# Den Europæiske Unions L 229/2010

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2010.229.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 229 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 53. årgang31. august 2010 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2010.229.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 229

Dansk udgave

Retsforskrifter

53. årgang31. august 2010

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 49 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) - Ensartede forskrifter for foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende gasser fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas (NG) eller autogas (LPG) som brændstof | 1 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 49 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) - Ensartede forskrifter for foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende gasser fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas (NG) eller autogas (LPG) som brændstof

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 31.8.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 229/1

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 49 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) - Ensartede forskrifter for foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende gasser fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas (NG) eller autogas (LPG) som brændstof

Ændringer til regulativ 49 offentliggjort i EUT L 103 af 12.4.2008, s. 1.

Omfattende:

Supplement 1 til ændringsserie 05 - ikrafttrædelsesdato: 17. marts 2010

Supplement 2 til ændringsserie 05 - ikrafttrædelsesdato: 19. august 2010

Korrigendum 1 til supplement 2 - ikrafttrædelsesdato: 19. august 2010

Ændringer i bilagsfortegnelsen

Overskriften til bilag 4B affattes således:

»Prøvningsmetode for motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding, som drives af naturgas (NG) eller autogas (LPG), som inkorporerer den globalt harmoniserede certificering for motorer til tunge køretøjer »world-wide harmonized heavy-duty certification« (WHDC, global teknisk forskrift nr. 4)«.

Overskriften til bilag 9B affattes således:

»Tekniske forskrifter for egendiagnosesystemer (OBD)«.

Der indsættes et nyt bilag 9C:

| »Bilag 9C — | Tekniske forskrifter til bedømmelse af egendiagnosesystemers (OBD) funktionