousosuuskunnat aloittivat öljytuotteiden jakelutoiminnan 31 päivänä heinäkuuta 1986 annetun talous- ja valtiovarainministeriön määräyksen (16) voimaantulon myötä. Kyseisellä määräyksellä muutettiin öljytuotemonopoliin kuuluvien nestemäisten polttoaineiden toimittamisesta ja myynnistä annettua asetusta (17). Öljyalan sääntelystä 22 päivänä joulukuuta 1992 annetulla lailla (18) otettiin käyttöön uusi öljytuotteiden jakelujärjestelmä. |
| --- | --- |

(44)

Maatalousosuuskunnat aloittivat öljytuotteiden jakelutoiminnan 31 päivänä heinäkuuta 1986 annetun talous- ja valtiovarainministeriön määräyksen (16) voimaantulon myötä. Kyseisellä määräyksellä muutettiin öljytuotemonopoliin kuuluvien nestemäisten polttoaineiden toimittamisesta ja myynnistä annettua asetusta (17). Öljyalan sääntelystä 22 päivänä joulukuuta 1992 annetulla lailla (18) otettiin käyttöön uusi öljytuotteiden jakelujärjestelmä.

| (45) | Sääntelytilanne muuttui yhtäkkiä maatalousosuuskuntien osalta lain nro 34/1998 julkaisemisen jälkeen. Tähän vaikutti erityisesti lain 15. lisäsäännös, jossa osuuskunnilta kielletään öljytuotteiden (sekä dieselöljyjen että bensiinin) jakelu kolmansille, jolleivät ne perusta tätä tarkoitusta varten yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluvaa erillistä oikeushenkilöä. |
| --- | --- |

(45)

Sääntelytilanne muuttui yhtäkkiä maatalousosuuskuntien osalta lain nro 34/1998 julkaisemisen jälkeen. Tähän vaikutti erityisesti lain 15. lisäsäännös, jossa osuuskunnilta kielletään öljytuotteiden (sekä dieselöljyjen että bensiinin) jakelu kolmansille, jolleivät ne perusta tätä tarkoitusta varten yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluvaa erillistä oikeushenkilöä.

| (46) | Maatalousosuuskuntien keskusliiton mukaan kuninkaan asetuksella nro 10/2000 vain poistettiin osittain vapaan kilpailun rajoitus, joka johtui lain nro 34/1998 15. lisäsäännöksessä säädetystä kiellosta. |
| --- | --- |

(46)

Maatalousosuuskuntien keskusliiton mukaan kuninkaan asetuksella nro 10/2000 vain poistettiin osittain vapaan kilpailun rajoitus, joka johtui lain nro 34/1998 15. lisäsäännöksessä säädetystä kiellosta.

| (47) | Osuuskuntien saamien verohelpotusten tarkastelussa on otettava huomioon teknistä mukautusta koskevat vaatimukset ja velvoitteet, joita kyseiset vaatimukset aiheuttavat osuuskunnille. |
| --- | --- |

(47)

Osuuskuntien saamien verohelpotusten tarkastelussa on otettava huomioon teknistä mukautusta koskevat vaatimukset ja velvoitteet, joita kyseiset vaatimukset aiheuttavat osuuskunnille.

| (48) | Osuuskuntien on tehtävä yhtiöveron veron perusteen määrityksessä selkeä ero jäsentensä kanssa toteutettujen liiketoimien ja osuuskuntien ulkopuolisten tai kolmansien kanssa toteutettujen liiketoimien välillä. Lain nro 20/1993 16 pykälässä säädetyn teknistä mukautusta koskevan vaatimuksen mukaan veron peruste määritetään erikseen, kun on kyse yhtäältä osuuskunnallisista tuloksista, jotka ovat peräisin osuuskuntien jäsenten kanssa toteutetuista liiketoimista, ja toisaalta osuuskuntien ulkopuolisista tuloksista, jotka ovat peräisin osuuskuntien sekä osuuskuntien ulkopuolisten tai kolmansien välisistä liiketoimista. |
| --- | --- |

(48)

Osuuskuntien on tehtävä yhtiöveron veron perusteen määrityksessä selkeä ero jäsentensä kanssa toteutettujen liiketoimien ja osuuskuntien ulkopuolisten tai kolmansien kanssa toteutettujen liiketoimien välillä. Lain nro 20/1993 16 pykälässä säädetyn teknistä mukautusta koskevan vaatimuksen mukaan veron peruste määritetään erikseen, kun on kyse yhtäältä osuuskunnallisista tuloksista, jotka ovat peräisin osuuskuntien jäsenten kanssa toteutetuista liiketoimista, ja toisaalta osuuskuntien ulkopuolisista tuloksista, jotka ovat peräisin osuuskuntien sekä osuuskuntien ulkopuolisten tai kolmansien välisistä liiketoimista.

| (49) | Lain nro 20/1990 33 pykälässä täsmennetään, että osuuskuntien yhtiöverotuksessa sovellettavan eriytetyn verokannan mukaan osuuskunnallisiin tuloksiin sovellettava verokanta on 20 prosenttia ja osuuskunnan ulkopuolisiin tuloksiin sovellettava yleinen verokanta on 35 prosenttia. Jälkimmäisiin kuuluvat muun muassa tulot, jotka maatalousosuuskunnat saavat kolmansien kanssa toteutetuista liiketoimista. Tämän vuoksi voitosta, jonka maatalousosuuskunta saa osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteuttamistaan liiketoimista, ei myönnetä minkäänlaista verohelpotusta. |
| --- | --- |

(49)

Lain nro 20/1990 33 pykälässä täsmennetään, että osuuskuntien yhtiöverotuksessa sovellettavan eriytetyn verokannan mukaan osuuskunnallisiin tuloksiin sovellettava verokanta on 20 prosenttia ja osuuskunnan ulkopuolisiin tuloksiin sovellettava yleinen verokanta on 35 prosenttia. Jälkimmäisiin kuuluvat muun muassa tulot, jotka maatalousosuuskunnat saavat kolmansien kanssa toteutetuista liiketoimista. Tämän vuoksi voitosta, jonka maatalousosuuskunta saa osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteuttamistaan liiketoimista, ei myönnetä minkäänlaista verohelpotusta.

| (50) | Osuuskunnilta kannettavan yhtiöveron osalta lain nro 20/1990 23 pykälässä määritellään veron määrä siten, että se vastaa algebrallista summaa, joka saadaan, kun lakisääteisiä verokantoja sovelletaan osuuskunnissa tai niiden ulkopuolella harjoitettaviin toimiin sovellettaviin positiivisiin tai negatiivisiin veron perusteisiin. Kun kyseinen summa on positiivinen, se katsotaan kannettavan veron määräksi (verovelvollisuudeksi). Erityisesti suojattuihin osuuskuntiin (joihin maatalousosuuskunnat periaatteessa kuuluvat) sovellettavassa verovapautusjärjestelmässä, josta säädetään lain nro 20/1990 34 pykälässä, kyseisen lain 23 pykälässä määritellystä kannettavan veron määrästä myönnetään 50 prosentin vähennys. |
| --- | --- |

(50)

Osuuskunnilta kannettavan yhtiöveron osalta lain nro 20/1990 23 pykälässä määritellään veron määrä siten, että se vastaa algebrallista summaa, joka saadaan, kun lakisääteisiä verokantoja sovelletaan osuuskunnissa tai niiden ulkopuolella harjoitettaviin toimiin sovellettaviin positiivisiin tai negatiivisiin veron perusteisiin. Kun kyseinen summa on positiivinen, se katsotaan kannettavan veron määräksi (verovelvollisuudeksi). Erityisesti suojattuihin osuuskuntiin (joihin maatalousosuuskunnat periaatteessa kuuluvat) sovellettavassa verovapautusjärjestelmässä, josta säädetään lain nro 20/1990 34 pykälässä, kyseisen lain 23 pykälässä määritellystä kannettavan veron määrästä myönnetään 50 prosentin vähennys.

| (51) | Tätä vähennystä ei voida tarkastella erillään tuloverosta, jonka osuuskuntien jäsenet maksavat niille jaetuista osuuskuntien nettoylijäämistä. Yrityksen voitto jaetaan osuuskunnassa jäsenten kesken niiden osuuskunnassa kyseisen tilikauden aikana harjoittaman toiminnan mukaan eikä pääomapanoksen mukaan. Tätä kutsutaan nettoylijäämäksi, joka poikkeaa ominaisuuksiltaan täysin pääomayhtiöiden osingoista. |
| --- | --- |

(51)

Tätä vähennystä ei voida tarkastella erillään tuloverosta, jonka osuuskuntien jäsenet maksavat niille jaetuista osuuskuntien nettoylijäämistä. Yrityksen voitto jaetaan osuuskunnassa jäsenten kesken niiden osuuskunnassa kyseisen tilikauden aikana harjoittaman toiminnan mukaan eikä pääomapanoksen mukaan. Tätä kutsutaan nettoylijäämäksi, joka poikkeaa ominaisuuksiltaan täysin pääomayhtiöiden osingoista.

| (52) | Näiden erityispiirteiden vuoksi erityisesti suojatuille osuuskunnille yhtiöverosta myönnetyn 50 prosentin vapautuksen arvioinnissa on otettava huomioon se, että osingot/ylijäämät ovat kaksinkertaisen verotuksen kohteina, sillä niistä kannetaan sekä yhtiöveroa että tuloveroa. Pääomayhtiön ja sen osakkaiden välisessä suhteessa (osingot) sovellettavalla kaksinkertaisen verotuksen lievennyksellä ei ole vastinetta osuuskunnan ja sen jäsenten välisessä suhteessa (nettoylijäämien jako), minkä vuoksi nettoylijäämiä verotetaan raskaammin kuin osinkoja. |
| --- | --- |

(52)

Näiden erityispiirteiden vuoksi erityisesti suojatuille osuuskunnille yhtiöverosta myönnetyn 50 prosentin vapautuksen arvioinnissa on otettava huomioon se, että osingot/ylijäämät ovat kaksinkertaisen verotuksen kohteina, sillä niistä kannetaan sekä yhtiöveroa että tuloveroa. Pääomayhtiön ja sen osakkaiden välisessä suhteessa (osingot) sovellettavalla kaksinkertaisen verotuksen lievennyksellä ei ole vastinetta osuuskunnan ja sen jäsenten välisessä suhteessa (nettoylijäämien jako), minkä vuoksi nettoylijäämiä verotetaan raskaammin kuin osinkoja.

| (53) | Tämä ero on nähtävissä tuloverotuksesta ja muista verosäännöistä 9 päivänä joulukuuta 1998 annetun lain nro 40/1998 (19) 23 pykälässä, jossa vahvistetaan, että osinkoihin (jotka ovat tyypillisiä yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluville pääomayhtiöille) ja nettoylijäämiin (jotka ovat tyypillisiä erityisen verojärjestelmän piiriin kuuluville osuuskunnille) sovelletaan eriytettyjä verokantoja. |
| --- | --- |

(53)

Tämä ero on nähtävissä tuloverotuksesta ja muista verosäännöistä 9 päivänä joulukuuta 1998 annetun lain nro 40/1998 (19) 23 pykälässä, jossa vahvistetaan, että osinkoihin (jotka ovat tyypillisiä yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluville pääomayhtiöille) ja nettoylijäämiin (jotka ovat tyypillisiä erityisen verojärjestelmän piiriin kuuluville osuuskunnille) sovelletaan eriytettyjä verokantoja.

| (54) | Lain nro 40/1998 66 pykälässä säädetyt tuloverovapautukset on lisäksi eriytetty myös yhtiötyypin mukaan. Osinkojen tapauksessa kyseisessä pykälässä säädetään 40 prosentin vapautuksesta ja nettoylijäämien tapauksessa siinä viitataan osuuskuntien verotusjärjestelmää koskevan lain nro 20/1990 32 pykälään, jossa säädetään, että suojatulle osuuskunnalle myönnetään kaksinkertaisen verotuksen vuoksi 10 prosentin ja erityisesti suojatulle osuuskunnalle 5 prosentin verovapautus. |
| --- | --- |

(54)

Lain nro 40/1998 66 pykälässä säädetyt tuloverovapautukset on lisäksi eriytetty myös yhtiötyypin mukaan. Osinkojen tapauksessa kyseisessä pykälässä säädetään 40 prosentin vapautuksesta ja nettoylijäämien tapauksessa siinä viitataan osuuskuntien verotusjärjestelmää koskevan lain nro 20/1990 32 pykälään, jossa säädetään, että suojatulle osuuskunnalle myönnetään kaksinkertaisen verotuksen vuoksi 10 prosentin ja erityisesti suojatulle osuuskunnalle 5 prosentin verovapautus.

| (55) | Osuuskunnille on lisäksi asetettu erityisvelvoitteita, jotka eivät koske yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluvia yrityksiä. Kyse on muun muassa lailla nro 27/1999 käyttöön otetuista taloudellisista velvoitteista, kuten jakamattomien erien sitomisesta esimerkiksi pakollisiin sosiaalirahastoihin. |
| --- | --- |

(55)

Osuuskunnille on lisäksi asetettu erityisvelvoitteita, jotka eivät koske yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluvia yrityksiä. Kyse on muun muassa lailla nro 27/1999 käyttöön otetuista taloudellisista velvoitteista, kuten jakamattomien erien sitomisesta esimerkiksi pakollisiin sosiaalirahastoihin.

| (56) | Ensimmäinen tällainen rahasto on pakollinen vararahasto, jonka tarkoituksena on erityisesti osuuskuntien vahvistaminen, kehittäminen ja takaaminen ja josta ei voida jakaa varoja jäsenille, kuten lain nro 27/1999 55 pykälässä säädetään. Vararahasto on osa jakamatonta nettovarallisuutta, joka siirrettäisiin osuuskunnan purkamisen tapauksessa valtionkassaan. Tämä puolestaan käyttäisi kyseiset varat osuuskuntaliikkeen edistämistä koskevan rahaston perustamiseen. Lain nro 27/1999 mukaan osuuskuntien on siirrettävä vararahastoon vähintään 20 prosenttia osuuskunnallista tuloksista ja vähintään 50 prosenttia osuuskuntien ulkopuolisista tuloksista (toisin sanoen tuloksista, jotka osuuskunnat saavat liiketoimista osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa). Tähän lisätään osuuskuntien jäsenten liittymismaksut ja määrät, jotka vähennetään jäsenten pakollisista osakepääomapanoksista jäsenyyden päättyessä. Tämän vuoksi osuuskunnan jäsen ei saa koskaan takaisin kaikkia yritykseen sijoittamiaan pääomapanoksia ja osa yrityksen ylijäämistä sidotaan. |
| --- | --- |

(56)

Ensimmäinen tällainen rahasto on pakollinen vararahasto, jonka tarkoituksena on erityisesti osuuskuntien vahvistaminen, kehittäminen ja takaaminen ja josta ei voida jakaa varoja jäsenille, kuten lain nro 27/1999 55 pykälässä säädetään. Vararahasto on osa jakamatonta nettovarallisuutta, joka siirrettäisiin osuuskunnan purkamisen tapauksessa valtionkassaan. Tämä puolestaan käyttäisi kyseiset varat osuuskuntaliikkeen edistämistä koskevan rahaston perustamiseen. Lain nro 27/1999 mukaan osuuskuntien on siirrettävä vararahastoon vähintään 20 prosenttia osuuskunnallista tuloksista ja vähintään 50 prosenttia osuuskuntien ulkopuolisista tuloksista (toisin sanoen tuloksista, jotka osuuskunnat saavat liiketoimista osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa). Tähän lisätään osuuskuntien jäsenten liittymismaksut ja määrät, jotka vähennetään jäsenten pakollisista osakepääomapanoksista jäsenyyden päättyessä. Tämän vuoksi osuuskunnan jäsen ei saa koskaan takaisin kaikkia yritykseen sijoittamiaan pääomapanoksia ja osa yrityksen ylijäämistä sidotaan.

| (57) | Koulutus- ja edistämisrahastoa, jota säännellään lain nro 27/1999 56 pykälällä, käytetään osuuskunnan jäsenten ja työntekijöiden koulutukseen, osuuskunta-aatteen levittämiseen, osuuskuntien välisten yhteyksien tiivistämiseen sekä kulttuurin, ammattitaidon ja avunannon edistämiseen paikallisella tasolla ja koko yhteiskunnassa. Lain nro 27/1999 mukaisesti koulutus- ja edistämisrahastoon on siirrettävä vähintään 5 prosenttia osuuskunnallisista tuloksista. Kuten pakollisen vararahaston tapauksessa, myöskään tämän rahaston varoja ei voida jakaa osuuskunnan jäsenille edes siinä tapauksessa, että osuuskunta puretaan. |
| --- | --- |

(57)

Koulutus- ja edistämisrahastoa, jota säännellään lain nro 27/1999 56 pykälällä, käytetään osuuskunnan jäsenten ja työntekijöiden koulutukseen, osuuskunta-aatteen levittämiseen, osuuskuntien välisten yhteyksien tiivistämiseen sekä kulttuurin, ammattitaidon ja avunannon edistämiseen paikallisella tasolla ja koko yhteiskunnassa. Lain nro 27/1999 mukaisesti koulutus- ja edistämisrahastoon on siirrettävä vähintään 5 prosenttia osuuskunnallisista tuloksista. Kuten pakollisen vararahaston tapauksessa, myöskään tämän rahaston varoja ei voida jakaa osuuskunnan jäsenille edes siinä tapauksessa, että osuuskunta puretaan.

| (58) | Osuuskunnan jäsenille jaettava enimmäisylijäämä on tämän vuoksi pienempi kuin pääomayhtiöissä, joiden osakkaat saavat suuremman osan yhtiön voitosta, koska pääomayhtiöillä ei ole velvollisuutta siirtää osaa meneillään olevan tilikauden voitosta pakollisiin rahastoihin. |
| --- | --- |

(58)

Osuuskunnan jäsenille jaettava enimmäisylijäämä on tämän vuoksi pienempi kuin pääomayhtiöissä, joiden osakkaat saavat suuremman osan yhtiön voitosta, koska pääomayhtiöillä ei ole velvollisuutta siirtää osaa meneillään olevan tilikauden voitosta pakollisiin rahastoihin.

| (59) | Veroetuus, jonka osuuskunta voi saada osittaisen yhtiöverovapautuksen perusteella, tasataan kaksinkertaisella tuloverotuksella, jota sovelletaan osuuskunnan jäseniin ja joka kasvattaa näin jäsenten verorasitusta. |
| --- | --- |

(59)

Veroetuus, jonka osuuskunta voi saada osittaisen yhtiöverovapautuksen perusteella, tasataan kaksinkertaisella tuloverotuksella, jota sovelletaan osuuskunnan jäseniin ja joka kasvattaa näin jäsenten verorasitusta.

| (60) | Seuraavassa on esimerkkejä osuuskuntiin sovellettavasta verotusjärjestelmästä sekä järjestelmään liittyvistä eduista ja velvoitteista. |
| --- | --- |

(60)

Seuraavassa on esimerkkejä osuuskuntiin sovellettavasta verotusjärjestelmästä sekä järjestelmään liittyvistä eduista ja velvoitteista.

| (61) | Ensimmäisessä esimerkkitapauksessa tarkastellaan osuuskunnan jäsenen käytettävissä olevia nettovaroja verrattuna Espanjan yleisen verojärjestelmän piiriin kuuluvan yhtiön osakkaaseen. Lähtökohtana olevat tulokset ovat samat: 150 rahayksikköä.

  Hypoteesi: osuuskunnalliset tulokset (50 prosenttia) ja osuuskuntien ulkopuoliset tulokset (50 prosenttia) lain nro 27/1999 perusteella; käytettävissä oleva voitto maksetaan kokonaisuudessaan osuuskunnan jäsenelle. Marginaalinen tuloverokanta: 48 prosenttia | Osuuskunta | Pääomayhtiö |
| --- | --- | --- | --- |
| Tulokset | Osuuskunnallinen tulos (OT): 75 (50 %)
  Osuuskunnan ulkopuolinen tulos (OUT): 75 (50 %)
  Yhteensä: 150 | 150 |
| Sosiaalirahastoihin siirrettävät varat | Rahasto: koulutus ja edistäminen 5 % OT:sta = 3,75
  Rahasto: pakolliset vararahastot: 20 % OT:sta = 15
  50 % OUT:sta = 37,5
  Yhteensä: 56,25 | 0 |
| Tulokset rahastoihin siirrettyjen varojen jälkeen | OT: 56,25
  OUT: 37,5
  Yhteensä: 93,75 | 150 |
| Yhtiövero | OT: (75 – 11,25) × 20 % = 12,75
  OUT: (75 – 18,75) × 35 % = 19,687
  Yhteensä: 32,437 | 150 × 35 % = 52,5 |
| Käytettävissä oleva voitto | 93,75 – 32,437 = 61,313 | 150 – 52,5 = 97,5 |
| Tulovero | Veron peruste: 61,313 × 100 % = 61,313
  Veron määrä (ilman verohelpotuksia):
  61,313 × 48 % = 29,430
  Verohelpotus: 61,313 × 10 % = 6,131
  Maksettava määrä verohelpotuksen jälkeen:
  9,430 – 6,131 = 23,299 | Veron peruste = 97,5 × 140 % = 136,5
  Veron määrä (ilman verohelpotuksia): 136,5 × 48 % = 65,52
  Verohelpotus: 97,5 × 40 % = 39
  Maksettava määrä verohelpotuksen jälkeen: 65,52 – 39 = 26,52 |
| Osakkaan nettotulot | 61,313 – 23,299 = 38,014 | 97,5 – 26,52 = 70,98 |

(61)

Ensimmäisessä esimerkkitapauksessa tarkastellaan osuuskunnan jäsenen käytettävissä olevia nettovaroja verrattuna Espanjan yleisen verojärjestelmän piiriin kuuluvan yhtiön osakkaaseen. Lähtökohtana olevat tulokset ovat samat: 150 rahayksikköä.

Hypoteesi: osuuskunnalliset tulokset (50 prosenttia) ja osuuskuntien ulkopuoliset tulokset (50 prosenttia) lain nro 27/1999 perusteella; käytettävissä oleva voitto maksetaan kokonaisuudessaan osuuskunnan jäsenelle. Marginaalinen tuloverokanta: 48 prosenttia

Osuuskunta

Pääomayhtiö

Tulokset

Osuuskunnallinen tulos (OT): 75 (50 %)

Osuuskunnan ulkopuolinen tulos (OUT): 75 (50 %)

Yhteensä: 150

150

Sosiaalirahastoihin siirrettävät varat

Rahasto: koulutus ja edistäminen 5 % OT:sta = 3,75

Rahasto: pakolliset vararahastot: 20 % OT:sta = 15

50 % OUT:sta = 37,5

Yhteensä: 56,25

0

Tulokset rahastoihin siirrettyjen varojen jälkeen

OT: 56,25

OUT: 37,5

Yhteensä: 93,75

150

Yhtiövero

OT: (75 – 11,25) × 20 % = 12,75

OUT: (75 – 18,75) × 35 % = 19,687

Yhteensä: 32,437

150 × 35 % = 52,5

Käytettävissä oleva voitto

93,75 – 32,437 = 61,313

150 – 52,5 = 97,5

Tulovero

Veron peruste: 61,313 × 100 % = 61,313

Veron määrä (ilman verohelpotuksia):

61,313 × 48 % = 29,430

Verohelpotus: 61,313 × 10 % = 6,131

Maksettava määrä verohelpotuksen jälkeen:

9,430 – 6,131 = 23,299

Veron peruste = 97,5 × 140 % = 136,5

Veron määrä (ilman verohelpotuksia): 136,5 × 48 % = 65,52

Verohelpotus: 97,5 × 40 % = 39

Maksettava määrä verohelpotuksen jälkeen: 65,52 – 39 = 26,52

Osakkaan nettotulot

61,313 – 23,299 = 38,014

97,5 – 26,52 = 70,98

| (62) | Kun otetaan huomioon, että tuloverotuksessa tarkastellaan marginaaliveroa, voitaisiin väittää, että osuuskunnan jäsen saisi saman lähtökohtana olevan 150 rahayksikön tuloksen perusteella 38 rahayksikköä, kun taas yleisen verojärjestelmän piiriin kuuluvan yhtiön osakas saisi 71 rahayksikköä. Kuten edellä lisäksi todetaan, yhtiö- ja tuloveroja koskeva kaksinkertainen verotus poistaisi yhtiöverohelpotuksen aiemman vaikutuksen. |
| --- | --- |

(62)

Kun otetaan huomioon, että tuloverotuksessa tarkastellaan marginaaliveroa, voitaisiin väittää, että osuuskunnan jäsen saisi saman lähtökohtana olevan 150 rahayksikön tuloksen perusteella 38 rahayksikköä, kun taas yleisen verojärjestelmän piiriin kuuluvan yhtiön osakas saisi 71 rahayksikköä. Kuten edellä lisäksi todetaan, yhtiö- ja tuloveroja koskeva kaksinkertainen verotus poistaisi yhtiöverohelpotuksen aiemman vaikutuksen.

| (63) | Toisessa esimerkkitapauksessa osuuskuntien liiketoimiin jäsenten kanssa ja liiketoimiin osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa (toisin sanoen osuuskunnallisiin tuloksiin ja osuuskuntien ulkopuolisiin tuloksiin) sovelletaan eri verokantoja. Tältä osin olisi todettava, että kun osuuskuntien ulkopuolisten tulosten erityinen painoarvo kasvaa verrattuna osuuskunnallisiin tuloksiin, pakollisiin rahastoihin siirrettävien varojen määrä ja tulovero kasvavat samassa suhteessa, kun taas käytettävissä olevan voiton prosentuaalinen osuus pienenee. Tämä aiheuttaisi sen, että kunkin jäsenen saama nettotulo on pienempi silloin, kun osuuskuntien ulkopuolisten tulosten osuus on suurempi.

  Osuuskunnallisten tulosten ja osuuskuntien ulkopuolisten tulosten jakautumista koskevat hypoteesit | Suojattu osuuskunta | Pääomayhtiö |
| --- | --- | --- | --- |
| Hypoteesi | OT: 75 %
  OUT: 25 % | OT: 66,66 %
  OUT: 33,33 % | OT: 50 %
  OUT: 50 % | OT: 25 %
  OUT: 75 % | |
| Tulokset | 150 | 150 | 150 | 150 | 150 |
| Sosiaalirahastoihin siirrettävät varat | 46,875 | 50 | 56,25 | 65,625 | 0 |
| Tulokset rahastoihin siirrettyjen varojen jälkeen | 103,125 | 100 | 93,75 | 84,375 | 150 |
| Yhtiövero | 28,97 | 30,125 | 32,437 | 35,906 | 52,5 |
| Käytettävissä oleva voitto | 74,155 | 69,875 | 61,313 | 48,469 | 97,5 |
| Tulovero | 28,179 | 26,55 | 23,299 | 18,418 | 26,52 |
| Nettotulot | 45,976 | 43,325 | 38,014 | 30,051 | 70,98 |

(63)

Toisessa esimerkkitapauksessa osuuskuntien liiketoimiin jäsenten kanssa ja liiketoimiin osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa (toisin sanoen osuuskunnallisiin tuloksiin ja osuuskuntien ulkopuolisiin tuloksiin) sovelletaan eri verokantoja. Tältä osin olisi todettava, että kun osuuskuntien ulkopuolisten tulosten erityinen painoarvo kasvaa verrattuna osuuskunnallisiin tuloksiin, pakollisiin rahastoihin siirrettävien varojen määrä ja tulovero kasvavat samassa suhteessa, kun taas käytettävissä olevan voiton prosentuaalinen osuus pienenee. Tämä aiheuttaisi sen, että kunkin jäsenen saama nettotulo on pienempi silloin, kun osuuskuntien ulkopuolisten tulosten osuus on suurempi.

Osuuskunnallisten tulosten ja osuuskuntien ulkopuolisten tulosten jakautumista koskevat hypoteesit

Suojattu osuuskunta

Pääomayhtiö

Hypoteesi

OT: 75 %

OUT: 25 %

OT: 66,66 %

OUT: 33,33 %

OT: 50 %

OUT: 50 %

OT: 25 %

OUT: 75 %

Tulokset

150

150

150

150

150

Sosiaalirahastoihin siirrettävät varat

46,875

50

56,25

65,625

0

Tulokset rahastoihin siirrettyjen varojen jälkeen

103,125

100

93,75

84,375

150

Yhtiövero

28,97

30,125

32,437

35,906

52,5

Käytettävissä oleva voitto

74,155

69,875

61,313

48,469

97,5

Tulovero

28,179

26,55

23,299

18,418

26,52

Nettotulot

45,976

43,325

38,014

30,051

70,98

| (64) | Yhteenvetona voidaan todeta, että maatalousosuuskuntien keskusliiton mukaan Espanjassa sijaitsevien maatalousosuuskuntien verotusta koskevaa lainsäädäntöä on arvioitava yhtenä kokonaisuutena. Maatalousosuuskuntien verotus on eriytettyä ja sisältää etuja, joihin liittyy kuitenkin myös erityisvelvoitteita (pakollisiin rahastoihin siirrettävät varat, pääoman verokohtelu ja kaksinkertainen verotus). |
| --- | --- |

(64)

Yhteenvetona voidaan todeta, että maatalousosuuskuntien keskusliiton mukaan Espanjassa sijaitsevien maatalousosuuskuntien verotusta koskevaa lainsäädäntöä on arvioitava yhtenä kokonaisuutena. Maatalousosuuskuntien verotus on eriytettyä ja sisältää etuja, joihin liittyy kuitenkin myös erityisvelvoitteita (pakollisiin rahastoihin siirrettävät varat, pääoman verokohtelu ja kaksinkertainen verotus).

IV   ESPANJAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (65) | Espanja esitti 11 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä seuraavat huomautukset. |
| --- | --- |

(65)

Espanja esitti 11 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä seuraavat huomautukset.

| (66) | Espanjan mukaan osuuskuntien hyväksi toteutettavien tukitoimenpiteiden rinnastaminen valtiontukeen sillä perusteella, että osuuskunnat maksavat vähemmän veroja kuin ennen lainsäädännön muuttamista, ei ole perusteltua jäljempänä esitellyistä syistä. |
| --- | --- |

(66)

Espanjan mukaan osuuskuntien hyväksi toteutettavien tukitoimenpiteiden rinnastaminen valtiontukeen sillä perusteella, että osuuskunnat maksavat vähemmän veroja kuin ennen lainsäädännön muuttamista, ei ole perusteltua jäljempänä esitellyistä syistä.

| (67) | Kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöön otettujen toimenpiteiden tarkoituksena on dieselöljytoimitusten alan vapauttaminen poistamalla esteet, joita on asetettu dieselöljyä kolmansille jakeleville maatalousosuuskunnille. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että maatalousosuuskuntiin sovellettaisiin suotuisaa verokohtelua. |
| --- | --- |

(67)

Kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöön otettujen toimenpiteiden tarkoituksena on dieselöljytoimitusten alan vapauttaminen poistamalla esteet, joita on asetettu dieselöljyä kolmansille jakeleville maatalousosuuskunnille. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että maatalousosuuskuntiin sovellettaisiin suotuisaa verokohtelua.

| (68) | Maatalousosuuskuntiin sovellettavassa verotusjärjestelmässä erotetaan toisistaan osuuskunnan jäsenten kanssa osuuskunnan puitteissa toteutetut toiminnot ja osuuskuntien ulkopuolisten kanssa toteutetut toiminnot, joiden tulokset katsotaan osuuskuntien ulkopuolisiksi. Kyseisiin tuloksiin sovellettava yhtiöverotusjärjestelmä vastaa tämän vuoksi kaikkiin samanlaista toimintaa harjoittaviin yksikköihin sovellettavaa yleistä järjestelmää. |
| --- | --- |

(68)

Maatalousosuuskuntiin sovellettavassa verotusjärjestelmässä erotetaan toisistaan osuuskunnan jäsenten kanssa osuuskunnan puitteissa toteutetut toiminnot ja osuuskuntien ulkopuolisten kanssa toteutetut toiminnot, joiden tulokset katsotaan osuuskuntien ulkopuolisiksi. Kyseisiin tuloksiin sovellettava yhtiöverotusjärjestelmä vastaa tämän vuoksi kaikkiin samanlaista toimintaa harjoittaviin yksikköihin sovellettavaa yleistä järjestelmää.

| (69) | Osuuskuntien verotusjärjestelmää säännellään lailla nro 20/1990, jonka 21 pykälässä katsotaan osuuskuntien ulkopuolisiksi tuloiksi osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteutetusta toiminnasta saadut tulot, joita verotetaan yleisen yhtiöverokannan mukaan yhtiöverotuksesta 27 päivänä joulukuuta 1995 annetun lain nro 43/1995 (20) 26 pykälän 3 momentin mukaisesti. Lisäksi osuuskunnista 16 päivänä heinäkuuta 1999 annetun lain nro 27/1999 kuudennessa lisäsäännöksessä osuuskunnat velvoitetaan pitämään erillistä kirjanpitoa osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteutettavista liiketoimista. |
| --- | --- |

(69)

Osuuskuntien verotusjärjestelmää säännellään lailla nro 20/1990, jonka 21 pykälässä katsotaan osuuskuntien ulkopuolisiksi tuloiksi osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteutetusta toiminnasta saadut tulot, joita verotetaan yleisen yhtiöverokannan mukaan yhtiöverotuksesta 27 päivänä joulukuuta 1995 annetun lain nro 43/1995 (20) 26 pykälän 3 momentin mukaisesti. Lisäksi osuuskunnista 16 päivänä heinäkuuta 1999 annetun lain nro 27/1999 kuudennessa lisäsäännöksessä osuuskunnat velvoitetaan pitämään erillistä kirjanpitoa osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteutettavista liiketoimista.

| (70) | Kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöön otettujen toimenpiteiden tarkoituksena on B-dieselöljytoimitusten alan vapauttaminen siten, että maatalousosuuskuntien sallitaan toimittaa D-dieselöljyä riippumatta siitä, mikä kyseisten liiketoimien osuus on osuuskuntien kaikista liiketoimista. Tämä ei myöskään aiheuta osuuskunnallisten toimintojen jättämistä osuuskuntiin sovellettavan verotusjärjestelmän ulkopuolelle. Tarkoituksena on antaa osuuskunnille mahdollisuus harjoittaa kyseistä toimintaa ilman, että ne joutuisivat perustamaan uuden erillisen oikeushenkilön, sillä yhtiöverovelvollisuus on sama molemmissa tapauksissa. B-luokan dieselöljyn toimituksista kolmansille saatuihin tuloihin sovelletaan yleistä yhtiöverojärjestelmää. |
| --- | --- |

(70)

Kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöön otettujen toimenpiteiden tarkoituksena on B-dieselöljytoimitusten alan vapauttaminen siten, että maatalousosuuskuntien sallitaan toimittaa D-dieselöljyä riippumatta siitä, mikä kyseisten liiketoimien osuus on osuuskuntien kaikista liiketoimista. Tämä ei myöskään aiheuta osuuskunnallisten toimintojen jättämistä osuuskuntiin sovellettavan verotusjärjestelmän ulkopuolelle. Tarkoituksena on antaa osuuskunnille mahdollisuus harjoittaa kyseistä toimintaa ilman, että ne joutuisivat perustamaan uuden erillisen oikeushenkilön, sillä yhtiöverovelvollisuus on sama molemmissa tapauksissa. B-luokan dieselöljyn toimituksista kolmansille saatuihin tuloihin sovelletaan yleistä yhtiöverojärjestelmää.

| (71) | Yhteenvetona voidaan todeta, että Espanjan mukaan kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöön otetut toimenpiteet eivät ole valtiontukea, sillä toimenpiteet eivät vaikuta samaa toimintaa (B-luokan dieselöljyn jakelua) harjoittaviin kilpaileviin yrityksiin, koska kaikkiin kyseisen alan yrityksiin, myös maatalousosuuskuntiin, sovelletaan samaa yhtiöverojärjestelmää. |
| --- | --- |

(71)

Yhteenvetona voidaan todeta, että Espanjan mukaan kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöön otetut toimenpiteet eivät ole valtiontukea, sillä toimenpiteet eivät vaikuta samaa toimintaa (B-luokan dieselöljyn jakelua) harjoittaviin kilpaileviin yrityksiin, koska kaikkiin kyseisen alan yrityksiin, myös maatalousosuuskuntiin, sovelletaan samaa yhtiöverojärjestelmää.

| (72) | Espanja täydensi kyseistä toimenpidettä koskevia huomautuksia, jotka se oli esittänyt 6 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, huomautuksilla, jotka se esitti asianomaisten huomautuksista 1 ja 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. Espanja esitti 1 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä seuraavat lisähuomautukset. |
| --- | --- |

(72)

Espanja täydensi kyseistä toimenpidettä koskevia huomautuksia, jotka se oli esittänyt 6 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, huomautuksilla, jotka se esitti asianomaisten huomautuksista 1 ja 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. Espanja esitti 1 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä seuraavat lisähuomautukset.

| (73) | Öljyn hinnannousu ja euron arvon aleneminen suhteessa dollariin olivat tapahtumia, jotka muuttivat olennaisesti maatalousalan tavanomaisia toimintaedellytyksiä ja saivat alalla aikaan kriisin, jonka vaikutukset tuntuivat maatiloilla taloudellisten tulosten heikkenemisenä. Kriisi uhkasi jatkuessaan monien tilojen elinkelpoisuutta. |
| --- | --- |

(73)

Öljyn hinnannousu ja euron arvon aleneminen suhteessa dollariin olivat tapahtumia, jotka muuttivat olennaisesti maatalousalan tavanomaisia toimintaedellytyksiä ja saivat alalla aikaan kriisin, jonka vaikutukset tuntuivat maatiloilla taloudellisten tulosten heikkenemisenä. Kriisi uhkasi jatkuessaan monien tilojen elinkelpoisuutta.

| (74) | Espanjan hallitus päätti tässä tilanteessa toteuttaa suhdannetoimenpiteiden lisäksi rakennetoimenpiteitä vahvistamalla muun muassa polttoaineiden jakelun vapauttamista, jotta maa- ja kotieläintilat pystyisivät jatkamaan toimintaansa ja pitämään kilpailukykynsä riittävän hyvänä. |
| --- | --- |

(74)

Espanjan hallitus päätti tässä tilanteessa toteuttaa suhdannetoimenpiteiden lisäksi rakennetoimenpiteitä vahvistamalla muun muassa polttoaineiden jakelun vapauttamista, jotta maa- ja kotieläintilat pystyisivät jatkamaan toimintaansa ja pitämään kilpailukykynsä riittävän hyvänä.

| (75) | Kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöön otetuilla tukitoimenpiteillä pyritään osaltaan edistämään polttoainealan vapauttamista. Käytännössä niillä poistetaan tiettyjä rajoituksia, joita Espanjan lainsäädännöllä oli asetettu maatalousosuuskunnille, ja avataan siten kilpailulle B-luokan dieselöljyn jakelun markkinat Espanjassa. |
| --- | --- |

(75)

Kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöön otetuilla tukitoimenpiteillä pyritään osaltaan edistämään polttoainealan vapauttamista. Käytännössä niillä poistetaan tiettyjä rajoituksia, joita Espanjan lainsäädännöllä oli asetettu maatalousosuuskunnille, ja avataan siten kilpailulle B-luokan dieselöljyn jakelun markkinat Espanjassa.

| (76) | Tämän vuoksi osuuskunnat vapautettiin velvoitteesta rajata B-luokan dieselöljyä koskevat liiketoimet osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa 50 prosenttiin jäsenten kanssa toteutetuista liiketoimista. Samalla poistettiin vaatimus, jonka mukaan osuuskunnat voivat käydä öljytuotteiden vähittäiskauppaa osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa vain perustamalla osuuskunnasta erillisen oikeushenkilön. Tämä vaatimus rajoitti maatalousosuuskuntien toiminta-alaa ja oli tietyssä määrin ristiriidassa lain nro 27/1999 kanssa, sillä kyseisen lain mukaan sen nojalla perustetut yhtiöt voivat järjestää ja harjoittaa kaikentyyppistä taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(76)

Tämän vuoksi osuuskunnat vapautettiin velvoitteesta rajata B-luokan dieselöljyä koskevat liiketoimet osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa 50 prosenttiin jäsenten kanssa toteutetuista liiketoimista. Samalla poistettiin vaatimus, jonka mukaan osuuskunnat voivat käydä öljytuotteiden vähittäiskauppaa osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa vain perustamalla osuuskunnasta erillisen oikeushenkilön. Tämä vaatimus rajoitti maatalousosuuskuntien toiminta-alaa ja oli tietyssä määrin ristiriidassa lain nro 27/1999 kanssa, sillä kyseisen lain mukaan sen nojalla perustetut yhtiöt voivat järjestää ja harjoittaa kaikentyyppistä taloudellista toimintaa.

| (77) | Muutosta, jonka tarkoituksena oli säilyttää osuuskuntien erityisesti suojattu asema B-luokan dieselöljyn jakelussa osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, on tulkittava dekriminalisoivana toimenpiteenä, johon ei kuitenkaan liity erityistä suotuisampaa verotusjärjestelmää, jota sovellettaisiin maatalouspolttoaineen jakeluun kolmansille. |
| --- | --- |

(77)

Muutosta, jonka tarkoituksena oli säilyttää osuuskuntien erityisesti suojattu asema B-luokan dieselöljyn jakelussa osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, on tulkittava dekriminalisoivana toimenpiteenä, johon ei kuitenkaan liity erityistä suotuisampaa verotusjärjestelmää, jota sovellettaisiin maatalouspolttoaineen jakeluun kolmansille.

| (78) | Huoltoasemayhdistysten esittämä väite, jonka mukaan osuuskuntien harjoittaman dieselöljyn jakelun vapauttaminen osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteutettavien liiketoimien osalta merkitsee sitä, että näihin liiketoimiin sovelletaan 20 prosentin yhtiöverokantaa, on Espanjan mukaan virheellinen. Kaikkiin liiketoimiin, joita osuuskunnat toteutettavat osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa, sovelletaan yleistä 35 prosentin verokantaa. |
| --- | --- |

(78)

Huoltoasemayhdistysten esittämä väite, jonka mukaan osuuskuntien harjoittaman dieselöljyn jakelun vapauttaminen osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteutettavien liiketoimien osalta merkitsee sitä, että näihin liiketoimiin sovelletaan 20 prosentin yhtiöverokantaa, on Espanjan mukaan virheellinen. Kaikkiin liiketoimiin, joita osuuskunnat toteutettavat osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa, sovelletaan yleistä 35 prosentin verokantaa.

| (79) | Espanja esitti 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä kirjeessään, jolla täydennettiin Espanjan 1 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä kirjeessä esittämiä kommentteja kolmansien huomautuksista, seuraavat valtiovarainministeriöstä lähtöisin olevat lisähuomautukset. |
| --- | --- |

(79)

Espanja esitti 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä kirjeessään, jolla täydennettiin Espanjan 1 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä kirjeessä esittämiä kommentteja kolmansien huomautuksista, seuraavat valtiovarainministeriöstä lähtöisin olevat lisähuomautukset.

| (80) | Huoltoasemayhdistysten huomautuksissa tulkitaan virheellisesti kuninkaan asetuksen nro 10/2000 vaikutuksia suojattujen osuuskuntien verotusjärjestelmään. Osuuskuntien ulkopuolisiin tuloksiin, mukaan lukien voitto, joka saadaan B-luokan dieselöljyn jakelusta osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, sovelletaan yleistä 35 prosentin verokantaa. |
| --- | --- |

(80)

Huoltoasemayhdistysten huomautuksissa tulkitaan virheellisesti kuninkaan asetuksen nro 10/2000 vaikutuksia suojattujen osuuskuntien verotusjärjestelmään. Osuuskuntien ulkopuolisiin tuloksiin, mukaan lukien voitto, joka saadaan B-luokan dieselöljyn jakelusta osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, sovelletaan yleistä 35 prosentin verokantaa.

| (81) | Kuninkaan asetuksella nro 10/2000 tehtyjen muutosten tarkoituksena on yksinomaan B-luokan dieselöljyn jakelun vapauttaminen antamalla maatalousosuuskunnille mahdollisuus toimittaa kyseistä polttoainetta riippumatta siitä, mikä kyseisten liiketoimien osuus on osuuskunnan kaikista liiketoimista. Kyseisiä liiketoimia ei myöskään jätetä osuuskuntiin sovellettavan verotusjärjestelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(81)

Kuninkaan asetuksella nro 10/2000 tehtyjen muutosten tarkoituksena on yksinomaan B-luokan dieselöljyn jakelun vapauttaminen antamalla maatalousosuuskunnille mahdollisuus toimittaa kyseistä polttoainetta riippumatta siitä, mikä kyseisten liiketoimien osuus on osuuskunnan kaikista liiketoimista. Kyseisiä liiketoimia ei myöskään jätetä osuuskuntiin sovellettavan verotusjärjestelmän ulkopuolelle.

| (82) | Osuuskuntien suorittamiin B-luokan dieselöljyn toimituksiin sovellettavaan verotusjärjestelmään ei joka tapauksessa ole tehty mitään muutoksia. Tämän vuoksi on syytä päätellä, että kyse ei ole toimenpiteestä, joka voitaisiin katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetuksi valtiontueksi. |
| --- | --- |

(82)

Osuuskuntien suorittamiin B-luokan dieselöljyn toimituksiin sovellettavaan verotusjärjestelmään ei joka tapauksessa ole tehty mitään muutoksia. Tämän vuoksi on syytä päätellä, että kyse ei ole toimenpiteestä, joka voitaisiin katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetuksi valtiontueksi.

| (83) | Leimaveron osalta huoltoasemayhdistysten huomautuksissa todetaan, että kyseiset edut otettiin käyttöön jo ennen kuninkaan asetuksen nro 10/2000 voimaantuloa ja sen vuoksi osuuskunnat eivät hyödy niistä kyseisen asetuksen voimaantulon vuoksi. Etujen tavoitteena on vahvistaa tämäntyyppisiä yhtiöitä ja osuuskuntaliikettä Espanjassa. |
| --- | --- |

(83)

Leimaveron osalta huoltoasemayhdistysten huomautuksissa todetaan, että kyseiset edut otettiin käyttöön jo ennen kuninkaan asetuksen nro 10/2000 voimaantuloa ja sen vuoksi osuuskunnat eivät hyödy niistä kyseisen asetuksen voimaantulon vuoksi. Etujen tavoitteena on vahvistaa tämäntyyppisiä yhtiöitä ja osuuskuntaliikettä Espanjassa.

| (84) | Kritiikki, jota huoltoasemayhdistykset ovat esittäneet paikallisveroista, ei sinänsä kohdistu erityisesti suojattuihin osuuskuntiin sovellettaviin nykyisiin veroetuuksiin, vaan pikemminkin kuninkaan asetuksella nro 10/2000 tehtyyn muutokseen. Kyse on niiden vaatimusten muuttamisesta, jotka maatalousosuuskuntien on täytettävä saadakseen erityisesti suojatun osuuskunnan aseman, eli käytännössä siitä, että maatalousosuuskunnilla on vastedes mahdollisuus jaella rajoituksetta B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille. |
| --- | --- |

(84)

Kritiikki, jota huoltoasemayhdistykset ovat esittäneet paikallisveroista, ei sinänsä kohdistu erityisesti suojattuihin osuuskuntiin sovellettaviin nykyisiin veroetuuksiin, vaan pikemminkin kuninkaan asetuksella nro 10/2000 tehtyyn muutokseen. Kyse on niiden vaatimusten muuttamisesta, jotka maatalousosuuskuntien on täytettävä saadakseen erityisesti suojatun osuuskunnan aseman, eli käytännössä siitä, että maatalousosuuskunnilla on vastedes mahdollisuus jaella rajoituksetta B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille.

| (85) | Espanja katsoo, että mitään Espanjan hallituksen maatalousalan hyväksi toteuttamaa toimenpidettä ei voida katsoa valtiontueksi, sillä toimenpiteet ovat kaikilta osin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisia. |
| --- | --- |

(85)

Espanja katsoo, että mitään Espanjan hallituksen maatalousalan hyväksi toteuttamaa toimenpidettä ei voida katsoa valtiontueksi, sillä toimenpiteet ovat kaikilta osin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisia.

V   PÄÄTÖS 2003/293/EY

| (86) | Päätöksessään 2003/293/EY komissio teki seuraavat päätelmät. |
| --- | --- |

(86)

Päätöksessään 2003/293/EY komissio teki seuraavat päätelmät.

| (87) | Muutoksilla, jotka kuninkaan asetuksella nro 10/2000 on tehty lakeihin nro 27/1999 ja nro 20/1999, ainoastaan palautetaan ennalleen sääntelytilanne, joka maatalousosuuskuntien harjoittaman öljytuotteiden jakelun alalla vallitsi ennen lain nro 34/1998 hyväksymistä. |
| --- | --- |

(87)

Muutoksilla, jotka kuninkaan asetuksella nro 10/2000 on tehty lakeihin nro 27/1999 ja nro 20/1999, ainoastaan palautetaan ennalleen sääntelytilanne, joka maatalousosuuskuntien harjoittaman öljytuotteiden jakelun alalla vallitsi ennen lain nro 34/1998 hyväksymistä.

| (88) | Espanjan mukaan maatalousosuuskunnat maksavat lain nro 20/1990 mukaisesti osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteutettavista liiketoimista saamastaan voitosta yleisen yhtiöverokannan mukaista veroa, ja tämän vuoksi kyseisistä liiketoimista ei myönnetä minkäänlaisia verohelpotuksia eivätkä kuninkaan asetuksella nro 10/2000 tehdyt muutokset ole muuttaneet millään tavalla verotusjärjestelmää, jota sovelletaan osuuskuntien suorittamiin B-luokan dieselöljyn toimituksiin osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille. |
| --- | --- |

(88)

Espanjan mukaan maatalousosuuskunnat maksavat lain nro 20/1990 mukaisesti osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteutettavista liiketoimista saamastaan voitosta yleisen yhtiöverokannan mukaista veroa, ja tämän vuoksi kyseisistä liiketoimista ei myönnetä minkäänlaisia verohelpotuksia eivätkä kuninkaan asetuksella nro 10/2000 tehdyt muutokset ole muuttaneet millään tavalla verotusjärjestelmää, jota sovelletaan osuuskuntien suorittamiin B-luokan dieselöljyn toimituksiin osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille.

| (89) | Maatalousosuuskunnat voivat kuninkaan asetuksella nro 10/2000 tehtyjen muutosten seurauksena harjoittaa kyseistä toimintaa joutumatta perustamaan uutta oikeushenkilöä B-luokan dieselöljyn jakelemiseksi osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille. Lisäksi ne eivät joudu rajaamaan toimituksia osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille 50 prosenttiin liikevaihdostaan eivätkä ylityksestä huolimatta menetä suotuisaa verokohtelua. |
| --- | --- |

(89)

Maatalousosuuskunnat voivat kuninkaan asetuksella nro 10/2000 tehtyjen muutosten seurauksena harjoittaa kyseistä toimintaa joutumatta perustamaan uutta oikeushenkilöä B-luokan dieselöljyn jakelemiseksi osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille. Lisäksi ne eivät joudu rajaamaan toimituksia osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille 50 prosenttiin liikevaihdostaan eivätkä ylityksestä huolimatta menetä suotuisaa verokohtelua.

| (90) | Pitää paikkansa, että maatalousosuuskunnat maksavat osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteuttamistaan liiketoimista yleisen yhtiöverokannan mukaista veroa, samoin kuin muutkin yhtiöt, mutta toisaalta on myös varmaa, että maatalousosuuskunnat voivat asetuksella nro 10/2000 tehtyjen muutosten jälkeen jaella B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille ilman liikevaihtoon kohdistuvia rajoituksia ja joutumatta perustamaan uutta oikeushenkilöä. Ne hyötyvät kuitenkin edelleen osuuskunnille myönnetystä eriytetystä verokohtelusta. |
| --- | --- |

(90)

Pitää paikkansa, että maatalousosuuskunnat maksavat osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteuttamistaan liiketoimista yleisen yhtiöverokannan mukaista veroa, samoin kuin muutkin yhtiöt, mutta toisaalta on myös varmaa, että maatalousosuuskunnat voivat asetuksella nro 10/2000 tehtyjen muutosten jälkeen jaella B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille ilman liikevaihtoon kohdistuvia rajoituksia ja joutumatta perustamaan uutta oikeushenkilöä. Ne hyötyvät kuitenkin edelleen osuuskunnille myönnetystä eriytetystä verokohtelusta.

| (91) | Osuuskunnat saivat jo ennen kuninkaan asetuksen nro 10/2000 voimaantuloa veroetuuksia, jotka liittyivät leimaveroon, elinkeinoveroon, kiinteistöveroon ja yhtiöveroon. Yhtiöverotuksessa osuuskunnan jäsenten kanssa toteutettuihin liiketoimiin sovelletaan alennettua verokantaa ja erityisesti suojatut osuuskunnat, joihin periaatteessa myös maatalousosuuskunnat kuuluvat, saavat 50 prosentin palautuksen yhtiöverosta. |
| --- | --- |

(91)

Osuuskunnat saivat jo ennen kuninkaan asetuksen nro 10/2000 voimaantuloa veroetuuksia, jotka liittyivät leimaveroon, elinkeinoveroon, kiinteistöveroon ja yhtiöveroon. Yhtiöverotuksessa osuuskunnan jäsenten kanssa toteutettuihin liiketoimiin sovelletaan alennettua verokantaa ja erityisesti suojatut osuuskunnat, joihin periaatteessa myös maatalousosuuskunnat kuuluvat, saavat 50 prosentin palautuksen yhtiöverosta.

| (92) | Komissio on kuitenkin katsonut aiheelliseksi tutkia osuuskuntien saamia veroetuuksia niiden velvoitteiden kannalta, joita teknisiä mukautuksia koskevat vaatimukset aiheuttavat osuuskunnille. Komissio viittaa päätöksessään siihen, että myös Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliitto toteaa huomautuksissaan, että tätä veroetuutta ei voida tarkastella erillään osuuskunnan jäsenen nettoylijäämiin sovellettavasta tuloverotuksesta. Ylijäämät poikkeavat ominaisuuksiltaan täysin pääomayhtiön jakamista osingoista. Pääomayhtiön ja sen osakkaiden välisessä suhteessa (osingot) sovellettavalla kaksinkertaisen verotuksen lievennyksellä ei ole vastinetta osuuskunnan ja sen jäsenten välisessä suhteessa (nettoylijäämien jako), minkä vuoksi nettoylijäämiä verotetaan raskaammin kuin osinkoja. Veroetuus, jonka osuuskunta voi saada osittaisen yhtiöverovähennyksen perusteella, oikaistaan kaksinkertaisella tuloverotuksella, jota sovelletaan osuuskunnan jäseniin ja joka kasvattaa näin jäsenten verorasitusta. |
| --- | --- |

(92)

Komissio on kuitenkin katsonut aiheelliseksi tutkia osuuskuntien saamia veroetuuksia niiden velvoitteiden kannalta, joita teknisiä mukautuksia koskevat vaatimukset aiheuttavat osuuskunnille. Komissio viittaa päätöksessään siihen, että myös Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliitto toteaa huomautuksissaan, että tätä veroetuutta ei voida tarkastella erillään osuuskunnan jäsenen nettoylijäämiin sovellettavasta tuloverotuksesta. Ylijäämät poikkeavat ominaisuuksiltaan täysin pääomayhtiön jakamista osingoista. Pääomayhtiön ja sen osakkaiden välisessä suhteessa (osingot) sovellettavalla kaksinkertaisen verotuksen lievennyksellä ei ole vastinetta osuuskunnan ja sen jäsenten välisessä suhteessa (nettoylijäämien jako), minkä vuoksi nettoylijäämiä verotetaan raskaammin kuin osinkoja. Veroetuus, jonka osuuskunta voi saada osittaisen yhtiöverovähennyksen perusteella, oikaistaan kaksinkertaisella tuloverotuksella, jota sovelletaan osuuskunnan jäseniin ja joka kasvattaa näin jäsenten verorasitusta.

| (93) | Komissio katsoo päätöksessään, että Espanjassa sijaitsevien maatalousosuuskuntien verotusta olisi tarkasteltava yhtenä kokonaisuutena. Maatalousosuuskuntien verotuksen rakenteessa on poikkeamia ja se sisältää etuja, joihin liittyy kuitenkin myös erityisvelvoitteita (pakollisiin rahastoihin siirrettävät varat, pääoman verokohtelu ja kaksinkertainen verotus). |
| --- | --- |

(93)

Komissio katsoo päätöksessään, että Espanjassa sijaitsevien maatalousosuuskuntien verotusta olisi tarkasteltava yhtenä kokonaisuutena. Maatalousosuuskuntien verotuksen rakenteessa on poikkeamia ja se sisältää etuja, joihin liittyy kuitenkin myös erityisvelvoitteita (pakollisiin rahastoihin siirrettävät varat, pääoman verokohtelu ja kaksinkertainen verotus).

| (94) | Komissio katsoo Espanjan ja Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton toimittamien tietojen perusteella, että kuninkaan asetuksella nro 10/2000 maatalousosuuskuntia koskevaan lainsäädäntöön tehdyistä muutoksista ei aiheudu etua, joka keventäisi maatalousosuuskuntien taloutta yleensä rasittavia kustannuksia, eikä muutoksissa ole kyse valtion varoihin vaikuttavasta valikoivasta verotustoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(94)

Komissio katsoo Espanjan ja Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton toimittamien tietojen perusteella, että kuninkaan asetuksella nro 10/2000 maatalousosuuskuntia koskevaan lainsäädäntöön tehdyistä muutoksista ei aiheudu etua, joka keventäisi maatalousosuuskuntien taloutta yleensä rasittavia kustannuksia, eikä muutoksissa ole kyse valtion varoihin vaikuttavasta valikoivasta verotustoimenpiteestä.

| (95) | Komissio toteaa päätöksessään Espanjan hallituksen toimittamien tietojen perusteella, että maatalousosuuskuntien hyväksi toteutettavat tukitoimenpiteet on katsottava verotustoimenpiteiksi, joita voidaan perustella verotusjärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella, jotka eivät täytä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisedellytyksiä ja jotka eivät sen vuoksi ole valtiontukia. |
| --- | --- |

(95)

Komissio toteaa päätöksessään Espanjan hallituksen toimittamien tietojen perusteella, että maatalousosuuskuntien hyväksi toteutettavat tukitoimenpiteet on katsottava verotustoimenpiteiksi, joita voidaan perustella verotusjärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella, jotka eivät täytä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisedellytyksiä ja jotka eivät sen vuoksi ole valtiontukia.

VI   ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO ASIASSA T-146/03

| (96) | Nostaessaan kanteen komission päätöksestä 2003/293/EY Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid ja Federación Catalana de Estaciones de Servicio totesivat, että komissio on rikkonut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa, sillä riidanalaisessa päätöksessä katsotaan, että riidanalaiset toimenpiteet eivät ole tukea, koska ne eivät suosi maatalousosuuskuntia ja ovat sopusoinnussa osuuskuntiin sovellettavan verotusjärjestelmän luoteen ja taloudellisen rakenteen kanssa. |
| --- | --- |

(96)

Nostaessaan kanteen komission päätöksestä 2003/293/EY Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid ja Federación Catalana de Estaciones de Servicio totesivat, että komissio on rikkonut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa, sillä riidanalaisessa päätöksessä katsotaan, että riidanalaiset toimenpiteet eivät ole tukea, koska ne eivät suosi maatalousosuuskuntia ja ovat sopusoinnussa osuuskuntiin sovellettavan verotusjärjestelmän luoteen ja taloudellisen rakenteen kanssa.

| (97) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin toteaa kannetta käsitellessään, että kantajat väittävät ensimmäisessä kanneperusteessa komission päätelleen virheellisesti, että toimenpiteistä ei koidu etua, sillä komissio teki päätelmänsä Espanjan verotusjärjestelmän virheellisen arvioinnin perusteella. Toisessa kanneperusteessa kantajat väittävät, että komissio on päätellyt virheellisesti, että riidanalaiset toimenpiteet eivät ole valikoivia, sillä komissio teki päätelmänsä arvioituaan virheellisesti, että toimenpiteet ovat sopusoinnussa Espanjan verotusjärjestelmän luonteen ja taloudellisen rakenteen kanssa. |
| --- | --- |

(97)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin toteaa kannetta käsitellessään, että kantajat väittävät ensimmäisessä kanneperusteessa komission päätelleen virheellisesti, että toimenpiteistä ei koidu etua, sillä komissio teki päätelmänsä Espanjan verotusjärjestelmän virheellisen arvioinnin perusteella. Toisessa kanneperusteessa kantajat väittävät, että komissio on päätellyt virheellisesti, että riidanalaiset toimenpiteet eivät ole valikoivia, sillä komissio teki päätelmänsä arvioituaan virheellisesti, että toimenpiteet ovat sopusoinnussa Espanjan verotusjärjestelmän luonteen ja taloudellisen rakenteen kanssa.

1.   Ensimmäinen kanneperuste: Espanjan verotusjärjestelmän arvioinnissa tehty virhe, joka on johtanut päätelmään, että riidanalaisista toimenpiteistä ei koidu etua maatalousosuuskunnille

| (98) | Kantajat väittävät, että komissio ei ole ottanut huomioon maatalousosuuskuntien suotuisaa verokohtelua leimaverotuksessa, elinkeinoverotuksessa ja kiinteistöverotuksessa. |
| --- | --- |

(98)

Kantajat väittävät, että komissio ei ole ottanut huomioon maatalousosuuskuntien suotuisaa verokohtelua leimaverotuksessa, elinkeinoverotuksessa ja kiinteistöverotuksessa.

| (99) | Tuomioistuin katsoo, ettei sillä ole mahdollisuutta tarkistaa, onko riidanalainen päätös perusteltu tältä osin. Tuomioistuimen mukaan riidanalaisessa päätöksessä ei ilmoiteta selkeästi ja yksiselitteisesti syitä siihen, miksi maatalousosuuskuntiin leimaverojen, elinkeinoverojen ja kiinteistöverojen osalta sovellettavasta verotusjärjestelmästä ei koidu etua kyseisille osuuskunnille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 145 kappaleessa todetaan yhtäältä, että osuuskunnat nauttivat veroetuuksista, jotka koskevat yhtiöveron lisäksi omaisuudensiirtoihin ja virallisiin asiakirjoihin sovellettavaa veroa (leimaveroa), liiketoimiin sovellettavaa veroa (elinkeinoveroa) ja kiinteistöveroa. Riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 148 kappaleessa todetaan toisaalta, että toimenpiteistä ei aiheudu etua eikä niissä ole sen vuoksi kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(99)

Tuomioistuin katsoo, ettei sillä ole mahdollisuutta tarkistaa, onko riidanalainen päätös perusteltu tältä osin. Tuomioistuimen mukaan riidanalaisessa päätöksessä ei ilmoiteta selkeästi ja yksiselitteisesti syitä siihen, miksi maatalousosuuskuntiin leimaverojen, elinkeinoverojen ja kiinteistöverojen osalta sovellettavasta verotusjärjestelmästä ei koidu etua kyseisille osuuskunnille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 145 kappaleessa todetaan yhtäältä, että osuuskunnat nauttivat veroetuuksista, jotka koskevat yhtiöveron lisäksi omaisuudensiirtoihin ja virallisiin asiakirjoihin sovellettavaa veroa (leimaveroa), liiketoimiin sovellettavaa veroa (elinkeinoveroa) ja kiinteistöveroa. Riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 148 kappaleessa todetaan toisaalta, että toimenpiteistä ei aiheudu etua eikä niissä ole sen vuoksi kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

| (100) | Vaikka komissio totesi istunnossa, että riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 146 ja 147 kappaleessa esitetyt perustelut eivät koske pelkästään yhtiöveroa vaan myös leimaveroa, elinkeinoveroa ja kiinteistöveroa, tuomioistuin pitää tällaisia perusteluita käsittämättöminä. |
| --- | --- |

(100)

Vaikka komissio totesi istunnossa, että riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 146 ja 147 kappaleessa esitetyt perustelut eivät koske pelkästään yhtiöveroa vaan myös leimaveroa, elinkeinoveroa ja kiinteistöveroa, tuomioistuin pitää tällaisia perusteluita käsittämättöminä.

| (101) | Tuomioistuin toteaa ensiksikin, että päätöksen johdanto-osan 146 kappaleen mukaan hyöty, jonka osuuskunta voisi saada 50 prosentin yhtiöverovähennyksestä, oikaistaan tuloverotukseen liittyvässä kaksinkertaisessa verotuksessa. Tuomioistuin toteaa edelleen, että koska komissio ei ole esittänyt yhtään perustetta sille, että myös leimaveroon, elinkeinoveroon ja kiinteistöveroon liittyvät etuudet korjattaisiin kaksinkertaisella tuloverotuksella, johdanto-osan 146 kappaletta ei voida tulkita siten, että se viittaisi 50 prosentin yhtiöverovähennyksen oikaisemiseen. |
| --- | --- |

(101)

Tuomioistuin toteaa ensiksikin, että päätöksen johdanto-osan 146 kappaleen mukaan hyöty, jonka osuuskunta voisi saada 50 prosentin yhtiöverovähennyksestä, oikaistaan tuloverotukseen liittyvässä kaksinkertaisessa verotuksessa. Tuomioistuin toteaa edelleen, että koska komissio ei ole esittänyt yhtään perustetta sille, että myös leimaveroon, elinkeinoveroon ja kiinteistöveroon liittyvät etuudet korjattaisiin kaksinkertaisella tuloverotuksella, johdanto-osan 146 kappaletta ei voida tulkita siten, että se viittaisi 50 prosentin yhtiöverovähennyksen oikaisemiseen.

| (102) | Tuomioistuin toteaa lisäksi, että johdanto-osan 147 kappaleessa mainitaan ainoastaan, että maatalousosuuskuntien verotuksessa, tarkasteltuna yhtenä kokonaisuutena, on rakenteellisia eroja, ja se sisältää etuja ja niitä tasaavia erityisvelvoitteita (pakollisiin rahastoihin siirrettävät varat, pääoman verokohtelu ja kaksinkertainen verotus). Kyseisessä johdanto-osan kappaleessa ei viitata millään syihin, joiden vuoksi mainitut erityisvelvoitteet tasaisivat 50 prosentin yhtiöverovähennyksen lisäksi myös leimaveroihin, elinkeinoveroihin ja kiinteistöveroihin liittyviä etuja. Tuomioistuimen mukaan tällaisten syiden esittäminen on erityisen tärkeää tarkasteltavana olevassa tapauksessa, jossa erikseen mainittujen erityisvelvoitteiden on riidanalaisen päätöksen perusteella katsottava liittyvän yhtiöveroon. Sen lisäksi, että erityisvelvoitteet mainitaan riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 147 kappaleessa, ne otetaan esille myös johdanto-osan 83–95 kappaleessa, joissa tarkastellaan vain yhtiöveroa. |
| --- | --- |

(102)

Tuomioistuin toteaa lisäksi, että johdanto-osan 147 kappaleessa mainitaan ainoastaan, että maatalousosuuskuntien verotuksessa, tarkasteltuna yhtenä kokonaisuutena, on rakenteellisia eroja, ja se sisältää etuja ja niitä tasaavia erityisvelvoitteita (pakollisiin rahastoihin siirrettävät varat, pääoman verokohtelu ja kaksinkertainen verotus). Kyseisessä johdanto-osan kappaleessa ei viitata millään syihin, joiden vuoksi mainitut erityisvelvoitteet tasaisivat 50 prosentin yhtiöverovähennyksen lisäksi myös leimaveroihin, elinkeinoveroihin ja kiinteistöveroihin liittyviä etuja. Tuomioistuimen mukaan tällaisten syiden esittäminen on erityisen tärkeää tarkasteltavana olevassa tapauksessa, jossa erikseen mainittujen erityisvelvoitteiden on riidanalaisen päätöksen perusteella katsottava liittyvän yhtiöveroon. Sen lisäksi, että erityisvelvoitteet mainitaan riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 147 kappaleessa, ne otetaan esille myös johdanto-osan 83–95 kappaleessa, joissa tarkastellaan vain yhtiöveroa.

| (103) | Väitteestä, jonka mukaan leimaveroon, elinkeinoveroon ja kiinteistöveroon liittyviin toimenpiteisiin ei tehty muutoksia kuninkaan asetuksella ja sen vuoksi niitä ei periaatteessa arvioida riidanalaisessa päätöksessä, tuomioistuin toteaa, että tämä väite ei vastaa tosiseikkoja, sillä johdanto-osan 145 kappaleesta ilmenee, että komissio on ottanut huomioon osuuskuntien saamat kyseisiin veroihin liittyvät veroetuudet. |
| --- | --- |

(103)

Väitteestä, jonka mukaan leimaveroon, elinkeinoveroon ja kiinteistöveroon liittyviin toimenpiteisiin ei tehty muutoksia kuninkaan asetuksella ja sen vuoksi niitä ei periaatteessa arvioida riidanalaisessa päätöksessä, tuomioistuin toteaa, että tämä väite ei vastaa tosiseikkoja, sillä johdanto-osan 145 kappaleesta ilmenee, että komissio on ottanut huomioon osuuskuntien saamat kyseisiin veroihin liittyvät veroetuudet.

| (104) | Toisin kuin komissio, tuomioistuin katsoo lisäksi, että riidanalaiset toimenpiteet ovat muuttaneet osuuskuntien verotustilannetta leimaverojen, elinkeinoverojen ja kiinteistöverojen osalta. Tämä johtuu siitä, että osuuskuntien verokohtelua ei sovellettu ennen riidanalaisten toimenpiteiden käyttöönottoa polttoainejakeluun, sillä kyseistä toimintaa varten oli jouduttu perustamaan erillinen oikeushenkilö, johon ei sovellettu tällaista suotuisaa verokohtelua. Suotuisa verokohtelu ulotettiin riidanalaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen myös polttoainejakeluun. Tuomioistuin katsoo tämän vuoksi, että riidanalaiset toimenpiteet ovat muuttaneet maatalousosuuskuntien verotustilannetta. |
| --- | --- |

(104)

Toisin kuin komissio, tuomioistuin katsoo lisäksi, että riidanalaiset toimenpiteet ovat muuttaneet osuuskuntien verotustilannetta leimaverojen, elinkeinoverojen ja kiinteistöverojen osalta. Tämä johtuu siitä, että osuuskuntien verokohtelua ei sovellettu ennen riidanalaisten toimenpiteiden käyttöönottoa polttoainejakeluun, sillä kyseistä toimintaa varten oli jouduttu perustamaan erillinen oikeushenkilö, johon ei sovellettu tällaista suotuisaa verokohtelua. Suotuisa verokohtelu ulotettiin riidanalaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen myös polttoainejakeluun. Tuomioistuin katsoo tämän vuoksi, että riidanalaiset toimenpiteet ovat muuttaneet maatalousosuuskuntien verotustilannetta.

| (105) | Väitteestä, jonka mukaan leimaverotukseen, elinkeinoverotukseen ja kiinteistöverotukseen voisi liittyä voimassa olevaa tukea, koska vaikuttaa siltä, että kyseistä verokohtelua ei ole muutettu sen jälkeen, kun Espanjan kuningaskunta liittyi yhteisöön, tuomioistuin toteaa, että kyseinen väite ei helpota millään tavalla niiden syiden ymmärtämistä, joiden perusteella komissio päättelee riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 148 kappaleessa, että muutoksista ei aiheudu etua. Väittäessään, että suotuisaan verokohteluun liittyy voimassa olevaa tukea, komissio myöntää kiistatta, että kyseiseen verokohteluun liittyy tukea, josta saadaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua konkreettista etua. |
| --- | --- |

(105)

Väitteestä, jonka mukaan leimaverotukseen, elinkeinoverotukseen ja kiinteistöverotukseen voisi liittyä voimassa olevaa tukea, koska vaikuttaa siltä, että kyseistä verokohtelua ei ole muutettu sen jälkeen, kun Espanjan kuningaskunta liittyi yhteisöön, tuomioistuin toteaa, että kyseinen väite ei helpota millään tavalla niiden syiden ymmärtämistä, joiden perusteella komissio päättelee riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 148 kappaleessa, että muutoksista ei aiheudu etua. Väittäessään, että suotuisaan verokohteluun liittyy voimassa olevaa tukea, komissio myöntää kiistatta, että kyseiseen verokohteluun liittyy tukea, josta saadaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua konkreettista etua.

| (106) | Väitteestä, jonka mukaan leimaveroihin, elinkeinoveroihin ja kiinteistöveroihin liittyvä etu on vähäinen verrattuna yhtiöveroon liittyvään etuun, tuomioistuin toteaa, että myöskään tämä väite ei mahdollista riidanalaisen päätöksen ymmärtämistä. Tuomioistuin toteaa, että jos väitetään, että kyse on vähäisestä edusta, merkitsee se väistämättä sen myöntämistä, että kyse on todellisesta edusta. Tuomioistuin muistuttaa lisäksi, että komissio ilmoitti istunnossa, ettei se pyrkinyt osoittamaan tällä väitteellä, että leimaveroihin, elinkeinoveroihin ja kiinteistöveroihin liittyvä etu alittaisi vähämerkityksistä tukea (de minimiä) koskevan kynnysarvon. Tämän vuoksi kyseinen väite ei mahdollista sitä, että tuomioistuimen olisi helpompi ymmärtää syitä siihen, että leimaveroihin, elinkeinoveroihin ja kiinteistöveroihin liittyvästä verotusjärjestelmästä ei aiheudu etua. |
| --- | --- |

(106)

Väitteestä, jonka mukaan leimaveroihin, elinkeinoveroihin ja kiinteistöveroihin liittyvä etu on vähäinen verrattuna yhtiöveroon liittyvään etuun, tuomioistuin toteaa, että myöskään tämä väite ei mahdollista riidanalaisen päätöksen ymmärtämistä. Tuomioistuin toteaa, että jos väitetään, että kyse on vähäisestä edusta, merkitsee se väistämättä sen myöntämistä, että kyse on todellisesta edusta. Tuomioistuin muistuttaa lisäksi, että komissio ilmoitti istunnossa, ettei se pyrkinyt osoittamaan tällä väitteellä, että leimaveroihin, elinkeinoveroihin ja kiinteistöveroihin liittyvä etu alittaisi vähämerkityksistä tukea (de minimiä) koskevan kynnysarvon. Tämän vuoksi kyseinen väite ei mahdollista sitä, että tuomioistuimen olisi helpompi ymmärtää syitä siihen, että leimaveroihin, elinkeinoveroihin ja kiinteistöveroihin liittyvästä verotusjärjestelmästä ei aiheudu etua.

| (107) | Tuomioistuin päättelee edellä esitetystä, että riidanalaisen päätöksen perustelut ovat puutteelliset, ja toteaa sen vuoksi, että se ei kykene tarkistamaan, voidaanko komission arviointia, jonka mukaan osuuskunnilta kannettaviin leimaveroihin, elinkeinoveroihin ja kiinteistöveroihin sovellettavasta järjestelmästä ei aiheudu etua, pitää perusteltuna. |
| --- | --- |

(107)

Tuomioistuin päättelee edellä esitetystä, että riidanalaisen päätöksen perustelut ovat puutteelliset, ja toteaa sen vuoksi, että se ei kykene tarkistamaan, voidaanko komission arviointia, jonka mukaan osuuskunnilta kannettaviin leimaveroihin, elinkeinoveroihin ja kiinteistöveroihin sovellettavasta järjestelmästä ei aiheudu etua, pitää perusteltuna.

| (108) | Tuomioistuin muistuttaa kuitenkin, että perusteluiden puutteellisuus johtaa riidanalaisen päätöksen kumoamiseen vain siinä tapauksessa, että päätöksessä ei esitetä riittäviä perusteluita artiklaosassa esitetylle toteamukselle, jonka mukaan riidanalaiset toimenpiteet eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuomioistuin toteaa tältä osin, että komissio väittää riidanalaisessa päätöksessä yhtäältä, että riidanalaisista toimenpiteistä ei aiheudu etua, ja toisaalta, että jos toimenpiteistä aiheutuu etua, kyse ei ole valikoivasta edusta, koska se on sopusoinnussa järjestelmän luonteen ja taloudellisen rakenteen kanssa. |
| --- | --- |

(108)

Tuomioistuin muistuttaa kuitenkin, että perusteluiden puutteellisuus johtaa riidanalaisen päätöksen kumoamiseen vain siinä tapauksessa, että päätöksessä ei esitetä riittäviä perusteluita artiklaosassa esitetylle toteamukselle, jonka mukaan riidanalaiset toimenpiteet eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuomioistuin toteaa tältä osin, että komissio väittää riidanalaisessa päätöksessä yhtäältä, että riidanalaisista toimenpiteistä ei aiheudu etua, ja toisaalta, että jos toimenpiteistä aiheutuu etua, kyse ei ole valikoivasta edusta, koska se on sopusoinnussa järjestelmän luonteen ja taloudellisen rakenteen kanssa.

2.   Toinen kanneperuste: riidanalaisten toimenpiteiden arvioinnissa tehty virhe (joka liittyy siihen, että toimenpiteiden katsottiin olevan sopusoinnussa Espanjan verotusjärjestelmän luonteen ja taloudellisen rakenteen kanssa), joka on johtanut päätelmään, että toimenpiteet eivät ole luonteeltaan valikoivia

| (109) | Tuomioistuimen mukaan riidanalaisessa päätöksessä ei mainita yhtään seikkaa, jonka perusteella voitaisiin ymmärtää perustelut, joita komissio käytti päätellessään, että riidanalaiset toimenpiteet eivät ole valikoivia (päätöksen johdanto-osan 148 kappale), koska niitä voidaan perustella järjestelmän luonteella ja taloudellisella rakenteella (johdanto-osan 167 kappale). |
| --- | --- |

(109)

Tuomioistuimen mukaan riidanalaisessa päätöksessä ei mainita yhtään seikkaa, jonka perusteella voitaisiin ymmärtää perustelut, joita komissio käytti päätellessään, että riidanalaiset toimenpiteet eivät ole valikoivia (päätöksen johdanto-osan 148 kappale), koska niitä voidaan perustella järjestelmän luonteella ja taloudellisella rakenteella (johdanto-osan 167 kappale).

| (110) | Tuomioistuin on tietoinen siitä, että riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 148 kappaleessa todetaan, että komission päätelmä, jonka mukaan riidanalaiset toimenpiteet eivät ole valikoivia, perustuu Espanjan kuningaskunnan ja Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton toimittamiin tietoihin. |
| --- | --- |

(110)

Tuomioistuin on tietoinen siitä, että riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 148 kappaleessa todetaan, että komission päätelmä, jonka mukaan riidanalaiset toimenpiteet eivät ole valikoivia, perustuu Espanjan kuningaskunnan ja Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton toimittamiin tietoihin.

| (111) | Tuomioistuin toteaa kuitenkin, että Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton toimittamat tiedot sellaisina kuin ne esitetään riidanalaisessa päätöksessä liittyvät ennemminkin siihen, että toimenpiteistä ei aiheudu etua, kuin siihen, että kyse ei ole valikoivista toimenpiteistä. Kyseiset tiedot eivät sen vuoksi sisällä seikkoja, joilla voitaisiin perustella sitä, että riidanalaisista toimenpiteistä aiheutuva etu ei ole luonteeltaan valikoiva. Riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 103–120 kappaleessa tarkasteltavien Espanjan kuningaskunnan toimittamien tietojen osalta on aiheellista todeta, että niiden mukaan riidanalaiset toimenpiteet perustuvat ensisijaisesti polttoaineiden jakelun vapauttamiseen tähtäävään politiikkaan. Kyseisten tietojen perusteella ei kuitenkaan voida ymmärtää syitä siihen, miksi riidanalaisia toimenpiteitä voitaisiin perustella verotusjärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella. Tuomioistuin toteaa sen vuoksi, että toimenpiteiden perustelemisen Espanjan kuningaskunnan ajamalla polttoainemarkkinoiden vapauttamiseen tähtäävällä politiikalla ei välttämättä voida katsoa liittyvän mitenkään Espanjan verotusjärjestelmän luonteeseen tai taloudelliseen rakenteeseen. |
| --- | --- |

(111)

Tuomioistuin toteaa kuitenkin, että Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton toimittamat tiedot sellaisina kuin ne esitetään riidanalaisessa päätöksessä liittyvät ennemminkin siihen, että toimenpiteistä ei aiheudu etua, kuin siihen, että kyse ei ole valikoivista toimenpiteistä. Kyseiset tiedot eivät sen vuoksi sisällä seikkoja, joilla voitaisiin perustella sitä, että riidanalaisista toimenpiteistä aiheutuva etu ei ole luonteeltaan valikoiva. Riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 103–120 kappaleessa tarkasteltavien Espanjan kuningaskunnan toimittamien tietojen osalta on aiheellista todeta, että niiden mukaan riidanalaiset toimenpiteet perustuvat ensisijaisesti polttoaineiden jakelun vapauttamiseen tähtäävään politiikkaan. Kyseisten tietojen perusteella ei kuitenkaan voida ymmärtää syitä siihen, miksi riidanalaisia toimenpiteitä voitaisiin perustella verotusjärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella. Tuomioistuin toteaa sen vuoksi, että toimenpiteiden perustelemisen Espanjan kuningaskunnan ajamalla polttoainemarkkinoiden vapauttamiseen tähtäävällä politiikalla ei välttämättä voida katsoa liittyvän mitenkään Espanjan verotusjärjestelmän luonteeseen tai taloudelliseen rakenteeseen.

| (112) | Tuomioistuin toteaa lisäksi, että myöskään riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 119 kappaleessa esille otettu seikka, jonka mukaan leimaveroon liittyvät etuudet otettiin käyttöön jo ennen riidanalaisia toimenpiteitä ja ne vastaavat tavoitetta edistää osuuskuntia ja osuuskuntaliikettä Espanjassa, ei välttämättä liity verotusjärjestelmän luonteeseen ja taloudelliseen rakenteeseen. |
| --- | --- |

(112)

Tuomioistuin toteaa lisäksi, että myöskään riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 119 kappaleessa esille otettu seikka, jonka mukaan leimaveroon liittyvät etuudet otettiin käyttöön jo ennen riidanalaisia toimenpiteitä ja ne vastaavat tavoitetta edistää osuuskuntia ja osuuskuntaliikettä Espanjassa, ei välttämättä liity verotusjärjestelmän luonteeseen ja taloudelliseen rakenteeseen.

| (113) | Tuomioistuin toteaa joka tapauksessa, että vaikka myönnettäisiin, että komissio aikoi katsoa osuuskuntaliikkeen edistämisen Espanjan verotusjärjestelmän luonteeseen ja taloudelliseen rakenteeseen liittyväksi seikaksi huolimatta siitä, että riidanalaisessa päätöksessä ei anneta perusteellista selvitystä tästä seikasta, on todettava, että tämä perustelu mainitaan riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 119 kappaleessa vain leimaveroon liittyvän etuuden yhteydessä eikä siihen viitata millään tavalla kiinteistövero- ja elinkeinoverojärjestelmään liittyvien etuuksien yhteydessä. |
| --- | --- |

(113)

Tuomioistuin toteaa joka tapauksessa, että vaikka myönnettäisiin, että komissio aikoi katsoa osuuskuntaliikkeen edistämisen Espanjan verotusjärjestelmän luonteeseen ja taloudelliseen rakenteeseen liittyväksi seikaksi huolimatta siitä, että riidanalaisessa päätöksessä ei anneta perusteellista selvitystä tästä seikasta, on todettava, että tämä perustelu mainitaan riidanalaisen päätöksen johdanto-osan 119 kappaleessa vain leimaveroon liittyvän etuuden yhteydessä eikä siihen viitata millään tavalla kiinteistövero- ja elinkeinoverojärjestelmään liittyvien etuuksien yhteydessä.

| (114) | Tuomioistuin päättelee edellä esitetystä, että riidanalaisen päätöksen perustelut ovat puutteelliset, ja toteaa sen vuoksi, että se ei kykene tarkistamaan, voidaanko komission arviointia, jossa todetaan, että jos riidanalaisista toimenpiteistä etua, kyseinen etu ei ole valikoiva, koska sitä voidaan perustella järjestelmän luonteella ja taloudellisella rakenteella. |
| --- | --- |

(114)

Tuomioistuin päättelee edellä esitetystä, että riidanalaisen päätöksen perustelut ovat puutteelliset, ja toteaa sen vuoksi, että se ei kykene tarkistamaan, voidaanko komission arviointia, jossa todetaan, että jos riidanalaisista toimenpiteistä etua, kyseinen etu ei ole valikoiva, koska sitä voidaan perustella järjestelmän luonteella ja taloudellisella rakenteella.

| (115) | Tuomioistuin toteaa tämän vuoksi, että jäljempänä johdanto-osan 90 kappaleessa todetun perusteluiden puuttumisen ja edellisessä johdanto-osan kappaleessa esitetyn toteamuksen perusteella voidaan päätellä, että riidanalaisessa päätöksessä esitettyä arviointia, jonka mukaan riidanalaisissa toimenpiteissä ei ole kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista valtiontuista, ei ole perusteltu riittävästi. |
| --- | --- |

(115)

Tuomioistuin toteaa tämän vuoksi, että jäljempänä johdanto-osan 90 kappaleessa todetun perusteluiden puuttumisen ja edellisessä johdanto-osan kappaleessa esitetyn toteamuksen perusteella voidaan päätellä, että riidanalaisessa päätöksessä esitettyä arviointia, jonka mukaan riidanalaisissa toimenpiteissä ei ole kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista valtiontuista, ei ole perusteltu riittävästi.

| (116) | Tuomioistuin toteaa, että riidanalainen päätös on syytä kumota siltä osin kuin komissio on rikkonut SEUT-sopimuksen 296 artiklassa määrättyä perusteluvelvollisuuttaan. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päättää tämän vuoksi, että komission päätöksen 2003/293/EY 1 artikla kumotaan siltä osin kuin siinä todetaan, että maatalousosuuskuntien tukitoimenpiteet, joista säädetään maatalous-, kalatalous- ja kuljetusalan pikaisista tukitoimenpiteistä säädetyssä kuninkaan asetuksessa nro 10/2000, eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. |
| --- | --- |

(116)

Tuomioistuin toteaa, että riidanalainen päätös on syytä kumota siltä osin kuin komissio on rikkonut SEUT-sopimuksen 296 artiklassa määrättyä perusteluvelvollisuuttaan. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päättää tämän vuoksi, että komission päätöksen 2003/293/EY 1 artikla kumotaan siltä osin kuin siinä todetaan, että maatalousosuuskuntien tukitoimenpiteet, joista säädetään maatalous-, kalatalous- ja kuljetusalan pikaisista tukitoimenpiteistä säädetyssä kuninkaan asetuksessa nro 10/2000, eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

VII   ARVIOINTI

| (117) | SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaa sovelletaan kaikkiin kyseisen sopimuksen liitteessä I mainittuihin maataloustuotteisiin, jotka kuuluvat vastaavista yhteisistä markkinajärjestelyistä annettujen eri asetusten mukaisesti yhteisten markkinajärjestelyiden soveltamisalaan (näitä ovat kaikki maataloustuotteet, lukuun ottamatta hevosenlihaa, hunajaa, kahvia, maatalousalkoholia, viinietikkaa ja korkkia). |
| --- | --- |

(117)

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaa sovelletaan kaikkiin kyseisen sopimuksen liitteessä I mainittuihin maataloustuotteisiin, jotka kuuluvat vastaavista yhteisistä markkinajärjestelyistä annettujen eri asetusten mukaisesti yhteisten markkinajärjestelyiden soveltamisalaan (näitä ovat kaikki maataloustuotteet, lukuun ottamatta hevosenlihaa, hunajaa, kahvia, maatalousalkoholia, viinietikkaa ja korkkia).

1.   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohta

| (118) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(118)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (119) | Tarkasteltavina olevat toimenpiteet toteutetaan maatalousosuuskuntiin sovellettavan eriytetyn verokohtelun muodossa. |
| --- | --- |

(119)

Tarkasteltavina olevat toimenpiteet toteutetaan maatalousosuuskuntiin sovellettavan eriytetyn verokohtelun muodossa.

| (120) | Komission tiedonannossa valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (21) määrätään, että 107 artiklaa sovelletaan yritysten välittömään verotukseen liittyviin valtiontukiin, kun






  — | etuus on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty; |
| --- | --- | --- |

(120)

Komission tiedonannossa valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (21) määrätään, että 107 artiklaa sovelletaan yritysten välittömään verotukseen liittyviin valtiontukiin, kun

—

etuus on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty;

| — | toimenpide vaikuttaa kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan; |
| --- | --- |

—

toimenpide vaikuttaa kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan;

| — | toimenpide on erityinen tai valikoiva siinä suhteessa, että se suosii jotakin yritystä tai tuotannonalaa eli vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua; |
| --- | --- |

—

toimenpide on erityinen tai valikoiva siinä suhteessa, että se suosii jotakin yritystä tai tuotannonalaa eli vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua;

| — | tuensaajat saavat toimenpiteestä etuuden, joka keventää niiden taloutta yleensä rasittavia maksuja. |
| --- | --- |

—

tuensaajat saavat toimenpiteestä etuuden, joka keventää niiden taloutta yleensä rasittavia maksuja.

| (121) | Aluksi on todettava, että kuten neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle osuuskuntien edistämisestä Euroopassa annetun komission tiedonannon (22) 3.2.7 kohdassa muistutetaan, taloudellista toimintaa harjoittavia osuuskuntia, mukaan lukien maatalousosuuskunnat, pidetään yrityksinä SEUT-sopimuksessa tarkoitetussa merkityksessä ja siksi niihin sovelletaan täysimääräisesti unionin kilpailu- ja valtiontukisääntöjä sekä erinäisiä poikkeuksia, vähimmäistasoja ja vähämerkityksistä tukea koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

(121)

Aluksi on todettava, että kuten neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle osuuskuntien edistämisestä Euroopassa annetun komission tiedonannon (22) 3.2.7 kohdassa muistutetaan, taloudellista toimintaa harjoittavia osuuskuntia, mukaan lukien maatalousosuuskunnat, pidetään yrityksinä SEUT-sopimuksessa tarkoitetussa merkityksessä ja siksi niihin sovelletaan täysimääräisesti unionin kilpailu- ja valtiontukisääntöjä sekä erinäisiä poikkeuksia, vähimmäistasoja ja vähämerkityksistä tukea koskevia sääntöjä.

| (122) | Tämän asian tutkinnan on kohdistuttava maatalousosuuskuntien hyväksi toteutettaviin erityistoimenpiteisiin, joista on ilmoitettu komissiolle ja joiden lähtökohtana oli polttoaineen hinnannousu (kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälä), ensisijaisesti edellä mainittujen neljän perusteen kannalta. |
| --- | --- |

(122)

Tämän asian tutkinnan on kohdistuttava maatalousosuuskuntien hyväksi toteutettaviin erityistoimenpiteisiin, joista on ilmoitettu komissiolle ja joiden lähtökohtana oli polttoaineen hinnannousu (kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälä), ensisijaisesti edellä mainittujen neljän perusteen kannalta.

| (123) | Koska ilmoitetut toimenpiteet johtavat osuuskuntien suotuisan verokohtelun soveltamisalan ulottamisen polttoaineen jakeluun muille kuin osuuskuntien jäsenille, kyseinen verokohtelu on tarpeen määrittää SEUT-sopimuksen 107 artiklan perusteella. |
| --- | --- |

(123)

Koska ilmoitetut toimenpiteet johtavat osuuskuntien suotuisan verokohtelun soveltamisalan ulottamisen polttoaineen jakeluun muille kuin osuuskuntien jäsenille, kyseinen verokohtelu on tarpeen määrittää SEUT-sopimuksen 107 artiklan perusteella.

1.1   Valtion varoja koskeva peruste

| (124) | Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan edun, joka voidaan luokitella valtiontueksi, on ensinnäkin oltava myönnetty välittömästi tai välillisesti valtion varoista ja toiseksi sen on oltava valtion toimenpide (23). |
| --- | --- |

(124)

Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan edun, joka voidaan luokitella valtiontueksi, on ensinnäkin oltava myönnetty välittömästi tai välillisesti valtion varoista ja toiseksi sen on oltava valtion toimenpide (23).

| (125) | Valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon 10 kohdan mukaan verotulojen menetys vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää. Valtio voi myöntää tukea joko lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten verosääntöjen nojalla tai veroviranomaisten noudattamien käytäntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(125)

Valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon 10 kohdan mukaan verotulojen menetys vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää. Valtio voi myöntää tukea joko lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten verosääntöjen nojalla tai veroviranomaisten noudattamien käytäntöjen mukaisesti.

| (126) | Espanjan valtio teki kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälällä tiettyjä muutoksia osuuskuntia koskevaan lakiin nro 27/1999 ja osuuskuntien verotusjärjestelmää koskevaan lakiin nro 20/1990. Ensimmäisessä muutoksessa on kyse siitä, että kun maatalousosuuskunnat toimittavat B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, rajoitus, jonka mukaan kyseisten liiketoimien osuus maatalousosuuskuntien liikevaihdosta voi olla enintään 50 prosenttia, poistetaan ilman, että maatalousosuuskunnat menettävät laissa nro 20/1990 säädettyä suotuisaa verokohtelua. Toiseksi hiilivetyalaa koskevaa lakia nro 34/1998 muutetaan siten, että siitä poistetaan vaatimus, jonka mukaan maatalousosuuskuntien oli perustettava yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluva erillinen oikeushenkilö, jos ne halusivat toimittaa B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille. |
| --- | --- |

(126)

Espanjan valtio teki kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälällä tiettyjä muutoksia osuuskuntia koskevaan lakiin nro 27/1999 ja osuuskuntien verotusjärjestelmää koskevaan lakiin nro 20/1990. Ensimmäisessä muutoksessa on kyse siitä, että kun maatalousosuuskunnat toimittavat B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, rajoitus, jonka mukaan kyseisten liiketoimien osuus maatalousosuuskuntien liikevaihdosta voi olla enintään 50 prosenttia, poistetaan ilman, että maatalousosuuskunnat menettävät laissa nro 20/1990 säädettyä suotuisaa verokohtelua. Toiseksi hiilivetyalaa koskevaa lakia nro 34/1998 muutetaan siten, että siitä poistetaan vaatimus, jonka mukaan maatalousosuuskuntien oli perustettava yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluva erillinen oikeushenkilö, jos ne halusivat toimittaa B-luokan dieselöljyä osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille.

| (127) | On syytä muistaa, että kuten tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan, maatalousosuuskunnille myönnetään monien verojen osalta monia etuja. Salliessaan sen, että maatalousosuuskunnat eivät joudu rajaamaan B-luokan dieselöljyn toimituksia osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille 50 prosenttiin, kuten laissa säädetään, eivätkä siitä huolimatta menetä suotuisaa verokohtelua, Espanjan valtio käyttää verotustukiin valtion varoja. Poistaessaan lisäksi vaatimuksen, jonka mukaan osuuskuntien, jotka halusivat jaella B-luokan dieselöljyä muille kuin osuuskunnan jäsenille, oli perustettava yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluva erillinen oikeushenkilö, Espanjan valtio luopuu kyseiseen verokohteluun mahdollisesti liittyvistä verotuloista ja käyttää sen vuoksi verotustukiin valtion varoja. |
| --- | --- |

(127)

On syytä muistaa, että kuten tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan, maatalousosuuskunnille myönnetään monien verojen osalta monia etuja. Salliessaan sen, että maatalousosuuskunnat eivät joudu rajaamaan B-luokan dieselöljyn toimituksia osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille 50 prosenttiin, kuten laissa säädetään, eivätkä siitä huolimatta menetä suotuisaa verokohtelua, Espanjan valtio käyttää verotustukiin valtion varoja. Poistaessaan lisäksi vaatimuksen, jonka mukaan osuuskuntien, jotka halusivat jaella B-luokan dieselöljyä muille kuin osuuskunnan jäsenille, oli perustettava yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluva erillinen oikeushenkilö, Espanjan valtio luopuu kyseiseen verokohteluun mahdollisesti liittyvistä verotuloista ja käyttää sen vuoksi verotustukiin valtion varoja.

| (128) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin myönsi 27 päivänä tammikuuta 1998 antamassaan tuomiossa, että valtion varojen käyttöä koskeva peruste voi johtaa myös kielteisiin vaikutuksiin, kun toimenpide johtaa sellaisten varojen menetykseen, jotka oli tarkoitus maksaa valtion talousarvioon. Esimerkkinä mainitaan verovapautus, josta on kyse myös tarkasteltavana olevassa asiassa (24). |
| --- | --- |

(128)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin myönsi 27 päivänä tammikuuta 1998 antamassaan tuomiossa, että valtion varojen käyttöä koskeva peruste voi johtaa myös kielteisiin vaikutuksiin, kun toimenpide johtaa sellaisten varojen menetykseen, jotka oli tarkoitus maksaa valtion talousarvioon. Esimerkkinä mainitaan verovapautus, josta on kyse myös tarkasteltavana olevassa asiassa (24).

| (129) | Tarkasteltavana olevat toimenpiteet ovat sen vuoksi valtion myöntämiä etuja, jotka myönnetään välittömästi valtion varoista. |
| --- | --- |

(129)

Tarkasteltavana olevat toimenpiteet ovat sen vuoksi valtion myöntämiä etuja, jotka myönnetään välittömästi valtion varoista.

1.2   Kauppaan kohdistuvaa vaikutusta koskeva peruste

| (130) | Jotta tuet kuuluisivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, niiden on vaikutettava kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämä peruste edellyttää, että tuensaajat harjoittavat taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(130)

Jotta tuet kuuluisivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, niiden on vaikutettava kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämä peruste edellyttää, että tuensaajat harjoittavat taloudellista toimintaa.

| (131) | Asiaa koskevan vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuet vaikuttavat kauppaan, kun tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, joka on jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena. Yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että kun jäsenvaltion taloudellinen tuki vahvistaa jonkin yritysryhmän asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (25). |
| --- | --- |

(131)

Asiaa koskevan vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuet vaikuttavat kauppaan, kun tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, joka on jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena. Yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että kun jäsenvaltion taloudellinen tuki vahvistaa jonkin yritysryhmän asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (25).

| (132) | Tarkasteltavana olevassa asiassa maatalousosuuskunnat harjoittavat taloudellista toimintaa, joka on jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena. Euroopan unionin ja Espanjan välillä käydään mittavaa maataloustuotekauppaa. Esimerkiksi vuonna 1999 Espanja vei maataloustuotteita Euroopan yhteisöön noin 11,33 miljardin euron arvosta ja toi sieltä maataloustuotteita noin 7,38 miljardin euron arvosta. Vuonna 2007 Espanjasta vietiin maataloustuotteita Euroopan unionin maihin noin 33,12 miljardin euron arvosta ja Espanjaan tuotiin maataloustuotteita EU-maista noin 27,14 miljardin euron arvosta (26). |
| --- | --- |

(132)

Tarkasteltavana olevassa asiassa maatalousosuuskunnat harjoittavat taloudellista toimintaa, joka on jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena. Euroopan unionin ja Espanjan välillä käydään mittavaa maataloustuotekauppaa. Esimerkiksi vuonna 1999 Espanja vei maataloustuotteita Euroopan yhteisöön noin 11,33 miljardin euron arvosta ja toi sieltä maataloustuotteita noin 7,38 miljardin euron arvosta. Vuonna 2007 Espanjasta vietiin maataloustuotteita Euroopan unionin maihin noin 33,12 miljardin euron arvosta ja Espanjaan tuotiin maataloustuotteita EU-maista noin 27,14 miljardin euron arvosta (26).

| (133) | Tuensaajayritykset toimivat kilpailuilla aloilla eli polttoainejakelun alalla. On huomattava, että yhteisön kaupan kohteina olevia tuotteita jakelevien jäsenvaltioiden tuottajien välillä käydään tiukkaa kilpailua. Espanjalaiset tuottajat osallistuvat täysipainoisesti tähän kilpailuun. Myös toimenpiteistä etua saavien yritysten merkittävä määrä kasvattaa toimenpiteiden vaikutusta kauppaan. |
| --- | --- |

(133)

Tuensaajayritykset toimivat kilpailuilla aloilla eli polttoainejakelun alalla. On huomattava, että yhteisön kaupan kohteina olevia tuotteita jakelevien jäsenvaltioiden tuottajien välillä käydään tiukkaa kilpailua. Espanjalaiset tuottajat osallistuvat täysipainoisesti tähän kilpailuun. Myös toimenpiteistä etua saavien yritysten merkittävä määrä kasvattaa toimenpiteiden vaikutusta kauppaan.

| (134) | Sen vuoksi näyttää siltä, että toimenpiteet ovat vaarassa vaikuttaa kyseisillä tuotteilla käytävään kauppaan jäsenvaltioiden välillä. Tämä vaikutus konkretisoituu, jos toimenpiteet suosivat jossakin jäsenvaltiossa toimivia tuottajia muiden jäsenvaltioiden tuottajien kustannuksella. Toimenpiteillä on suora ja välitön vaikutus kyseisten tuotteiden tuotantokustannuksiin Espanjassa. Sen vuoksi ne vaikuttavat kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(134)

Sen vuoksi näyttää siltä, että toimenpiteet ovat vaarassa vaikuttaa kyseisillä tuotteilla käytävään kauppaan jäsenvaltioiden välillä. Tämä vaikutus konkretisoituu, jos toimenpiteet suosivat jossakin jäsenvaltiossa toimivia tuottajia muiden jäsenvaltioiden tuottajien kustannuksella. Toimenpiteillä on suora ja välitön vaikutus kyseisten tuotteiden tuotantokustannuksiin Espanjassa. Sen vuoksi ne vaikuttavat kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

1.3   Etua koskeva peruste

| (135) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuen käsite on avustuksen käsitettä yleisempi, koska tuki ei kata ainoastaan sitä, että valtio maksaa yritykselle konkreettista tukea, kuten avustuksia, vaan myös valtion toteuttamia toimenpiteitä, jotka erilaisissa muodoissaan keventävät yrityksen taloutta tavanomaisesti rasittavia maksuja ja joilla tämän johdosta on – olematta kuitenkaan avustuksia sanan varsinaisessa merkityksessä – avustuksen luonnetta vastaava luonne ja sen vaikutuksia vastaavat vaikutukset (27). |
| --- | --- |

(135)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuen käsite on avustuksen käsitettä yleisempi, koska tuki ei kata ainoastaan sitä, että valtio maksaa yritykselle konkreettista tukea, kuten avustuksia, vaan myös valtion toteuttamia toimenpiteitä, jotka erilaisissa muodoissaan keventävät yrityksen taloutta tavanomaisesti rasittavia maksuja ja joilla tämän johdosta on – olematta kuitenkaan avustuksia sanan varsinaisessa merkityksessä – avustuksen luonnetta vastaava luonne ja sen vaikutuksia vastaavat vaikutukset (27).

| (136) | Tuomioistuimen mukaan tästä seuraa, että toimenpidettä, jolla viranomaiset myöntävät tietyille yrityksille verovapautuksen ja jolla ei tosin siirretä valtion varoja mutta asetetaan edunsaaja taloudellisesti edullisempaan asemaan kuin muut verovelvolliset, on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. |
| --- | --- |

(136)

Tuomioistuimen mukaan tästä seuraa, että toimenpidettä, jolla viranomaiset myöntävät tietyille yrityksille verovapautuksen ja jolla ei tosin siirretä valtion varoja mutta asetetaan edunsaaja taloudellisesti edullisempaan asemaan kuin muut verovelvolliset, on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena.

| (137) | Yritysten välittömästä verotuksesta annetun tiedonannon mukaan tällainen etu voi koostua yrityksen verotuksen keventämisestä esimerkiksi seuraavasti: veron perusteen alentaminen (esimerkiksi poikkeuksellinen vähennys ja erityiset tai nopeutetut poistot, varausten kirjaaminen taseeseen jne.), veron määrän täydellinen tai osittainen alentaminen (verovapautus, verohyvitys jne.) taikka verovelkojen lykkääminen, niistä luopuminen tai niiden tilapäinen uudelleenjärjestely. |
| --- | --- |

(137)

Yritysten välittömästä verotuksesta annetun tiedonannon mukaan tällainen etu voi koostua yrityksen verotuksen keventämisestä esimerkiksi seuraavasti: veron perusteen alentaminen (esimerkiksi poikkeuksellinen vähennys ja erityiset tai nopeutetut poistot, varausten kirjaaminen taseeseen jne.), veron määrän täydellinen tai osittainen alentaminen (verovapautus, verohyvitys jne.) taikka verovelkojen lykkääminen, niistä luopuminen tai niiden tilapäinen uudelleenjärjestely.

| (138) | Osuuskuntien verotusjärjestelmää vertaillaan muihin Espanjassa sijaitseviin yrityksiin sovellettavaan järjestelmään tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappaleessa. Kyse on eduista, jotka kaikki osuuskunnat, myös maatalousosuuskunnat, saavat ja joita ei yleensä sovelleta muihin yrityksiin kuin osuuskuntiin. On lisäksi syytä täsmentää, että tämä analyysi, joka koskee kyseisten osuuskuntien suotuisaa verokohtelua, ei kata osuuskunnallisten tulosten veron perusteeseen sovellettavaa alennettua 20 prosentin verokantaa (sillä kyse on liiketoimista osuuskunnan jäsenten kanssa). |
| --- | --- |

(138)

Osuuskuntien verotusjärjestelmää vertaillaan muihin Espanjassa sijaitseviin yrityksiin sovellettavaan järjestelmään tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappaleessa. Kyse on eduista, jotka kaikki osuuskunnat, myös maatalousosuuskunnat, saavat ja joita ei yleensä sovelleta muihin yrityksiin kuin osuuskuntiin. On lisäksi syytä täsmentää, että tämä analyysi, joka koskee kyseisten osuuskuntien suotuisaa verokohtelua, ei kata osuuskunnallisten tulosten veron perusteeseen sovellettavaa alennettua 20 prosentin verokantaa (sillä kyse on liiketoimista osuuskunnan jäsenten kanssa).

| (139) | Kuninkaan asetuksella nro 10/2000 tehdyt muutokset mahdollistavat sen, että maatalousosuuskunnat voivat keskittää suuren osan toiminnastaan tai jopa koko toimintansa B-luokan dieselöljyn jakeluun ilman, että niihin sovellettaisiin muihin yrityksiin kuin osuuskuntiin sovellettavaa verokohtelua vastaavaa kohtelua. |
| --- | --- |

(139)

Kuninkaan asetuksella nro 10/2000 tehdyt muutokset mahdollistavat sen, että maatalousosuuskunnat voivat keskittää suuren osan toiminnastaan tai jopa koko toimintansa B-luokan dieselöljyn jakeluun ilman, että niihin sovellettaisiin muihin yrityksiin kuin osuuskuntiin sovellettavaa verokohtelua vastaavaa kohtelua.

| (140) | Kuten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut asiassa T-146/03 (28), tämä johtuu siitä, että osuuskuntien verokohtelua ei sovellettu ennen riidanalaisten toimenpiteiden käyttöönottoa polttoainejakeluun, sillä kyseistä toimintaa varten oli jouduttu perustamaan erillinen oikeushenkilö, johon ei sovellettu tällaista suotuisaa verokohtelua. Suotuisa verokohtelu ulotettiin riidanalaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen myös polttoainejakeluun. Tuomioistuin katsoo tämän vuoksi, että riidanalaisilla toimenpiteillä muutettiin maatalousosuuskuntien verokohtelua osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille suuntautuvan polttoainejakelun osalta. |
| --- | --- |

(140)

Kuten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut asiassa T-146/03 (28), tämä johtuu siitä, että osuuskuntien verokohtelua ei sovellettu ennen riidanalaisten toimenpiteiden käyttöönottoa polttoainejakeluun, sillä kyseistä toimintaa varten oli jouduttu perustamaan erillinen oikeushenkilö, johon ei sovellettu tällaista suotuisaa verokohtelua. Suotuisa verokohtelu ulotettiin riidanalaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen myös polttoainejakeluun. Tuomioistuin katsoo tämän vuoksi, että riidanalaisilla toimenpiteillä muutettiin maatalousosuuskuntien verokohtelua osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille suuntautuvan polttoainejakelun osalta.

| (141) | Komissio toteaa, että näiden toimenpiteiden ansiosta B-luokan dieselöljyä jakelevat maatalousosuuskunnat, jotka voivat vastedes käydä rajoituksetta kauppaa osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa säilyttäen samalla muista yrityksistä tai muista osuuskunnista kuin maatalousosuuskunnista poikkeavan oikeudellisen aseman, asetetaan muita yrityksiä kuin osuuskuntia suotuisampaan asemaan polttoaineen jakelussa osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, sillä kyseiset maatalousosuuskunnat säilyttävät verokohtelunsa. |
| --- | --- |

(141)

Komissio toteaa, että näiden toimenpiteiden ansiosta B-luokan dieselöljyä jakelevat maatalousosuuskunnat, jotka voivat vastedes käydä rajoituksetta kauppaa osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa säilyttäen samalla muista yrityksistä tai muista osuuskunnista kuin maatalousosuuskunnista poikkeavan oikeudellisen aseman, asetetaan muita yrityksiä kuin osuuskuntia suotuisampaan asemaan polttoaineen jakelussa osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille, sillä kyseiset maatalousosuuskunnat säilyttävät verokohtelunsa.

| (142) | On syytä muistaa, että osuuskuntien veron peruste muodostuu siten, että osuuskunnallisten (osuuskuntien jäsenten kanssa toteutettujen) toimien tulokset ja osuuskuntien ulkopuolisten (osuuskuntien ulkopuolisten osapuolten kanssa toteutettujen) toimien tulokset pidetään erillään toisistaan ja niitä verotetaan eri tavalla. Erillisestä kirjanpidosta huolimatta maatalousosuuskunta, joka pysyy yhtenä yksikkönä, saa edelleen muita veroetuuksia, jotka eivät liity suoraan voiton verotukseen alennetun verokannan mukaan; näitä ovat muun muassa yhtiöveroon, leimaveroon, elinkeinoveroon (jonka määrä on täysin riippumaton yhtiön tuloksista) ja kiinteistöveroon liittyvät etuudet. Osuuskunnat säilyttävät kansallisesta osuuskuntalaista poiketen erityisen verotusjärjestelmänsä myös silloin, kun osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille toimitetun B-luokan dieselöljyn osuus niiden liikevaihdosta on yli 50 prosenttia. Ne eivät myöskään joudu perustamaan yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluvaa erillistä oikeushenkilöä. |
| --- | --- |

(142)

On syytä muistaa, että osuuskuntien veron peruste muodostuu siten, että osuuskunnallisten (osuuskuntien jäsenten kanssa toteutettujen) toimien tulokset ja osuuskuntien ulkopuolisten (osuuskuntien ulkopuolisten osapuolten kanssa toteutettujen) toimien tulokset pidetään erillään toisistaan ja niitä verotetaan eri tavalla. Erillisestä kirjanpidosta huolimatta maatalousosuuskunta, joka pysyy yhtenä yksikkönä, saa edelleen muita veroetuuksia, jotka eivät liity suoraan voiton verotukseen alennetun verokannan mukaan; näitä ovat muun muassa yhtiöveroon, leimaveroon, elinkeinoveroon (jonka määrä on täysin riippumaton yhtiön tuloksista) ja kiinteistöveroon liittyvät etuudet. Osuuskunnat säilyttävät kansallisesta osuuskuntalaista poiketen erityisen verotusjärjestelmänsä myös silloin, kun osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille toimitetun B-luokan dieselöljyn osuus niiden liikevaihdosta on yli 50 prosenttia. Ne eivät myöskään joudu perustamaan yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluvaa erillistä oikeushenkilöä.

| (143) | Maatalousosuuskunnat ovat sen vuoksi taloudellisesti edullisemmassa asemassa kuin muut verovelvolliset, sillä ne säilyttävät osan (29) muun muassa yhtiöveroon liittyvistä eduista ja kaikki muihin veroihin liittyvät edut. |
| --- | --- |

(143)

Maatalousosuuskunnat ovat sen vuoksi taloudellisesti edullisemmassa asemassa kuin muut verovelvolliset, sillä ne säilyttävät osan (29) muun muassa yhtiöveroon liittyvistä eduista ja kaikki muihin veroihin liittyvät edut.

| (144) | Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton esittämien väitteiden ja erityisesti yhtiöveroa koskevien väitteiden osalta komissio palauttaa mieliin päätöksessä 2003/293/EY esille ottamansa seikan, joka liittyy siihen, että erityisesti suojatut osuuskunnat, joihin maatalousosuuskunnat kuuluvat, saavat 50 prosentin palautuksen yhtiöverosta. Lisäksi pakolliseen vararahastoon tarkoitettuihin varoihin sovelletaan 50 prosentin vähennystä ja koulutus- ja edistämisrahastoon tarkoitettuihin varoihin 100 prosentin vähennystä. Erityisesti suojatut osuuskunnat on myös vapautettu täysin sellaisen kuoletettavan uuden kiinteän omaisuuden kuolettamisesta, joka on hankittu kolmen vuoden kuluessa osuuskunnan kirjaamisesta osuuskuntarekisteriin. |
| --- | --- |

(144)

Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton esittämien väitteiden ja erityisesti yhtiöveroa koskevien väitteiden osalta komissio palauttaa mieliin päätöksessä 2003/293/EY esille ottamansa seikan, joka liittyy siihen, että erityisesti suojatut osuuskunnat, joihin maatalousosuuskunnat kuuluvat, saavat 50 prosentin palautuksen yhtiöverosta. Lisäksi pakolliseen vararahastoon tarkoitettuihin varoihin sovelletaan 50 prosentin vähennystä ja koulutus- ja edistämisrahastoon tarkoitettuihin varoihin 100 prosentin vähennystä. Erityisesti suojatut osuuskunnat on myös vapautettu täysin sellaisen kuoletettavan uuden kiinteän omaisuuden kuolettamisesta, joka on hankittu kolmen vuoden kuluessa osuuskunnan kirjaamisesta osuuskuntarekisteriin.

| (145) | Komissio myöntää, että osuuskuntien saamien veroetuuksien tarkastelussa on syytä ottaa huomioon verovelvoitteet, joita osuuskunnille on määrätty muista yhtiöistä kuin osuuskunnista poiketen. |
| --- | --- |

(145)

Komissio myöntää, että osuuskuntien saamien veroetuuksien tarkastelussa on syytä ottaa huomioon verovelvoitteet, joita osuuskunnille on määrätty muista yhtiöistä kuin osuuskunnista poiketen.

| (146) | Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton huomautusten mukaan tätä veroetuutta ei voida tarkastella erillään osuuskunnan jäsenen nettoylijäämiin sovellettavasta tuloverotuksesta. Ylijäämät poikkeavat ominaisuuksiltaan pääomayhtiön jakamista osingoista. Pääomayhtiön ja sen osakkaiden välisessä suhteessa (osingot) sovellettavalla kaksinkertaisen verotuksen lievennyksellä ei maatalousosuuskuntien keskusliiton mukaan ole vastinetta osuuskunnan ja sen jäsenten välisessä suhteessa (nettoylijäämien jako), minkä vuoksi nettoylijäämiä verotetaan raskaammin kuin osinkoja. Etu, jonka osuuskunta voi saada yhtiöverotukseen liittyvän etuuden perusteella, oikaistaan keskusliiton mukaan kaksinkertaisella tuloverotuksella, jota sovelletaan osuuskunnan jäseniin ja joka kasvattaa näin jäsenten verorasitusta. |
| --- | --- |

(146)

Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton huomautusten mukaan tätä veroetuutta ei voida tarkastella erillään osuuskunnan jäsenen nettoylijäämiin sovellettavasta tuloverotuksesta. Ylijäämät poikkeavat ominaisuuksiltaan pääomayhtiön jakamista osingoista. Pääomayhtiön ja sen osakkaiden välisessä suhteessa (osingot) sovellettavalla kaksinkertaisen verotuksen lievennyksellä ei maatalousosuuskuntien keskusliiton mukaan ole vastinetta osuuskunnan ja sen jäsenten välisessä suhteessa (nettoylijäämien jako), minkä vuoksi nettoylijäämiä verotetaan raskaammin kuin osinkoja. Etu, jonka osuuskunta voi saada yhtiöverotukseen liittyvän etuuden perusteella, oikaistaan keskusliiton mukaan kaksinkertaisella tuloverotuksella, jota sovelletaan osuuskunnan jäseniin ja joka kasvattaa näin jäsenten verorasitusta.

| (147) | Kuten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin huomauttaa tuomiossaan, tämän väitteen on kuitenkin katsottava koskevan ainoastaan 50 prosentin yhtiöverovähennyksen eli yhtiöverosta saadun 50 prosentin palautuksen oikaisemista. Komissio vahvistaa, että Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton esittämä väite koskee kyseistä toimenpidettä. |
| --- | --- |

(147)

Kuten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin huomauttaa tuomiossaan, tämän väitteen on kuitenkin katsottava koskevan ainoastaan 50 prosentin yhtiöverovähennyksen eli yhtiöverosta saadun 50 prosentin palautuksen oikaisemista. Komissio vahvistaa, että Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton esittämä väite koskee kyseistä toimenpidettä.

| (148) | Komissio katsoo, että etua on tarkasteltava osuuskunnan eikä sen jäsenten tasolla, sillä tämän arvioinnin kohde on edelleen osuuskunta. Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton esittämillä yhtiöverokantaa koskevilla numerotiedoilla ei ole merkitystä. Ne liittyvät lisäksi vain osuuskunnan jäsenen nettokäyttöomaisuuteen veronkannon jälkeen. Komissio katsoo tämän vuoksi, että esimerkiksi osuuskunnan taloudellinen tilanne ei välttämättä heikkene pakollisiin rahastoihin tehdyn pääomasijoituksen seurauksena, sillä osuuskunta hoitaa ja käyttää rahastoja vain tarkoin rajatuissa tapauksissa. |
| --- | --- |

(148)

Komissio katsoo, että etua on tarkasteltava osuuskunnan eikä sen jäsenten tasolla, sillä tämän arvioinnin kohde on edelleen osuuskunta. Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliiton esittämillä yhtiöverokantaa koskevilla numerotiedoilla ei ole merkitystä. Ne liittyvät lisäksi vain osuuskunnan jäsenen nettokäyttöomaisuuteen veronkannon jälkeen. Komissio katsoo tämän vuoksi, että esimerkiksi osuuskunnan taloudellinen tilanne ei välttämättä heikkene pakollisiin rahastoihin tehdyn pääomasijoituksen seurauksena, sillä osuuskunta hoitaa ja käyttää rahastoja vain tarkoin rajatuissa tapauksissa.

| (149) | Komissio katsoo sille annettujen selvitysten perusteella, että espanjalaisten maatalousosuuskuntien yhtiöverotus sisältää konkreettisia etuja. Yhtiöverotuksen tasolla poikkeavaa verokohtelua ei myöskään voida perustella pelkästään osuuskuntatoimintaan kohdistuvilla rajoituksilla, kuten kaksinkertaisella verotuksella. Kun osuuskunta toteuttaa liiketoimia osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa, sen markkinakäyttäytyminen vastaa minkä tahansa muun yrityksen käyttäytymistä eikä sen kohtelemiselle muista yhtiöistä poikkeavalla tavalla ole perusteita. Osuuskuntien tuloja, jotka kertyvät liiketoimista osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa, on verotettava osuuskuntien tasolla samalla tavalla kuin pääomayhtiön toteuttamaa toimintaa, ja osuuskuntien jäsenille jaettuja määriä on verotettava samalla tavalla kuin pääomayhtiön osakkaiden saamia osinkoja. |
| --- | --- |

(149)

Komissio katsoo sille annettujen selvitysten perusteella, että espanjalaisten maatalousosuuskuntien yhtiöverotus sisältää konkreettisia etuja. Yhtiöverotuksen tasolla poikkeavaa verokohtelua ei myöskään voida perustella pelkästään osuuskuntatoimintaan kohdistuvilla rajoituksilla, kuten kaksinkertaisella verotuksella. Kun osuuskunta toteuttaa liiketoimia osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa, sen markkinakäyttäytyminen vastaa minkä tahansa muun yrityksen käyttäytymistä eikä sen kohtelemiselle muista yhtiöistä poikkeavalla tavalla ole perusteita. Osuuskuntien tuloja, jotka kertyvät liiketoimista osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa, on verotettava osuuskuntien tasolla samalla tavalla kuin pääomayhtiön toteuttamaa toimintaa, ja osuuskuntien jäsenille jaettuja määriä on verotettava samalla tavalla kuin pääomayhtiön osakkaiden saamia osinkoja.

| (150) | Komissio toteaa lisäksi, että osuuskuntien vapauttamiselle sellaisen kuoletettavan uuden kiinteän omaisuuden kuolettamisesta, joka on hankittu kolmen vuoden kuluessa osuuskunnan kirjaamisesta osuuskuntarekisteriin, ja muille yhtiöveroon liittyville etuuksille ei esitetä mitään perusteluita. |
| --- | --- |

(150)

Komissio toteaa lisäksi, että osuuskuntien vapauttamiselle sellaisen kuoletettavan uuden kiinteän omaisuuden kuolettamisesta, joka on hankittu kolmen vuoden kuluessa osuuskunnan kirjaamisesta osuuskuntarekisteriin, ja muille yhtiöveroon liittyville etuuksille ei esitetä mitään perusteluita.

| (151) | Komissio muistuttaa myös, että kyseinen etu ei liity ainoastaan yhtiöveroon vaan myös muihin tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappaleessa kuvailtuihin veroihin (leimaveroon, elinkeinoveroon ja kiinteistöveroon). On poissuljettua, että näihin muihin veroihin liittyviä etuja tasattaisiin kaksinkertaisella verotuksella. |
| --- | --- |

(151)

Komissio muistuttaa myös, että kyseinen etu ei liity ainoastaan yhtiöveroon vaan myös muihin tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappaleessa kuvailtuihin veroihin (leimaveroon, elinkeinoveroon ja kiinteistöveroon). On poissuljettua, että näihin muihin veroihin liittyviä etuja tasattaisiin kaksinkertaisella verotuksella.

| (152) | Osuuskunnat säilyttävät kansallisesta osuuskuntalaista poiketen suotuisan verokohtelusta myös silloin, kun osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille toimitetun B-luokan dieselöljyn osuus niiden liikevaihdosta on yli 50 prosenttia. Ne eivät myöskään joudu perustamaan yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluvaa erillistä oikeushenkilöä. |
| --- | --- |

(152)

Osuuskunnat säilyttävät kansallisesta osuuskuntalaista poiketen suotuisan verokohtelusta myös silloin, kun osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille toimitetun B-luokan dieselöljyn osuus niiden liikevaihdosta on yli 50 prosenttia. Ne eivät myöskään joudu perustamaan yleisen verotusjärjestelmän piiriin kuuluvaa erillistä oikeushenkilöä.

| (153) | Espanjan mukaan kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöön otetut toimenpiteet eivät ole valtiontukea siltä osin kuin ne eivät vaikuta samaa toimintaa harjoittaviin kilpaileviin yrityksiin, sillä kaikkiin kyseisen alan yrityksiin, myös maatalousosuuskuntiin, sovelletaan samaa yhtiöverojärjestelmää (35 prosentin verokantaa). Kuten edellä kuitenkin mainitaan, kuninkaan asetuksella nro 10/2000 tehdyt muutokset mahdollistavat sen, että maatalousosuuskunnat voivat keskittää suuren osan toiminnastaan tai jopa koko toimintansa B-luokan dieselöljyn jakeluun ilman, että niihin sovellettaisiin muihin yrityksiin kuin osuuskuntiin sovellettavaa verokohtelua vastaavaa kohtelua. Tämä johtuu siitä, että ne eivät menetä suotuisaa verokohtelua, joka liittyy yhtiö-, leima-, elinkeino- (jonka määrä on täysin riippumaton yhtiön tuloksista) ja kiinteistöverotukseen. |
| --- | --- |

(153)

Espanjan mukaan kuninkaan asetuksella nro 10/2000 käyttöön otetut toimenpiteet eivät ole valtiontukea siltä osin kuin ne eivät vaikuta samaa toimintaa harjoittaviin kilpaileviin yrityksiin, sillä kaikkiin kyseisen alan yrityksiin, myös maatalousosuuskuntiin, sovelletaan samaa yhtiöverojärjestelmää (35 prosentin verokantaa). Kuten edellä kuitenkin mainitaan, kuninkaan asetuksella nro 10/2000 tehdyt muutokset mahdollistavat sen, että maatalousosuuskunnat voivat keskittää suuren osan toiminnastaan tai jopa koko toimintansa B-luokan dieselöljyn jakeluun ilman, että niihin sovellettaisiin muihin yrityksiin kuin osuuskuntiin sovellettavaa verokohtelua vastaavaa kohtelua. Tämä johtuu siitä, että ne eivät menetä suotuisaa verokohtelua, joka liittyy yhtiö-, leima-, elinkeino- (jonka määrä on täysin riippumaton yhtiön tuloksista) ja kiinteistöverotukseen.

| (154) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälällä käyttöön otetut toimenpiteet täyttävät etua koskevan perusteen. |
| --- | --- |

(154)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälällä käyttöön otetut toimenpiteet täyttävät etua koskevan perusteen.

1.4   Valikoivuutta koskeva peruste

| (155) | Jotta toimenpide olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sen on tuotettava valikoiva etu, joka suosii yksinomaan tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja. Kyseinen artikla koskee tukia, jotka vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja (30). |
| --- | --- |

(155)

Jotta toimenpide olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sen on tuotettava valikoiva etu, joka suosii yksinomaan tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja. Kyseinen artikla koskee tukia, jotka vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja (30).

| (156) | Tarkistaessaan, onko toimenpide luonteeltaan valikoiva, komission on tutkittava, liittyykö se, että yrityksiä kohdellaan toimenpiteen seurauksena eri tavalla etujen ja maksujen osalta, toimenpiteeseen sovellettavan yleisen järjestelmän luonteeseen tai taloudelliseen rakenteeseen. Oikeuskäytännön mukaan erityinen verotoimenpide, joka perustuu verojärjestelmän sisäiseen logiikkaan, ei kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan (31). Jos tämä erilainen kohtelu perustuu muihin kuin yleiselle järjestelmälle asetettuihin tavoitteisiin, toimenpiteen katsotaan lähtökohtaisesti täyttävän SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyn valikoivuusedellytyksen. |
| --- | --- |

(156)

Tarkistaessaan, onko toimenpide luonteeltaan valikoiva, komission on tutkittava, liittyykö se, että yrityksiä kohdellaan toimenpiteen seurauksena eri tavalla etujen ja maksujen osalta, toimenpiteeseen sovellettavan yleisen järjestelmän luonteeseen tai taloudelliseen rakenteeseen. Oikeuskäytännön mukaan erityinen verotoimenpide, joka perustuu verojärjestelmän sisäiseen logiikkaan, ei kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan (31). Jos tämä erilainen kohtelu perustuu muihin kuin yleiselle järjestelmälle asetettuihin tavoitteisiin, toimenpiteen katsotaan lähtökohtaisesti täyttävän SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyn valikoivuusedellytyksen.

| (157) | Eritettyä verotusta koskevien toimenpiteiden osalta valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon 20 kohdassa muistutetaan, että veroetuudet rajoittuvat toisinaan koskemaan vain tiettyjä yritysmuotoja, tiettyä osaa niiden toiminnasta tai tiettyjä tuotannonaloja. Jos edut suosivat joitakin yrityksiä tai tuotannonaloja, ne saattavat olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtiontukia. |
| --- | --- |

(157)

Eritettyä verotusta koskevien toimenpiteiden osalta valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon 20 kohdassa muistutetaan, että veroetuudet rajoittuvat toisinaan koskemaan vain tiettyjä yritysmuotoja, tiettyä osaa niiden toiminnasta tai tiettyjä tuotannonaloja. Jos edut suosivat joitakin yrityksiä tai tuotannonaloja, ne saattavat olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtiontukia.

1.4.1   Suosivatko toimenpiteet tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja?

| (158) | On ratkaistava, onko kyseinen toimenpide Espanjan oikeudellisessa järjestelmässä omiaan suosimaan jotakin yritystä tai tuotannonalaa verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta siihen rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa (32). |
| --- | --- |

(158)

On ratkaistava, onko kyseinen toimenpide Espanjan oikeudellisessa järjestelmässä omiaan suosimaan jotakin yritystä tai tuotannonalaa verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta siihen rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa (32).

| (159) | Komission tiedonannossa osuuskuntien edistämisestä Euroopassa myönnetään, että osuuskunnat toimivat jäsentensä – jotka ovat samalla osuuskunnan palveluiden käyttäjiä – etujen mukaisesti, eikä niitä johdeta ulkopuolisten sijoittajien etujen mukaisesti. Jäsenet saavat voittoa suhteessa liiketoimintaansa osuuskunnan kanssa, ja osuuskunnan rahastot ja varat ovat yhteisiä, jakamattomia ja tarkoitettuja jäsenten yhteisiin etuihin. Koska jäsenten väliset henkilökohtaiset siteet ovat periaatteessa vahvat, heidän on hyväksyttävä uudet jäsenet, eikä äänioikeus välttämättä ole suhteessa omistukseen. Osuuskunnasta erotessaan jäsenellä on oikeus saada osuutensa takaisin, mikä johtaa pääoman pienenemiseen. |
| --- | --- |

(159)

Komission tiedonannossa osuuskuntien edistämisestä Euroopassa myönnetään, että osuuskunnat toimivat jäsentensä – jotka ovat samalla osuuskunnan palveluiden käyttäjiä – etujen mukaisesti, eikä niitä johdeta ulkopuolisten sijoittajien etujen mukaisesti. Jäsenet saavat voittoa suhteessa liiketoimintaansa osuuskunnan kanssa, ja osuuskunnan rahastot ja varat ovat yhteisiä, jakamattomia ja tarkoitettuja jäsenten yhteisiin etuihin. Koska jäsenten väliset henkilökohtaiset siteet ovat periaatteessa vahvat, heidän on hyväksyttävä uudet jäsenet, eikä äänioikeus välttämättä ole suhteessa omistukseen. Osuuskunnasta erotessaan jäsenellä on oikeus saada osuutensa takaisin, mikä johtaa pääoman pienenemiseen.

| (160) | Tämä edellyttää, että laaditaan puhtaasti keskinäisen osuuskuntamallin määritelmä, jota voidaan käyttää arvioitaessa, ovatko osuuskunnat Espanjan verotusjärjestelmän kannalta samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa kuin pääomayhtiöt. |
| --- | --- |

(160)

Tämä edellyttää, että laaditaan puhtaasti keskinäisen osuuskuntamallin määritelmä, jota voidaan käyttää arvioitaessa, ovatko osuuskunnat Espanjan verotusjärjestelmän kannalta samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa kuin pääomayhtiöt.

| (161) | Puhtaasti keskinäiselle osuuskunnalle on ensiksikin ominaista se, että sillä on erityinen suhde jäseniinsä. Kukin jäsen on äänivaltainen yhteistyökumppani osuuskunnan hallinnossa, jossa kullakin jäsenellä on yksi ääni, päätökset tehdään enemmistöllä ja valitun johdon edustajilla on vastuuvelvollisuus jäseniin nähden. Osuuskunnan ja sen jäsenten välinen vuorovaikutus on laajaa ja menee pelkkiä kauppasuhteita pitemmälle. |
| --- | --- |

(161)

Puhtaasti keskinäiselle osuuskunnalle on ensiksikin ominaista se, että sillä on erityinen suhde jäseniinsä. Kukin jäsen on äänivaltainen yhteistyökumppani osuuskunnan hallinnossa, jossa kullakin jäsenellä on yksi ääni, päätökset tehdään enemmistöllä ja valitun johdon edustajilla on vastuuvelvollisuus jäseniin nähden. Osuuskunnan ja sen jäsenten välinen vuorovaikutus on laajaa ja menee pelkkiä kauppasuhteita pitemmälle.

| (162) | Puhtaassa keskinäisessä osuuskunnassa taloudelliset tulokset on jaettava tasapuolisesti ja oikeudenmukaisesti ja mahdollinen ylijäämä on palautettava viime kädessä jäsenille. Tässä on kyse keskinäisyyden periaatteesta, jonka ansiosta osuuskunnat toimivat jäsentensä edun mukaisesti. Jakelu- tai kuluttajaosuuskunnan jäsenet saavat tilikauden päätteeksi taloudellisia etuja, jotka perustuvat niiden ja osuuskunnan välisten liiketointen kokonaisarvoon (räätälöidyt tuotot tai palautukset). Jäsenet voivat kuitenkin päättää jättää osuuskunnalle osan palautuksista tai ylijäämistä siirrettäväksi edelleen eri rahastoihin. Puhtaasti keskinäiset osuuskunnat voidaan sen vuoksi määritellä osuuskunniksi, jotka käyvät kauppaa ainoastaan jäsentensä kanssa. |
| --- | --- |

(162)

Puhtaassa keskinäisessä osuuskunnassa taloudelliset tulokset on jaettava tasapuolisesti ja oikeudenmukaisesti ja mahdollinen ylijäämä on palautettava viime kädessä jäsenille. Tässä on kyse keskinäisyyden periaatteesta, jonka ansiosta osuuskunnat toimivat jäsentensä edun mukaisesti. Jakelu- tai kuluttajaosuuskunnan jäsenet saavat tilikauden päätteeksi taloudellisia etuja, jotka perustuvat niiden ja osuuskunnan välisten liiketointen kokonaisarvoon (räätälöidyt tuotot tai palautukset). Jäsenet voivat kuitenkin päättää jättää osuuskunnalle osan palautuksista tai ylijäämistä siirrettäväksi edelleen eri rahastoihin. Puhtaasti keskinäiset osuuskunnat voidaan sen vuoksi määritellä osuuskunniksi, jotka käyvät kauppaa ainoastaan jäsentensä kanssa.

| (163) | Puhtaat keskinäiset osuuskunnat eivät tuota voittoa, varsinkaan yhtiöveron tasolla, koska ne toimivat vain jäsentensä hyväksi. Komissio katsoo tästä syystä, että puhtaasti keskinäiset osuuskunnat ja kannattavat yhtiöt eivät ole toisiinsa verrattavissa olevassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa voittojen verotuksen kannalta. Koska tilanne on tämä, puhtaasti keskinäisten osuuskuntien verotettavasta tulosta tehtävä vähennys ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(163)

Puhtaat keskinäiset osuuskunnat eivät tuota voittoa, varsinkaan yhtiöveron tasolla, koska ne toimivat vain jäsentensä hyväksi. Komissio katsoo tästä syystä, että puhtaasti keskinäiset osuuskunnat ja kannattavat yhtiöt eivät ole toisiinsa verrattavissa olevassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa voittojen verotuksen kannalta. Koska tilanne on tämä, puhtaasti keskinäisten osuuskuntien verotettavasta tulosta tehtävä vähennys ei ole valtiontukea.

| (164) | Komissio on kuitenkin tietoinen myös siitä, että kuninkaan asetus nro 10/2000 sisältää säännöksiä, jotka muuttavat puhtaasti keskinäisen osuuskunnan mallia. Kyse on erityisesti sen velvollisuuden mahdollisesta poistamisesta, jonka mukaan maatalousosuuskuntien on rajattava osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille toimittamansa B-luokan dieselöljyn osuus liikevaihdostaan enintään 50 prosenttiin, jotta ne eivät menettäisi verotuksellisesti suojatun osuuskunnan asemaa. Tämä merkitsee maatalousosuuskuntia suosivan yksinoikeudellisuusperiaatteen kyseenalaistamista. Jo pelkästään se seikka, että osuuskunnat voivat ylittää 50 prosentin kynnysarvon, vaikuttaa osuuskuntien puhtaasti keskinäiseen luonteeseen, sillä suuri osa niiden liikevaihdosta voi kertyä toiminnasta osuuskuntien ulkopuolisten kanssa. Myös voiton tavoittelu voi muuttaa olennaisesti maatalousosuuskunnan toimintaa, ja on aiheellista pohtia, säilyvätkö puhtaasti keskinäiselle osuuskunnalle ominaiset periaatteet (kuten osuuskunnan jäsenten aktiivinen osallistuminen osuuskunnan johtotehtäviin, päätöksentekoon tai hallinnointiin sekä yksinoikeuksellisuuden, pyyteettömyyden ja demokratian periaatteet) ennallaan, jos osuuskunnan palvelut asetetaan rajoituksetta muiden kuin jäsenten saataville. Myöskään sitä, että osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteutettavista liiketoimista kertyvän tulon luonne etääntyy osuuskunnallisesta luonteesta, ei voida jättää huomiotta. |
| --- | --- |

(164)

Komissio on kuitenkin tietoinen myös siitä, että kuninkaan asetus nro 10/2000 sisältää säännöksiä, jotka muuttavat puhtaasti keskinäisen osuuskunnan mallia. Kyse on erityisesti sen velvollisuuden mahdollisesta poistamisesta, jonka mukaan maatalousosuuskuntien on rajattava osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille toimittamansa B-luokan dieselöljyn osuus liikevaihdostaan enintään 50 prosenttiin, jotta ne eivät menettäisi verotuksellisesti suojatun osuuskunnan asemaa. Tämä merkitsee maatalousosuuskuntia suosivan yksinoikeudellisuusperiaatteen kyseenalaistamista. Jo pelkästään se seikka, että osuuskunnat voivat ylittää 50 prosentin kynnysarvon, vaikuttaa osuuskuntien puhtaasti keskinäiseen luonteeseen, sillä suuri osa niiden liikevaihdosta voi kertyä toiminnasta osuuskuntien ulkopuolisten kanssa. Myös voiton tavoittelu voi muuttaa olennaisesti maatalousosuuskunnan toimintaa, ja on aiheellista pohtia, säilyvätkö puhtaasti keskinäiselle osuuskunnalle ominaiset periaatteet (kuten osuuskunnan jäsenten aktiivinen osallistuminen osuuskunnan johtotehtäviin, päätöksentekoon tai hallinnointiin sekä yksinoikeuksellisuuden, pyyteettömyyden ja demokratian periaatteet) ennallaan, jos osuuskunnan palvelut asetetaan rajoituksetta muiden kuin jäsenten saataville. Myöskään sitä, että osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa toteutettavista liiketoimista kertyvän tulon luonne etääntyy osuuskunnallisesta luonteesta, ei voida jättää huomiotta.

| (165) | Tarkasteltavana olevassa tapauksessa vaikuttaa sen vuoksi siltä, että kuninkaan asetus nro 20/2000 kyseenalaistaa toimenpiteen kohteina olevien maatalousosuuskuntien puhtaasti keskinäisen luonteen. Näistä syistä ja Espanjan voimassa olevan lainsäädännön perusteella komissio ei voi todeta kiistattomasti, että kyseiset espanjalaiset maatalousosuuskunnat ovat luonteeltaan puhtaasti keskinäisiä. Näyttääkin siltä, että kyseisiä maatalousosuuskuntia ja niiden tuloja on tarkasteltava pääomayhtiöiden eikä puhtaasti keskinäisten osuuskuntien kannalta. |
| --- | --- |

(165)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa vaikuttaa sen vuoksi siltä, että kuninkaan asetus nro 20/2000 kyseenalaistaa toimenpiteen kohteina olevien maatalousosuuskuntien puhtaasti keskinäisen luonteen. Näistä syistä ja Espanjan voimassa olevan lainsäädännön perusteella komissio ei voi todeta kiistattomasti, että kyseiset espanjalaiset maatalousosuuskunnat ovat luonteeltaan puhtaasti keskinäisiä. Näyttääkin siltä, että kyseisiä maatalousosuuskuntia ja niiden tuloja on tarkasteltava pääomayhtiöiden eikä puhtaasti keskinäisten osuuskuntien kannalta.

| (166) | On kuitenkin syytä määrittää oikeudellinen järjestelmä – viitekehys – jossa toimenpiteitä on arvioitava. Tässä yhteydessä on todettava, että espanjalaisia maatalousosuuskuntia koskevien veroetuuksien muodossa toteutettavissa toimenpiteissä on kyse erityispoikkeuksista, joista säädetään osuuskuntien verotusjärjestelmää koskevassa laissa nro 20/1990. Lain nro 20/1990 16 pykälän 5 momentissa, 18 pykälän 2 momentissa, 33 pykälän 1, 2, 3 ja 4 momentissa sekä 34 pykälän 1 ja 2 momentissa säädetään lukuisista toimenpiteistä, jotka suosivat erityisesti suojattuja osuuskuntia, joihin myös maatalousosuuskunnat kuuluvat, yhtiö-, leima-, elinkeino- ja kiinteistöverotuksen tasolla (mainittuja etuja käsitellään yksityiskohtaisesti edellä johdanto-osan 20 kappaleessa). |
| --- | --- |

(166)

On kuitenkin syytä määrittää oikeudellinen järjestelmä – viitekehys – jossa toimenpiteitä on arvioitava. Tässä yhteydessä on todettava, että espanjalaisia maatalousosuuskuntia koskevien veroetuuksien muodossa toteutettavissa toimenpiteissä on kyse erityispoikkeuksista, joista säädetään osuuskuntien verotusjärjestelmää koskevassa laissa nro 20/1990. Lain nro 20/1990 16 pykälän 5 momentissa, 18 pykälän 2 momentissa, 33 pykälän 1, 2, 3 ja 4 momentissa sekä 34 pykälän 1 ja 2 momentissa säädetään lukuisista toimenpiteistä, jotka suosivat erityisesti suojattuja osuuskuntia, joihin myös maatalousosuuskunnat kuuluvat, yhtiö-, leima-, elinkeino- ja kiinteistöverotuksen tasolla (mainittuja etuja käsitellään yksityiskohtaisesti edellä johdanto-osan 20 kappaleessa).

| (167) | Seuraavaksi on syytä määrittää näille neljälle verolle asetettu tavoite. Yhtiöveron tavoitteena on yritysten voittojen verottaminen. Leimaveron tavoitteena puolestaan on omaisuuden luovutusten ja dokumentoitujen oikeustoimien rekisteröinnin verottaminen, elinkeinoveron tavoitteena elinkeinotoiminnan verottaminen ja kiinteistöveron puolestaan kiinteistön nautintaoikeuden verottaminen. |
| --- | --- |

(167)

Seuraavaksi on syytä määrittää näille neljälle verolle asetettu tavoite. Yhtiöveron tavoitteena on yritysten voittojen verottaminen. Leimaveron tavoitteena puolestaan on omaisuuden luovutusten ja dokumentoitujen oikeustoimien rekisteröinnin verottaminen, elinkeinoveron tavoitteena elinkeinotoiminnan verottaminen ja kiinteistöveron puolestaan kiinteistön nautintaoikeuden verottaminen.

| (168) | Kuten edellä mainittiin, on lisäksi määritettävä, ovatko osuuskunnat ja pääomayhtiöt toisiinsa verrattavissa olevassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa tavoitteidensa ja näiden neljän veron osalta. |
| --- | --- |

(168)

Kuten edellä mainittiin, on lisäksi määritettävä, ovatko osuuskunnat ja pääomayhtiöt toisiinsa verrattavissa olevassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa tavoitteidensa ja näiden neljän veron osalta.

| (169) | Yhtiöveron osalta voidaan ensinnäkin todeta, että komissio ei voi sulkea pois mahdollisuutta, että osuuskunnat ja pääomayhtiöt ovat toisiinsa verrattavissa olevassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa yhtiöveroon liittyvien etujen osalta, sillä komissio ei voi todeta, että kyseiset espanjalaiset maatalousosuuskunnat olisivat puhtaasti keskinäisiä osuuskuntia, jotka eivät määritelmän mukaan tuota voittoa. |
| --- | --- |

(169)

Yhtiöveron osalta voidaan ensinnäkin todeta, että komissio ei voi sulkea pois mahdollisuutta, että osuuskunnat ja pääomayhtiöt ovat toisiinsa verrattavissa olevassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa yhtiöveroon liittyvien etujen osalta, sillä komissio ei voi todeta, että kyseiset espanjalaiset maatalousosuuskunnat olisivat puhtaasti keskinäisiä osuuskuntia, jotka eivät määritelmän mukaan tuota voittoa.

| (170) | Kun osuuskunta toteuttaa liiketoimia osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa, se toimii markkinoilla minkä tahansa muun yrityksen tavoin ja on sen vuoksi yhtiöveron tavoitteen osalta vastaavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Komissio katsoo lisäksi osuuskuntien jakamattomia rahastoja koskevien verotustoimenpiteiden perusteella, että kyseiset rahastot ovat yhtiöveron tasolla verrattavissa pääomayhtiöiden rahastoihin. Voiton sijoittaminen jakamattomiin rahastoihin on osuuskunnan kannalta suurelta osin verrattavissa pääomayhtiöihin, jotka pitävät voiton itsellään, sillä jakamattomat rahastot käytetään osuuskuntatoiminnassa pääomayhtiöiden kumulatiivisen voiton tavoin. Vertailu on suoritettava yrityksen eikä osakkaiden tai osuuskunnan jäsenten lähtökohdista. Myöskään osuuskuntien jakamattomien rahastojen pakollinen luonne ei muuta sitä seikkaa, että toimenpiteessä on kyse tuesta, sillä myös pääomayhtiöillä on lakisääteisiä pakollisia rahastoja, joista kuitenkin kannetaan veroa. Komissio katsoo tämän vuoksi, että jakamattomat rahastot ovat taloudelliselta kannalta verrattavissa minkä tahansa muun yrityksen lakisääteisiin rahastoihin. |
| --- | --- |

(170)

Kun osuuskunta toteuttaa liiketoimia osuuskuntien ulkopuolisten kolmansien kanssa, se toimii markkinoilla minkä tahansa muun yrityksen tavoin ja on sen vuoksi yhtiöveron tavoitteen osalta vastaavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Komissio katsoo lisäksi osuuskuntien jakamattomia rahastoja koskevien verotustoimenpiteiden perusteella, että kyseiset rahastot ovat yhtiöveron tasolla verrattavissa pääomayhtiöiden rahastoihin. Voiton sijoittaminen jakamattomiin rahastoihin on osuuskunnan kannalta suurelta osin verrattavissa pääomayhtiöihin, jotka pitävät voiton itsellään, sillä jakamattomat rahastot käytetään osuuskuntatoiminnassa pääomayhtiöiden kumulatiivisen voiton tavoin. Vertailu on suoritettava yrityksen eikä osakkaiden tai osuuskunnan jäsenten lähtökohdista. Myöskään osuuskuntien jakamattomien rahastojen pakollinen luonne ei muuta sitä seikkaa, että toimenpiteessä on kyse tuesta, sillä myös pääomayhtiöillä on lakisääteisiä pakollisia rahastoja, joista kuitenkin kannetaan veroa. Komissio katsoo tämän vuoksi, että jakamattomat rahastot ovat taloudelliselta kannalta verrattavissa minkä tahansa muun yrityksen lakisääteisiin rahastoihin.

| (171) | Kaikki erityisesti osuuskuntien hyväksi toteutettavat yhtiöveroon liittyvät toimenpiteet, joiden tarkoituksena on voittojen yleensä ja jakamattomiin rahastoihin tarkoitetun voiton eriytetty ja suotuisa verokohtelu, antavat osuuskunnille taloudellisen edun verrattuna pääomayhtiöihin, jotka eivät hyödy kyseisistä toimenpiteistä, vaikka ne ovat vastaavassa tilanteessa kuin osuuskunnat. |
| --- | --- |

(171)

Kaikki erityisesti osuuskuntien hyväksi toteutettavat yhtiöveroon liittyvät toimenpiteet, joiden tarkoituksena on voittojen yleensä ja jakamattomiin rahastoihin tarkoitetun voiton eriytetty ja suotuisa verokohtelu, antavat osuuskunnille taloudellisen edun verrattuna pääomayhtiöihin, jotka eivät hyödy kyseisistä toimenpiteistä, vaikka ne ovat vastaavassa tilanteessa kuin osuuskunnat.

| (172) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että pääomayhtiöt ovat yhtiöveroon liittyvien etujen osalta samalla tasolla kuin osuuskunnat, ja sen vuoksi voidaan väittää, että osuuskunnat saavat edun verrattuna pääomayhtiöihin. |
| --- | --- |

(172)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että pääomayhtiöt ovat yhtiöveroon liittyvien etujen osalta samalla tasolla kuin osuuskunnat, ja sen vuoksi voidaan väittää, että osuuskunnat saavat edun verrattuna pääomayhtiöihin.

| (173) | Leimaveron osalta on syytä muistaa, että tätä välillistä veroa kannetaan dokumentoiduista oikeustoimista, kuten edullisista omaisuuden luovutuksista, dokumentoiduista oikeustoimista tai tietyistä osakastoimista (joita ovat esimerkiksi pääomankorotuksen kaltaiset yhtiön rahoitustoimet). Tällaisia toimia toteuttavalta pääomayhtiöltä kannetaan veroa. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan, osuuskunnat on kuitenkin vapautettu veroista, joita kannetaan kyseisistä verotettavista toimista (yhtiöittäminen, pääomankorotus, lainojen myöntäminen ja peruuttaminen jne (33)). Osuuskunnat saavat sen vuoksi edun suhteessa pääomayhtiöihin. |
| --- | --- |

(173)

Leimaveron osalta on syytä muistaa, että tätä välillistä veroa kannetaan dokumentoiduista oikeustoimista, kuten edullisista omaisuuden luovutuksista, dokumentoiduista oikeustoimista tai tietyistä osakastoimista (joita ovat esimerkiksi pääomankorotuksen kaltaiset yhtiön rahoitustoimet). Tällaisia toimia toteuttavalta pääomayhtiöltä kannetaan veroa. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan, osuuskunnat on kuitenkin vapautettu veroista, joita kannetaan kyseisistä verotettavista toimista (yhtiöittäminen, pääomankorotus, lainojen myöntäminen ja peruuttaminen jne (33)). Osuuskunnat saavat sen vuoksi edun suhteessa pääomayhtiöihin.

| (174) | Elinkeinoveron tarkoituksena puolestaan on välitön veronkanto kaikentyyppisestä luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden Espanjan alueella harjoittamasta taloudellisesta toiminnasta, joka liittyy yritys- tai ammattitoimintaan taikka taiteelliseen toimintaan (34). Pääomayhtiöltä, jonka liikevaihto on yli yksi (1) miljoona euroa, kannetaan elinkeinoveroa sen mukaan, millaista taloudellista toimintaa se harjoittaa. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappaleessa mainitaan, osuuskunnat saavat 95 prosentin hyvityksen tästä verosta (35). Osuuskunnat saavat tämän vuoksi edun suhteessa pääomayhtiöihin, joilta tämä vero kannetaan täysimääräisenä. |
| --- | --- |

(174)

Elinkeinoveron tarkoituksena puolestaan on välitön veronkanto kaikentyyppisestä luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden Espanjan alueella harjoittamasta taloudellisesta toiminnasta, joka liittyy yritys- tai ammattitoimintaan taikka taiteelliseen toimintaan (34). Pääomayhtiöltä, jonka liikevaihto on yli yksi (1) miljoona euroa, kannetaan elinkeinoveroa sen mukaan, millaista taloudellista toimintaa se harjoittaa. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappaleessa mainitaan, osuuskunnat saavat 95 prosentin hyvityksen tästä verosta (35). Osuuskunnat saavat tämän vuoksi edun suhteessa pääomayhtiöihin, joilta tämä vero kannetaan täysimääräisenä.

| (175) | Kiinteistöverossa on kyse paikallisverosta, jota kannetaan omistusoikeuden ja muiden kiinteään omaisuuteen kohdistuvien oikeuksien nautinnasta. Pääomayhtiöiltä kannetaan kiinteistövero täysimääräisenä toisin kuin osuuskunnilta, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan. Osuuskunnat voivat saada maatalousosuuskuntien ja alueellisten maanviljelysosuuskuntien maaomaisuudesta kannettavasta kiinteistöverosta 95 prosentin hyvityksen (36). Osuuskunnat saavat tämän vuoksi kaupunkialueiden ulkopuolella edun suhteessa pääomayhtiöihin, joilta tämä vero kannetaan täysimääräisenä. |
| --- | --- |

(175)

Kiinteistöverossa on kyse paikallisverosta, jota kannetaan omistusoikeuden ja muiden kiinteään omaisuuteen kohdistuvien oikeuksien nautinnasta. Pääomayhtiöiltä kannetaan kiinteistövero täysimääräisenä toisin kuin osuuskunnilta, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan. Osuuskunnat voivat saada maatalousosuuskuntien ja alueellisten maanviljelysosuuskuntien maaomaisuudesta kannettavasta kiinteistöverosta 95 prosentin hyvityksen (36). Osuuskunnat saavat tämän vuoksi kaupunkialueiden ulkopuolella edun suhteessa pääomayhtiöihin, joilta tämä vero kannetaan täysimääräisenä.

| (176) | Koska komissio on todennut, että pääomayhtiöt ovat tosiasiallisesti samalla tasolla ja vastaavassa asemassa kuin osuuskunnat, voidaan väittää, että pääomayhtiöt on jätetty kyseisten etujen ulkopuolelle (37) ja että kyse on valikoivista eduista, koska edut koskevat ainoastaan osuuskuntia. |
| --- | --- |

(176)

Koska komissio on todennut, että pääomayhtiöt ovat tosiasiallisesti samalla tasolla ja vastaavassa asemassa kuin osuuskunnat, voidaan väittää, että pääomayhtiöt on jätetty kyseisten etujen ulkopuolelle (37) ja että kyse on valikoivista eduista, koska edut koskevat ainoastaan osuuskuntia.

| (177) | Komissio toteaa tämän vuoksi, että kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälällä käyttöön otetut toimenpiteet antavat maatalousosuuskunnille valikoivan edun (38). |
| --- | --- |

(177)

Komissio toteaa tämän vuoksi, että kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälällä käyttöön otetut toimenpiteet antavat maatalousosuuskunnille valikoivan edun (38).

1.4.2   Voidaanko toimenpiteitä perustella järjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella?

| (178) | On myös tutkittava, voidaanko kyseisiä verotustoimenpiteitä perustella verotusjärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella, minkä toteen näyttäminen on asianomaisen jäsenvaltion tehtävä. Toimenpide, jolla poiketaan yleisestä verojärjestelmästä, voi olla perusteltu verojärjestelmän luonteen tai rakenteen johdosta, jos kyseessä oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että mainittu toimenpide on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista (39). |
| --- | --- |

(178)

On myös tutkittava, voidaanko kyseisiä verotustoimenpiteitä perustella verotusjärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella, minkä toteen näyttäminen on asianomaisen jäsenvaltion tehtävä. Toimenpide, jolla poiketaan yleisestä verojärjestelmästä, voi olla perusteltu verojärjestelmän luonteen tai rakenteen johdosta, jos kyseessä oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että mainittu toimenpide on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista (39).

| (179) | Kyseisen verojärjestelmän luonteella tai rakenteella perusteleminen on poikkeus valtiontukia koskevan kiellon periaatteesta ja sitä on sen vuoksi tulkittava suppeasti (40). Jäsenvaltion tehtävänä on osoittaa, että kyseistä poikkeusta voidaan perustella järjestelmän luonteella tai rakenteella eikä kyse ole sen vuoksi SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetusta tuesta. Tältä osin on erotettava yhtäältä tietylle verojärjestelmälle asetetut tavoitteet, jotka ovat järjestelmään nähden ulkoisia, ja toisaalta itse verojärjestelmään olennaisena osana kuuluvat mekanismit, jotka ovat tarpeen mainitunlaisten tavoitteiden saavuttamiseksi (41). |
| --- | --- |

(179)

Kyseisen verojärjestelmän luonteella tai rakenteella perusteleminen on poikkeus valtiontukia koskevan kiellon periaatteesta ja sitä on sen vuoksi tulkittava suppeasti (40). Jäsenvaltion tehtävänä on osoittaa, että kyseistä poikkeusta voidaan perustella järjestelmän luonteella tai rakenteella eikä kyse ole sen vuoksi SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetusta tuesta. Tältä osin on erotettava yhtäältä tietylle verojärjestelmälle asetetut tavoitteet, jotka ovat järjestelmään nähden ulkoisia, ja toisaalta itse verojärjestelmään olennaisena osana kuuluvat mekanismit, jotka ovat tarpeen mainitunlaisten tavoitteiden saavuttamiseksi (41).

| (180) | Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliitto katsoo tämän tapauksen osalta, että kuninkaan asetuksessa nro 10/2000 säädettyjen toimenpiteiden tarkoituksena on korvata ylijäämien kaksinkertainen verotus (yhtiö- ja tulovero) erityisesti yhtiöveroon kohdistuvien vaikutusten osalta. Komissio ei voi ottaa esitettyjen väitteiden perusteella kantaa siihen, pitääkö kyseinen väite paikkansa. Komissio toteaa kuitenkin, että Espanja ei esitä tätä väitettä osoittaakseen, että mainittu toimenpide on suora seuraus sen verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista. Espanjan mukaan tarkoituksena on antaa osuuskunnille mahdollisuus harjoittaa kyseistä toimintaa ilman, että ne joutuisivat perustamaan uuden erillisen kokonaisuuden, sillä yhtiöverovelvollisuus on sama molemmissa tapauksissa. Myös B-luokan dieselöljyn toimituksista kolmansille saatuihin tuloihin sovelletaan yleistä yhtiöverojärjestelmää Toimenpiteiden tarkoituksena on mahdollistaa se, että viljely- ja kotieläintilat pystyvät jatkamaan toimintaansa ja pitämään kilpailukykynsä riittävän hyvänä selviytyäkseen taloudellisista vaikeuksista, jotka johtuvat dieselöljyn hinnan suhteettomasta noususta ja euron arvon alenemisesta suhteessa dollariin (42). Espanja katsoo, että muihin veroihin liittyvät edut otettu käyttöön ennen kuninkaan asetuksen nro 10/2000 voimaantuloa, joten osuuskunnat eivät hyödy niistä kyseisen asetuksen voimaantulon vuoksi. |
| --- | --- |

(180)

Espanjan maatalousosuuskuntien keskusliitto katsoo tämän tapauksen osalta, että kuninkaan asetuksessa nro 10/2000 säädettyjen toimenpiteiden tarkoituksena on korvata ylijäämien kaksinkertainen verotus (yhtiö- ja tulovero) erityisesti yhtiöveroon kohdistuvien vaikutusten osalta. Komissio ei voi ottaa esitettyjen väitteiden perusteella kantaa siihen, pitääkö kyseinen väite paikkansa. Komissio toteaa kuitenkin, että Espanja ei esitä tätä väitettä osoittaakseen, että mainittu toimenpide on suora seuraus sen verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista. Espanjan mukaan tarkoituksena on antaa osuuskunnille mahdollisuus harjoittaa kyseistä toimintaa ilman, että ne joutuisivat perustamaan uuden erillisen kokonaisuuden, sillä yhtiöverovelvollisuus on sama molemmissa tapauksissa. Myös B-luokan dieselöljyn toimituksista kolmansille saatuihin tuloihin sovelletaan yleistä yhtiöverojärjestelmää Toimenpiteiden tarkoituksena on mahdollistaa se, että viljely- ja kotieläintilat pystyvät jatkamaan toimintaansa ja pitämään kilpailukykynsä riittävän hyvänä selviytyäkseen taloudellisista vaikeuksista, jotka johtuvat dieselöljyn hinnan suhteettomasta noususta ja euron arvon alenemisesta suhteessa dollariin (42). Espanja katsoo, että muihin veroihin liittyvät edut otettu käyttöön ennen kuninkaan asetuksen nro 10/2000 voimaantuloa, joten osuuskunnat eivät hyödy niistä kyseisen asetuksen voimaantulon vuoksi.

| (181) | Komissio katsoo kuitenkin, että pelkästään sitä seikkaa, että kyseisillä toimenpiteillä käyttöön otetut eri veroihin liittyvät edut on otettu käyttöön taloudellisten vaikeuksien helpottamiseksi, ei voida pitää osoituksena siitä, että kaikkia Espanjan viranomaisten myöntämiä veroetuuksia voitaisiin perustella kansallisen verotusjärjestelmän luonteella ja taloudellisella rakenteella (43). |
| --- | --- |

(181)

Komissio katsoo kuitenkin, että pelkästään sitä seikkaa, että kyseisillä toimenpiteillä käyttöön otetut eri veroihin liittyvät edut on otettu käyttöön taloudellisten vaikeuksien helpottamiseksi, ei voida pitää osoituksena siitä, että kaikkia Espanjan viranomaisten myöntämiä veroetuuksia voitaisiin perustella kansallisen verotusjärjestelmän luonteella ja taloudellisella rakenteella (43).

| (182) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälällä käyttöön otetut toimenpiteet täyttävät valikoivuutta koskevan perusteen. |
| --- | --- |

(182)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälällä käyttöön otetut toimenpiteet täyttävät valikoivuutta koskevan perusteen.

1.5   Päätelmät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen luonteesta

| (183) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälässä säädetyt toimenpiteet, jotka on toteutettu polttoaineen hinnannousun vuoksi maatalousosuuskuntien hyväksi, antavat maatalousosuuskunnille edun, jota muut toimijat eivät saa ja joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla joitakin yrityksiä tai tuotannonaloja, ja saattavat tämän vuoksi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio toteaa tämän vuoksi, että kyseiset toimenpiteet kuuluvat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(183)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälässä säädetyt toimenpiteet, jotka on toteutettu polttoaineen hinnannousun vuoksi maatalousosuuskuntien hyväksi, antavat maatalousosuuskunnille edun, jota muut toimijat eivät saa ja joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla joitakin yrityksiä tai tuotannonaloja, ja saattavat tämän vuoksi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio toteaa tämän vuoksi, että kyseiset toimenpiteet kuuluvat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (184) | Arvioitaessa, onko kyse uusista vai voimassa olevista tuista, on syytä muistaa, että näissä vuonna 2000 hyväksytyissä toimenpiteissä viitataan suoraan etuihin, jotka perustuvat laissa nro 20/1990 säädettyyn osuuskuntien yleiseen verotusjärjestelmään. Laissa nro 20/1990 säädetään kuitenkin veroetuuksista, jotka olisi periaatteessa katsottava uusiksi tuiksi, koska ne on hyväksytty vuoden 1986 jälkeen eli sen jälkeen, kun Espanja liittyi Euroopan talousyhteisöön. |
| --- | --- |

(184)

Arvioitaessa, onko kyse uusista vai voimassa olevista tuista, on syytä muistaa, että näissä vuonna 2000 hyväksytyissä toimenpiteissä viitataan suoraan etuihin, jotka perustuvat laissa nro 20/1990 säädettyyn osuuskuntien yleiseen verotusjärjestelmään. Laissa nro 20/1990 säädetään kuitenkin veroetuuksista, jotka olisi periaatteessa katsottava uusiksi tuiksi, koska ne on hyväksytty vuoden 1986 jälkeen eli sen jälkeen, kun Espanja liittyi Euroopan talousyhteisöön.

| (185) | Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että Euroopassa käytössä olevat osuuskuntien verotusjärjestelmät on yleensä otettu käyttöön kauan sitten ja tietyt uudet määräykset perustuvat etuihin, jotka olivat käytössä jo ennen Euroopan talousyhteisöön liittymistä. |
| --- | --- |

(185)

Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että Euroopassa käytössä olevat osuuskuntien verotusjärjestelmät on yleensä otettu käyttöön kauan sitten ja tietyt uudet määräykset perustuvat etuihin, jotka olivat käytössä jo ennen Euroopan talousyhteisöön liittymistä.

| (186) | Komissio ei kuitenkaan ole saanut tarkasteltavana olevassa tapauksessa Espanjan viranomaisilta ja asianomaisilta kolmansilta mitään tietoja, joiden perusteella voitaisiin todeta kiistattomasti, että lailla nro 20/1990 käyttöön otetut toimenpiteet, jotka sisällytettiin sittemmin vuonna 2000 annettuun asetukseen, muodostavat muiden samanlaisten, jo ennen vuonna 1986 käytössä olleiden toimenpiteiden jatkeen. |
| --- | --- |

(186)

Komissio ei kuitenkaan ole saanut tarkasteltavana olevassa tapauksessa Espanjan viranomaisilta ja asianomaisilta kolmansilta mitään tietoja, joiden perusteella voitaisiin todeta kiistattomasti, että lailla nro 20/1990 käyttöön otetut toimenpiteet, jotka sisällytettiin sittemmin vuonna 2000 annettuun asetukseen, muodostavat muiden samanlaisten, jo ennen vuonna 1986 käytössä olleiden toimenpiteiden jatkeen.

| (187) | Komission on sen vuoksi todettava, että polttoainealaa koskevat erityistoimenpiteet ovat uusia tukia, joista olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle ennen niiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(187)

Komission on sen vuoksi todettava, että polttoainealaa koskevat erityistoimenpiteet ovat uusia tukia, joista olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle ennen niiden käyttöönottoa.

2.   Tukien sääntöjenvastaisuus

| (188) | Komission on korostettava, että Espanjan viranomaiset ovat myöntäneet tarkasteltavana olevat tuet SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdassa sääntöjenvastaiseksi tueksi määritellään uusi tuki, joka on otettu käyttöön perustamissopimuksen 108 artiklan 3 kohdan (entinen perustamissopimuksen 93 artikla) vastaisesti (44). Tuet on myönnetty sääntöjenvastaisesti siltä osin kuin ne on otettu käyttöön ennen kuin komissio on ottanut kantaa siihen, soveltuvatko ne sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(188)

Komission on korostettava, että Espanjan viranomaiset ovat myöntäneet tarkasteltavana olevat tuet SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdassa sääntöjenvastaiseksi tueksi määritellään uusi tuki, joka on otettu käyttöön perustamissopimuksen 108 artiklan 3 kohdan (entinen perustamissopimuksen 93 artikla) vastaisesti (44). Tuet on myönnetty sääntöjenvastaisesti siltä osin kuin ne on otettu käyttöön ennen kuin komissio on ottanut kantaa siihen, soveltuvatko ne sisämarkkinoille.

| (189) | Espanjan käyttöön ottamat toimenpiteet sisältävät valtiontukea, ja sen vuoksi kyse on SEUT-sopimuksessa tarkoitetuista sääntöjenvastaisista tuista. |
| --- | --- |

(189)

Espanjan käyttöön ottamat toimenpiteet sisältävät valtiontukea, ja sen vuoksi kyse on SEUT-sopimuksessa tarkoitetuista sääntöjenvastaisista tuista.

| (190) | Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen (45) mukaan asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki on tutkittava tuen myöntämishetkellä voimassa olevien sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(190)

Valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen (45) mukaan asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki on tutkittava tuen myöntämishetkellä voimassa olevien sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti.

3.   Tukien soveltuvuus sisämarkkinoille

| (191) | SEUT-sopimuksen 107 artiklassa määrätään joistakin poikkeuksista yleisperiaatteeseen, jonka mukaan valtiontuet ovat SEUT-sopimuksen vastaisia. Tässä päätöksessä on kyse asetuksessa nro 10/2000 säädettyjen toimenpiteiden tutkimisesta. |
| --- | --- |

(191)

SEUT-sopimuksen 107 artiklassa määrätään joistakin poikkeuksista yleisperiaatteeseen, jonka mukaan valtiontuet ovat SEUT-sopimuksen vastaisia. Tässä päätöksessä on kyse asetuksessa nro 10/2000 säädettyjen toimenpiteiden tutkimisesta.

| (192) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrätään, että luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi tarkoitettu tuki soveltuu sisämarkkinoille. Espanja on perustellut näitä tukia sillä, että niiden tarkoituksena oli poikkeuksellisen tapahtuman aiheuttamien vahinkojen korvaaminen. |
| --- | --- |

(192)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrätään, että luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi tarkoitettu tuki soveltuu sisämarkkinoille. Espanja on perustellut näitä tukia sillä, että niiden tarkoituksena oli poikkeuksellisen tapahtuman aiheuttamien vahinkojen korvaaminen.

| (193) | Espanjan mukaan polttoaineen suhteeton hinnannousu on aiheuttanut yleisiä järjestyshäiriöitä, lakkoja sekä energian ja elintarvikkeiden toimitushäiriöitä ja vaikeuttanut tavaroiden vapaata kauttakuljetusta yhteisön alueen läpi. Tämä olisi Espanjan mukaan katsottava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi poikkeukselliseksi tapahtumaksi. |
| --- | --- |

(193)

Espanjan mukaan polttoaineen suhteeton hinnannousu on aiheuttanut yleisiä järjestyshäiriöitä, lakkoja sekä energian ja elintarvikkeiden toimitushäiriöitä ja vaikeuttanut tavaroiden vapaata kauttakuljetusta yhteisön alueen läpi. Tämä olisi Espanjan mukaan katsottava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi poikkeukselliseksi tapahtumaksi.

| (194) | Komissio katsoo SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyn valtiontuen sisämarkkinoille soveltumattomuuden yleiseen periaatteeseen sovellettavista poikkeuksista, että 107 artiklan 2 kohdan b alakohdassa käytettyä käsitettä ”poikkeuksellinen tapahtuma” on tulkittava suppeasti. Toistaiseksi komissio on hyväksynyt poikkeuksellisiksi tapahtumiksi sodat, maan sisäiset levottomuudet tai lakot sekä tietyin varauksin ja tapahtuman laajuudesta riippuen suuret ydin- tai teollisuusonnettomuudet sekä suurta tuhoa aiheuttaneet tulipalot. Koska tämänkaltaisia tapahtumia on vaikea ennustaa, komissio määrittää tukien soveltuvuuden sisämarkkinoille tapauskohtaisesti ottaen huomioon tällä alalla aikaisemmin noudattamansa käytännön. Tätä päättelyketjua käsitellään maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa vuosiksi 2007–2013 (46) (suuntaviivojen V.B.2 kohta). |
| --- | --- |

(194)

Komissio katsoo SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyn valtiontuen sisämarkkinoille soveltumattomuuden yleiseen periaatteeseen sovellettavista poikkeuksista, että 107 artiklan 2 kohdan b alakohdassa käytettyä käsitettä ”poikkeuksellinen tapahtuma” on tulkittava suppeasti. Toistaiseksi komissio on hyväksynyt poikkeuksellisiksi tapahtumiksi sodat, maan sisäiset levottomuudet tai lakot sekä tietyin varauksin ja tapahtuman laajuudesta riippuen suuret ydin- tai teollisuusonnettomuudet sekä suurta tuhoa aiheuttaneet tulipalot. Koska tämänkaltaisia tapahtumia on vaikea ennustaa, komissio määrittää tukien soveltuvuuden sisämarkkinoille tapauskohtaisesti ottaen huomioon tällä alalla aikaisemmin noudattamansa käytännön. Tätä päättelyketjua käsitellään maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa vuosiksi 2007–2013 (46) (suuntaviivojen V.B.2 kohta).

| (195) | Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tukien myöntämistä perustellaan polttoaineiden hinnannousulla eikä järjestyshäiriöillä, lakoilla (47) tai energian ja elintarvikkeiden toimitushäiriöillä (48). Tuen myöntämiseen eivät olleet syynä nämä tapahtumat, vaan polttoaineiden hinnannousu. |
| --- | --- |

(195)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tukien myöntämistä perustellaan polttoaineiden hinnannousulla eikä järjestyshäiriöillä, lakoilla (47) tai energian ja elintarvikkeiden toimitushäiriöillä (48). Tuen myöntämiseen eivät olleet syynä nämä tapahtumat, vaan polttoaineiden hinnannousu.

| (196) | Komissio katsoo joka tapauksessa, että polttoaineiden hinnannousu ei ole poikkeuksellinen tapahtuma, eikä näihin tukiin voida sen vuoksi soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädettyä poikkeusta, joka koskee poikkeuksellisen tapahtuman aiheuttamien vahinkojen korvaamiseen myönnettäviä tukia. On lisäksi aiheellista palauttaa mieliin, että komissio katsoi 9 päivänä maaliskuuta 2006 antamassaan kalastusalaa koskevassa tiedonannossa (49), että se ei voisi hyväksyä yhtäkkisen polttoainekustannusten nousun korvaamiseksi myönnettävää julkista tukea, joka voisi vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(196)

Komissio katsoo joka tapauksessa, että polttoaineiden hinnannousu ei ole poikkeuksellinen tapahtuma, eikä näihin tukiin voida sen vuoksi soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädettyä poikkeusta, joka koskee poikkeuksellisen tapahtuman aiheuttamien vahinkojen korvaamiseen myönnettäviä tukia. On lisäksi aiheellista palauttaa mieliin, että komissio katsoi 9 päivänä maaliskuuta 2006 antamassaan kalastusalaa koskevassa tiedonannossa (49), että se ei voisi hyväksyä yhtäkkisen polttoainekustannusten nousun korvaamiseksi myönnettävää julkista tukea, joka voisi vääristää kilpailua.

| (197) | Komissio katsoo lisäksi, että poikkeuksellisen tapahtuman aiheuttaman vahingon ja valtiontuen välisestä suorasta yhteydestä ei ole esitetty Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä (50) vaadittua näyttöä. |
| --- | --- |

(197)

Komissio katsoo lisäksi, että poikkeuksellisen tapahtuman aiheuttaman vahingon ja valtiontuen välisestä suorasta yhteydestä ei ole esitetty Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä (50) vaadittua näyttöä.

| (198) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan poikkeuksia on tulkittava tiukasti tarkasteltaessa alueelliseen tai alakohtaiseen käyttöön tarkoitettuja tukiohjelmia tai yksittäisiä tapauksia, joihin sovelletaan yleisiä tukijärjestelmiä. Kyseisiä tukia voidaan myöntää vain, jos komissio voi varmistua siitä, että tuki on välttämätöntä jonkin kyseessä olevan tavoitteen saavuttamiseksi. Poikkeusten myöntäminen tuille ilman tällaista vastinetta haittaisi jäsenvaltioiden välistä kauppaa ja aiheuttaisi kilpailun vääristymiä, joita ei voida perustella yhteisön edulla, ja poikkeuksista koituisi vastaavasti aiheettomia etuja tiettyjen jäsenvaltioiden toimijoille. |
| --- | --- |

(198)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan poikkeuksia on tulkittava tiukasti tarkasteltaessa alueelliseen tai alakohtaiseen käyttöön tarkoitettuja tukiohjelmia tai yksittäisiä tapauksia, joihin sovelletaan yleisiä tukijärjestelmiä. Kyseisiä tukia voidaan myöntää vain, jos komissio voi varmistua siitä, että tuki on välttämätöntä jonkin kyseessä olevan tavoitteen saavuttamiseksi. Poikkeusten myöntäminen tuille ilman tällaista vastinetta haittaisi jäsenvaltioiden välistä kauppaa ja aiheuttaisi kilpailun vääristymiä, joita ei voida perustella yhteisön edulla, ja poikkeuksista koituisi vastaavasti aiheettomia etuja tiettyjen jäsenvaltioiden toimijoille.

| (199) | Komissio katsoo, että kyseessä olevia tukia ei ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti. Tukien tarkoituksena ei ole myöskään Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistäminen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistaminen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tukea ei myöskään ole tarkoitettu edistämään kulttuuria tai kulttuuriperintöä 107 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(199)

Komissio katsoo, että kyseessä olevia tukia ei ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti. Tukien tarkoituksena ei ole myöskään Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistäminen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistaminen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tukea ei myöskään ole tarkoitettu edistämään kulttuuria tai kulttuuriperintöä 107 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (200) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään kuitenkin, että sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Kyseisessä artiklassa tarkoitetun poikkeuksen myöntämiseksi tukien on edistettävä asianomaisen alan kehitystä. |
| --- | --- |

(200)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään kuitenkin, että sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Kyseisessä artiklassa tarkoitetun poikkeuksen myöntämiseksi tukien on edistettävä asianomaisen alan kehitystä.

| (201) | Kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälässä säädetyt toimenpiteet ovat olleet voimassa vuodesta 2000. Yhteisön tasolla ei ole koskaan annettu suuntaviivoja tai konkreettisia sääntöjä valtiontukien myöntämisestä maatalousosuuskuntien hyväksi, sillä maatalousosuuskuntia käsitellään periaatteessa minkä tahansa muun yrityksen tavoin (51). |
| --- | --- |

(201)

Kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälässä säädetyt toimenpiteet ovat olleet voimassa vuodesta 2000. Yhteisön tasolla ei ole koskaan annettu suuntaviivoja tai konkreettisia sääntöjä valtiontukien myöntämisestä maatalousosuuskuntien hyväksi, sillä maatalousosuuskuntia käsitellään periaatteessa minkä tahansa muun yrityksen tavoin (51).

| (202) | Tässä yhteydessä on kuitenkin korostettava maatalousosuuskuntien oikeudellista ja taloudellista luonnetta ja maatalousalaan liittyvää EU:n sääntelykehystä. |
| --- | --- |

(202)

Tässä yhteydessä on kuitenkin korostettava maatalousosuuskuntien oikeudellista ja taloudellista luonnetta ja maatalousalaan liittyvää EU:n sääntelykehystä.

| (203) | Kansainvälisen osuustoimintaliiton (ACI) mukaan osuuskunta on itsenäinen henkilöyhteisö, johon jäsenet liittyvät vapaaehtoisesti toteuttaakseen yhteisesti omistamansa ja demokraattisesti hallitsemansa yrityksen avulla taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia tarpeitaan ja tavoitteitaan (52). Osuuskunta on perusperiaatteidensa (esimerkiksi periaate ”yksi henkilö, yksi ääni” tai yksinoikeudellisuusperiaate) mukaan luonteeltaan joko keskinäinen tai yhteistoiminnallinen (53). Myös osuuskuntien taloushallintoon ja jäsenille maksettaviin korvauksiin liittyy ominaispiirteistä johtuvia rajoituksia. |
| --- | --- |

(203)

Kansainvälisen osuustoimintaliiton (ACI) mukaan osuuskunta on itsenäinen henkilöyhteisö, johon jäsenet liittyvät vapaaehtoisesti toteuttaakseen yhteisesti omistamansa ja demokraattisesti hallitsemansa yrityksen avulla taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia tarpeitaan ja tavoitteitaan (52). Osuuskunta on perusperiaatteidensa (esimerkiksi periaate ”yksi henkilö, yksi ääni” tai yksinoikeudellisuusperiaate) mukaan luonteeltaan joko keskinäinen tai yhteistoiminnallinen (53). Myös osuuskuntien taloushallintoon ja jäsenille maksettaviin korvauksiin liittyy ominaispiirteistä johtuvia rajoituksia.

| (204) | Osuuskuntien edistämisestä Euroopassa annetun komission tiedonannon 3.2.6 kohdan mukaan jotkin jäsenvaltiot katsovat, että osuuskunnan pääoman ominaispiirteistä johtuvat rajoitukset ansaitsevat erityisverokohtelun. Olisi kuitenkin noudatettava sitä periaatetta, että tietyn tyyppiselle taholle annettujen suojelun ja etujen olisi oltava suhteessa kyseiselle taholle ominaisiin oikeudellisiin rajoituksiin, sosiaaliseen lisäarvoon tai rajoituksiin, eivätkä ne saisi johtaa epäterveeseen kilpailuun. |
| --- | --- |

(204)

Osuuskuntien edistämisestä Euroopassa annetun komission tiedonannon 3.2.6 kohdan mukaan jotkin jäsenvaltiot katsovat, että osuuskunnan pääoman ominaispiirteistä johtuvat rajoitukset ansaitsevat erityisverokohtelun. Olisi kuitenkin noudatettava sitä periaatetta, että tietyn tyyppiselle taholle annettujen suojelun ja etujen olisi oltava suhteessa kyseiselle taholle ominaisiin oikeudellisiin rajoituksiin, sosiaaliseen lisäarvoon tai rajoituksiin, eivätkä ne saisi johtaa epäterveeseen kilpailuun.

| (205) | Kuten edellä todetaan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään, että sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(205)

Kuten edellä todetaan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään, että sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (206) | Komissio toteaa lisäksi, että arviointi siitä, onko tuki SEUT-sopimuksen 3 kohdan c alakohdan mukaista, perustuu tasapainon löytämiseen yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamisen myötä saatavien etujen sekä kilpailun ja kaupan vääristymien välille. Komission on sen vuoksi aluksi arvioitava, kohdistetaanko tuki tilanteisiin, joissa markkinat eivät ole päässeet tehokkaasti hyviin taloudellisiin tuloksiin, vai onko sille asetettu muita sosiaalisia tai oikeudenmukaisuuteen liittyviä tavoitteita. Komission on lisäksi määritettävä, onko tuki tarkoituksenmukainen väline markkinoiden toimintapuutteen poistamiseksi. Lopuksi komission on selvitettävä, onko tuki oikeassa suhteessa sille ehdotetun tavoitteen saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(206)

Komissio toteaa lisäksi, että arviointi siitä, onko tuki SEUT-sopimuksen 3 kohdan c alakohdan mukaista, perustuu tasapainon löytämiseen yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamisen myötä saatavien etujen sekä kilpailun ja kaupan vääristymien välille. Komission on sen vuoksi aluksi arvioitava, kohdistetaanko tuki tilanteisiin, joissa markkinat eivät ole päässeet tehokkaasti hyviin taloudellisiin tuloksiin, vai onko sille asetettu muita sosiaalisia tai oikeudenmukaisuuteen liittyviä tavoitteita. Komission on lisäksi määritettävä, onko tuki tarkoituksenmukainen väline markkinoiden toimintapuutteen poistamiseksi. Lopuksi komission on selvitettävä, onko tuki oikeassa suhteessa sille ehdotetun tavoitteen saavuttamiseen.

| (207) | Maatalousalan taloudellista kehitystä koskevasta periaatteesta määrätään SEUT-sopimuksen 42 artiklassa, jonka mukaan maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan sovelletaan kilpailusääntöjä koskevan luvun määräyksiä vain siltä osin kuin neuvosto määrittää ottaen huomioon 39 artiklassa luetellut tavoitteet. |
| --- | --- |

(207)

Maatalousalan taloudellista kehitystä koskevasta periaatteesta määrätään SEUT-sopimuksen 42 artiklassa, jonka mukaan maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan sovelletaan kilpailusääntöjä koskevan luvun määräyksiä vain siltä osin kuin neuvosto määrittää ottaen huomioon 39 artiklassa luetellut tavoitteet.

| (208) | SEUT-sopimuksen 39 artiklassa puolestaan määrätään, että yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on muun muassa lisätä maatalouden tuottavuutta edistämällä teknistä kehitystä sekä varmistamalla, että maataloustuotantoa kehitetään järkiperäisesti ja että tuotannontekijöitä hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla, sekä taata näin maatalousväestölle kohtuullinen elintaso. Lisäksi 39 artiklassa määrätään, että yhteisessä maatalouspolitiikassa on otettava huomioon maatalouselinkeinon erityisluonne, joka johtuu maatalouden yhteiskunnallisesta rakenteesta sekä eri maatalousalueiden välisistä rakenteellisista eroista ja luonnonolojen eroista, tarve toteuttaa aiheelliset mukautukset asteittain, sekä se, että maatalous on jäsenvaltioissa tuotannonala, joka liittyy läheisesti talouteen kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(208)

SEUT-sopimuksen 39 artiklassa puolestaan määrätään, että yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on muun muassa lisätä maatalouden tuottavuutta edistämällä teknistä kehitystä sekä varmistamalla, että maataloustuotantoa kehitetään järkiperäisesti ja että tuotannontekijöitä hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla, sekä taata näin maatalousväestölle kohtuullinen elintaso. Lisäksi 39 artiklassa määrätään, että yhteisessä maatalouspolitiikassa on otettava huomioon maatalouselinkeinon erityisluonne, joka johtuu maatalouden yhteiskunnallisesta rakenteesta sekä eri maatalousalueiden välisistä rakenteellisista eroista ja luonnonolojen eroista, tarve toteuttaa aiheelliset mukautukset asteittain, sekä se, että maatalous on jäsenvaltioissa tuotannonala, joka liittyy läheisesti talouteen kokonaisuudessaan.

| (209) | Kilpailupolitiikassa on mainittujen artiklojen mukaisesti otettava huomioon nämä SEUT-sopimuksen mukaiset tavoitteet. Näiden sosiaalisiin ja taloudellisiin näkökohtiin vahvasti liittyvien tavoitteiden saavuttaminen on suurelta osin maatalousosuuskuntien vastuulla, ja maatalousosuuskunnilla onkin keskeinen rooli koko taloudessa ja erityisesti maaseutuyhteisössä työpaikkojen luomiseksi ja talouden rakenteiden kehittämiseksi alueilla, joille ne ovat sijoittautuneet (54). |
| --- | --- |

(209)

Kilpailupolitiikassa on mainittujen artiklojen mukaisesti otettava huomioon nämä SEUT-sopimuksen mukaiset tavoitteet. Näiden sosiaalisiin ja taloudellisiin näkökohtiin vahvasti liittyvien tavoitteiden saavuttaminen on suurelta osin maatalousosuuskuntien vastuulla, ja maatalousosuuskunnilla onkin keskeinen rooli koko taloudessa ja erityisesti maaseutuyhteisössä työpaikkojen luomiseksi ja talouden rakenteiden kehittämiseksi alueilla, joille ne ovat sijoittautuneet (54).

| (210) | Komissio myöntää, että maatalousosuuskunnat täyttävät SEUT-sopimuksen 39 artiklan mukaiset tavoitteet ja helpottavat maataloustoiminnan kehittämistä. Koska maatalous muodostaa lisäksi tuotannonalan, joka liittyy läheisesti talouteen kokonaisuudessaan, kuten SEUT-sopimuksen 39 artiklan 2 kohdan c alakohdassa korostetaan, on myös pääteltävä, että maatalousosuuskunnat helpottavat niiden talousalueiden kehitystä, joille ne ovat sijoittautuneet. Maatalousosuuskuntien toiminta ja sen jatkuvuus ovat sen vuoksi yleisen edun mukaisia tavoitteita. |
| --- | --- |

(210)

Komissio myöntää, että maatalousosuuskunnat täyttävät SEUT-sopimuksen 39 artiklan mukaiset tavoitteet ja helpottavat maataloustoiminnan kehittämistä. Koska maatalous muodostaa lisäksi tuotannonalan, joka liittyy läheisesti talouteen kokonaisuudessaan, kuten SEUT-sopimuksen 39 artiklan 2 kohdan c alakohdassa korostetaan, on myös pääteltävä, että maatalousosuuskunnat helpottavat niiden talousalueiden kehitystä, joille ne ovat sijoittautuneet. Maatalousosuuskuntien toiminta ja sen jatkuvuus ovat sen vuoksi yleisen edun mukaisia tavoitteita.

| (211) | Jotta tukia tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvina tukina, ne eivät kuitenkaan saa muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(211)

Jotta tukia tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvina tukina, ne eivät kuitenkaan saa muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (212) | Yhteinen etu liittyy kuitenkin suoraan siihen, ovatko toimenpiteet oikeassa suhteessa niille asetettuun tavoitteeseen, kuten valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon 33 kohdassa todetaan. |
| --- | --- |

(212)

Yhteinen etu liittyy kuitenkin suoraan siihen, ovatko toimenpiteet oikeassa suhteessa niille asetettuun tavoitteeseen, kuten valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon 33 kohdassa todetaan.

| (213) | Tarkasteltavana olevassa tapauksessa sitä, onko tuki oikeassa suhteessa sille asetettuun tavoitteeseen, on tarkasteltava sekä osuuskunnille ominaisten erityispiirteiden ja niille ominaisen luonteen (toisin sanoen keskinäisyysperiaatteiden) kannalta että niistä ja erityisesti niiden suuresta koosta mahdollisesti aiheutuvien kilpailuvaikutusten kannalta. |
| --- | --- |

(213)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa sitä, onko tuki oikeassa suhteessa sille asetettuun tavoitteeseen, on tarkasteltava sekä osuuskunnille ominaisten erityispiirteiden ja niille ominaisen luonteen (toisin sanoen keskinäisyysperiaatteiden) kannalta että niistä ja erityisesti niiden suuresta koosta mahdollisesti aiheutuvien kilpailuvaikutusten kannalta.

| (214) | Maatalousosuuskunnille mahdollisesti myönnettävillä poikkeuksilla valtiontukipolitiikkaan liittyvistä toimintatavoista olisi sen vuoksi edistettävä toimintaa ja toimenpiteitä, jotka liittyvät suoraan keskinäisiä yhtiöitä koskeviin periaatteisiin Poikkeukset olisi lisäksi rajattava vain osuuskunnan ja sen jäsenten välisiin toimiin, toisin sanoen toimiin, joissa keskinäisiä yhtiöitä koskevilla periaatteilla on konkreettista merkitystä. Jos nämä edellytykset eivät täyty, tukien kilpailuvaikutusten on jäätävä vähäisiksi. |
| --- | --- |

(214)

Maatalousosuuskunnille mahdollisesti myönnettävillä poikkeuksilla valtiontukipolitiikkaan liittyvistä toimintatavoista olisi sen vuoksi edistettävä toimintaa ja toimenpiteitä, jotka liittyvät suoraan keskinäisiä yhtiöitä koskeviin periaatteisiin Poikkeukset olisi lisäksi rajattava vain osuuskunnan ja sen jäsenten välisiin toimiin, toisin sanoen toimiin, joissa keskinäisiä yhtiöitä koskevilla periaatteilla on konkreettista merkitystä. Jos nämä edellytykset eivät täyty, tukien kilpailuvaikutusten on jäätävä vähäisiksi.

| (215) | Kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälässä säädetyt tuet merkitsevät sitä, että maatalouskunnat säilyttävät poikkeuksellisesti niille myönnetyn erityisesti suojatun osuuskunnan aseman myös siinä tapauksessa, että osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille toimitetun B-luokan dieselöljyn osuus niiden liikevaihdosta on yli 50 prosenttia. Maatalousosuuskunnat vapautetaan myös vaatimuksesta, jonka mukaan B-luokan dieselöljyn jakelu edellyttää yleiseen verotusjärjestelmään kuuluvan erillisen oikeushenkilön perustamista. Tuet poikkeavat sen vuoksi Espanjan viranomaisten määrittelemistä erityisesti suojattujen osuuskuntien ominaisuuksista. |
| --- | --- |

(215)

Kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälässä säädetyt tuet merkitsevät sitä, että maatalouskunnat säilyttävät poikkeuksellisesti niille myönnetyn erityisesti suojatun osuuskunnan aseman myös siinä tapauksessa, että osuuskuntien ulkopuolisille kolmansille toimitetun B-luokan dieselöljyn osuus niiden liikevaihdosta on yli 50 prosenttia. Maatalousosuuskunnat vapautetaan myös vaatimuksesta, jonka mukaan B-luokan dieselöljyn jakelu edellyttää yleiseen verotusjärjestelmään kuuluvan erillisen oikeushenkilön perustamista. Tuet poikkeavat sen vuoksi Espanjan viranomaisten määrittelemistä erityisesti suojattujen osuuskuntien ominaisuuksista.

| (216) | Kyse on sen vuoksi toimenpiteistä, jotka koskevat yksinomaan osuuskuntien ulkopuolisia liiketoimia, jotka kohdistetaan toimintoihin, jotka eivät liity suoraan keskinäisiä yhtiöitä koskeviin periaatteisiin ja joita ei ole rajattu osuuskunnan ja sen jäsenten välisiin toimiin. Edellä esitetystä seuraa, että komissio ei voi todeta, että tuki kohdistettaisiin tilanteisiin, joissa markkinat eivät ole päässeet tehokkaasti hyviin taloudellisiin tuloksiin, tai että sille olisi asetettu muita sosiaalisia tai oikeudenmukaisuuteen liittyviä tavoitteita. |
| --- | --- |

(216)

Kyse on sen vuoksi toimenpiteistä, jotka koskevat yksinomaan osuuskuntien ulkopuolisia liiketoimia, jotka kohdistetaan toimintoihin, jotka eivät liity suoraan keskinäisiä yhtiöitä koskeviin periaatteisiin ja joita ei ole rajattu osuuskunnan ja sen jäsenten välisiin toimiin. Edellä esitetystä seuraa, että komissio ei voi todeta, että tuki kohdistettaisiin tilanteisiin, joissa markkinat eivät ole päässeet tehokkaasti hyviin taloudellisiin tuloksiin, tai että sille olisi asetettu muita sosiaalisia tai oikeudenmukaisuuteen liittyviä tavoitteita.

| (217) | Koska kyse on toimenpiteistä, jotka koskevat yksinomaan osuuskuntien ulkopuolisia liiketoimia, jotka kohdistetaan toimintoihin, jotka eivät liity suoraan keskinäisiä yhtiöitä koskeviin periaatteisiin ja joita ei ole rajattu osuuskunnan ja sen jäsenten välisiin toimiin, komissio katsoo, että tuet eivät noudata edellä mainittuja perusteita, joiden mukaisten tukien katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(217)

Koska kyse on toimenpiteistä, jotka koskevat yksinomaan osuuskuntien ulkopuolisia liiketoimia, jotka kohdistetaan toimintoihin, jotka eivät liity suoraan keskinäisiä yhtiöitä koskeviin periaatteisiin ja joita ei ole rajattu osuuskunnan ja sen jäsenten välisiin toimiin, komissio katsoo, että tuet eivät noudata edellä mainittuja perusteita, joiden mukaisten tukien katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille.

| (218) | Tämä päätös koskee kumpaakin käsiteltävänä olevaa tukiohjelmaa, ja se on pantava täytäntöön viipymättä; tämä koskee erityisesti ohjelmista myönnettyjen yksittäisten tukien takaisinperintää. Komissio toteaa myös, että tukiohjelmaa koskeva päätös ei sulje pois mahdollisuutta, että yksittäiset tuet katsotaan kokonaan tai osittain sisämarkkinoille soveltuviksi kuhunkin tapaukseen liittyvien syiden vuoksi (esimerkiksi siksi, että yksittäinen tuki kuuluu vähämerkityksistä tukea koskevien sääntöjen piiriin, tai tuen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille komission tulevan päätöksen tai poikkeusasetuksen nojalla). |
| --- | --- |

(218)

Tämä päätös koskee kumpaakin käsiteltävänä olevaa tukiohjelmaa, ja se on pantava täytäntöön viipymättä; tämä koskee erityisesti ohjelmista myönnettyjen yksittäisten tukien takaisinperintää. Komissio toteaa myös, että tukiohjelmaa koskeva päätös ei sulje pois mahdollisuutta, että yksittäiset tuet katsotaan kokonaan tai osittain sisämarkkinoille soveltuviksi kuhunkin tapaukseen liittyvien syiden vuoksi (esimerkiksi siksi, että yksittäinen tuki kuuluu vähämerkityksistä tukea koskevien sääntöjen piiriin, tai tuen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille komission tulevan päätöksen tai poikkeusasetuksen nojalla).

4.   Voimassa oleviin säännöksiin perustuvat päätelmät

| (219) | Veroetuuksien muodossa myönnetyt valtiontuet maatalousosuuskuntien hyväksi on periaatteessa katsottava toimintatuiksi, jotka ovat valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon 32 kohdan ja yhteisön sääntöjen mukaisesti kiellettyjä. |
| --- | --- |

(219)

Veroetuuksien muodossa myönnetyt valtiontuet maatalousosuuskuntien hyväksi on periaatteessa katsottava toimintatuiksi, jotka ovat valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon 32 kohdan ja yhteisön sääntöjen mukaisesti kiellettyjä.

| (220) | Toimintatuen käsitettä sovellettiin komission käytännön mukaisesti maatalousalalla jo ennen vuotta 2000, ja käsite sisällytettiin sittemmin maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (55) 3.5 kohtaan ja myös vuosiksi 2007–2013 vahvistettujen maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevien suuntaviivojen 15 kohtaan. Jotta tukitoimenpidettä voitaisiin kyseisten sääntöjen mukaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, siihen on aina liityttävä jokin kannustava piirre tai siinä on edellytettävä tuensaajalta jonkinlaista vastasuoritusta. |
| --- | --- |

(220)

Toimintatuen käsitettä sovellettiin komission käytännön mukaisesti maatalousalalla jo ennen vuotta 2000, ja käsite sisällytettiin sittemmin maatalousalan valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (55) 3.5 kohtaan ja myös vuosiksi 2007–2013 vahvistettujen maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevien suuntaviivojen 15 kohtaan. Jotta tukitoimenpidettä voitaisiin kyseisten sääntöjen mukaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, siihen on aina liityttävä jokin kannustava piirre tai siinä on edellytettävä tuensaajalta jonkinlaista vastasuoritusta.

| (221) | Tarkasteltavina olevissa tuissa on kyse kustannusten keventämisestä, eikä niihin sisälly minkäänlaisia kannustavia piirteitä tai vastasuoritusta tuensaajilta. Myöskään tukien yhteensopivuutta kilpailusääntöjen kanssa ole voitu näyttää toteen. Tämän vuoksi tässä tapauksessa ei voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta valtiontukia koskevan kiellon periaatteesta, ja kyse on SEUT-sopimuksen toimintaan soveltumattomista tuista. |
| --- | --- |

(221)

Tarkasteltavina olevissa tuissa on kyse kustannusten keventämisestä, eikä niihin sisälly minkäänlaisia kannustavia piirteitä tai vastasuoritusta tuensaajilta. Myöskään tukien yhteensopivuutta kilpailusääntöjen kanssa ole voitu näyttää toteen. Tämän vuoksi tässä tapauksessa ei voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta valtiontukia koskevan kiellon periaatteesta, ja kyse on SEUT-sopimuksen toimintaan soveltumattomista tuista.

VIII   TAKAISINPERINTÄ

| (222) | Maatalousosuuskuntien hyväksi myönnettyihin valtiontukiin, jotka Espanja on ottanut käyttöön kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälällä, ei voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta valtiontukia koskevan kiellon periaatteesta, ja kyse on sen vuoksi SEUT-sopimuksen toimintaan soveltumattomista valtiontuista. |
| --- | --- |

(222)

Maatalousosuuskuntien hyväksi myönnettyihin valtiontukiin, jotka Espanja on ottanut käyttöön kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälällä, ei voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta valtiontukia koskevan kiellon periaatteesta, ja kyse on sen vuoksi SEUT-sopimuksen toimintaan soveltumattomista valtiontuista.

| (223) | Jos sääntöjenvastaiset tuet eivät sovellu sisämarkkinoille, asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdassa säädetään, että komissio tekee päätöksen, jonka mukaan kyseessä olevan jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tuensaajalle myönnetyn tuen takaisinperimiseksi. Takaisinperintä on välttämätöntä, jotta aiemmin vallinnut tilanne voidaan palauttaa ennalleen poistamalla kaikki taloudelliset edut, joista sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen saaja oli aiheettomasti hyötynyt tuen myöntämispäivästä alkaen. |
| --- | --- |

(223)

Jos sääntöjenvastaiset tuet eivät sovellu sisämarkkinoille, asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdassa säädetään, että komissio tekee päätöksen, jonka mukaan kyseessä olevan jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tuensaajalle myönnetyn tuen takaisinperimiseksi. Takaisinperintä on välttämätöntä, jotta aiemmin vallinnut tilanne voidaan palauttaa ennalleen poistamalla kaikki taloudelliset edut, joista sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen saaja oli aiheettomasti hyötynyt tuen myöntämispäivästä alkaen.

| (224) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdassa tarkennetaan kuitenkin seuraavaa: ”komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista”. On aiheellista tutkia, voidaanko tähän tapaukseen soveltaa yhteisön lainsäädännön yleistä periaatetta, esimerkiksi luottamuksensuojan periaatetta, joka estäisi sen, että komissio perii sääntöjenvastaiset ja sisämarkkinoille soveltumattomat tuet takaisin tuensaajilta. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan luottamuksensuojan periaatteen tarkoituksena on varmistaa tilanteiden ja yhteisön oikeuden soveltamisalaan kuuluvien oikeudellisten suhteiden ennakoitavuus. |
| --- | --- |

(224)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdassa tarkennetaan kuitenkin seuraavaa: ”komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista”. On aiheellista tutkia, voidaanko tähän tapaukseen soveltaa yhteisön lainsäädännön yleistä periaatetta, esimerkiksi luottamuksensuojan periaatetta, joka estäisi sen, että komissio perii sääntöjenvastaiset ja sisämarkkinoille soveltumattomat tuet takaisin tuensaajilta. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan luottamuksensuojan periaatteen tarkoituksena on varmistaa tilanteiden ja yhteisön oikeuden soveltamisalaan kuuluvien oikeudellisten suhteiden ennakoitavuus.

| (225) | Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan luottamuksensuojan periaatteen noudattamiseen voidaan vedota yhteisön säännösten vastaisesti vain siltä osin kuin unioni on itse saanut aikaan ennakkoon tilanteen, jonka perusteella saattaa syntyä perusteltu luottamus (56). Tuomioistuin on toistuvasti katsonut, että mahdollisuus vedota luottamuksensuojan periaatteeseen on kaikilla taloudellisilla toimijoilla, joille viranomaisen toiminnan vuoksi on syntynyt perusteltuja odotuksia. Tämän periaatteen loukkaamiseen ei sitä vastoin voida vedota, jollei viranomainen ole antanut asiassa täsmällisiä vakuutteluja (57). Mahdollisuus vedota luottamuksensuojan periaatteeseen on tämän vuoksi kaikilla henkilöillä, joille toimielimen toiminnan vuoksi on syntynyt perusteltuja odotuksia, jotka perustuvat toimielimen täsmällisiin vakuutteluihin. |
| --- | --- |

(225)

Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan luottamuksensuojan periaatteen noudattamiseen voidaan vedota yhteisön säännösten vastaisesti vain siltä osin kuin unioni on itse saanut aikaan ennakkoon tilanteen, jonka perusteella saattaa syntyä perusteltu luottamus (56). Tuomioistuin on toistuvasti katsonut, että mahdollisuus vedota luottamuksensuojan periaatteeseen on kaikilla taloudellisilla toimijoilla, joille viranomaisen toiminnan vuoksi on syntynyt perusteltuja odotuksia. Tämän periaatteen loukkaamiseen ei sitä vastoin voida vedota, jollei viranomainen ole antanut asiassa täsmällisiä vakuutteluja (57). Mahdollisuus vedota luottamuksensuojan periaatteeseen on tämän vuoksi kaikilla henkilöillä, joille toimielimen toiminnan vuoksi on syntynyt perusteltuja odotuksia, jotka perustuvat toimielimen täsmällisiin vakuutteluihin.

| (226) | Tarkasteltavana olevassa tapauksessa minkään seikan ei voida katsoa luoneen riidanalaisten tukien saajien keskuudessa täyttä varmuutta siitä, että kyse oli sääntöjenmukaisista tuista. On ensiksikin täsmennettävä, että tuet on otettu käyttöön odottamatta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua komission lopullista päätöstä. Yhteisöjen tuomioistuin (58) on lisäksi todennut toistuvasti, että ottaen huomioon komission perustamissopimuksen 93 artiklan (nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artikla) nojalla harjoittaman valtiontukien valvonnan pakottavuuden, tuensaajayritykset voivat lähtökohtaisesti perustellusti luottaa siihen, että niille myönnetty tuki on sääntöjenmukainen, ainoastaan silloin, kun tukea myönnettäessä on noudatettu mainitun artiklan mukaista menettelyä, ja huolellisen taloudellisen toimijan on yleensä varmistettava, että tätä menettelyä on noudatettu. Tuomioistuin on todennut myös, että jäsenvaltio, jonka viranomaiset ovat myöntäneet tuen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklassa (nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artikla) vahvistettujen menettelymääräysten vastaisesti, ei sen sijaan voi vedota edunsaajien perusteltuun luottamukseen vapautuakseen velvollisuudestaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sellaisen komission päätöksen täytäntöönpanemiseksi, jolla komissio on määrännyt kyseisen jäsenvaltion perimään tuen takaisin. Jos tämä olisi mahdollista, kyseenalaistettaisiin näin perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artikla) määräysten tehokas vaikutus, koska kansalliset viranomaiset voisivat tällä tavoin vaarantaa perustamissopimuksen nojalla tehtyjen komission päätösten tehokkuuden käyttäen perusteena omaa lainvastaista menettelyään tai laiminlyöntiään (59). |
| --- | --- |

(226)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa minkään seikan ei voida katsoa luoneen riidanalaisten tukien saajien keskuudessa täyttä varmuutta siitä, että kyse oli sääntöjenmukaisista tuista. On ensiksikin täsmennettävä, että tuet on otettu käyttöön odottamatta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua komission lopullista päätöstä. Yhteisöjen tuomioistuin (58) on lisäksi todennut toistuvasti, että ottaen huomioon komission perustamissopimuksen 93 artiklan (nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artikla) nojalla harjoittaman valtiontukien valvonnan pakottavuuden, tuensaajayritykset voivat lähtökohtaisesti perustellusti luottaa siihen, että niille myönnetty tuki on sääntöjenmukainen, ainoastaan silloin, kun tukea myönnettäessä on noudatettu mainitun artiklan mukaista menettelyä, ja huolellisen taloudellisen toimijan on yleensä varmistettava, että tätä menettelyä on noudatettu. Tuomioistuin on todennut myös, että jäsenvaltio, jonka viranomaiset ovat myöntäneet tuen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklassa (nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artikla) vahvistettujen menettelymääräysten vastaisesti, ei sen sijaan voi vedota edunsaajien perusteltuun luottamukseen vapautuakseen velvollisuudestaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sellaisen komission päätöksen täytäntöönpanemiseksi, jolla komissio on määrännyt kyseisen jäsenvaltion perimään tuen takaisin. Jos tämä olisi mahdollista, kyseenalaistettaisiin näin perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artikla) määräysten tehokas vaikutus, koska kansalliset viranomaiset voisivat tällä tavoin vaarantaa perustamissopimuksen nojalla tehtyjen komission päätösten tehokkuuden käyttäen perusteena omaa lainvastaista menettelyään tai laiminlyöntiään (59).

| (227) | Se seikka, että komissio on hyväksynyt päätöksen (60), jossa todetaan, että riidanalaiset tuet eivät olleet valtiontukia, ja joka ei ollut vielä lopullinen päätös, koska siihen voitiin hakea muutosta, ja se, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi sittemmin kyseisen päätöksen, ei voi saada aikaan perusteltua luottamusta tuensaajien keskuudessa. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan se olosuhde, että komissio alun perin päätti olla vastustamatta riidanalaisia tukia, ei voi synnyttää tuensaajayrityksen perusteltua luottamusta siltä osin kuin päätös on riitautettu riita-asioita koskeville kanteille asetetun määräajan kuluessa ja yhteisöjen tuomioistuin on sen sittemmin kumonnut (61). Tämän vuoksi ”niin kauan kuin komissio ei ole tehnyt hyväksymispäätöstä ja jopa niin kauan kuin määräaika kanteen nostamiselle tästä päätöksestä ei ole päättynyt, tuensaajalla ei ole varmuutta suunnitellun tuen laillisuudesta, mikä yksin voi aikaansaada tuensaajan perustellun luottamuksen” (62). Komission päätökseen 2003/293/EY, jossa todettiin, että toimenpiteet eivät ole valtiontukia, on haettu muutosta määräaikaan mennessä, ja edellä mainitun oikeuskäytännön mukaan kyseinen päätös ei sen vuoksi voi olla lopullinen päätös, joka saisi aikaan perustellun luottamuksen niiden keskuudessa, joille kyseinen päätös on osoitettu. |
| --- | --- |

(227)

Se seikka, että komissio on hyväksynyt päätöksen (60), jossa todetaan, että riidanalaiset tuet eivät olleet valtiontukia, ja joka ei ollut vielä lopullinen päätös, koska siihen voitiin hakea muutosta, ja se, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi sittemmin kyseisen päätöksen, ei voi saada aikaan perusteltua luottamusta tuensaajien keskuudessa. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan se olosuhde, että komissio alun perin päätti olla vastustamatta riidanalaisia tukia, ei voi synnyttää tuensaajayrityksen perusteltua luottamusta siltä osin kuin päätös on riitautettu riita-asioita koskeville kanteille asetetun määräajan kuluessa ja yhteisöjen tuomioistuin on sen sittemmin kumonnut (61). Tämän vuoksi ”niin kauan kuin komissio ei ole tehnyt hyväksymispäätöstä ja jopa niin kauan kuin määräaika kanteen nostamiselle tästä päätöksestä ei ole päättynyt, tuensaajalla ei ole varmuutta suunnitellun tuen laillisuudesta, mikä yksin voi aikaansaada tuensaajan perustellun luottamuksen” (62). Komission päätökseen 2003/293/EY, jossa todettiin, että toimenpiteet eivät ole valtiontukia, on haettu muutosta määräaikaan mennessä, ja edellä mainitun oikeuskäytännön mukaan kyseinen päätös ei sen vuoksi voi olla lopullinen päätös, joka saisi aikaan perustellun luottamuksen niiden keskuudessa, joille kyseinen päätös on osoitettu.

| (228) | Koska tapaukseen ei liity olosuhteita, jotka voisivat saada aikaan perustellun luottamuksen, komissio vaatii riidanalaisten tukien takaisinperintää. |
| --- | --- |

(228)

Koska tapaukseen ei liity olosuhteita, jotka voisivat saada aikaan perustellun luottamuksen, komissio vaatii riidanalaisten tukien takaisinperintää.

| (229) | Tämä päätös koskee tutkittuja tukitoimenpiteitä ja se on pantava täytäntöön välittömästi erityisesti kyseisistä ohjelmista myönnettyjen yksittäisten tukien takaisinperinnän osalta, lukuun ottamatta erityisiin hankkeisiin myönnettyjä tukia, jotka täyttivät tukien myöntämisen aikaan kaikki vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (63) tai tukiin sovellettavassa poikkeusasetuksessa taikka komission hyväksymässä tukiohjelmassa vahvistetut edellytykset, |
| --- | --- |

(229)

Tämä päätös koskee tutkittuja tukitoimenpiteitä ja se on pantava täytäntöön välittömästi erityisesti kyseisistä ohjelmista myönnettyjen yksittäisten tukien takaisinperinnän osalta, lukuun ottamatta erityisiin hankkeisiin myönnettyjä tukia, jotka täyttivät tukien myöntämisen aikaan kaikki vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (63) tai tukiin sovellettavassa poikkeusasetuksessa taikka komission hyväksymässä tukiohjelmassa vahvistetut edellytykset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Rajoittamatta tämän päätöksen 2 artiklan soveltamista maatalousosuuskuntien hyväksi myönnetyt valtiontuet, jotka Espanja on ottanut käyttöön kuninkaan asetuksen nro 10/2000 1 pykälällä, eivät sovellu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa mainittuja toimenpiteitä ei voida katsoa valtiontuiksi, jos ne täyttävät perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 15 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1998/2006 mukaiset edellytykset.

3 artikla

1.   Rajoittamatta 2 artiklan soveltamista Espanjan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitettujen sisämarkkinoille soveltumattomien tukien perimiseksi takaisin tuensaajilta.

2.   Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.

3.   Koroille lasketaan korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (64) V luvussa vahvistettujen säännösten mukaisesti.

4.   Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön täytäntöönpano.

4 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Espanjan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

5 artikla

1.   Espanjan on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet tukea 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla, ja kunkin tuensaajan tukiohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä; |
| --- | --- |

a)

luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet tukea 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla, ja kunkin tuensaajan tukiohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä;

| b) | tuensaajilta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja takaisinperintään sovellettava korko); |
| --- | --- |

b)

tuensaajilta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja takaisinperintään sovellettava korko);

| c) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

c)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Espanjan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kun 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun.

Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kahden kuukauden määräajan päätyttyä Espanjan on esitettävä komission pyynnöstä selostus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä. Selostuksessa on annettava myös yksityiskohtaiset tiedot tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 SEUT-sopimuksen 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Tässä päätöksessä viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on pidettävä soveltuvin osin viittauksina perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

1

(2)  EYVL C 172, 16.6.2001, s. 2.

2

(3)  EUVL L 111, 6.5.2003, s. 24.

3

(4)  EUVL C 171, 19.7.2003, s. 34.

4

(5)  Asia T-146/03, Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid ja Federación Catalana de Estaciones de Servicio v. komissio, Kok. 2003, s. II-98.

5

(6)  BOE 241, 7.10.2000, s. 34614.

6

(7)  Kyse on toimenpiteistä, jotka koskevat lain nro 37/1992 muuttamista kuninkaan asetuksella nro 10/2000, ja verotustoimenpiteistä, jotka on hyväksytty 29 päivänä marraskuuta 2000 annetulla valtiovarainministeriön määräyksellä ja joissa on kyse korjauskertoimen soveltamisesta tiettyyn tuloverotuksen vakiokantajärjestelmän alaiseen kotieläintuotantoon hankittaessa rehuja sivullisilta. Kyse on myös nettotuoton alentamisesta tuloverotuksen alaiseen maatalous- ja kotieläintaloustuotantoon sovellettavassa vakiokantajärjestelmässä, tiettyyn maataloustuotantoon sovellettavan yksinkertaistetun arvonlisäverojärjestelmän mukaisten neljännesvuosimaksujen määrittämisessä käytetyn kertoimen alentamisesta ja verotustoimenpiteestä, joka koskee maatalousalan tuloverotuksessa vaikeasti perusteltavien menojen prosenttiosuuden kasvattamisesta. Komissio oli katsonut päätöksessään, että kyseiset toimenpiteet eivät olleet valtiontukia.

7

(8)  Kyse on valtiontuista, jotka Espanja on myöntänyt maatilanhaltijoille lainojen korkohyvityksenä ja takauksina. Kyseisistä tuista säädetään 10 päivänä marraskuuta 2000 tehdyn ministerineuvoston sopimuksen julkaisemisesta 15 marraskuuta 2000 tehdyssä maatalousministeriön päätöksessä. Lisäksi on kyse toimenpiteestä, jolla luonnollisten henkilöiden tuloverotuksessa tiettyjen maatilojen siirtoihin sovellettavia veroetuuksia jatkettiin vuosina 2000 ja 2001. Toimenpiteestä säädetään lain nro 14/2000 seitsemännessä siirtymäsäännöksessä. Komissio oli todennut päätöksessään, että nämä toimenpiteet eivät olleet SEUT-sopimuksen mukaisia.

8

(9)  BOE 241, 7.10.2000, s. 34614.

9

(10)  BOE 170, 17.7.1999, s. 27027.

10

(11)  BOE 304, 20.12.1990, s. 37970.

11

(12)  BOE 241, 8.10.1998, s. 33517.

12

(13)  Osuuskuntien velvollisuudesta perustaa tällainen vararahasto säädetään lain nro 27/1999 55 pykälässä. Vararahasto muodostuu pääasiassa osuuskuntien ylijäämistä ja osuuskuntien ulkopuolisista voitoista. Vastaava velvollisuus on asetettu pääomayhtiöille, joiden on Espanjan osakeyhtiölain nro 1564/1989 214 pykälän nojalla sijoitettava 10 prosentin osuus tilikauden voitosta lakisääteiseen rahastoon, kunnes rahaston suuruus on vähintään 20 prosenttia osakepääomasta (BOE, 27.12.1989).

13

(14)  Osuuskuntien velvollisuudesta perustaa tällainen rahasto säädetään lain nro 27/1999 56 pykälässä.

14

(15)  EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3.

15

(16)  BOE 188, 7.8.1986, s. 27907.

16

(17)  BOE 58, 9.3.1970, s. 3820.

17

(18)  BOE 308, 24.12.1992, s. 43867.

18

(19)  BOE 295, 10.12.1998, s. 40730.

19

(20)  BOE 310, 28.12.1995, s. 37072.

20

(21)  EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3. Ks. myös asiassa C-280/00, Altmark, 24.7.2003 annettu yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Kok. 2003, s. I-7747.

21

(22)  KOM(2004) 18 lopullinen, 23.2.2004.

22

(23)  Asia C-303/88, Italia v. komissio, Kok. 1991, s. I-1433, 11 kohta, asia C-482/99, Ranska v. komissio, Kok. 2002, s. I-4397, 24 kohta, ja asia C-126/01, GEMO, Kok. 2003, s. I-13769, 24 kohta.

23

(24)  Asiassa T-67/94, Ladbroke Racing v. komissio, 27.1.1998 annettu ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio, Kok. 1998. s. II-1. Ks. myös asiassa C-159/01, Alankomaat v. komissio, 29.4.2004 annettu yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Kok. 2004, s. I-4461.

24

(25)  Asia 730/79, Philip Morris Holland BV v. komissio, Kok. 1980, s. 2671, 11 kohta.

25

(26)  Lähde: Eurostat.

26

(27)  Yhdistetyissä asioissa C-393/04 ja C-41/05, Air Liquide Industries Belgium, 15.6.2006 annettu yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Kok. 2006, s. I-5293.

27

(28)  Asiassa T-146/03, Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid ja Federación Catalana de Estaciones de Servicio v. komissio, 12.12.2006 annettu ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio, Kok. 2006, s. II-98.

28

(29)  Toisin sanoen edellä johdanto-osan 20 kappaleen ensimmäisessä kohdassa mainitut edut, lukuun ottamatta alennettua 20 prosentin verokantaa, jota sovelletaan vain liiketoimiin osuuskunnan jäsenten kanssa ja jota tämä päätös ei sen vuoksi koske.

29

(30)  Asiassa T-210/02, British Aggregates, 13.9.2006 annettu ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio, Kok. 2006, s. II-2789.

30

(31)  Asia C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze, 10.1.2006 annettu yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Kok. 2006, s. II-289.

31

(32)  Asiassa C-88/03, Portugali v. komissio, 6.9.2006 annettu tuomio, Kok. 2006, s. I-7115, 54 kohta, ja asiassa C-308/01, GIL Insurance ym., 29.4.2004 annettu tuomio, Kok. 2004, s. I-4777, 68 kohta.

32

(33)  Ks. tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappale ja osuuskuntien verotusjärjestelmästä 19. joulukuuta 1990 annetun lain nro 20/1990 33 pykälän 1 momentti ja 34 pykälän 1 momentti.

33

(34)  Ks. tämän päätöksen johdanto-osan 20 kappale.

34

(35)  Osuuskuntien verotusjärjestelmästä 19 päivänä joulukuuta 1990 annetun lain nro 20/1990 33 pykälän 4 momentti.

35

(36)  Osuuskuntien verotusjärjestelmästä 19 päivänä joulukuuta 1990 annetun lain nro 20/1990 33 pykälän 4 momentin b alamomentti.

36

(37)  Kyseisten etujen käyttöönottoa käsitellään tämän päätöksen johdanto-osan 135–154 kappaleessa.

37

(38)  Edun käsitettä käsitellään tämän päätöksen johdanto-osan 135–154 kappaleessa.

38

(39)  Asiassa C-88/03, Portugali v. komissio, 6.9.2006 annettu tuomio, Kok. 2006, s. I-7115, 80–81 kohta.

39

(40)  Asioissa T-127/99, T-129/99 ja T-148/99, Diputación Foral de Álava ym. v. komissio, 6.3.2002 annettu tuomio, Kok. 2002, s. II-1275, 250 kohta.

40

(41)  Asiassa C-88/03, Portugalin tasavalta (Azorit) v. komissio, 6.9.2006 annettu yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Kok. 2006, s. I-7115.

41

(42)  Ks. tämän päätöksen johdanto-osan 65–85 kappale.

42

(43)  Ks. alaviite 41.

43

(44)  ”Uudella tuella” tarkoitetaan kaikkia tukia, eli tukiohjelmia ja yksittäisiä tukia, jotka eivät ole voimassa olevaa tukea, mukaan lukien voimassa olevan tuen muutokset (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

44

(45)  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

45

(46)  EUVL C 319, 27.12.2006, s. 1, 89–94 kohta.

46

(47)  Heinäkuun 26 päivänä 1995 tehty komission päätös 96/148/EY (EYVL L 34, 13.2.1996, s. 38).

47

(48)  Heinäkuun 29 päivänä 1999 tehty komission päätös, SG(99) D/5879.

48

(49)  KOM(2006) 103 lopullinen, 9.3.2006, 3.1.2 kohta, ja KOM(2008) 384, lopullinen 13.6.2008, 6.3 kohta.

49

(50)  Asiassa T-268/06, Olympiaki Ypriresies AE v. komissio, annettu ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio, Kok. 2008, s. II-1091, 51 ja 52 kohta.

50

(51)  Lukuun ottamatta maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa vuosiksi 2007–2013 olevaa viittausta tuottajaryhmien perustamiseen ja perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin 15 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 9 artiklaan, joka koskee myös tuottajaryhmien perustamista.

51

(52)  Riippumaton kansalaisyhdistys, joka kokoaa yhteen, edustaa ja avustaa eri puolilla maailmaa toimivia osuuskuntia. Osuustoimintaliitto (ACI) on perustettu Lontoossa vuonna 1895, siinä on 224 jäsentä 87 eri maassa ja kaikilta talouselämän aloilta. Ks. http://www.ica.coop.

52

(53)  Co-operatives in Enterprise Europe, 7 päivänä joulukuuta 2001 annettu komission keskusteluasiakirja.

53

(54)  Osuuskuntien edistämisestä Euroopassa annetun komission tiedonannon 4 kohdassa palautetaan mieliin osuuskuntien merkittävä asema maataloudessa. Kyseisessä kohdassa todetaan seuraavaa: ”koska osuuskunnista on moninaista hyötyä Euroopan taloudelle, ne ovat keskeinen tekijä pyrittäessä Lissabonin tavoitteisiin. Osuuskunnat ovat itse asiassa mainio esimerkki yhtiömuodosta, jossa voidaan yhdistää yritystoimintaan liittyvät ja sosiaaliset tavoitteet toisiaan tukevalla tavalla. Osuuskunnilla on merkittävä asema yrityspolitiikan ohella maataloudessa ja taloudellisissa vaikeuksissa olevien alueiden kehittämisessä, ja niiden rakenne on ihanteellinen työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kohentamisen kannalta.”

54

(55)  EYVL C 28, 1.2.2000, s. 2.

55

(56)  Asiassa T-348/03, Koninklijke Friesland Foods NV, 12.9.2007 annettu ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio, Kok. 2007, s. II-101.

56

(57)  Asiassa C-506/03, Saksa v. komissio, 24.11.2005 annettu yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, s. 58; asioissa C-182/03 ja 217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, 22.6.2006 annettu tuomio, Kok. 2006, s. I-5479.

57

(58)  Asiassa C-5/89, komissio v. Saksa, 20.9.1990 annettu yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Kok. 1990, s. I-3437; asiassa C-169/95, Espanjan kuningaskunta v. komissio, 14.1.1997 annettu yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Kok. 1997, s. I-135, asiassa C-24/95, Alcan Deutschland, 20.3.1997 annettu yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Kok. 1997, s. I-1591, ja asioissa C-183/02 ja C-187/02, Daewoo Electronics Manufacturing España eja Territorio Historico de Alava, Diputación Foral de Alava v. komissio, 11.11.2004 annettu yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Kok. 2004, s. I-10609.

58

(59)  Asiassa C-99/02, komissio v. Italia, 1.4.2004 annettu yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Kok. 2004, s. I-3353, 21 kohta, jossa viitataan muun muassa edellä mainittuun 20.9.1990 annettuun yhteisöjen tuomioistuimen tuomioon.

59

(60)  Edellä mainittu päätös 2003/293/EY.

60

(61)  Ks. alaviite 58.

61

(62)  Asiassa C-91/01, komissio v. Italia, 29.4.2004 annettu yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, Kok. 2004, s. I-4355.

62

(63)  Perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 15 päivänä joulukuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 1998/2006 (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5).

63

(64)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annettu komission asetus (EY) N:o 794/2004 (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

64

---

| 4.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 235/26

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä maaliskuuta 2010,

valtiontuesta C 4/03 (ex NN 102/02) jonka Italia on myöntänyt WAM SpA -yritykselle

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 1711)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/474/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon päätöksen, jolla komissio päätti aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan (1) mukaisen tukea C 4/03 (ex NN 102/02) koskevan menettelyn (2),

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa ja on ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 26 päivänä heinäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä WAM Engineering Ltd -yritystä koskeneen kantelun, jonka mukaan Italia oli myöntänyt WAM SpA:lle sääntöjenvastaisia tukia. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 26 päivänä heinäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä WAM Engineering Ltd -yritystä koskeneen kantelun, jonka mukaan Italia oli myöntänyt WAM SpA:lle sääntöjenvastaisia tukia.

| (2) | Italian viranomaisilta pyydettiin lisätietoja 5 päivänä elokuuta 1999 ja 10 päivänä syyskuuta 1999 päivätyillä kirjeillä. Kantelija toimitti lisätiedot 2 päivänä syyskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Komissio toimitti kantelijalle 13 päivänä joulukuuta 1999 päivätyllä kirjeellä Italian viranomaisten vastauksen, joka oli saatu 11 päivänä lokakuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, ja ilmoitti aikovansa aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn. |
| --- | --- |

(2)

Italian viranomaisilta pyydettiin lisätietoja 5 päivänä elokuuta 1999 ja 10 päivänä syyskuuta 1999 päivätyillä kirjeillä. Kantelija toimitti lisätiedot 2 päivänä syyskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Komissio toimitti kantelijalle 13 päivänä joulukuuta 1999 päivätyllä kirjeellä Italian viranomaisten vastauksen, joka oli saatu 11 päivänä lokakuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, ja ilmoitti aikovansa aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn.

| (3) | Komissio tarkasteli samaan aikaan kansallisia tukiohjelmia, jotka koskivat ulkomaisia suoria sijoituksia EU:n ulkopuolisiin maihin, aikomuksenaan julkaista asiaa koskeva komission tiedonanto. |
| --- | --- |

(3)

Komissio tarkasteli samaan aikaan kansallisia tukiohjelmia, jotka koskivat ulkomaisia suoria sijoituksia EU:n ulkopuolisiin maihin, aikomuksenaan julkaista asiaa koskeva komission tiedonanto.

| (4) | Komissio pyysi lisätietoja Italialta 18 päivänä joulukuuta 2001 päivätyllä kirjeellä sen jälkeen, kun kantelija oli ottanut uudelleen yhteyttä komissioon (komissiolle toimitettiin kaksi pyyntöä, toinen 31 päivänä maaliskuuta 2000 ja toinen 11 päivänä lokakuuta 2000 päivätyllä kirjeellä), sillä komissio oli lykännyt ulkomaisia suoria sijoituksia koskevaa tutkimusta. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pyysi lisätietoja Italialta 18 päivänä joulukuuta 2001 päivätyllä kirjeellä sen jälkeen, kun kantelija oli ottanut uudelleen yhteyttä komissioon (komissiolle toimitettiin kaksi pyyntöä, toinen 31 päivänä maaliskuuta 2000 ja toinen 11 päivänä lokakuuta 2000 päivätyllä kirjeellä), sillä komissio oli lykännyt ulkomaisia suoria sijoituksia koskevaa tutkimusta.

| (5) | Italian viranomaisilta pyydettiin 20 päivänä helmikuuta 2002 ja 27 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyillä kirjeillä toimitettujen tietojen perusteella lisätietoja 12 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Italian viranomaisilta pyydettiin 20 päivänä helmikuuta 2002 ja 27 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyillä kirjeillä toimitettujen tietojen perusteella lisätietoja 12 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä.

| (6) | Italian viranomaiset vastasivat 21 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti 5 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Italian viranomaisille, että se katsoi toimitettujen tietojen olevan epätäydellisiä ja pyysi täydentämään puuttuvat tiedot sekä lähettämään lisäselvityksiä 20 työpäivän kuluessa kirjeen vastaanottamisesta. |
| --- | --- |

(6)

Italian viranomaiset vastasivat 21 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti 5 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Italian viranomaisille, että se katsoi toimitettujen tietojen olevan epätäydellisiä ja pyysi täydentämään puuttuvat tiedot sekä lähettämään lisäselvityksiä 20 työpäivän kuluessa kirjeen vastaanottamisesta.

| (7) | Koska vastausta ei saatu huolimatta siitä, että Italian viranomaiset pyysivät 25 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä määräajan jatkamista 31 päivään heinäkuuta, komissio teki 26 päivänä syyskuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3), jäljempänä ’asetus (EY) N:o 659/1999’, 10 artiklan 3 kohdan mukaisen tietojen antamista koskevan välipäätöksen. Tällä välin asia oli siirretty ilmoittamattomia valtiontukia koskevaan rekisteriin numerolla NN 102/2002. |
| --- | --- |

(7)

Koska vastausta ei saatu huolimatta siitä, että Italian viranomaiset pyysivät 25 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä määräajan jatkamista 31 päivään heinäkuuta, komissio teki 26 päivänä syyskuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3), jäljempänä ’asetus (EY) N:o 659/1999’, 10 artiklan 3 kohdan mukaisen tietojen antamista koskevan välipäätöksen. Tällä välin asia oli siirretty ilmoittamattomia valtiontukia koskevaan rekisteriin numerolla NN 102/2002.

| (8) | Kantelijalle tiedotettiin asian etenemisestä 26 päivänä kesäkuuta 2002 ja 4 päivänä lokakuuta 2002 päivätyillä kirjeillä. Kantelija pyysi 31 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä ilmoittamaan edellä mainitun välipäätöksen tuloksesta. |
| --- | --- |

(8)

Kantelijalle tiedotettiin asian etenemisestä 26 päivänä kesäkuuta 2002 ja 4 päivänä lokakuuta 2002 päivätyillä kirjeillä. Kantelija pyysi 31 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä ilmoittamaan edellä mainitun välipäätöksen tuloksesta.

| (9) | Italian viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 16 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä sekä lisätietoja 24 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(9)

Italian viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 16 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä sekä lisätietoja 24 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä.

| (10) | Komissio ilmoitti Italialle 24 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa, nykyään SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa, tarkoitettu menettely (4). |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti Italialle 24 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa, nykyään SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa, tarkoitettu menettely (4).

| (11) | Kantajalle ilmoitettiin tästä 29 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(11)

Kantajalle ilmoitettiin tästä 29 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

| (12) | Kantelija lähetti komissiolle muistutuksen 10 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, koska se ei ollut vielä saanut mainittua kirjettä. |
| --- | --- |

(12)

Kantelija lähetti komissiolle muistutuksen 10 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, koska se ei ollut vielä saanut mainittua kirjettä.

| (13) | WAM SpA lähetti Italian viranomaisille menettelyn aloittamisesta lähetetyn ilmoituksen johdosta välittömästi komissiolle kirjeen (päivätty 10 päivänä helmikuuta 2003). |
| --- | --- |

(13)

WAM SpA lähetti Italian viranomaisille menettelyn aloittamisesta lähetetyn ilmoituksen johdosta välittömästi komissiolle kirjeen (päivätty 10 päivänä helmikuuta 2003).

| (14) | Italia pyysi 27 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, että komission päätöksessä asetettua, tietojen luottamuksellisuuden ilmoittamista koskevaa 15 päivän määräaikaa jatkettaisiin 7 päivään maaliskuuta 2003. |
| --- | --- |

(14)

Italia pyysi 27 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, että komission päätöksessä asetettua, tietojen luottamuksellisuuden ilmoittamista koskevaa 15 päivän määräaikaa jatkettaisiin 7 päivään maaliskuuta 2003.

| (15) | Italia pyysi 10 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, että komissio ei julkaisisi päätöstä ollenkaan, sillä tuensaaja halusi maksaa saamansa tuen takaisin. WAM SpA ilmoitti tästä myös itse suoraan komissiolle lähettämällään 13 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(15)

Italia pyysi 10 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, että komissio ei julkaisisi päätöstä ollenkaan, sillä tuensaaja halusi maksaa saamansa tuen takaisin. WAM SpA ilmoitti tästä myös itse suoraan komissiolle lähettämällään 13 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

| (16) | Komissio huomautti 18 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, että julkaisemisen välttämiseksi asian käsittelyn lopettamisesta oli tehtävä lopullinen päätös, jonka edellytyksenä oli, että komissiolle toimitetaan todisteet molempien valtiontukien ja niiden komission hyväksymällä tavalla laskettujen korkojen todellisesta takaisinperimisestä. |
| --- | --- |

(16)

Komissio huomautti 18 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, että julkaisemisen välttämiseksi asian käsittelyn lopettamisesta oli tehtävä lopullinen päätös, jonka edellytyksenä oli, että komissiolle toimitetaan todisteet molempien valtiontukien ja niiden komission hyväksymällä tavalla laskettujen korkojen todellisesta takaisinperimisestä.

| (17) | Italian viranomaisten 13 päivänä toukokuuta 2003 päivätyssä kirjeessään ehdottama määrä oli huomattavasti pienempi kuin tuen avustusekvivalentti, jonka komissio oli arvioinut alustavasti menettelyn aloittamisen aikaan saatavilla olevien tietojen perusteella. Tämän johdosta komissio ilmoitti Italialle 22 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, että koska takaisinperittäväksi ehdotettu määrä ei täyttänyt komission perusteita, päätös julkaistaisiin pian. |
| --- | --- |

(17)

Italian viranomaisten 13 päivänä toukokuuta 2003 päivätyssä kirjeessään ehdottama määrä oli huomattavasti pienempi kuin tuen avustusekvivalentti, jonka komissio oli arvioinut alustavasti menettelyn aloittamisen aikaan saatavilla olevien tietojen perusteella. Tämän johdosta komissio ilmoitti Italialle 22 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, että koska takaisinperittäväksi ehdotettu määrä ei täyttänyt komission perusteita, päätös julkaistaisiin pian.

| (18) | Kantelija pyysi 13 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä tietoja päätöksen julkaisemisesta. Komissio vastasi 18 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Kantelijalle ilmoitettiin samana päivänä myös sähköpostitse, että päätös oli juuri julkaistu, jotta se saisi asiasta nopeasti tiedon. |
| --- | --- |

(18)

Kantelija pyysi 13 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä tietoja päätöksen julkaisemisesta. Komissio vastasi 18 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Kantelijalle ilmoitettiin samana päivänä myös sähköpostitse, että päätös oli juuri julkaistu, jotta se saisi asiasta nopeasti tiedon.

| (19) | WAM SpA pyysi 1 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, jota oli edeltänyt (samana päivänä lähetetty) faksi, lupaa tutustua koko asiakirja-aineistoon. Komissio eväsi pyynnön 14 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(19)

WAM SpA pyysi 1 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, jota oli edeltänyt (samana päivänä lähetetty) faksi, lupaa tutustua koko asiakirja-aineistoon. Komissio eväsi pyynnön 14 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

| (20) | WAM SpA vastasi 20 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä suoraan komission Italialle toimittamaan ilmoitukseen päätöksen julkaisemisesta. Komissio vastasi 11 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(20)

WAM SpA vastasi 20 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä suoraan komission Italialle toimittamaan ilmoitukseen päätöksen julkaisemisesta. Komissio vastasi 11 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

| (21) | Kantelija ilmoitti 27 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä aikovansa vaatia WAM SpA:lta korvausta kärsimistään tappioista, jos komission lopullinen päätös olisi kielteinen, ja pyysi, että sille tiedotettaisiin noudatettavasta menettelystä. |
| --- | --- |

(21)

Kantelija ilmoitti 27 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä aikovansa vaatia WAM SpA:lta korvausta kärsimistään tappioista, jos komission lopullinen päätös olisi kielteinen, ja pyysi, että sille tiedotettaisiin noudatettavasta menettelystä.

| (22) | Morton Machine Company Limited ilmoitti 4 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, että WAM SpA oli haastanut sen italialaiseen tuomioistuimeen ja vaatinut puolestaan korvausta, ja kysyi komissiolta, voisiko tämä vaikuttaa siihen, että haaste vedettäisiin pois. |
| --- | --- |

(22)

Morton Machine Company Limited ilmoitti 4 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, että WAM SpA oli haastanut sen italialaiseen tuomioistuimeen ja vaatinut puolestaan korvausta, ja kysyi komissiolta, voisiko tämä vaikuttaa siihen, että haaste vedettäisiin pois.

| (23) | Komissio vastasi 10 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä molempiin Morton Machine Companyn kirjeisiin. |
| --- | --- |

(23)

Komissio vastasi 10 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä molempiin Morton Machine Companyn kirjeisiin.

| (24) | Kolmannet toimittivat 16 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä omat huomautuksensa menettelyn aloittamisesta ja pyysivät, että ne käsiteltäisiin luottamuksellisina. |
| --- | --- |

(24)

Kolmannet toimittivat 16 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä omat huomautuksensa menettelyn aloittamisesta ja pyysivät, että ne käsiteltäisiin luottamuksellisina.

| (25) | Komission yksiköt ja Italian viranomaiset tapasivat 23 päivänä heinäkuuta 2003. Italian viranomaiset olivat ennen kokousta toimittaneet joitakin tietoja 22 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 25 päivänä heinäkuuta 2003. Lisäksi komissio sai 8 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä eräitä lisätietoja suoraan pääministerin kansliasta (Dipartimento per il coordinamento delle politiche comunitarie). |
| --- | --- |

(25)

Komission yksiköt ja Italian viranomaiset tapasivat 23 päivänä heinäkuuta 2003. Italian viranomaiset olivat ennen kokousta toimittaneet joitakin tietoja 22 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 25 päivänä heinäkuuta 2003. Lisäksi komissio sai 8 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä eräitä lisätietoja suoraan pääministerin kansliasta (Dipartimento per il coordinamento delle politiche comunitarie).

| (26) | Morton Machine Company Limited tiedusteli 21 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, oliko lopullinen päätös jo tehty, ja pyysi, että sille tiedotettaisiin tilanteen edistymisestä. Komissio vastasi 28 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(26)

Morton Machine Company Limited tiedusteli 21 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, oliko lopullinen päätös jo tehty, ja pyysi, että sille tiedotettaisiin tilanteen edistymisestä. Komissio vastasi 28 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

| (27) | Italia esitti 19 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä komissiolle omat huomautuksensa päätöksestä aloittaa muodollinen tutkintamenettely. |
| --- | --- |

(27)

Italia esitti 19 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä komissiolle omat huomautuksensa päätöksestä aloittaa muodollinen tutkintamenettely.

| (28) | Italia toimitti 3 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä omat kommenttinsa kolmansien esittämistä huomautuksista. |
| --- | --- |

(28)

Italia toimitti 3 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä omat kommenttinsa kolmansien esittämistä huomautuksista.

| (29) | Pääsihteeristö vahvisti WAM SpA:n 30 päivänä heinäkuuta 2003 esittämän korvauspyynnön johdosta 16 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä kielteisen päätöksensä, joka koski asiakirjoihin tutustumista. |
| --- | --- |

(29)

Pääsihteeristö vahvisti WAM SpA:n 30 päivänä heinäkuuta 2003 esittämän korvauspyynnön johdosta 16 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä kielteisen päätöksensä, joka koski asiakirjoihin tutustumista.

| (30) | Italia toimitti 14 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä asiakirjat, jotka puuttuivat 19 päivänä syyskuuta lähetetystä vastauksesta. |
| --- | --- |

(30)

Italia toimitti 14 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä asiakirjat, jotka puuttuivat 19 päivänä syyskuuta lähetetystä vastauksesta.

| (31) | Komissio teki 19 päivänä toukokuuta 2004 neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 7 artiklan 3 ja 5 kohdan mukaisen päätöksen (5). |
| --- | --- |

(31)

Komissio teki 19 päivänä toukokuuta 2004 neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 7 artiklan 3 ja 5 kohdan mukaisen päätöksen (5).

| (32) | Sekä WAM SpA että Italia hakivat komission 19 päivänä toukokuuta 2004 tekemään päätökseen muutosta Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päätti yhdistää asiat ja antoi 6 päivänä syyskuuta 2006 tuomion, jossa se kumosi komission päätöksen, koska komissio ei ollut toimittanut riittäviä todisteita siitä, että tuki vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristäisi kilpailua EU:n markkinoilla. (6) |
| --- | --- |

(32)

Sekä WAM SpA että Italia hakivat komission 19 päivänä toukokuuta 2004 tekemään päätökseen muutosta Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päätti yhdistää asiat ja antoi 6 päivänä syyskuuta 2006 tuomion, jossa se kumosi komission päätöksen, koska komissio ei ollut toimittanut riittäviä todisteita siitä, että tuki vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristäisi kilpailua EU:n markkinoilla. (6)

| (33) | Komissio valitti yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiosta. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi komission valituksen 30 päivänä huhtikuuta 2009. (7) |
| --- | --- |

(33)

Komissio valitti yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiosta. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi komission valituksen 30 päivänä huhtikuuta 2009. (7)

II   TUEN KUVAUS

| (34) | WAM SpA on Italian lain mukainen yritys, jonka päätoimipaikka on Cavezzossa Italiassa. Tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla vuodesta 1995 vuoteen 2000 se toimi ruuvikuljettimien, kairojen, pölynpoistosuodattimien ja teollisuuslaitoksiin tarkoitettujen venttiilien tuotannon ja markkinoinnin alalla. Kyseisillä markkinoilla toimii paljon EU:n tuottajia. WAM SpA:lla oli erityisesti pölynpoistosuodattimien alalla kilpailijoina useita suuria EU:n alueen tuottajia, joilla oli käytössään huipputeknologiaa ja pitkälle kehitetty markkinointirakenne. (8) |
| --- | --- |

(34)

WAM SpA on Italian lain mukainen yritys, jonka päätoimipaikka on Cavezzossa Italiassa. Tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla vuodesta 1995 vuoteen 2000 se toimi ruuvikuljettimien, kairojen, pölynpoistosuodattimien ja teollisuuslaitoksiin tarkoitettujen venttiilien tuotannon ja markkinoinnin alalla. Kyseisillä markkinoilla toimii paljon EU:n tuottajia. WAM SpA:lla oli erityisesti pölynpoistosuodattimien alalla kilpailijoina useita suuria EU:n alueen tuottajia, joilla oli käytössään huipputeknologiaa ja pitkälle kehitetty markkinointirakenne. (8)

| (35) | WAM SpA:n osuus Italian sementtiteollisuudessa käytettävien ruuvikuljettimien markkinoista oli 60 prosenttia vuonna 1991, 50 prosenttia vuonna 2000 ja 55 prosenttia vuonna 2003. Pölynpoistosuodattimien markkinoista WAM SpA:n osuus oli 40 prosenttia vuonna 1991, 50 prosenttia vuonna 2000 ja 60 prosenttia vuonna 2003. (9) |
| --- | --- |

(35)

WAM SpA:n osuus Italian sementtiteollisuudessa käytettävien ruuvikuljettimien markkinoista oli 60 prosenttia vuonna 1991, 50 prosenttia vuonna 2000 ja 55 prosenttia vuonna 2003. Pölynpoistosuodattimien markkinoista WAM SpA:n osuus oli 40 prosenttia vuonna 1991, 50 prosenttia vuonna 2000 ja 60 prosenttia vuonna 2003. (9)

| (36) | WAM SpA laajensi vuodesta 1997 myyntiään Euroopan unionin jäsenvaltioiden markkinoille, erityisesti läntiseen Saksaan ja Ranskaan. Vuonna 2000 sen osuus sementtiteollisuudessa käytettävien ruuvikuljettimien markkinoista oli 70 prosenttia Ranskassa ja Saksassa ja 60 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä pölynpoistosuodattimien markkinoista 50 prosenttia Ranskassa, 20 prosenttia Saksassa ja 10 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa. (10) |
| --- | --- |

(36)

WAM SpA laajensi vuodesta 1997 myyntiään Euroopan unionin jäsenvaltioiden markkinoille, erityisesti läntiseen Saksaan ja Ranskaan. Vuonna 2000 sen osuus sementtiteollisuudessa käytettävien ruuvikuljettimien markkinoista oli 70 prosenttia Ranskassa ja Saksassa ja 60 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä pölynpoistosuodattimien markkinoista 50 prosenttia Ranskassa, 20 prosenttia Saksassa ja 10 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa. (10)

| (37) | Vuonna 1994 perustettiin japanilainen tytäryritys WAM Japan, joka on erikoistunut kahden Italiassa valmistettavan ja kuljetuskustannuksiltaan suhteellisen alhaisen tuotteen, pölynpoistosuodattimien ja venttiilien, markkinointiin. Vuonna 1995 perustettiin kiinalainen tytäryritys, jota hallinnoitiin aluksi yhteisyrityksenä paikallisen kumppanin kanssa, mutta joka on ollut vuodesta 1998 kokonaan WAM SpA:n määräysvallassa. (11) |
| --- | --- |

(37)

Vuonna 1994 perustettiin japanilainen tytäryritys WAM Japan, joka on erikoistunut kahden Italiassa valmistettavan ja kuljetuskustannuksiltaan suhteellisen alhaisen tuotteen, pölynpoistosuodattimien ja venttiilien, markkinointiin. Vuonna 1995 perustettiin kiinalainen tytäryritys, jota hallinnoitiin aluksi yhteisyrityksenä paikallisen kumppanin kanssa, mutta joka on ollut vuodesta 1998 kokonaan WAM SpA:n määräysvallassa. (11)

| (38) | WAM SpA:lla oli tarkastelujaksolla 84 prosentin osuus osakkeista myös brittiläisessä WAM Engineering Ltd -yrityksessä, jonka toimipaikka on Tewkesburyssä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. WAM Engineering Ltd toimi pääasiassa elintarvike-, kemian-, lääke- ja ympäristöteollisuudessa käytettävien sekoittimien suunnittelun, valmistuksen ja myynnin markkinoilla. |
| --- | --- |

(38)

WAM SpA:lla oli tarkastelujaksolla 84 prosentin osuus osakkeista myös brittiläisessä WAM Engineering Ltd -yrityksessä, jonka toimipaikka on Tewkesburyssä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. WAM Engineering Ltd toimi pääasiassa elintarvike-, kemian-, lääke- ja ympäristöteollisuudessa käytettävien sekoittimien suunnittelun, valmistuksen ja myynnin markkinoilla.

| (39) | Kantelija viittasi WAM Engineering Ltd:n hinnoittelupolitiikkaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja esitti, että yritys pystyi tarjoamaan samoja tuotteita (teollisuuskäyttöön tarkoitettuja sekoittimia), joita myös kantelija itse valmistaa ja myy, kolmasosalla sen hinnasta eli hinnalla, jolla pystytään hädin tuskin kattamaan koneen valmistamiseen tarvittavat raaka-aineet. Kantelijan näkemyksen mukaan tämä oli mahdollista Italian valtion erityisesti 29 päivänä heinäkuuta 1981 antaman lain nro 394, jäljempänä laki nro 394/81, nojalla myöntämällä tuella. |
| --- | --- |

(39)

Kantelija viittasi WAM Engineering Ltd:n hinnoittelupolitiikkaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja esitti, että yritys pystyi tarjoamaan samoja tuotteita (teollisuuskäyttöön tarkoitettuja sekoittimia), joita myös kantelija itse valmistaa ja myy, kolmasosalla sen hinnasta eli hinnalla, jolla pystytään hädin tuskin kattamaan koneen valmistamiseen tarvittavat raaka-aineet. Kantelijan näkemyksen mukaan tämä oli mahdollista Italian valtion erityisesti 29 päivänä heinäkuuta 1981 antaman lain nro 394, jäljempänä laki nro 394/81, nojalla myöntämällä tuella.

| (40) | Kantelijan mukaan WAM Engineering Ltd:lle myönnettiin lailla nro 394/81 taloudellista tukea ohjelmiin, joilla tähdättiin kaupankäynnin aloittamiseen EU:n ulkopuolisissa maissa. Lailla nro 394/81 tuetaan erityisesti italialaisia yrityksiä, jotka aikovat perustaa ulkomaille tytäryhtiön, esimerkiksi edustuston, myyntiliikkeen tai varaston. |
| --- | --- |

(40)

Kantelijan mukaan WAM Engineering Ltd:lle myönnettiin lailla nro 394/81 taloudellista tukea ohjelmiin, joilla tähdättiin kaupankäynnin aloittamiseen EU:n ulkopuolisissa maissa. Lailla nro 394/81 tuetaan erityisesti italialaisia yrityksiä, jotka aikovat perustaa ulkomaille tytäryhtiön, esimerkiksi edustuston, myyntiliikkeen tai varaston.

| (41) | Italian viranomaiset vahvistivat myöntäneensä WAM SpA:lle vuonna 1995 yhteensä 2 281 450 000 Italian liiran (noin 1,18 miljoonan euron) korkotukilainan Japanissa, Etelä-Koreassa ja Taiwanissa toteutettavia hankkeita varten. Italian viranomaisten mukaan tuensaajalle myönnettiin todellisuudessa kuitenkin 1 358 505 421 liiran (noin 0,7 miljoonan euron) korkotukilaina, sillä Koreaan ja Taiwaniin suunniteltuja hankkeita ei ole toteutettu näiden maiden talouskriisien vuoksi. |
| --- | --- |

(41)

Italian viranomaiset vahvistivat myöntäneensä WAM SpA:lle vuonna 1995 yhteensä 2 281 450 000 Italian liiran (noin 1,18 miljoonan euron) korkotukilainan Japanissa, Etelä-Koreassa ja Taiwanissa toteutettavia hankkeita varten. Italian viranomaisten mukaan tuensaajalle myönnettiin todellisuudessa kuitenkin 1 358 505 421 liiran (noin 0,7 miljoonan euron) korkotukilaina, sillä Koreaan ja Taiwaniin suunniteltuja hankkeita ei ole toteutettu näiden maiden talouskriisien vuoksi.

| (42) | Korkotukilaina kattoi 85 prosenttia tukikelpoisista menoista. Korkotukitoimenpide sai olla enintään 60 prosenttia viitekorosta. Laina piti maksaa takaisin viiden vuoden aikana tasalyhenteisesti yhtä suurina puolivuosittaisina lyhennyserinä, ja korko piti maksaa jäljellä olevalle velkaosuudelle. Lyhennyksettömäksi ajaksi vahvistettiin kaksi vuotta. |
| --- | --- |

(42)

Korkotukilaina kattoi 85 prosenttia tukikelpoisista menoista. Korkotukitoimenpide sai olla enintään 60 prosenttia viitekorosta. Laina piti maksaa takaisin viiden vuoden aikana tasalyhenteisesti yhtä suurina puolivuosittaisina lyhennyserinä, ja korko piti maksaa jäljellä olevalle velkaosuudelle. Lyhennyksettömäksi ajaksi vahvistettiin kaksi vuotta.

| (43) | Lainan tuettua korkoa, joka on 4,4 prosenttia, laskettaessa viitekorkona käytettiin 11 prosentin markkinakorkoa. Edellä esitettyjen seikkojen ja menettelyn aloittamisen aikaan saatavilla olleiden tietojen perusteella tuki-intensiteettiä vastaava bruttoavustusekvivalentti vaikutti olevan 16,38 prosenttia, joka vastaa 222,523 miljoonan Italian liiran (noin 115 000 euron) tukea. |
| --- | --- |

(43)

Lainan tuettua korkoa, joka on 4,4 prosenttia, laskettaessa viitekorkona käytettiin 11 prosentin markkinakorkoa. Edellä esitettyjen seikkojen ja menettelyn aloittamisen aikaan saatavilla olleiden tietojen perusteella tuki-intensiteettiä vastaava bruttoavustusekvivalentti vaikutti olevan 16,38 prosenttia, joka vastaa 222,523 miljoonan Italian liiran (noin 115 000 euron) tukea.

| (44) | Tukikelpoiset kustannukset on jaettu kahteen ryhmään eli ulkomaisiin pysyviin rakenteisiin liittyviin kustannuksiin ja kaupan edistämistoimintaan. Huomioon otetut kustannukset on esitetty seuraavassa taulukossa ilmoitettuina miljoonina Italian liiroina.






  (miljoonaa Italian liiraa) |
| --- | --- |
| TUKIKELPOISET KUSTANNUKSET | MYÖNNETYT LAINAT |
| PYSYVÄ RAKENNE |
| Vuokra, vakuutukset, julkiset palvelut | 122,56 |
| Toimintakustannukset (erityisesti pysyvien rakenteiden henkilöstöön, kalustoon ja laitteisiin liittyvät) | 556,94 |
| Esittelymallit | 38,23 |
| Konsulttipalvelut | 29,43 |
| Välisumma 1 yhteensä | 747,18 |
| KAUPAN EDISTÄMINEN |
| Tavaroiden varastointi | 456,28 |
| Markkinatutkimukset | 40,95 |
| Messut ja näyttelyt | 12,19 |
| Mainonta | 94,39 |
| Työmatkat | 7,52 |
| Välisumma 2 yhteensä | 611,33 |
| Yhteensä | 1 358,51 |

(44)

Tukikelpoiset kustannukset on jaettu kahteen ryhmään eli ulkomaisiin pysyviin rakenteisiin liittyviin kustannuksiin ja kaupan edistämistoimintaan. Huomioon otetut kustannukset on esitetty seuraavassa taulukossa ilmoitettuina miljoonina Italian liiroina.

(miljoonaa Italian liiraa)

TUKIKELPOISET KUSTANNUKSET

MYÖNNETYT LAINAT

PYSYVÄ RAKENNE

Vuokra, vakuutukset, julkiset palvelut

122,56

Toimintakustannukset (erityisesti pysyvien rakenteiden henkilöstöön, kalustoon ja laitteisiin liittyvät)

556,94

Esittelymallit

38,23

Konsulttipalvelut

29,43

Välisumma 1 yhteensä

747,18

KAUPAN EDISTÄMINEN

Tavaroiden varastointi

456,28

Markkinatutkimukset

40,95

Messut ja näyttelyt

12,19

Mainonta

94,39

Työmatkat

7,52

Välisumma 2 yhteensä

611,33

Yhteensä

1 358,51

| (45) | Lisäksi Italian viranomaiset vastasivat komission esittämään tietopyyntöön 21 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, jonka mukaan WAM SpA:lle oli myönnetty 9 päivänä marraskuuta 2000 samasta tukiohjelmasta toinen korkotukilaina, jonka määrä oli 1 940 579 808 Italian liiraa (noin miljoona euroa). |
| --- | --- |

(45)

Lisäksi Italian viranomaiset vastasivat komission esittämään tietopyyntöön 21 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, jonka mukaan WAM SpA:lle oli myönnetty 9 päivänä marraskuuta 2000 samasta tukiohjelmasta toinen korkotukilaina, jonka määrä oli 1 940 579 808 Italian liiraa (noin miljoona euroa).

| (46) | Komissiolla ei ollut menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä tehdessään tarkkoja tietoja tästä lisätuesta. |
| --- | --- |

(46)

Komissiolla ei ollut menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä tehdessään tarkkoja tietoja tästä lisätuesta.

III   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (47) | Italian viranomaiset esittivät 21 päivänä toukokuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, että WAM SpA:lle vuonna 1995 lain nro 394/81 nojalla myönnetty tuki alitti merkittävästi vähämerkityksisen tuen rajan ja että samalle tuensaajalle ei ollut myönnetty muuta vähämerkityksistä tukea kyseisten kolmen vuoden aikana. Lisäksi ne korostivat, että tuen ei voida mitenkään katsoa liittyvän suoraan vientimääriin. |
| --- | --- |

(47)

Italian viranomaiset esittivät 21 päivänä toukokuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, että WAM SpA:lle vuonna 1995 lain nro 394/81 nojalla myönnetty tuki alitti merkittävästi vähämerkityksisen tuen rajan ja että samalle tuensaajalle ei ollut myönnetty muuta vähämerkityksistä tukea kyseisten kolmen vuoden aikana. Lisäksi ne korostivat, että tuen ei voida mitenkään katsoa liittyvän suoraan vientimääriin.

| (48) | Komissio huomautti, että koska suurin osa tukikelpoisista kustannuksista, jotka otettiin huomioon myönnettäessä WAM SpA:lle tukea vuonna 1995 – kuten vuokriin, vakuutuksiin ja julkisiin palveluihin liittyvät kustannukset sekä toimintakustannukset (henkilöstö, kalusto ja laitteet) – liittyivät ulkomailla olevaan pysyvään toimipaikkaan, tuki olisi voitu katsoa jakeluverkoston perustamiseen ja toimintaan myönnetyksi tueksi. |
| --- | --- |

(48)

Komissio huomautti, että koska suurin osa tukikelpoisista kustannuksista, jotka otettiin huomioon myönnettäessä WAM SpA:lle tukea vuonna 1995 – kuten vuokriin, vakuutuksiin ja julkisiin palveluihin liittyvät kustannukset sekä toimintakustannukset (henkilöstö, kalusto ja laitteet) – liittyivät ulkomailla olevaan pysyvään toimipaikkaan, tuki olisi voitu katsoa jakeluverkoston perustamiseen ja toimintaan myönnetyksi tueksi.

| (49) | Samoin komissio totesi, että pysyviin ulkomaisiin edustustoihin liittyvistä konsulttipalveluista, mainonnasta ja työmatkoista aiheutuvat kustannukset oli katsottava vientitoimintaan liittyviksi juokseviksi kustannuksiksi. |
| --- | --- |

(49)

Samoin komissio totesi, että pysyviin ulkomaisiin edustustoihin liittyvistä konsulttipalveluista, mainonnasta ja työmatkoista aiheutuvat kustannukset oli katsottava vientitoimintaan liittyviksi juokseviksi kustannuksiksi.

| (50) | Komissio totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään katsovansa valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä tehdyn komission ilmoituksen (12) viimeisen kohdan perusteella, että jos päätöksentekohetkellä suuntaviivat on korvattu asetuksella, asetuksessa annettuja sääntöjä on sovellettava siltä osin kuin ne ovat suotuisampia kuin suuntaviivojen säännöt. Komissio totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä myös, että vähämerkityksiseen tukeen on periaatteessa sovellettava Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 69/2001 (13), jäljempänä ’asetus (EY) N:o 69/2001’, sääntöjä. |
| --- | --- |

(50)

Komissio totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään katsovansa valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä tehdyn komission ilmoituksen (12) viimeisen kohdan perusteella, että jos päätöksentekohetkellä suuntaviivat on korvattu asetuksella, asetuksessa annettuja sääntöjä on sovellettava siltä osin kuin ne ovat suotuisampia kuin suuntaviivojen säännöt. Komissio totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä myös, että vähämerkityksiseen tukeen on periaatteessa sovellettava Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 69/2001 (13), jäljempänä ’asetus (EY) N:o 69/2001’, sääntöjä.

| (51) | Komission asetusta (EY) N:o 69/2001 ei sen 1 artiklan a kohdan mukaan kuitenkaan sovelleta vientiin liittyvän toiminnan tukeen, toisin sanoen tukeen, joka välittömästi liittyy vientimääriin, jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin menoihin. |
| --- | --- |

(51)

Komission asetusta (EY) N:o 69/2001 ei sen 1 artiklan a kohdan mukaan kuitenkaan sovelleta vientiin liittyvän toiminnan tukeen, toisin sanoen tukeen, joka välittömästi liittyy vientimääriin, jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin menoihin.

| (52) | Komissio huomautti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään siitä, onko tarkasteltava tuki vähämerkityksisestä tuesta annettujen sääntöjen mukainen, ettei vientitukea ollut nimenomaisesti suljettu pois vuonna 1992 annetuista pienten ja keskisuurten yritysten valtiontukia koskevista yhteisön suuntaviivoista (14), jäljempänä ’vuonna 1992 annetut pk-yrityksiä koskevat suuntaviivat’, vaan niissä asetettiin vähämerkityksiselle tuelle alhaisempi, 50 000 ecun raja. |
| --- | --- |

(52)

Komissio huomautti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään siitä, onko tarkasteltava tuki vähämerkityksisestä tuesta annettujen sääntöjen mukainen, ettei vientitukea ollut nimenomaisesti suljettu pois vuonna 1992 annetuista pienten ja keskisuurten yritysten valtiontukia koskevista yhteisön suuntaviivoista (14), jäljempänä ’vuonna 1992 annetut pk-yrityksiä koskevat suuntaviivat’, vaan niissä asetettiin vähämerkityksiselle tuelle alhaisempi, 50 000 ecun raja.

| (53) | Edellä esitetyn perusteella komissio ilmoitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilevänsä, että WAM SpA:lle vuonna 1995 lain nro 394/81 nojalla myönnetty tuki ei mahdollisesti ole minkään vähämerkityksistä tukea koskevan säännön mukainen. |
| --- | --- |

(53)

Edellä esitetyn perusteella komissio ilmoitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilevänsä, että WAM SpA:lle vuonna 1995 lain nro 394/81 nojalla myönnetty tuki ei mahdollisesti ole minkään vähämerkityksistä tukea koskevan säännön mukainen.

| (54) | Lisäksi komissio epäili alustavan tarkastelun perusteella, ettei WAM SpA:lle myönnettyä tukea voida katsoa minkään säännöksen nojalla EY:n perustamissopimuksen, nykyisin SEUT-sopimuksen, mukaiseksi. |
| --- | --- |

(54)

Lisäksi komissio epäili alustavan tarkastelun perusteella, ettei WAM SpA:lle myönnettyä tukea voida katsoa minkään säännöksen nojalla EY:n perustamissopimuksen, nykyisin SEUT-sopimuksen, mukaiseksi.

| (55) | Kun muodollinen tutkintamenettely aloitettiin, komissio ei ollut tietoinen WAM-konsernille (kuten Italian viranomaiset yritystä nimittivät) vuonna 2000 myönnetyn tuen, lain nro 394/81 mukaisen korkotukilainan, erityispiirteistä, kuten tuki-intensiteetistä ja tukikelpoisista kustannuksista, sillä Italian viranomaiset eivät olleet toimittaneet niistä tietoja. |
| --- | --- |

(55)

Kun muodollinen tutkintamenettely aloitettiin, komissio ei ollut tietoinen WAM-konsernille (kuten Italian viranomaiset yritystä nimittivät) vuonna 2000 myönnetyn tuen, lain nro 394/81 mukaisen korkotukilainan, erityispiirteistä, kuten tuki-intensiteetistä ja tukikelpoisista kustannuksista, sillä Italian viranomaiset eivät olleet toimittaneet niistä tietoja.

| (56) | Tämän vuoksi komissio ei kyseisessä vaiheessa voinut tarkastella tukea yksityiskohtaisesti. Se ilmoitti kuitenkin epäilevänsä, ettei tukea voitu katsoa minkään säännöksen nojalla EY:n perustamissopimuksen, nykyisin SEUT-sopimuksen, mukaiseksi, sillä tuen tarkoitus oli sama kuin vuonna 1995 myönnetyn tuen tarkoitus ja se myönnettiin saman oikeusperustan nojalla. |
| --- | --- |

(56)

Tämän vuoksi komissio ei kyseisessä vaiheessa voinut tarkastella tukea yksityiskohtaisesti. Se ilmoitti kuitenkin epäilevänsä, ettei tukea voitu katsoa minkään säännöksen nojalla EY:n perustamissopimuksen, nykyisin SEUT-sopimuksen, mukaiseksi, sillä tuen tarkoitus oli sama kuin vuonna 1995 myönnetyn tuen tarkoitus ja se myönnettiin saman oikeusperustan nojalla.

| (57) | Italian viranomaiset huomauttivat 24 päivänä lokakuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, ettei WAM Engineeringille ollut koskaan myönnetty suoraan tukea eikä Italian yritysrekisteriin ollut kirjattu yhtään yritystä kyseisellä nimellä. Komissio havaitsi kuitenkin ensinnäkin, että WAM SpA:lla oli 84 prosentin osuus WAM Engineering Ltd -yrityksen osakkeista. Toiseksi komission mukaan Italian viranomaiset olivat ilmoittaneet 11 päivänä lokakuuta 1999 päivätyn kirjeensä jälkeen, että WAM SpA:lle oli myönnetty vuonna 1995 lain nro 394/81 nojalla korkotukilaina, ja lisänneet 21 päivänä toukokuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, että WAM-konsernille oli myönnetty 9 päivänä marraskuuta 2000 saman tukiohjelman perusteella toinen korkotukilaina. |
| --- | --- |

(57)

Italian viranomaiset huomauttivat 24 päivänä lokakuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, ettei WAM Engineeringille ollut koskaan myönnetty suoraan tukea eikä Italian yritysrekisteriin ollut kirjattu yhtään yritystä kyseisellä nimellä. Komissio havaitsi kuitenkin ensinnäkin, että WAM SpA:lla oli 84 prosentin osuus WAM Engineering Ltd -yrityksen osakkeista. Toiseksi komission mukaan Italian viranomaiset olivat ilmoittaneet 11 päivänä lokakuuta 1999 päivätyn kirjeensä jälkeen, että WAM SpA:lle oli myönnetty vuonna 1995 lain nro 394/81 nojalla korkotukilaina, ja lisänneet 21 päivänä toukokuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, että WAM-konsernille oli myönnetty 9 päivänä marraskuuta 2000 saman tukiohjelman perusteella toinen korkotukilaina.

IV   OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (58) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen yhteydessä saatiin huomautuksia eräältä kolmannelta, joka pyysi, ettei sen henkilöllisyyttä paljastettaisi. |
| --- | --- |

(58)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen yhteydessä saatiin huomautuksia eräältä kolmannelta, joka pyysi, ettei sen henkilöllisyyttä paljastettaisi.

| (59) | Näissä huomautuksissa kolmas osapuoli kiittää komission pyrkimystä palauttaa kyseisen toimialan kilpailijoille tavanomaiset toimintaedellytykset ja valittaa teknisen alan taitojen ja työpaikkojen katoamista WAM SpA:n markkina-aseman vuoksi. |
| --- | --- |

(59)

Näissä huomautuksissa kolmas osapuoli kiittää komission pyrkimystä palauttaa kyseisen toimialan kilpailijoille tavanomaiset toimintaedellytykset ja valittaa teknisen alan taitojen ja työpaikkojen katoamista WAM SpA:n markkina-aseman vuoksi.

| (60) | Italialle ilmoitettiin kolmannen huomautuksista 25 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Se huomautti 3 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, että sen mielestä nämä huomautukset eivät tuoneet varsinaista lisäarvoa, sillä niissä vain vahvistettiin esimerkiksi kantelijan saman asian osalta jo aiemmin esittämät väitteet. Erityisesti Italian mielestä oli riittävästi todistettu, että mainituissa huomautuksissa esitettyjen tosiseikkojen ja WAM SpA:lle lain nro 394/81 nojalla myönnetyn rahoituksen välillä ei ollut yhteyttä. |
| --- | --- |

(60)

Italialle ilmoitettiin kolmannen huomautuksista 25 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Se huomautti 3 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, että sen mielestä nämä huomautukset eivät tuoneet varsinaista lisäarvoa, sillä niissä vain vahvistettiin esimerkiksi kantelijan saman asian osalta jo aiemmin esittämät väitteet. Erityisesti Italian mielestä oli riittävästi todistettu, että mainituissa huomautuksissa esitettyjen tosiseikkojen ja WAM SpA:lle lain nro 394/81 nojalla myönnetyn rahoituksen välillä ei ollut yhteyttä.

V   ITALIAN HUOMAUTUKSET

| (61) | Italian viranomaiset toimittivat vuoden 1995 lainan osalta tietoja, joiden mukaan WAM SpA oli vuoden 1994 tilinpäätöksensä perusteella ensimmäisen tuen myöntämisen ja siihen liittyvän hakemuksen tekemisen aikaan vuonna 1992 annettujen pk-yrityksiä koskevien suuntaviivojen 2.2 kohdan määritelmän mukainen keskisuuri yritys. Se työllisti 163 henkilöä, sen vuosiliikevaihto oli 16,8 miljoonaa euroa ja taseen loppusumma 20,1 miljoonaa euroa ja sen omisti kaksi yritystä, jotka molemmat täyttivät pk-yrityksen määritelmän. Samat Italian viranomaiset myönsivät, ettei WAM SpA ollut enää vuodesta 1998 alkaen pk-yritys, eikä myöskään silloin, kun toinen tuki myönnettiin (vuonna 2000). |
| --- | --- |

(61)

Italian viranomaiset toimittivat vuoden 1995 lainan osalta tietoja, joiden mukaan WAM SpA oli vuoden 1994 tilinpäätöksensä perusteella ensimmäisen tuen myöntämisen ja siihen liittyvän hakemuksen tekemisen aikaan vuonna 1992 annettujen pk-yrityksiä koskevien suuntaviivojen 2.2 kohdan määritelmän mukainen keskisuuri yritys. Se työllisti 163 henkilöä, sen vuosiliikevaihto oli 16,8 miljoonaa euroa ja taseen loppusumma 20,1 miljoonaa euroa ja sen omisti kaksi yritystä, jotka molemmat täyttivät pk-yrityksen määritelmän. Samat Italian viranomaiset myönsivät, ettei WAM SpA ollut enää vuodesta 1998 alkaen pk-yritys, eikä myöskään silloin, kun toinen tuki myönnettiin (vuonna 2000).

| (62) | Komissio ei ole saanut tietoonsa ensimmäistä tukea koskevia uusia merkittäviä seikkoja niiden lisäksi, joita sillä oli menettelyä aloitettaessa, lukuun ottamatta sitä, että laina maksettiin tuensaajalle useissa erissä, joiden lyhennyksettömien aikojen pituudet vaihtelivat kahdesta vuodesta nollaan. Alkuperäisessä sopimuksessa ei ollut määräystä koron tarkistuksesta. Tuki olisi pitänyt maksaa kokonaisuudessaan takaisin huhtikuuhun 2004 mennessä. |
| --- | --- |

(62)

Komissio ei ole saanut tietoonsa ensimmäistä tukea koskevia uusia merkittäviä seikkoja niiden lisäksi, joita sillä oli menettelyä aloitettaessa, lukuun ottamatta sitä, että laina maksettiin tuensaajalle useissa erissä, joiden lyhennyksettömien aikojen pituudet vaihtelivat kahdesta vuodesta nollaan. Alkuperäisessä sopimuksessa ei ollut määräystä koron tarkistuksesta. Tuki olisi pitänyt maksaa kokonaisuudessaan takaisin huhtikuuhun 2004 mennessä.

| (63) | Italian viranomaiset täsmensivät vuonna 2000 myönnetystä toisesta korkotukilainasta menettelyn aloittamisen jälkeen 25 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä, että lainan todellinen kokonaismäärä oli 3 603 574 689 Italian liiraa (1 861 091,01 euroa) eikä 1 940 579 808 liiraa (noin miljoona euroa), kuten 21 päivänä toukokuuta 2002 päivätyssä kirjeessä oli ilmoitettu ja menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittu; viimeksi mainittu määrä koski vain sitä lainan osaa, joka oli jo maksettu kun kirje kirjoitettiin, myönnetyn tuen kokonaismäärästä riippumatta. |
| --- | --- |

(63)

Italian viranomaiset täsmensivät vuonna 2000 myönnetystä toisesta korkotukilainasta menettelyn aloittamisen jälkeen 25 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä, että lainan todellinen kokonaismäärä oli 3 603 574 689 Italian liiraa (1 861 091,01 euroa) eikä 1 940 579 808 liiraa (noin miljoona euroa), kuten 21 päivänä toukokuuta 2002 päivätyssä kirjeessä oli ilmoitettu ja menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittu; viimeksi mainittu määrä koski vain sitä lainan osaa, joka oli jo maksettu kun kirje kirjoitettiin, myönnetyn tuen kokonaismäärästä riippumatta.

| (64) | Todellisuudessa sen jälkeen on maksettu kaksi muuta tukierää. Viimeinen, 248 091,01 euron suuruinen erä, oli maksettu 22 päivänä tammikuuta 2003. Tämän lainan myöntämisehdot ovat samat kuin vuonna 1995 myönnetyn lainan ehdot, sillä molemmat myönnettiin lain nro 394/81 nojalla. Vuonna 2000 myönnetyn lainan koko määrän myöntämisestä päätettiin 9 päivänä marraskuuta 2000 ja sopimus allekirjoitettiin 20 päivänä joulukuuta 2000. |
| --- | --- |

(64)

Todellisuudessa sen jälkeen on maksettu kaksi muuta tukierää. Viimeinen, 248 091,01 euron suuruinen erä, oli maksettu 22 päivänä tammikuuta 2003. Tämän lainan myöntämisehdot ovat samat kuin vuonna 1995 myönnetyn lainan ehdot, sillä molemmat myönnettiin lain nro 394/81 nojalla. Vuonna 2000 myönnetyn lainan koko määrän myöntämisestä päätettiin 9 päivänä marraskuuta 2000 ja sopimus allekirjoitettiin 20 päivänä joulukuuta 2000.

| (65) | Lainan tukikelpoisten kustannusten luettelo, jonka Italian viranomaiset toimittivat 22 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyn kirjeen liitteenä, on seuraava:






  (tuhatta euroa) |
| --- | --- |
| TUKIKELPOISET KUSTANNUKSET | MYÖNNETYT LAINAT |
| PYSYVÄ RAKENNE |
| Tilojen vuokra ja kalustus, ajoneuvot | 331,27 |
| Toimintakustannukset (toiminta, tavarat ja henkilöstö) | 973,50 |
| Esittelymallit | 0,87 |
| Koulutus | 25,24 |
| Konsulttipalvelut | 30,29 |
| Välisumma 1 yhteensä | 1 361,17 |
| KAUPAN EDISTÄMINEN |
| Tavaroiden varastointi | 353,39 |
| Messut ja kampanjat | 6,37 |
| Mainonta | 42,74 |
| Työmatkat | 94,84 |
| Asiakkaiden matkat Italiassa | 2,59 |
| Välisumma 2 yhteensä | 499,92 |
| Yhteensä | 1 861,09 |

(65)

Lainan tukikelpoisten kustannusten luettelo, jonka Italian viranomaiset toimittivat 22 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyn kirjeen liitteenä, on seuraava:

(tuhatta euroa)

TUKIKELPOISET KUSTANNUKSET

MYÖNNETYT LAINAT

PYSYVÄ RAKENNE

Tilojen vuokra ja kalustus, ajoneuvot

331,27

Toimintakustannukset (toiminta, tavarat ja henkilöstö)

973,50

Esittelymallit

0,87

Koulutus

25,24

Konsulttipalvelut

30,29

Välisumma 1 yhteensä

1 361,17

KAUPAN EDISTÄMINEN

Tavaroiden varastointi

353,39

Messut ja kampanjat

6,37

Mainonta

42,74

Työmatkat

94,84

Asiakkaiden matkat Italiassa

2,59

Välisumma 2 yhteensä

499,92

Yhteensä

1 861,09

| (66) | Tammikuun 14 päivänä 2004 päivättyyn kirjeeseen liitetyistä asiakirjoista ilmenee, että WAM SpA:n oli tarkoitus toteuttaa tarkasteltavana oleva ohjelma Kiinassa yhdessä kokonaan sen määräysvallassa olevan paikallisen yrityksen WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd:n kanssa. |
| --- | --- |

(66)

Tammikuun 14 päivänä 2004 päivättyyn kirjeeseen liitetyistä asiakirjoista ilmenee, että WAM SpA:n oli tarkoitus toteuttaa tarkasteltavana oleva ohjelma Kiinassa yhdessä kokonaan sen määräysvallassa olevan paikallisen yrityksen WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd:n kanssa.

| (67) | Tukikelpoisiksi kustannuksiksi on katsottu toimistojen, varastojen, näyttelytilojen ja teknisen avun tilojen (yhteensä 7 500 m2) vuokrat, kolmen ajoneuvon osto-, vuokraus- tai leasingkustannukset sekä emoyhtiössä ja ulkomailla työskentelevä henkilöstö (erityisesti yksi myyntipäällikkö ja kuusi teknikkoa). |
| --- | --- |

(67)

Tukikelpoisiksi kustannuksiksi on katsottu toimistojen, varastojen, näyttelytilojen ja teknisen avun tilojen (yhteensä 7 500 m2) vuokrat, kolmen ajoneuvon osto-, vuokraus- tai leasingkustannukset sekä emoyhtiössä ja ulkomailla työskentelevä henkilöstö (erityisesti yksi myyntipäällikkö ja kuusi teknikkoa).

| (68) | Lainan korko on 2,32 prosenttia eli 40 prosenttia tuen myöntämisajankohtana voimassa olleesta 5,8 prosentin viitekorosta. Tässäkään sopimuksessa ei ilmeisesti määrätty koron tarkistamisesta laina-aikana. Laina maksettiin tuensaajalle useissa erissä, ja lyhennyksettömän ajan pituus vaihtelee kahdesta vuodesta nollaan. |
| --- | --- |

(68)

Lainan korko on 2,32 prosenttia eli 40 prosenttia tuen myöntämisajankohtana voimassa olleesta 5,8 prosentin viitekorosta. Tässäkään sopimuksessa ei ilmeisesti määrätty koron tarkistamisesta laina-aikana. Laina maksettiin tuensaajalle useissa erissä, ja lyhennyksettömän ajan pituus vaihtelee kahdesta vuodesta nollaan.

| (69) | Lainan takaisinmaksun osalta voidaan todeta, että Italian toimittamien tietojen mukaan 20 päivänä helmikuuta 2003 päättyi kahden vuoden lyhennyksetön jakso, jonka aikana tuensaajalle jo maksetuista lainaeristä oli suoritettu ainoastaan korot. Elokuun 20 päivänä 2003 alkoi viiden vuoden takaisinmaksuaika. Lainaa maksettiin takaisin puolivuosittaisin, lyhennyserät olivat yhtä suuret ja korko piti maksaa jäljellä olevalle velkaosuudelle. Takaisinmaksusuunnitelman mukaan takaisinmaksuajan olisi pitänyt päättyä 20 päivänä helmikuuta 2008. |
| --- | --- |

(69)

Lainan takaisinmaksun osalta voidaan todeta, että Italian toimittamien tietojen mukaan 20 päivänä helmikuuta 2003 päättyi kahden vuoden lyhennyksetön jakso, jonka aikana tuensaajalle jo maksetuista lainaeristä oli suoritettu ainoastaan korot. Elokuun 20 päivänä 2003 alkoi viiden vuoden takaisinmaksuaika. Lainaa maksettiin takaisin puolivuosittaisin, lyhennyserät olivat yhtä suuret ja korko piti maksaa jäljellä olevalle velkaosuudelle. Takaisinmaksusuunnitelman mukaan takaisinmaksuajan olisi pitänyt päättyä 20 päivänä helmikuuta 2008.

| (70) | Lisäksi Italian viranomaiset ovat todenneet koron tarkistamisesta takaisinmaksukauden aikana, että Italian lainsäädäntöön sisältyy yleisiä sääntöjä, joiden mukaan tällainen koron alentaminen on mahdollista. |
| --- | --- |

(70)

Lisäksi Italian viranomaiset ovat todenneet koron tarkistamisesta takaisinmaksukauden aikana, että Italian lainsäädäntöön sisältyy yleisiä sääntöjä, joiden mukaan tällainen koron alentaminen on mahdollista.

| (71) | Italian viranomaiset totesivat myös molempien tukien osalta, että ennen lainojen myöntämistä vaaditun pakollisen pankkitakuun kustannukset on vähennettävä tukimäärästä. |
| --- | --- |

(71)

Italian viranomaiset totesivat myös molempien tukien osalta, että ennen lainojen myöntämistä vaaditun pakollisen pankkitakuun kustannukset on vähennettävä tukimäärästä.

| (72) | WAM SpA:n EU:hun ja sen ulkopuolelle suuntautuvasta viennistä toimitettiin seuraavat tiedot:








  VUOSI | VIENTI EU:N SISÄLLÄ | VIENTI EU:N ULKOPUOLELLE | VIENTI YHTEENSÄ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | 10 237 196 | 4 477 951 | 14 715 147 |
| 1996 | 9 338 640 | 5 592 122 | 14 930 762 |
| 1997 | 9 974 814 | 5 813 442 | 15 788 256 |
| 1998 | 10 780 161 | 5 346 514 | 16 126 675 |
| 1999 | 11 885 473 | 5 276 525 | 17 161 998 |

(72)

WAM SpA:n EU:hun ja sen ulkopuolelle suuntautuvasta viennistä toimitettiin seuraavat tiedot:

VUOSI

VIENTI EU:N SISÄLLÄ

VIENTI EU:N ULKOPUOLELLE

VIENTI YHTEENSÄ

1995

10 237 196

4 477 951

14 715 147

1996

9 338 640

5 592 122

14 930 762

1997

9 974 814

5 813 442

15 788 256

1998

10 780 161

5 346 514

16 126 675

1999

11 885 473

5 276 525

17 161 998

| (73) | Italian viranomaiset ilmoittivat, että edellä esitetyt kokonaisvientimäärät ovat 52 prosenttia WAM SpA:n vuoden 1995 kokonaisliikevaihdosta ja 57,5 prosenttia vuoden 1999 kokonaisliikevaihdosta. |
| --- | --- |

(73)

Italian viranomaiset ilmoittivat, että edellä esitetyt kokonaisvientimäärät ovat 52 prosenttia WAM SpA:n vuoden 1995 kokonaisliikevaihdosta ja 57,5 prosenttia vuoden 1999 kokonaisliikevaihdosta.

| (74) | Italian viranomaiset totesivat myös, ettei kumpikaan tarkasteltavana oleva tuki kuulu asetuksen (EY) N:o 69/2001 tai komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (15) soveltamisalaan. Ne katsoivat kuitenkin, että EU:n yrityksille myönnettävät kannustimet, joiden tarkoituksena on tukea EU:n ulkopuolella toteutettavia ohjelmia, eivät kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan, nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan, soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(74)

Italian viranomaiset totesivat myös, ettei kumpikaan tarkasteltavana oleva tuki kuulu asetuksen (EY) N:o 69/2001 tai komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (15) soveltamisalaan. Ne katsoivat kuitenkin, että EU:n yrityksille myönnettävät kannustimet, joiden tarkoituksena on tukea EU:n ulkopuolella toteutettavia ohjelmia, eivät kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan, nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan, soveltamisalaan.

VI   ARVIOINTI TUESTA

| (75) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(75)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (76) | Jotta toimenpide katsottaisiin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi, sen on täytettävä neljä erityistä edellytystä: kyse on oltava valtion varoilla toteutetusta valtion toimenpiteestä, sillä annetaan valikoivaa etua tuensaajille, se voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja se voi vääristää tai uhata vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(76)

Jotta toimenpide katsottaisiin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi, sen on täytettävä neljä erityistä edellytystä: kyse on oltava valtion varoilla toteutetusta valtion toimenpiteestä, sillä annetaan valikoivaa etua tuensaajille, se voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja se voi vääristää tai uhata vääristää kilpailua.

| (77) | Valtiontueksi katsotaan mikä tahansa valtion varoista suoraan tai välillisesti myönnetty etu, jonka myöntää valtio suoraan tai sen välittäjänä toimiva elin valtion siirtämän toimivallan nojalla. Tuomioistuimen oikeuskäytännössä on todettu hyvin selkeästi, ettei valtion suoraan myöntämien tukien ja valtion tätä varten valtuuttamien julkisten ja yksityisten tahojen myöntämien tukien välillä ole eroa. (16) |
| --- | --- |

(77)

Valtiontueksi katsotaan mikä tahansa valtion varoista suoraan tai välillisesti myönnetty etu, jonka myöntää valtio suoraan tai sen välittäjänä toimiva elin valtion siirtämän toimivallan nojalla. Tuomioistuimen oikeuskäytännössä on todettu hyvin selkeästi, ettei valtion suoraan myöntämien tukien ja valtion tätä varten valtuuttamien julkisten ja yksityisten tahojen myöntämien tukien välillä ole eroa. (16)

| (78) | Vuoden 1995 lainan myönsi lain nro 394/81 2 pykälän mukainen komitea (17) ja vuoden 2000 lainan erityinen lainakomitea (18)
  Comitato agevolazioni. |
| --- | --- |

(78)

Vuoden 1995 lainan myönsi lain nro 394/81 2 pykälän mukainen komitea (17) ja vuoden 2000 lainan erityinen lainakomitea (18)
  Comitato agevolazioni.

| (79) | Mediocredito Centrale SpA (19) teki WAM SpA:n kanssa vuonna 1995 rahoitussopimuksen lain nro 394/81 2 pykälän mukaisen komitean tekemän päätöksen täytäntöönpanemiseksi. Simesit SpA (20) teki vuonna 2000 rahoitussopimuksen WAM SpA:n kanssa Comitato Agevolazionin tekemän päätöksen täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

(79)

Mediocredito Centrale SpA (19) teki WAM SpA:n kanssa vuonna 1995 rahoitussopimuksen lain nro 394/81 2 pykälän mukaisen komitean tekemän päätöksen täytäntöönpanemiseksi. Simesit SpA (20) teki vuonna 2000 rahoitussopimuksen WAM SpA:n kanssa Comitato Agevolazionin tekemän päätöksen täytäntöönpanemiseksi.

| (80) | Käsiteltävänä olevassa asiassa tuen myönsi valtion varoista taho, joka toimi Italian valtion lukuun tarkoituksenaan taloudellisen toiminnan tukeminen valtion laatimien ohjeiden perusteella, ja näin ollen se katsotaan – unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti – rahoitetuksi valtion varoista. (21) |
| --- | --- |

(80)

Käsiteltävänä olevassa asiassa tuen myönsi valtion varoista taho, joka toimi Italian valtion lukuun tarkoituksenaan taloudellisen toiminnan tukeminen valtion laatimien ohjeiden perusteella, ja näin ollen se katsotaan – unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti – rahoitetuksi valtion varoista. (21)

| (81) | Korkotukilaina parantaa tuensaajan taloudellista tilannetta ja vapauttaa sen kustannuksista, jotka sen olisi ilman valtion taloudellista tukea maksettava itse kaupankäynnin aloittamista koskevien ohjelmien täytäntöönpanemiseksi. Tämän vuoksi voidaan todeta, että tarkasteltavana olevalla tuella myönnetään WAM SpA:lle valikoiva etu verrattuna sen EU:ssa toimiviin kilpailijoihin. |
| --- | --- |

(81)

Korkotukilaina parantaa tuensaajan taloudellista tilannetta ja vapauttaa sen kustannuksista, jotka sen olisi ilman valtion taloudellista tukea maksettava itse kaupankäynnin aloittamista koskevien ohjelmien täytäntöönpanemiseksi. Tämän vuoksi voidaan todeta, että tarkasteltavana olevalla tuella myönnetään WAM SpA:lle valikoiva etu verrattuna sen EU:ssa toimiviin kilpailijoihin.

| (82) | Koska WAM SpA toimii ruuvikuljettimien, kairojen, pölynpoistosuodattimien ja teollisuuslaitoksiin tarkoitettujen venttiilien tuotannon ja jakelun alalla, ei ole epäilyjä siitä, etteikö sillä olisi taloudellista toimintaa kyseisillä markkinoilla, joten se täyttää EU:n lainsäädännössä tarkoitetun yrityksen määritelmän. (22) |
| --- | --- |

(82)

Koska WAM SpA toimii ruuvikuljettimien, kairojen, pölynpoistosuodattimien ja teollisuuslaitoksiin tarkoitettujen venttiilien tuotannon ja jakelun alalla, ei ole epäilyjä siitä, etteikö sillä olisi taloudellista toimintaa kyseisillä markkinoilla, joten se täyttää EU:n lainsäädännössä tarkoitetun yrityksen määritelmän. (22)

| (83) | Voidaan siis todeta, että WAM SpA:lle myönnetyllä tuella annetaan yritykselle valikoiva etu. |
| --- | --- |

(83)

Voidaan siis todeta, että WAM SpA:lle myönnetyllä tuella annetaan yritykselle valikoiva etu.

| (84) | Yhteisöjen tuomioistuimen 30 päivänä huhtikuuta 2009 antamassa tuomiossa (23) todetaan, että ”myös tilanteissa, joissa tuen myöntämisolosuhteista ilmenee, että tuki on luonteeltaan sellainen, että se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan tai vääristää taikka uhkaa vääristää kilpailua, komission on ainakin mainittava nämä olosuhteet päätöksensä perusteluissa”. Samoin tuomioistuimen mukaan komission ei ole tarpeen osoittaa, että tuki todellisuudessa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, vaan on ainoastaan ”tutkittava, saattaako tämä tuki vaikuttaa tuohon kauppaan ja vääristää kilpailua”. (24) Tuomioistuimen mukaan komissio ei myöskään ollut velvollinen tekemään taloudellista analyysiä kyseisten markkinoiden todellisesta tilanteesta tai kyseessä olevien jäsenvaltioiden välisistä kauppavirroista, eikä tarkastelemaan riidanalaisten tukien todellista vaikutusta osoittaakseen, että kauppaan ja kilpailuun kohdistuvia vaikutuksia koskevat edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(84)

Yhteisöjen tuomioistuimen 30 päivänä huhtikuuta 2009 antamassa tuomiossa (23) todetaan, että ”myös tilanteissa, joissa tuen myöntämisolosuhteista ilmenee, että tuki on luonteeltaan sellainen, että se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan tai vääristää taikka uhkaa vääristää kilpailua, komission on ainakin mainittava nämä olosuhteet päätöksensä perusteluissa”. Samoin tuomioistuimen mukaan komission ei ole tarpeen osoittaa, että tuki todellisuudessa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, vaan on ainoastaan ”tutkittava, saattaako tämä tuki vaikuttaa tuohon kauppaan ja vääristää kilpailua”. (24) Tuomioistuimen mukaan komissio ei myöskään ollut velvollinen tekemään taloudellista analyysiä kyseisten markkinoiden todellisesta tilanteesta tai kyseessä olevien jäsenvaltioiden välisistä kauppavirroista, eikä tarkastelemaan riidanalaisten tukien todellista vaikutusta osoittaakseen, että kauppaan ja kilpailuun kohdistuvia vaikutuksia koskevat edellytykset täyttyvät.

| (85) | WAM SpA toimii EU:ssa ja kansainvälisillä markkinoilla, sillä on tytäryrityksiä useissa jäsenvaltioissa ja se markkinoi omia tuotteitaan kaikkialla Euroopan unionissa ja myös sen ulkopuolella. Vuosina 1995–1999 kaksi kolmasosaa sen liikevaihdosta eli absoluuttisena arvona 10 miljoonaa euroa saatiin myynnistä EU:ssa ja yksi kolmasosa myynnistä EU:n ulkopuolella. WAM SpA kilpailee näillä markkinoilla tosiasiallisesti ja potentiaalisesti muiden EU:n yritysten kanssa, jotka toimivat samoin kansainvälisillä markkinoilla. Kuten edellä (johdanto-osan 34 kappaleessa) todettiin, ainakin kolme suurta eri jäsenvaltioihin asettautunutta EU:n tuottajaa toimi pölynpoistosuodattimien kansainvälisillä markkinoilla ja ne olivat WAM SpA:n potentiaalisia kilpailijoita pölynpoistosuodattimien viennissä Japaniin ja Kiinaan. (25) Nämä yritykset olivat ainakin potentiaalisia WAM SpA:n kilpailijoita, sillä jos myös ne olivat päättäneet viedä tuotteitaan Japaniin ja Kiinaan, niiden alkutilanne olisi ollut WAM SpA:han nähden epäedullinen, koska tämä oli saanut tukea kyseisille markkinoille päästäkseen. |
| --- | --- |

(85)

WAM SpA toimii EU:ssa ja kansainvälisillä markkinoilla, sillä on tytäryrityksiä useissa jäsenvaltioissa ja se markkinoi omia tuotteitaan kaikkialla Euroopan unionissa ja myös sen ulkopuolella. Vuosina 1995–1999 kaksi kolmasosaa sen liikevaihdosta eli absoluuttisena arvona 10 miljoonaa euroa saatiin myynnistä EU:ssa ja yksi kolmasosa myynnistä EU:n ulkopuolella. WAM SpA kilpailee näillä markkinoilla tosiasiallisesti ja potentiaalisesti muiden EU:n yritysten kanssa, jotka toimivat samoin kansainvälisillä markkinoilla. Kuten edellä (johdanto-osan 34 kappaleessa) todettiin, ainakin kolme suurta eri jäsenvaltioihin asettautunutta EU:n tuottajaa toimi pölynpoistosuodattimien kansainvälisillä markkinoilla ja ne olivat WAM SpA:n potentiaalisia kilpailijoita pölynpoistosuodattimien viennissä Japaniin ja Kiinaan. (25) Nämä yritykset olivat ainakin potentiaalisia WAM SpA:n kilpailijoita, sillä jos myös ne olivat päättäneet viedä tuotteitaan Japaniin ja Kiinaan, niiden alkutilanne olisi ollut WAM SpA:han nähden epäedullinen, koska tämä oli saanut tukea kyseisille markkinoille päästäkseen.

| (86) | Lisäksi kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa todetaan, WAM SpA:lla oli kyseisenä aikana huomattava osuus Italian ja Euroopan markkinoista. Kuten johdanto-osan 38 kappaleessa mainitaan, sillä oli kaupallista toimintaa toisessa jäsenvaltiossa myös tytäryrityksen kautta. |
| --- | --- |

(86)

Lisäksi kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa todetaan, WAM SpA:lla oli kyseisenä aikana huomattava osuus Italian ja Euroopan markkinoista. Kuten johdanto-osan 38 kappaleessa mainitaan, sillä oli kaupallista toimintaa toisessa jäsenvaltiossa myös tytäryrityksen kautta.

| (87) | Saatujen tukien ansiosta WAM SpA vahvisti tai olisi pystynyt vahvistamaan omaa kokonaisasemaansa markkinoilla suhteessa muiden jäsenvaltioiden yrityksiin, jotka ovat sen paitsi tosiasiallisia, myös potentiaalisia kilpailijoita. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuet, joiden tarkoituksena on vapauttaa yritys sellaisista menoista, joista se olisi normaalisti vastannut juoksevassa hallinnossaan tai tavanomaisessa toiminnassaan, lähtökohtaisesti vääristävät kilpailuolosuhteita. (26) |
| --- | --- |

(87)

Saatujen tukien ansiosta WAM SpA vahvisti tai olisi pystynyt vahvistamaan omaa kokonaisasemaansa markkinoilla suhteessa muiden jäsenvaltioiden yrityksiin, jotka ovat sen paitsi tosiasiallisia, myös potentiaalisia kilpailijoita. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuet, joiden tarkoituksena on vapauttaa yritys sellaisista menoista, joista se olisi normaalisti vastannut juoksevassa hallinnossaan tai tavanomaisessa toiminnassaan, lähtökohtaisesti vääristävät kilpailuolosuhteita. (26)

| (88) | Tässä asiassa tällaista päätelmää tukee myös kolme muuta perustelua. |
| --- | --- |

(88)

Tässä asiassa tällaista päätelmää tukee myös kolme muuta perustelua.

| (89) | Ensinnäkin oli todennäköistä, että WAM SpA:lle myönnetyt vientilainat muuttaisivat markkinoiden tavanomaista kilpailutilannetta, jolloin WAM SpA:n oli tosiasiallisia tai potentiaalisia EU:n kilpailijoitaan helpompi viedä tuotteitaan ulkomaiden markkinoille, sillä kilpailijat olisivat joutuneet rahoittamaan omin varoin ohjelmat, jolla tähdätään kaupankäynnin aloittamiseen ulkomaiden markkinoilla. |
| --- | --- |

(89)

Ensinnäkin oli todennäköistä, että WAM SpA:lle myönnetyt vientilainat muuttaisivat markkinoiden tavanomaista kilpailutilannetta, jolloin WAM SpA:n oli tosiasiallisia tai potentiaalisia EU:n kilpailijoitaan helpompi viedä tuotteitaan ulkomaiden markkinoille, sillä kilpailijat olisivat joutuneet rahoittamaan omin varoin ohjelmat, jolla tähdätään kaupankäynnin aloittamiseen ulkomaiden markkinoilla.

| (90) | Toiseksi WAM SpA sai tukea kaupankäynnin aloittamista koskevan ohjelman toteuttamiseen, minkä ansiosta se pystyi säästämään resursseja. Koska WAM SpA investoi kaupankäynnin aloittamiseen ulkomaiden markkinoilla tarkoituksenaan viedä omia tuotteitaan, se pystyi säästyneiden resurssien ansiosta viemään EU:ssa valmistettuja tuotteita EU:n ulkopuolelle alhaisempaan hintaan tai suuremmalla katteella. |
| --- | --- |

(90)

Toiseksi WAM SpA sai tukea kaupankäynnin aloittamista koskevan ohjelman toteuttamiseen, minkä ansiosta se pystyi säästämään resursseja. Koska WAM SpA investoi kaupankäynnin aloittamiseen ulkomaiden markkinoilla tarkoituksenaan viedä omia tuotteitaan, se pystyi säästyneiden resurssien ansiosta viemään EU:ssa valmistettuja tuotteita EU:n ulkopuolelle alhaisempaan hintaan tai suuremmalla katteella.

| (91) | Kolmanneksi raha on liikuteltavissa, joten tällaisesta toiminnasta saatu voitto olisi voitu investoida takaisin EU:ssa. Vaihtoehtoisesti WAM SpA vapautui saadun rahoitustuen ansiosta ulkomaiden markkinoille pääsyyn liittyvistä kuluista ja pystyi käyttämään näin säästyneet resurssit oman asemansa vahvistamiseen EU:n markkinoilla muilla tavoin. (27) Lisäksi näille markkinoille suunnatun viennin jälkeen mahdolliset voitot voitiin investoida uudelleen EU:ssa. |
| --- | --- |

(91)

Kolmanneksi raha on liikuteltavissa, joten tällaisesta toiminnasta saatu voitto olisi voitu investoida takaisin EU:ssa. Vaihtoehtoisesti WAM SpA vapautui saadun rahoitustuen ansiosta ulkomaiden markkinoille pääsyyn liittyvistä kuluista ja pystyi käyttämään näin säästyneet resurssit oman asemansa vahvistamiseen EU:n markkinoilla muilla tavoin. (27) Lisäksi näille markkinoille suunnatun viennin jälkeen mahdolliset voitot voitiin investoida uudelleen EU:ssa.

| (92) | Tällaisessa tapauksessa yrityksen saama tuki olisi vaikuttanut EU:n markkinoihin ja sillä olisi ollut vääristävä vaikutus WAM SpA:n EU:ssa toimiviin kilpailijoihin nähden. |
| --- | --- |

(92)

Tällaisessa tapauksessa yrityksen saama tuki olisi vaikuttanut EU:n markkinoihin ja sillä olisi ollut vääristävä vaikutus WAM SpA:n EU:ssa toimiviin kilpailijoihin nähden.

| (93) | Vakiintuneessa oikeuskäytännössä todetaan myös, että kun jäsenvaltion myöntämä taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa verrattuna muihin kilpaileviin yrityksiin EU:n sisäisessä kaupassa, tuen on katsottava vaikuttavan EU:n sisäiseen kauppaan. (28) Koska – kuten on jo selitetty – Italian WAM SpA:lle myöntämä tuki vahvisti sen asemaa sen tosiasiallisiin tai potentiaalisiin EU:n kilpailijoihin nähden, se vaikutti myös EU:n sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

(93)

Vakiintuneessa oikeuskäytännössä todetaan myös, että kun jäsenvaltion myöntämä taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa verrattuna muihin kilpaileviin yrityksiin EU:n sisäisessä kaupassa, tuen on katsottava vaikuttavan EU:n sisäiseen kauppaan. (28) Koska – kuten on jo selitetty – Italian WAM SpA:lle myöntämä tuki vahvisti sen asemaa sen tosiasiallisiin tai potentiaalisiin EU:n kilpailijoihin nähden, se vaikutti myös EU:n sisäiseen kauppaan.

| (94) | Tuen määrästä voidaan mainita tuomioistuimen todenneen asiassa Philip Morris vastaan komissio (29) ja asiassa Ranska vastaan komissio (30), etteivät tuen suhteellinen vähäisyys tai edunsaajayrityksen suhteellisen pieni koko sulje ensi arviolta pois mahdollisuutta, että tuki vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi samoin perustein asiassa Het Vlaamse Gewest vastaan komissio (31): ”[...] suhteellisen vähäinenkin tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos [...] sillä alalla, jolla tuensaajayritys toimii, on kova kilpailu”. Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin totesi asiassa Heiser (32), että tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan ei ole olemassa tiettyä rajaa tai prosenttilukua, jonka alittavan toimenpiteen osalta voitaisiin katsoa, että sillä ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(94)

Tuen määrästä voidaan mainita tuomioistuimen todenneen asiassa Philip Morris vastaan komissio (29) ja asiassa Ranska vastaan komissio (30), etteivät tuen suhteellinen vähäisyys tai edunsaajayrityksen suhteellisen pieni koko sulje ensi arviolta pois mahdollisuutta, että tuki vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi samoin perustein asiassa Het Vlaamse Gewest vastaan komissio (31): ”[...] suhteellisen vähäinenkin tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, jos [...] sillä alalla, jolla tuensaajayritys toimii, on kova kilpailu”. Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin totesi asiassa Heiser (32), että tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan ei ole olemassa tiettyä rajaa tai prosenttilukua, jonka alittavan toimenpiteen osalta voitaisiin katsoa, että sillä ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (95) | Tämän vuoksi käsiteltävänä olevassa asiassa tukien suhteellinen vähäisyys ei ole ristiriidassa sen oletuksen kanssa, että ne voivat vaikuttaa EU:n sisäiseen kauppaan ja kilpailuun. Vaikka tuen määrä on varsin vähäinen, WAM SpA:n toimialan voimakkaan niin tosiasiallisen kuin potentiaalisenkin kilpailun vuoksi on vähintään luultavaa, että se aiheuttaa kilpailun vääristymiseen ja EU:n sisäisen kaupan muuttumiseen liittyvän riskin. |
| --- | --- |

(95)

Tämän vuoksi käsiteltävänä olevassa asiassa tukien suhteellinen vähäisyys ei ole ristiriidassa sen oletuksen kanssa, että ne voivat vaikuttaa EU:n sisäiseen kauppaan ja kilpailuun. Vaikka tuen määrä on varsin vähäinen, WAM SpA:n toimialan voimakkaan niin tosiasiallisen kuin potentiaalisenkin kilpailun vuoksi on vähintään luultavaa, että se aiheuttaa kilpailun vääristymiseen ja EU:n sisäisen kaupan muuttumiseen liittyvän riskin.

| (96) | Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että Italian WAM SpA:lle myöntämä tuki saattaa vaikuttaa kauppaan ja vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(96)

Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että Italian WAM SpA:lle myöntämä tuki saattaa vaikuttaa kauppaan ja vääristää kilpailua sisämarkkinoilla.

| (97) | WAM SpA:lle myönnetty julkinen tuki on näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(97)

WAM SpA:lle myönnetty julkinen tuki on näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (98) | Tempus regit actum -periaatteen mukaisesti ilmoittamattomiin tukiin on sovellettava menettelysääntöjä, jotka ovat voimassa päätöksen antamisajankohtana, mikäli nimenomaisesti ei ole määrätty toisin. (33) |
| --- | --- |

(98)

Tempus regit actum -periaatteen mukaisesti ilmoittamattomiin tukiin on sovellettava menettelysääntöjä, jotka ovat voimassa päätöksen antamisajankohtana, mikäli nimenomaisesti ei ole määrätty toisin. (33)

| (99) | Jos poikkeussääntöjen (myös vähämerkityksistä tukea koskevien sääntöjen) perusteella tietyt tukitoimenpiteet vapautetaan ilmoitusvelvoitteesta ja keskitetty valtiontukien valvontajärjestelmä korvataan hajautetulla valvontajärjestelmällä, kyseiset säännöt katsotaan luonteeltaan menettelyllisiksi. |
| --- | --- |

(99)

Jos poikkeussääntöjen (myös vähämerkityksistä tukea koskevien sääntöjen) perusteella tietyt tukitoimenpiteet vapautetaan ilmoitusvelvoitteesta ja keskitetty valtiontukien valvontajärjestelmä korvataan hajautetulla valvontajärjestelmällä, kyseiset säännöt katsotaan luonteeltaan menettelyllisiksi.

| (100) | Vaikka komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyjä siitä, voitiinko tässä tapauksessa myöntää komission asetuksissa (EY) N:o 69/2001 ja (EY) N:o 70/2001 tarkoitettu poikkeus, siihen on sovellettava päätöksen tekohetkenä voimassa olleita sääntöjä eli komission asetusta (EY) N:o 1998/2006 (34). Samoin tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annettua komission asetusta (EY) N:o 800/2008 (35), jäljempänä vuoden 2008 ryhmäpoikkeusasetus, sovelletaan ennen sen voimaantuloa myönnettyihin yksittäisiin tukiin, jos tuet vastaavat kyseisessä asetuksessa vahvistettuja edellytyksiä 9 artiklaa lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(100)

Vaikka komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilyjä siitä, voitiinko tässä tapauksessa myöntää komission asetuksissa (EY) N:o 69/2001 ja (EY) N:o 70/2001 tarkoitettu poikkeus, siihen on sovellettava päätöksen tekohetkenä voimassa olleita sääntöjä eli komission asetusta (EY) N:o 1998/2006 (34). Samoin tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annettua komission asetusta (EY) N:o 800/2008 (35), jäljempänä vuoden 2008 ryhmäpoikkeusasetus, sovelletaan ennen sen voimaantuloa myönnettyihin yksittäisiin tukiin, jos tuet vastaavat kyseisessä asetuksessa vahvistettuja edellytyksiä 9 artiklaa lukuun ottamatta.

| (101) | Italian viranomaiset ilmoittivat 11 päivänä lokakuuta 1999 päivätyssä kirjeessään, että WAM SpA:lle myönnettyjen tukien oikeusperustasta eli 29 päivänä heinäkuuta 1981 annetusta laista nro 394 oli ilmoitettu komissiolle ja Maailman kauppajärjestölle WTO:lle tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen (WTO-GATT 1994) (36) 25 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(101)

Italian viranomaiset ilmoittivat 11 päivänä lokakuuta 1999 päivätyssä kirjeessään, että WAM SpA:lle myönnettyjen tukien oikeusperustasta eli 29 päivänä heinäkuuta 1981 annetusta laista nro 394 oli ilmoitettu komissiolle ja Maailman kauppajärjestölle WTO:lle tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen (WTO-GATT 1994) (36) 25 artiklan mukaisesti.

| (102) | Komissio huomauttaa, että Italian viranomaiset pyrkivät määrittelemään ilmoitukseksi eräiden tukiohjelmaan liittyvien hyvin synteettisten lukujen ilmoittamisen tukitaulukossa, joka on toimitettu komissiolle WTO:n tukikomitealle lähettämistä varten tai EU:n vuosittaisen valtiontukikertomuksen yhteydessä ainakin kuudennesta kertomuksesta (1996) alkaen. Komissiolle on ilmoitettu tukiohjelmasta myös EU:n ulkopuolella tehtäviin ulkomaisiin suoriin sijoituksiin liittyviä jäsenvaltioiden voimassa olevia kansallisia tukiohjelmia koskevan selvityksen puitteissa. |
| --- | --- |

(102)

Komissio huomauttaa, että Italian viranomaiset pyrkivät määrittelemään ilmoitukseksi eräiden tukiohjelmaan liittyvien hyvin synteettisten lukujen ilmoittamisen tukitaulukossa, joka on toimitettu komissiolle WTO:n tukikomitealle lähettämistä varten tai EU:n vuosittaisen valtiontukikertomuksen yhteydessä ainakin kuudennesta kertomuksesta (1996) alkaen. Komissiolle on ilmoitettu tukiohjelmasta myös EU:n ulkopuolella tehtäviin ulkomaisiin suoriin sijoituksiin liittyviä jäsenvaltioiden voimassa olevia kansallisia tukiohjelmia koskevan selvityksen puitteissa.

| (103) | Tällaisten ilmoitusten ei kuitenkaan voida katsoa noudattavan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa, nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, jossa todetaan: ”komissiolle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa”. |
| --- | --- |

(103)

Tällaisten ilmoitusten ei kuitenkaan voida katsoa noudattavan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa, nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, jossa todetaan: ”komissiolle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa”.

| (104) | Koska tukiohjelmasta ei ole aikaisemmin ilmoitettu komissiolle, jotta se voisi tutkia, onko ohjelma valtiontukisääntöjen mukainen, tukiohjelma on pantu täytäntöön perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan, nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan, vastaisesti. Näin ollen tukiohjelma on sääntöjenvastainen. Koska WAM SpA:lle myönnetty tuki kuului tällaiseen ohjelmaan lukuun ottamatta mahdollista tukea, johon voidaan soveltaa ryhmäpoikkeusta, myös se on katsottava sääntöjenvastaiseksi. |
| --- | --- |

(104)

Koska tukiohjelmasta ei ole aikaisemmin ilmoitettu komissiolle, jotta se voisi tutkia, onko ohjelma valtiontukisääntöjen mukainen, tukiohjelma on pantu täytäntöön perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan, nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan, vastaisesti. Näin ollen tukiohjelma on sääntöjenvastainen. Koska WAM SpA:lle myönnetty tuki kuului tällaiseen ohjelmaan lukuun ottamatta mahdollista tukea, johon voidaan soveltaa ryhmäpoikkeusta, myös se on katsottava sääntöjenvastaiseksi.

| (105) | Komission on tarkastettava, voidaanko WAM SpA:lle annettuihin tukiin soveltaa poikkeusta vähämerkityksistä tukea koskevien sääntöjen nojalla. |
| --- | --- |

(105)

Komission on tarkastettava, voidaanko WAM SpA:lle annettuihin tukiin soveltaa poikkeusta vähämerkityksistä tukea koskevien sääntöjen nojalla.

| (106) | Samoin koska on todettu, että kyseessä olevat toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on arvioitava, ovatko ne voimassa olevien valtiontukisääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

(106)

Samoin koska on todettu, että kyseessä olevat toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on arvioitava, ovatko ne voimassa olevien valtiontukisääntöjen mukaisia.

| (107) | Italian viranomaiset toimittivat tietoja, joiden mukaan WAM SpA voitiin katsoa ensimmäisen tuen myöntämisen aikaan (1995) pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetun komission suosituksen 96/280/EY (37) mukaiseksi pk-yritykseksi. WAM oli keskisuuri yritys, joka työllisti 163 henkilöä, sen vuosittainen liikevaihto oli 16,8 miljoonaa euroa ja taseen loppusumma 20,1 miljoonaa euroa. Se oli kahden rahoitusyhtiön määräysvallassa, ja kyseiset yhtiöt olivat itse mainitun suosituksen mukaisia pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

(107)

Italian viranomaiset toimittivat tietoja, joiden mukaan WAM SpA voitiin katsoa ensimmäisen tuen myöntämisen aikaan (1995) pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetun komission suosituksen 96/280/EY (37) mukaiseksi pk-yritykseksi. WAM oli keskisuuri yritys, joka työllisti 163 henkilöä, sen vuosittainen liikevaihto oli 16,8 miljoonaa euroa ja taseen loppusumma 20,1 miljoonaa euroa. Se oli kahden rahoitusyhtiön määräysvallassa, ja kyseiset yhtiöt olivat itse mainitun suosituksen mukaisia pk-yrityksiä.

| (108) | Komissio perustaa käsiteltävänä olevassa asiassa analyysinsä niiden todellisten kustannusten analyysiin, jotka otettiin huomioon lainaa myönnettäessä (ks. taulukko johdanto-osan 44 kappaleessa). |
| --- | --- |

(108)

Komissio perustaa käsiteltävänä olevassa asiassa analyysinsä niiden todellisten kustannusten analyysiin, jotka otettiin huomioon lainaa myönnettäessä (ks. taulukko johdanto-osan 44 kappaleessa).

| (109) | Jos rahoitussopimuksella oli tarkoitus rahoittaa kaupankäynnin aloittamista koskevan ohjelman tukeminen ja erityisesti vientiyritysten tukeminen niiden toteuttaessa kaupankäynnin aloittamista koskevia ohjelmia Euroopan unionin ulkopuolella, kyseiset tuet on luokiteltava vientituiksi eli vientitoiminnan tueksi, sillä ne liittyvät välittömästi jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin kustannuksiin. Kaupankäynnin aloittamista koskevan ohjelman perimmäinen tavoite oli WAM SpA:n tuotteiden myyminen Japanin markkinoilla. Myös tämä on syy, jonka vuoksi tukien ei voida katsoa liittyvän ulkomaisiin suoriin sijoituksiin. |
| --- | --- |

(109)

Jos rahoitussopimuksella oli tarkoitus rahoittaa kaupankäynnin aloittamista koskevan ohjelman tukeminen ja erityisesti vientiyritysten tukeminen niiden toteuttaessa kaupankäynnin aloittamista koskevia ohjelmia Euroopan unionin ulkopuolella, kyseiset tuet on luokiteltava vientituiksi eli vientitoiminnan tueksi, sillä ne liittyvät välittömästi jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin kustannuksiin. Kaupankäynnin aloittamista koskevan ohjelman perimmäinen tavoite oli WAM SpA:n tuotteiden myyminen Japanin markkinoilla. Myös tämä on syy, jonka vuoksi tukien ei voida katsoa liittyvän ulkomaisiin suoriin sijoituksiin.

| (110) | Asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 suljetaan vientituet sen soveltamisalan ulkopuolelle. Asetuksen (EY) N:o 1998/2006 1 artiklan d kohdan mukaan asetuksen soveltamisalaan ei kuulu ”kolmansiin maihin tai jäsenvaltioihin suuntautuvaan vientiin myönnetty tuki eli tuki, joka liittyy välittömästi vientimääriin, jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin kustannuksiin”. |
| --- | --- |

(110)

Asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 suljetaan vientituet sen soveltamisalan ulkopuolelle. Asetuksen (EY) N:o 1998/2006 1 artiklan d kohdan mukaan asetuksen soveltamisalaan ei kuulu ”kolmansiin maihin tai jäsenvaltioihin suuntautuvaan vientiin myönnetty tuki eli tuki, joka liittyy välittömästi vientimääriin, jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin kustannuksiin”.

| (111) | Asetuksen (EY) N:o 1998/2006 5 artiklassa säädetään joka tapauksessa, että komissio tarkastelee tukia, jotka eivät täytä asetuksen 1 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä, asiaa koskevien kehysten, suuntaviivojen ja tiedonantojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(111)

Asetuksen (EY) N:o 1998/2006 5 artiklassa säädetään joka tapauksessa, että komissio tarkastelee tukia, jotka eivät täytä asetuksen 1 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä, asiaa koskevien kehysten, suuntaviivojen ja tiedonantojen mukaisesti.

| (112) | Tukeen sovelletaan vuonna 1992 annettuja pk-yritysten suuntaviivoja, koska ne olivat voimassa vuonna 1995, jolloin tuki myönnettiin. (38) Vientitukea ei suljettu suoraan vuonna 1992 annettujen pk-yritysten suuntaviivojen ulkopuolelle. Koska osa tuesta ylittää vähämerkityksistä tukea koskevan rajan (50 000 euroa), koko tuen ei voida kuuluvan vähämerkityksistä tukea koskevaan poikkeukseen, ja tämän vuoksi se on katsottava valtiontueksi. (39) |
| --- | --- |

(112)

Tukeen sovelletaan vuonna 1992 annettuja pk-yritysten suuntaviivoja, koska ne olivat voimassa vuonna 1995, jolloin tuki myönnettiin. (38) Vientitukea ei suljettu suoraan vuonna 1992 annettujen pk-yritysten suuntaviivojen ulkopuolelle. Koska osa tuesta ylittää vähämerkityksistä tukea koskevan rajan (50 000 euroa), koko tuen ei voida kuuluvan vähämerkityksistä tukea koskevaan poikkeukseen, ja tämän vuoksi se on katsottava valtiontueksi. (39)

| (113) | Samoin koska on todettu, että kyseessä oleva toimenpide on valtiontukea, on arvioitava, soveltuuko se voimassa olevien valtiontukisääntöjen mukaan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(113)

Samoin koska on todettu, että kyseessä oleva toimenpide on valtiontukea, on arvioitava, soveltuuko se voimassa olevien valtiontukisääntöjen mukaan sisämarkkinoille.

| (114) | Vuoden 2008 ryhmäpoikkeusasetuksen 44 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan, että komissio arvioi ennen asetuksen voimaantuloa myönnetyn tuen, joka ei täytä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä eikä komission asetuksessa (EY) N:o 68/2001 (40), asetuksessa (EY) N:o 70/2001, komission asetuksessa (EY) N:o 2204/2002 (41) tai komission asetuksessa (EY) N:o 1628/2006 (42) säädettyjä edellytyksiä, asiaa koskevien puitteiden, suuntaviivojen, tiedonantojen ja ilmoitusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(114)

Vuoden 2008 ryhmäpoikkeusasetuksen 44 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan, että komissio arvioi ennen asetuksen voimaantuloa myönnetyn tuen, joka ei täytä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä eikä komission asetuksessa (EY) N:o 68/2001 (40), asetuksessa (EY) N:o 70/2001, komission asetuksessa (EY) N:o 2204/2002 (41) tai komission asetuksessa (EY) N:o 1628/2006 (42) säädettyjä edellytyksiä, asiaa koskevien puitteiden, suuntaviivojen, tiedonantojen ja ilmoitusten mukaisesti.

| (115) | Tässä asiassa ei sovelleta vuoden 2008 ryhmäpoikkeusasetusta, koska siihen kuuluu uusi vaihe – hankkeelle tai toimelle myönnetyn tuen kannustavan vaikutuksen tarkistaminen ennen sen aloittamista – jota Italia ei ole toteuttanut. Näin ollen koko tukitoimenpiteeseen ei voida soveltaa vuoden 2008 ryhmäpoikkeusasetuksen 8 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua poikkeusta asetuksessa tarkoitetulla tavalla. Johdanto-osan 44 kappaleen taulukossa ja 118 kappaleessa tarkoitetut menot eivät myöskään voi kuulua asetuksessa (EY) N:o 68/2001, asetuksessa (EY) N:o 70/2001, asetuksessa (EY) N:o 2204/2002 tai asetuksessa (EY) N:o 1628/2006 tarkoitettuihin ryhmäpoikkeuksiin, sillä kyseisissä asetuksissa säädetyt edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(115)

Tässä asiassa ei sovelleta vuoden 2008 ryhmäpoikkeusasetusta, koska siihen kuuluu uusi vaihe – hankkeelle tai toimelle myönnetyn tuen kannustavan vaikutuksen tarkistaminen ennen sen aloittamista – jota Italia ei ole toteuttanut. Näin ollen koko tukitoimenpiteeseen ei voida soveltaa vuoden 2008 ryhmäpoikkeusasetuksen 8 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua poikkeusta asetuksessa tarkoitetulla tavalla. Johdanto-osan 44 kappaleen taulukossa ja 118 kappaleessa tarkoitetut menot eivät myöskään voi kuulua asetuksessa (EY) N:o 68/2001, asetuksessa (EY) N:o 70/2001, asetuksessa (EY) N:o 2204/2002 tai asetuksessa (EY) N:o 1628/2006 tarkoitettuihin ryhmäpoikkeuksiin, sillä kyseisissä asetuksissa säädetyt edellytykset eivät täyty.

| (116) | Koska tukea ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi mainittujen säädösten nojalla, sen arvioinnin perustana ovat vuonna 1992 annetut pk-yritysten suuntaviivat, jotka sisälsivät voimassa olevat asiaa koskevat säännökset, kun tuki myönnettiin vuonna 1995. (43) |
| --- | --- |

(116)

Koska tukea ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi mainittujen säädösten nojalla, sen arvioinnin perustana ovat vuonna 1992 annetut pk-yritysten suuntaviivat, jotka sisälsivät voimassa olevat asiaa koskevat säännökset, kun tuki myönnettiin vuonna 1995. (43)

| (117) | Kyseisten suuntaviivojen mukaan ainoastaan osa tuesta voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi. Erityisesti tuki konsulttipalveluihin (29,43 miljoonaa Italian liiraa) ja markkinatutkimuksiin (40,95 miljoonaa Italian liiraa) voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, sillä se on suuntaviivojen 4.3 kohdan (”Neuvontaan, koulutukseen ja tiedon levittämiseen myönnettävä tuki”) mukainen. Myös messuihin ja näyttelyihin osallistumiseen tarkoitetut tuet (12,19 miljoonaa Italian liiraa) voidaan katsoa soveltuviksi erityisesti vuonna 1992 annettujen pk-yritysten suuntaviivojen 4.5 kohdan (”Tuet muihin tarkoituksiin”) mukaisesti, sillä niitä voidaan pitää tarkoitettuina pk-yritysten muunlaiseen edistämiseen, esimerkiksi yhteistyön kannustamistoimenpiteisiin. Loppuosaa tuesta (ks. taulukko johdanto-osan 44 kappaleessa) ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, sillä sitä ei ollut suunnattu tuotantoinvestointien tukemiseen eikä muihin vuonna 1992 annetuissa pk-yritysten suuntaviivoissa hyväksyttyihin tavoitteisiin, eikä kyseessä ollut kansallisilla tukialueilla tai niiden ulkopuolella tehtäviin yleisinvestointeihin myönnettävä tuki, ympäristönsuojeluinvestointeihin myönnettävä tuki tai tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki. |
| --- | --- |

(117)

Kyseisten suuntaviivojen mukaan ainoastaan osa tuesta voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi. Erityisesti tuki konsulttipalveluihin (29,43 miljoonaa Italian liiraa) ja markkinatutkimuksiin (40,95 miljoonaa Italian liiraa) voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, sillä se on suuntaviivojen 4.3 kohdan (”Neuvontaan, koulutukseen ja tiedon levittämiseen myönnettävä tuki”) mukainen. Myös messuihin ja näyttelyihin osallistumiseen tarkoitetut tuet (12,19 miljoonaa Italian liiraa) voidaan katsoa soveltuviksi erityisesti vuonna 1992 annettujen pk-yritysten suuntaviivojen 4.5 kohdan (”Tuet muihin tarkoituksiin”) mukaisesti, sillä niitä voidaan pitää tarkoitettuina pk-yritysten muunlaiseen edistämiseen, esimerkiksi yhteistyön kannustamistoimenpiteisiin. Loppuosaa tuesta (ks. taulukko johdanto-osan 44 kappaleessa) ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, sillä sitä ei ollut suunnattu tuotantoinvestointien tukemiseen eikä muihin vuonna 1992 annetuissa pk-yritysten suuntaviivoissa hyväksyttyihin tavoitteisiin, eikä kyseessä ollut kansallisilla tukialueilla tai niiden ulkopuolella tehtäviin yleisinvestointeihin myönnettävä tuki, ympäristönsuojeluinvestointeihin myönnettävä tuki tai tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki.

| (118) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että suurinta osaa tukikelpoisista kustannuksista, jotka liittyivät ulkomaisiin pysyviin rakenteisiin ja otettiin huomioon myönnettäessä WAMille ensimmäinen korkotukilaina vuonna 1995, ei voida mitenkään katsoa suunnatuksi tuotantoinvestointien tukemiseen. Päinvastoin komissio on sitä mieltä, että tällaisten menojen rahoittamiseen tarkoitetut tuet on luokiteltava toimintatueksi. Tällaiset menot eli vuokra, vakuutukset, julkiset palvelut (122,56 miljoonaa Italian liiraa) sekä esimerkiksi henkilöstöön, kalustoon ja laitteisiin liittyvät toimintakustannukset (556,94 miljoonaa Italian liiraa) olivat menoja, joista yrityksen olisi pitänyt vastata itse. Sama koskee esittelymalleja ja myynninjälkeiseen palveluun liittyviä varaosia koskevia kustannuksia (38,23 miljoonaa Italian liiraa). Kaupan edistämiseen liittyvistä tukikelpoisista menoista tavaroiden varastoinnin kustannukset (456,28 miljoonaa Italian liiraa) eivät kuulu komission mukaan pk-yritysten suuntaviivojen soveltamisalaan, sillä niitä ei katsota alkuinvestoinneiksi. Sama koskee mainontakuluja (94,39 miljoonaa Italian liiraa) ja matkakustannuksia (7,52 miljoonaa Italian liiraa). |
| --- | --- |

(118)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että suurinta osaa tukikelpoisista kustannuksista, jotka liittyivät ulkomaisiin pysyviin rakenteisiin ja otettiin huomioon myönnettäessä WAMille ensimmäinen korkotukilaina vuonna 1995, ei voida mitenkään katsoa suunnatuksi tuotantoinvestointien tukemiseen. Päinvastoin komissio on sitä mieltä, että tällaisten menojen rahoittamiseen tarkoitetut tuet on luokiteltava toimintatueksi. Tällaiset menot eli vuokra, vakuutukset, julkiset palvelut (122,56 miljoonaa Italian liiraa) sekä esimerkiksi henkilöstöön, kalustoon ja laitteisiin liittyvät toimintakustannukset (556,94 miljoonaa Italian liiraa) olivat menoja, joista yrityksen olisi pitänyt vastata itse. Sama koskee esittelymalleja ja myynninjälkeiseen palveluun liittyviä varaosia koskevia kustannuksia (38,23 miljoonaa Italian liiraa). Kaupan edistämiseen liittyvistä tukikelpoisista menoista tavaroiden varastoinnin kustannukset (456,28 miljoonaa Italian liiraa) eivät kuulu komission mukaan pk-yritysten suuntaviivojen soveltamisalaan, sillä niitä ei katsota alkuinvestoinneiksi. Sama koskee mainontakuluja (94,39 miljoonaa Italian liiraa) ja matkakustannuksia (7,52 miljoonaa Italian liiraa).

| (119) | Komissio katsoo arvion perusteella seuraavaa:






  a) | se osa tuesta, joka liittyy konsulttipalveluihin (29,43 miljoonaa Italian liiraa), markkinatutkimuksiin (40,95 miljoonaa Italian liiraa) sekä messuihin ja näyttelyihin osallistumiseen (12,19 miljoonaa Italian liiraa) on valtiontukea, joka soveltuu sisämarkkinoille vuonna 1992 annettujen pk-yritysten suuntaviivojen nojalla; se osa tuesta, jota ei ole mainittu a alakohdassa (ks. johdanto-osan 118 kappale), on sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- | --- |

(119)

Komissio katsoo arvion perusteella seuraavaa:

a)

se osa tuesta, joka liittyy konsulttipalveluihin (29,43 miljoonaa Italian liiraa), markkinatutkimuksiin (40,95 miljoonaa Italian liiraa) sekä messuihin ja näyttelyihin osallistumiseen (12,19 miljoonaa Italian liiraa) on valtiontukea, joka soveltuu sisämarkkinoille vuonna 1992 annettujen pk-yritysten suuntaviivojen nojalla; se osa tuesta, jota ei ole mainittu a alakohdassa (ks. johdanto-osan 118 kappale), on sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

| (120) | Kuten Italian viranomaiset ovat itse myöntäneet, WAM oli toista tukea myönnettäessä vuonna 2000 suuri yritys. Lisäksi se toimi muulla kuin tukialueella. |
| --- | --- |

(120)

Kuten Italian viranomaiset ovat itse myöntäneet, WAM oli toista tukea myönnettäessä vuonna 2000 suuri yritys. Lisäksi se toimi muulla kuin tukialueella.

| (121) | Myös vuoden 2000 lainaa voidaan pitää WAM SpA:n hyväksi myönnettynä vientitukena, sillä sen tavoitteet olivat samat kuin vuoden 1995 lainalla ja se myönnettiin ulkomaiden markkinoille pääsyä varten sekä niille (erityisesti Kiinan markkinoille) vientiä varten. On selvää, että tekniseen apuun, tiloihin ja ulkomailla toimivaan henkilöstöön (myyntipäällikkö, johtaja, neljä toimistohenkilöä ja kuusi teknikkoa) myönnettyä tukea tuskin voidaan katsoa muuksi kuin kaupalliseen toimintaan tarkoitetuksi. Tämän vuoksi vuonna 2000 myönnettyyn lainaan voidaan soveltaa samoja perusteluja kuin vuonna 1995 myönnettyyn lainaan. |
| --- | --- |

(121)

Myös vuoden 2000 lainaa voidaan pitää WAM SpA:n hyväksi myönnettynä vientitukena, sillä sen tavoitteet olivat samat kuin vuoden 1995 lainalla ja se myönnettiin ulkomaiden markkinoille pääsyä varten sekä niille (erityisesti Kiinan markkinoille) vientiä varten. On selvää, että tekniseen apuun, tiloihin ja ulkomailla toimivaan henkilöstöön (myyntipäällikkö, johtaja, neljä toimistohenkilöä ja kuusi teknikkoa) myönnettyä tukea tuskin voidaan katsoa muuksi kuin kaupalliseen toimintaan tarkoitetuksi. Tämän vuoksi vuonna 2000 myönnettyyn lainaan voidaan soveltaa samoja perusteluja kuin vuonna 1995 myönnettyyn lainaan.

| (122) | Lisäksi vuonna 2000 myönnetyn tuen lainasopimusta laadittaessa käytettiin samaa sanamuotoa, jonka perusteella WAM SpA:lle myönnetty ensimmäinen laina on katsottu kaupankäynnin aloittamista koskevan ohjelman kannustimeksi. Lisäksi on huomattava, että se seikka, että WAM SpA:n piti toteuttaa ohjelma yhdessä kokonaan sen määräysvallassa olevan paikallisen yrityksen WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd:n kanssa, todistaa, että WAM SpA oli jo läsnä kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(122)

Lisäksi vuonna 2000 myönnetyn tuen lainasopimusta laadittaessa käytettiin samaa sanamuotoa, jonka perusteella WAM SpA:lle myönnetty ensimmäinen laina on katsottu kaupankäynnin aloittamista koskevan ohjelman kannustimeksi. Lisäksi on huomattava, että se seikka, että WAM SpA:n piti toteuttaa ohjelma yhdessä kokonaan sen määräysvallassa olevan paikallisen yrityksen WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd:n kanssa, todistaa, että WAM SpA oli jo läsnä kyseisillä markkinoilla.

| (123) | Koska kyseiset tuet ovat edellä esitetyn mukaisesti vientitukia, asetusta (EY) N:o 1998/2006 ei sovelleta. |
| --- | --- |

(123)

Koska kyseiset tuet ovat edellä esitetyn mukaisesti vientitukia, asetusta (EY) N:o 1998/2006 ei sovelleta.

| (124) | On siis tarpeen arvioida tuen soveltuminen sisämarkkinoille. Komissio katsoo, ettei tähän asiaan voida soveltaa myöskään päätöksen tekoajankohtana voimassa olleita menettelysääntöjä eli vuoden 2008 ryhmäpoikkeusasetusta. Kyseiseen asetukseen kuuluu uusi vaihe – hankkeelle tai toimelle myönnetyn tuen kannustavan vaikutuksen tarkistaminen ennen sen aloittamista – jota Italia ei ole toteuttanut. Näin ollen koko tukitoimenpiteeseen ei voida soveltaa vuoden 2008 ryhmäpoikkeusasetuksen 8 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua poikkeusta asetuksessa tarkoitetulla tavalla. Tämän seurauksena on arvioitava vuoden 2008 ryhmäpoikkeusasetuksen 44 artiklan 2 kohdan mukaisesti, soveltuuko tuki sisämarkkinoille asetuksen (EY) N:o 68/2001, asetuksen (EY) N:o 70/2001, asetuksen (EY) N:o 2204/2002 tai asetuksen (EY) N:o 1628/2006 nojalla. |
| --- | --- |

(124)

On siis tarpeen arvioida tuen soveltuminen sisämarkkinoille. Komissio katsoo, ettei tähän asiaan voida soveltaa myöskään päätöksen tekoajankohtana voimassa olleita menettelysääntöjä eli vuoden 2008 ryhmäpoikkeusasetusta. Kyseiseen asetukseen kuuluu uusi vaihe – hankkeelle tai toimelle myönnetyn tuen kannustavan vaikutuksen tarkistaminen ennen sen aloittamista – jota Italia ei ole toteuttanut. Näin ollen koko tukitoimenpiteeseen ei voida soveltaa vuoden 2008 ryhmäpoikkeusasetuksen 8 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua poikkeusta asetuksessa tarkoitetulla tavalla. Tämän seurauksena on arvioitava vuoden 2008 ryhmäpoikkeusasetuksen 44 artiklan 2 kohdan mukaisesti, soveltuuko tuki sisämarkkinoille asetuksen (EY) N:o 68/2001, asetuksen (EY) N:o 70/2001, asetuksen (EY) N:o 2204/2002 tai asetuksen (EY) N:o 1628/2006 nojalla.

| (125) | Komissio katsoo, että 22 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä yksityiskohtaisesti ilmoitettuihin koulutusmenoihin (25 240 euroa lainan 1,8 miljoonan euron kokonaismäärästä) (vrt. taulukko johdanto-osan 65 kappaleessa) voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklassa tarkoitettua poikkeusta. Nämä koulutusmenot soveltuvat siis sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan, nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan, mukaisesti riippumatta siitä, perustuuko arviointi 4 artiklan 2 kohtaan (erityiskoulutus) vai 4 artiklan 3 kohtaan (yleiskoulutus). |
| --- | --- |

(125)

Komissio katsoo, että 22 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä yksityiskohtaisesti ilmoitettuihin koulutusmenoihin (25 240 euroa lainan 1,8 miljoonan euron kokonaismäärästä) (vrt. taulukko johdanto-osan 65 kappaleessa) voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklassa tarkoitettua poikkeusta. Nämä koulutusmenot soveltuvat siis sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan, nykyisin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan, mukaisesti riippumatta siitä, perustuuko arviointi 4 artiklan 2 kohtaan (erityiskoulutus) vai 4 artiklan 3 kohtaan (yleiskoulutus).

| (126) | Loppuosaa tuesta ei kuitenkaan voida katsoa asetuksen (EY) N:o 70/2001, asetuksen (EY) N:o 2204/2002 tai asetuksen (EY) N:o 1628/2006 mukaan tai muiden oikeusperustojen mukaan sisämarkkinoille soveltuvaksi, sillä se ei näytä edistävän muita SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisia horisontaalisia Euroopan unionin tavoitteita, kuten tutkimus- ja kehitystoimintaa, työllisyyttä, ympäristönsuojelua taikka yritysten pelastamista tai rakenneuudistusta sovellettavien suuntaviivojen, puitteiden tai asetusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(126)

Loppuosaa tuesta ei kuitenkaan voida katsoa asetuksen (EY) N:o 70/2001, asetuksen (EY) N:o 2204/2002 tai asetuksen (EY) N:o 1628/2006 mukaan tai muiden oikeusperustojen mukaan sisämarkkinoille soveltuvaksi, sillä se ei näytä edistävän muita SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisia horisontaalisia Euroopan unionin tavoitteita, kuten tutkimus- ja kehitystoimintaa, työllisyyttä, ympäristönsuojelua taikka yritysten pelastamista tai rakenneuudistusta sovellettavien suuntaviivojen, puitteiden tai asetusten mukaisesti.

| (127) | Tämän vuoksi on todettava, että koska vientiin liittyvä toiminta ei kuulu asetuksen (EY) N:o 1998/2006 soveltamisalaan eikä tukia voida katsoa minkään oikeusperustan nojalla sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla, toisen lainan kautta myönnetyt tuet eivät sovellu sisämarkkinoille lukuun ottamatta mainittua koulutustukien soveltuvaa osuutta. |
| --- | --- |

(127)

Tämän vuoksi on todettava, että koska vientiin liittyvä toiminta ei kuulu asetuksen (EY) N:o 1998/2006 soveltamisalaan eikä tukia voida katsoa minkään oikeusperustan nojalla sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla, toisen lainan kautta myönnetyt tuet eivät sovellu sisämarkkinoille lukuun ottamatta mainittua koulutustukien soveltuvaa osuutta.

| (128) | Italian viranomaiset ovat todenneet, että Italian lainsäädäntöön sisältyy yleisiä sääntöjä, joiden mukaan koron alentaminen takaisinmaksukauden aikana on mahdollista. Ainoaa tätä koskevaa oikeusperustaa eli 31 päivänä maaliskuuta 2000 annettua ministeriön asetusta (Decreto Ministeriale) sovelletaan vain lakien nro 394/81 ja 304/1990 nojalla rahoitettuihin aloitteisiin, minkä vuoksi se vaikuttaa hyvin valikoivalta. Mitään todisteita ei ole kuitenkaan toimitettu siitä, että nyt tarkasteltavan tuen korkoa olisi tosiasiassa tarkistettu. (44) |
| --- | --- |

(128)

Italian viranomaiset ovat todenneet, että Italian lainsäädäntöön sisältyy yleisiä sääntöjä, joiden mukaan koron alentaminen takaisinmaksukauden aikana on mahdollista. Ainoaa tätä koskevaa oikeusperustaa eli 31 päivänä maaliskuuta 2000 annettua ministeriön asetusta (Decreto Ministeriale) sovelletaan vain lakien nro 394/81 ja 304/1990 nojalla rahoitettuihin aloitteisiin, minkä vuoksi se vaikuttaa hyvin valikoivalta. Mitään todisteita ei ole kuitenkaan toimitettu siitä, että nyt tarkasteltavan tuen korkoa olisi tosiasiassa tarkistettu. (44)

| (129) | Italian viranomaiset esittävät molempien lainojen osalta, että ennen lainojen myöntämistä vaaditun pakollisen pankkitakuun kustannukset on vähennettävä tukimäärästä. Komissio huomauttaa ensinnäkin, että tällaista tai vastaavaa takuuta olisi yleensä pyytänyt myös yksityinen luottolaitos, joka myöntää lainoja markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti. Toiseksi komissio toteaa sopimukseen liitetystä eritelmästä ilmenevän, että samasta ohjelmasta myönnetyn tuen kanssa päällekkäistä tukea ei voida myöntää lukuun ottamatta takuuseen liittyvää tukea ja että sen perusteella itse takuu katsotaan tukikelpoiseksi. |
| --- | --- |

(129)

Italian viranomaiset esittävät molempien lainojen osalta, että ennen lainojen myöntämistä vaaditun pakollisen pankkitakuun kustannukset on vähennettävä tukimäärästä. Komissio huomauttaa ensinnäkin, että tällaista tai vastaavaa takuuta olisi yleensä pyytänyt myös yksityinen luottolaitos, joka myöntää lainoja markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti. Toiseksi komissio toteaa sopimukseen liitetystä eritelmästä ilmenevän, että samasta ohjelmasta myönnetyn tuen kanssa päällekkäistä tukea ei voida myöntää lukuun ottamatta takuuseen liittyvää tukea ja että sen perusteella itse takuu katsotaan tukikelpoiseksi.

VII   LOPPUHUOMAUTUKSET

| (130) | Komissio huomauttaa, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a–c alakohdassa tarkoitettuja poikkeuksia (45) ei sovelleta tarkasteltavana oleviin lainoihin, sillä niiden tarkoituksena ei ole mainitussa artiklassa lueteltujen tavoitteiden saavuttaminen, eikä Italia ole väittänyt näin olevankaan. |
| --- | --- |

(130)

Komissio huomauttaa, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a–c alakohdassa tarkoitettuja poikkeuksia (45) ei sovelleta tarkasteltavana oleviin lainoihin, sillä niiden tarkoituksena ei ole mainitussa artiklassa lueteltujen tavoitteiden saavuttaminen, eikä Italia ole väittänyt näin olevankaan.

| (131) | Lainojen tarkoituksena ei ollut tietyn talousalueen kehityksen edistäminen, Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistäminen, jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistaminen tai kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistäminen. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei tarkasteltavina oleviin tukiin voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a (46), b (47) tai d (48) alakohtaa. |
| --- | --- |

(131)

Lainojen tarkoituksena ei ollut tietyn talousalueen kehityksen edistäminen, Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistäminen, jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistaminen tai kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistäminen. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei tarkasteltavina oleviin tukiin voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a (46), b (47) tai d (48) alakohtaa.

VIII   PÄÄTELMÄT

| (132) | Molemmat lainat myönnettiin WAM SpA:lle ilman, että niistä ilmoitettiin etukäteen komissiolle. Vuoden 1995 laina myönnettiin 24 päivänä marraskuuta 1995 ja vuoden 2000 laina 9 päivänä marraskuuta 2000. Komissio toteaa tämän vuoksi, että koska tuet on pantu täytäntöön perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan, nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan, vastaisesti ryhmäpoikkeuksen piiriin kuuluvaa tukea lukuun ottamatta, ne on myönnetty tuensaajalle sääntöjenvastaisesti. |
| --- | --- |

(132)

Molemmat lainat myönnettiin WAM SpA:lle ilman, että niistä ilmoitettiin etukäteen komissiolle. Vuoden 1995 laina myönnettiin 24 päivänä marraskuuta 1995 ja vuoden 2000 laina 9 päivänä marraskuuta 2000. Komissio toteaa tämän vuoksi, että koska tuet on pantu täytäntöön perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan, nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan, vastaisesti ryhmäpoikkeuksen piiriin kuuluvaa tukea lukuun ottamatta, ne on myönnetty tuensaajalle sääntöjenvastaisesti.

| (133) | Tuki, jonka Italia myönsi WAM SpA:lle 24 päivänä marraskuuta 1995 korkotukitoimenpiteenä, on valtiontukea. Osuus, joka vastaa konsulttipalveluihin, messuihin ja näyttelyihin osallistumiseen sekä markkinatutkimuksiin liittyviä tukikelpoisia kustannuksia, on sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea. |
| --- | --- |

(133)

Tuki, jonka Italia myönsi WAM SpA:lle 24 päivänä marraskuuta 1995 korkotukitoimenpiteenä, on valtiontukea. Osuus, joka vastaa konsulttipalveluihin, messuihin ja näyttelyihin osallistumiseen sekä markkinatutkimuksiin liittyviä tukikelpoisia kustannuksia, on sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea.

| (134) | Myönnetyn tuen avustusekvivalentin osalta on otettu huomioon, että laina annettiin tuensaajan käyttöön kolmessa erässä (jotka maksettiin 24 päivänä huhtikuuta 1996, 23 päivänä heinäkuuta 1997 ja 24 päivänä huhtikuuta 1998) ja että lyhennyksetön aika vaihteli kahdesta vuodesta nollaan. Lainasopimuksessa määrättyä korkoa (4,4 prosenttia) on tarkasteltu suhteessa komission säännöllisesti vahvistamaan viitekorkoon (49), joka oli lainan myöntämisajankohtana 11,35 prosenttia. Tukiosuudeksi lasketaan sopimuksessa vahvistetun koron ja lainan myöntämisajankohtana voimassa olleen viitekoron välinen erotus. Tällaisen laskutoimituksen perusteella 24 päivänä huhtikuuta 1996 (jolloin ensimmäinen lainaerä maksettiin WAM SpA:lle) toteutunut avustusekvivalentti on 108 165,10 euroa. |
| --- | --- |

(134)

Myönnetyn tuen avustusekvivalentin osalta on otettu huomioon, että laina annettiin tuensaajan käyttöön kolmessa erässä (jotka maksettiin 24 päivänä huhtikuuta 1996, 23 päivänä heinäkuuta 1997 ja 24 päivänä huhtikuuta 1998) ja että lyhennyksetön aika vaihteli kahdesta vuodesta nollaan. Lainasopimuksessa määrättyä korkoa (4,4 prosenttia) on tarkasteltu suhteessa komission säännöllisesti vahvistamaan viitekorkoon (49), joka oli lainan myöntämisajankohtana 11,35 prosenttia. Tukiosuudeksi lasketaan sopimuksessa vahvistetun koron ja lainan myöntämisajankohtana voimassa olleen viitekoron välinen erotus. Tällaisen laskutoimituksen perusteella 24 päivänä huhtikuuta 1996 (jolloin ensimmäinen lainaerä maksettiin WAM SpA:lle) toteutunut avustusekvivalentti on 108 165,10 euroa.

| (135) | Tätä tukimäärää on kuitenkin mukautettava ottamalla huomioon sisämarkkinoille soveltuva valtiontukiosuus. |
| --- | --- |

(135)

Tätä tukimäärää on kuitenkin mukautettava ottamalla huomioon sisämarkkinoille soveltuva valtiontukiosuus.

| (136) | Koska osa tarkasteltavasta lainasta on katsottu sisämarkkinoille soveltuvaksi, kyseinen osuus on vähennettävä vuoden 1995 lainaan liittyvän valtiontuen osuudesta eli 108 165,10 eurosta. Koska on mahdotonta yhdistää jotain lainaerää tiettyihin kustannuksiin, toteutuneeseen kokonaisavustusekvivalenttiin on sovellettu samaa prosenttiosuutta, jota yhteismarkkinoille soveltuvat kustannuserät edustavat lainan kokonaismäärästä (82,57 miljoonaa Italian liiraa 1 358,51 miljoonasta liirasta eli 6 prosenttia). Tuen sisämarkkinoille soveltuva osuus on 6 prosenttia 108 165,10 eurosta eli 6 489,906 euroa. |
| --- | --- |

(136)

Koska osa tarkasteltavasta lainasta on katsottu sisämarkkinoille soveltuvaksi, kyseinen osuus on vähennettävä vuoden 1995 lainaan liittyvän valtiontuen osuudesta eli 108 165,10 eurosta. Koska on mahdotonta yhdistää jotain lainaerää tiettyihin kustannuksiin, toteutuneeseen kokonaisavustusekvivalenttiin on sovellettu samaa prosenttiosuutta, jota yhteismarkkinoille soveltuvat kustannuserät edustavat lainan kokonaismäärästä (82,57 miljoonaa Italian liiraa 1 358,51 miljoonasta liirasta eli 6 prosenttia). Tuen sisämarkkinoille soveltuva osuus on 6 prosenttia 108 165,10 eurosta eli 6 489,906 euroa.

| (137) | Sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen osuuden avustusekvivalentti on näin ollen 101 675,194 euroa. |
| --- | --- |

(137)

Sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen osuuden avustusekvivalentti on näin ollen 101 675,194 euroa.

| (138) | WAM SpA:lle vuonna 2000 myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille lukuun ottamatta koulutustoimintojen tukea, joka oli 25 240 euroa. |
| --- | --- |

(138)

WAM SpA:lle vuonna 2000 myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille lukuun ottamatta koulutustoimintojen tukea, joka oli 25 240 euroa.

| (139) | Tässä tapauksessa laina on anettu WAM SpA:n käyttöön viidessä erässä (jotka suoritettiin 12 päivänä helmikuuta 2001, 28 päivänä syyskuuta 2001, 26 päivänä huhtikuuta 2002, 27 päivänä syyskuuta 2002 ja 22 päivänä tammikuuta 2003). Kuten ensimmäisessäkin tuessa, lyhennyksettömän ajan kesto vaihtelee kahdesta vuodesta nollaan. Avustusekvivalenttia laskettaessa komissio on ottanut huomioon lainasopimuksessa määrätyn koron (2,32 prosenttia) suhteessa komission säännöllisesti vahvistamaan viitekorkoon, joka lainan myöntämisajankohtana oli 5,70 prosenttia. Lainan pääoma ja korot oli tarkoitus maksaa täysimääräisesti takaisin 20 päivään helmikuuta 2008 mennessä. Koko lainan tukiosuuden toteutunut avustusekvivalentti olisi ollut 12 päivänä helmikuuta 2001 (jolloin ensimmäinen lainaerä maksettiin WAM SpA:lle) 182 550,80 euroa, jos takaisinmaksuja olisi jatkettu takaisinmaksusuunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

(139)

Tässä tapauksessa laina on anettu WAM SpA:n käyttöön viidessä erässä (jotka suoritettiin 12 päivänä helmikuuta 2001, 28 päivänä syyskuuta 2001, 26 päivänä huhtikuuta 2002, 27 päivänä syyskuuta 2002 ja 22 päivänä tammikuuta 2003). Kuten ensimmäisessäkin tuessa, lyhennyksettömän ajan kesto vaihtelee kahdesta vuodesta nollaan. Avustusekvivalenttia laskettaessa komissio on ottanut huomioon lainasopimuksessa määrätyn koron (2,32 prosenttia) suhteessa komission säännöllisesti vahvistamaan viitekorkoon, joka lainan myöntämisajankohtana oli 5,70 prosenttia. Lainan pääoma ja korot oli tarkoitus maksaa täysimääräisesti takaisin 20 päivään helmikuuta 2008 mennessä. Koko lainan tukiosuuden toteutunut avustusekvivalentti olisi ollut 12 päivänä helmikuuta 2001 (jolloin ensimmäinen lainaerä maksettiin WAM SpA:lle) 182 550,80 euroa, jos takaisinmaksuja olisi jatkettu takaisinmaksusuunnitelman mukaisesti.

| (140) | Näin ollen lainan sisämarkkinoille soveltuvan osan prosenttiosuus on vähennettävä tuen avustusekvivalentista suhteessa lainan kokonaismäärään, jolloin tulokseksi saadaan 1,35 prosenttia. Jos takaisinmaksut on suoritettu takaisinmaksusuunnitelman mukaisesti, toisen lainan avustusekvivalentti on 180 086,36 euroa (182 550,80 euroa – 2 464,44 euroa). |
| --- | --- |

(140)

Näin ollen lainan sisämarkkinoille soveltuvan osan prosenttiosuus on vähennettävä tuen avustusekvivalentista suhteessa lainan kokonaismäärään, jolloin tulokseksi saadaan 1,35 prosenttia. Jos takaisinmaksut on suoritettu takaisinmaksusuunnitelman mukaisesti, toisen lainan avustusekvivalentti on 180 086,36 euroa (182 550,80 euroa – 2 464,44 euroa).

| (141) | Komission vakiintuneena käytäntönä on edellyttää SEUT-sopimuksen 107 artiklan mukaisesti tuen takaisinperimistä tuensaajalta, jos tuki on myönnetty mainitun artiklan vastaisesti, ei sovellu sisämarkkinoille eikä siihen voida soveltaa vähämerkityksisestä tuesta annettuja sääntöjä. Käytäntö on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa. |
| --- | --- |

(141)

Komission vakiintuneena käytäntönä on edellyttää SEUT-sopimuksen 107 artiklan mukaisesti tuen takaisinperimistä tuensaajalta, jos tuki on myönnetty mainitun artiklan vastaisesti, ei sovellu sisämarkkinoille eikä siihen voida soveltaa vähämerkityksisestä tuesta annettuja sääntöjä. Käytäntö on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa.

| (142) | Takaisinperintäpäätöksen nojalla takaisin perittävään tukeen lisätään asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti korko, jonka komissio vahvistaa. Korkoa maksetaan siitä päivästä alkaen, jona sääntöjenvastainen tuki on tullut tuensaajan käyttöön, sen takaisinperimispäivään asti siltä ajalta, jona se on ollut yrityksen käytettävissä. |
| --- | --- |

(142)

Takaisinperintäpäätöksen nojalla takaisin perittävään tukeen lisätään asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti korko, jonka komissio vahvistaa. Korkoa maksetaan siitä päivästä alkaen, jona sääntöjenvastainen tuki on tullut tuensaajan käyttöön, sen takaisinperimispäivään asti siltä ajalta, jona se on ollut yrityksen käytettävissä.

| (143) | Koron soveltamisen yksityiskohdat vahvistetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (50), jäljempänä ’asetus (EY) N:o 794/2004’, V luvun sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta 30 päivänä tammikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (51), jäljempänä ’asetus (EY) N:o 271/2008’, mukaisesti. |
| --- | --- |

(143)

Koron soveltamisen yksityiskohdat vahvistetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (50), jäljempänä ’asetus (EY) N:o 794/2004’, V luvun sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta 30 päivänä tammikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (51), jäljempänä ’asetus (EY) N:o 271/2008’, mukaisesti.

| (144) | Komissio tarkentaa, ettei tämä päätös rajoita lain nro 394/81 muodostaman kansallisen kehyksen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Kyseinen laki on WAM SpA:lle myönnetyn valtiontuen oikeusperusta, eikä komissio katsonut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeuskäytännön (52) mukaisesti tarpeelliseksi aloittaa menettelyä sen osalta. Tämä ei kuitenkaan sulje pois mahdollisuutta, että menettely aloitetaan myöhemmässä vaiheessa, |
| --- | --- |

(144)

Komissio tarkentaa, ettei tämä päätös rajoita lain nro 394/81 muodostaman kansallisen kehyksen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Kyseinen laki on WAM SpA:lle myönnetyn valtiontuen oikeusperusta, eikä komissio katsonut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeuskäytännön (52) mukaisesti tarpeelliseksi aloittaa menettelyä sen osalta. Tämä ei kuitenkaan sulje pois mahdollisuutta, että menettely aloitetaan myöhemmässä vaiheessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

WAM SpA:lle lain nro 394/81 nojalla myönnetyt tuet kuuluvat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

Koska tukia ei ole ilmoitettu komissiolle etukäteen ja näin on rikottu SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, tuet ovat sääntöjenvastaisia lukuun ottamatta sitä osaa tuesta, johon voidaan soveltaa ryhmäpoikkeusta.

2 artikla

1.   Tuki, joka on suuruudeltaan 108 165,10 euroa ja jonka Italia myönsi WAM SpA:lle 24 päivänä marraskuuta 1995 korkotukitoimenpiteenä, on valtiontukea. Tästä tuesta osuus, joka vastaa konsulttipalveluihin, messuihin ja näyttelyihin osallistumiseen sekä markkinatutkimuksiin liittyviä tukikelpoisia kustannuksia ja joka on suuruudeltaan 6 489,906 euroa, on sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea.

Italian on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sääntöjenvastaisen tuen, joka on suuruudeltaan 101 675,194 euroa, perimiseksi takaisin tuensaajalta WAM SpA:lta.

2.   Tuki, joka oli suuruudeltaan 182 550,80 euroa ja jonka Italia myönsi WAM SpA:lle 9 päivänä marraskuuta 2000 korkotukitoimenpiteenä, on valtiontukea. Tästä tuesta osuus, joka vastaa koulutustoimenpiteisiin liittyviä tukikelpoisia kustannuksia ja joka on suuruudeltaan 2 464,44 euroa, on sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea.

Italian on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sääntöjenvastaisen tuen, joka on suuruudeltaan 180 086,36 euroa, perimiseksi takaisin tuensaajalta WAM SpA:lta.

3.   Tämän päätöksen nojalla takaisin perittävän tuen korko lasketaan päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on tullut tuensaajan eli WAM SpA:n käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

4.   Korot on laskettava asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 271/2008 säännösten mukaisesti.

3 artikla

1.   Edellä 2 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti.

2.   Italian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta Italian viranomaisille.

4 artikla

1.   Italian on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta eli WAM SpA:lta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja takaisinperintään sovellettava korko), |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta eli WAM SpA:lta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja takaisinperintään sovellettava korko),

| b) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi, |
| --- | --- |

b)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi,

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja WAM SpA on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja WAM SpA on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Italian on toimitettava komissiolle tietoja tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 2 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on toimitettava komission pyynnöstä viipymättä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 24 päivänä maaliskuuta 2010.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta on tullut SEUT-sopimuksen 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tässä päätöksessä pidettävä soveltuvin osin viittauksina perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan ja viittauksia ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen viittauksina unionin yleiseen tuomioistuimeen.

1

(2)  K(2003) 35 lopullinen (EUVL C 142, 18.6.2003, s. 2).

2

(3)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

3

(4)  Katso alaviite 2.

4

(5)  EUVL L 63, 4.3.2006, s. 11.

5

(6)  Yhdistetyt asiat T-304/04 ja T-316/04, Italian valtio ja Wam SpA v. komissio, Kok. 2006, s. II-64.

6

(7)  Asia C-494/06 P, komissio v. Italian tasavalta ja Wam SpA, tuomio 30.4.2009, ei vielä julkaistu.

7

(8)  Esimerkiksi Dce ja R-Master (Yhdistynyt kuningaskunta), Infa-Stauband Ats (Saksa) ja Fda (Ranska); vrt. The Rise of A District Lead Firm: The Case of Wam (1968–2003), helmikuu 2009, RECent (Centre for Economic Research, Modenan ja Reggio Emilian yliopiston poliittisen taloustieteen laitos).

8

(9)  The Rise of A District Lead Firm: The Case of Wam (1968–2003), helmikuu 2009, RECent (Centre for Economic Research, Modenan ja Reggio Emilian yliopiston poliittisen taloustieteen laitos).

9

(10)  Katso alaviite 9.

10

(11)  Katso alaviite 9...

11

(12)  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

12

(13)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30.

13

(14)  EYVL C 213, 19.8.1992, s. 2.

14

(15)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33.

15

(16)  Asia 78/76, Steinike & Weinlig v. Saksan liittotasavalta, Kok. 1977, s. 595, 21 kohta; asia 290/83, Euroopan yhteisöjen komissio v. Ranskan tasavalta, Kok. 1985, s. 439, 14 kohta; yhdistetyt asiat 67/85, 68/85 ja 70/85, Kwekerij Gebroeders Van der Kooy BV ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1988, s. 219, 35 kohta, ja asia C-305/89, Italian tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok. 1991, s. I-1603, 13 kohta.

16

(17)  Mediocredito Centralen yhteyteen perustettiin lain nro 394/81 2 pykälän mukaisesti rahasto myöntämään korkotuettua rahoitusta vientiyrityksille ohjelmiin, joilla tähdätään kaupankäynnin aloittamiseen ulkomailla. Rahastoa hallinnoi komitea, joka päättää rahoituksen myöntämisestä lainsäädännön mukaisesti. Komitea nimitetään asetuksella, jonka ulkomaankauppaministeriö antaa yhteistyössä valtiovarainministeriön ja teollisuus-, kauppa- ja käsiteollisuusministeriön kanssa. Komitea perustetaan ulkomaankauppaministeriön yhteyteen, ja siihen kuuluvat seuraavat tahot:

17

| a) | puheenjohtajana toimii ulkomaankauppaministeri tai hänen valtuuttamansa alivaltiosihteeri, |
| --- | --- |

a)

puheenjohtajana toimii ulkomaankauppaministeri tai hänen valtuuttamansa alivaltiosihteeri,

| b) | johtaja tai kyseisten ministerien nimittämä vastaavan tason henkilö kustakin seuraavista ministeriöistä: valtiovarainministeriö, teollisuus-, kauppa- ja käsiteollisuusministeriö sekä ulkomaankauppaministeriö, |
| --- | --- |

b)

johtaja tai kyseisten ministerien nimittämä vastaavan tason henkilö kustakin seuraavista ministeriöistä: valtiovarainministeriö, teollisuus-, kauppa- ja käsiteollisuusministeriö sekä ulkomaankauppaministeriö,

| c) | Mediocredito Centralen pääjohtaja tai hänen poissa ollessaan hänen valtuuttamansa henkilö, |
| --- | --- |

c)

Mediocredito Centralen pääjohtaja tai hänen poissa ollessaan hänen valtuuttamansa henkilö,

| d) | Istituto nazionale per il commercio esteron (ICE) pääjohtaja tai hänen poissa ollessaan hänen valtuuttamansa henkilö. |
| --- | --- |

d)

Istituto nazionale per il commercio esteron (ICE) pääjohtaja tai hänen poissa ollessaan hänen valtuuttamansa henkilö.

(18)  Tammikuun 19 päivänä 1999 annetun ministeriön asetuksen 1 pykälässä säädetään, että 31 päivänä maaliskuuta 1998 annetussa asetuksessa nro 143 ja erityisesti sen 25 pykälän 1 momentissa säädetyn komitean on koostuttava kahdesta ulkomaankauppaministeriön johtajasta, yhdestä valtiovarain-, budjetti- ja taloussuunnitteluministeriön johtajasta sekä yhdestä ulkoasiainministeriön sekä yhdestä teollisuus-, kauppa- ja käsiteollisuusministeriön johtajasta, yhdestä alueiden ja autonomisten maakuntien johtajakonferenssin edustajasta ja yhdestä Italian pankkiyhdistyksen nimittämästä edustajasta.

18

(19)  Mediocredito Centralen yhteyteen oli perustettu lain nro 394/81 2 pykälän mukaisen komitean hallinnoima rahasto, joka koostui valtion varoista. Ulkoasiainministeri pyysi 27 päivänä joulukuuta 1995 päivätyllä kirjeellä Mediocredito Centralea tekemään (kolmen kuukauden kuluessa) sopimuksen WAM SpA:n kanssa lain nro 394/81 2 pykälän mukaisen komitean 24 päivänä marraskuuta 1995 pitämässään kokouksessa tekemän päätöksen täytäntöönpanemiseksi.

19

(20)  Simesit SpA:lle annettiin 31 päivänä maaliskuuta 1998 annetussa asetuksessa nro 143 ja erityisesti sen 25 pykälän 1 momentissa tehtäväksi tukea 1 päivästä tammikuuta 1999 tuotantojärjestelmän kansainvälistämisen rahoitusta lain nro 394/81 mukaisesti. Simesit SpA on Italian hallituksen vuonna 1990 (24 päivänä huhtikuuta 1990 annetulla lailla nro 100) perustama viranomainen, jonka tehtävänä on avustaa italialaisia yrityksiä yhteisön ulkopuolisissa maissa. Simesit SpA:ta valvoo Italian hallitus, jonka hallussa on 76 prosenttia sen osakkeista ja joka vahvistaa sen tukemien investointien valintaa koskevat suuntaviivat. Sen hallintoneuvostoon kuuluu yhdeksän jäsentä, joista viisi nimittää Italian hallitus.

20

(21)  Asia C-482/99, Ranskan tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio (Stardust), Kok. 2002, s. I-4397, 55 ja 56 kohta.

21

(22)  Asia C-41/90, Höfner ja Elser, Kok. 1991, s. I-1979, 21 kohta.

22

(23)  Asia C-494/06 P, Euroopan yhteisöjen komissio v. Italian tasavalta ja Wam SpA, ei vielä julkaistu, 49 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

23

(24)  Ks. myös asia C-372/97, Italia v. komissio, Kok. 2004, s. I-3679, 52 kohta, ja C-66/2002, Italia v. komissio, Kok. 2005, s. I-10901.

24

(25)  The Rise of A District Lead Firm: The Case of Wam (1968–2003), helmikuu 2009, RECent (Centre for Economic Research, Modenan ja Reggio Emilian yliopiston poliittisen taloustieteen laitos).

25

(26)  Asia T-459/93, Siemens v. komissio, Kok. 1995, s. II-1675, 48 ja 77 kohta, asia T-214/95, Het Vlaamse Gewest v. komissio, Kok. 1998, s. II-717, 43 kohta, ja asia T-217/02, Ter Lembeek v. komissio, Kok. 2006, s. II-4483, 177 kohta.

26

(27)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut asiassa T-369/06, Holland Malt v. komissio (ei vielä julkaistu), antamansa tuomion 55 kohdassa seuraavaa: ”Oikeuskäytännöstä ilmenee siis selvästi, ettei ainoastaan valtionvaroilla aikaansaatu yrityksen juoksevan hallinnon tai tavanomaisen toiminnan kustannusten keventäminen voi vääristää kilpailua, vaan näin voi tehdä myös avustus, joka vapauttaa tuensaajan kaikista investointikustannuksista tai osasta niitä.”

27

(28)  Asia 730/79, Philip Morris Holland v. komissio, Kok. 1980, s. 2671, 11 kohta, asia C-53/00, Ferring, Kok. 2001, s. I-9067, 21 kohta ja asia C-372/97, Italia v. komissio, Kok. 2004, s. I-3679, 52 kohta.

28

(29)  Asia 730/79, Philip Morris v. komissio, Kok. 1980, s. 2671.

29

(30)  Asia 259/85, Ranska v. komissio, Kok. 1978, s. 4393.

30

(31)  Asia T-214/95, Het Vlaamse Gewest v. komissio, Kok. 1998, s. II-717, 49 kohta.

31

(32)  Asia C-172/03, Heiser v. Finanzamt Innsbruck, Kok. 1998, s. I-1627, 32 kohta.

32

(33)  Yhdistetyt asiat 212/80–217/80, Meridionale Industria Salumi ym., Kok. 1981, s. 2735, yhdistetyt asiat CT Control Rotterdam ja JCT Benelux v. komissio, Kok. 1981, s. I-3873, ja asia C-61/98, De Haan Beheer, Kok. 2000, s. I-5003.

33

(34)  EUVL L 379, 28.12.2006, s. 11.

34

(35)  EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3.

35

(36)  Uruguayn kierroksen monenväliset kauppaneuvottelut (1986–1994) – Liite 1 – Liite 1A – Tukia ja tasoitustulleja koskeva sopimus (WTO-GATT 1994) (EYVL L 336, 23.12.1994, s. 156).

36

(37)  EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4.

37

(38)  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

38

(39)  Komission vakiintuneen käytännön mukaan; ks. esim. komission päätös 2003/643/EY, tehty 13 päivänä toukokuuta 2003, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Kahla Porzellan GmbH:lle ja Kahla/Thüringen Porzellan GmbH:lle (EUVL L 227, 11.9.2003, s. 12).

39

(40)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20.

40

(41)  EYVL L 337, 13.12.2002, s. 3.

41

(42)  EUVL L 302, 1.11.2006, s. 29.

42

(43)  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

43

(44)  Tällaista muutosta olisi joka tapauksessa voitu soveltaa vain ensimmäiseen WAM SpA:lle myönnettyyn korkotukilainaan, sillä se koskee vain sellaista rahoitusta, joka oli myönnetty ennen asetuksen voimaantuloa, eikä toista lainaa ollut tuolloin vielä myönnetty WAM SpA:lle.

44

(45)  SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvat seuraavat: a) yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki, joka myönnetään harjoittamatta syrjintää tuotteiden alkuperän perusteella; b) tuki luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi; c) tuki eräille Saksan liittotasavallan alueille.

45

(46)  ”Tuki taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, sekä 349 artiklassa tarkoitetuilla alueilla, niiden rakenteellinen, taloudellinen ja sosiaalinen tilanne huomioon ottaen”.

46

(47)  ”Tuki Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.

47

(48)  ”Tuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä unionissa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

48

(49)  Julkaistaan säännöllisesti virallisessa lehdessä.

49

(50)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

50

(51)  EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1.

51

(52)  Asiat T-92/00 ja T-103/00, Diputación Foral de Álava v. komissio (Ramondín), Kok. 2002, s. II-1385.

52

---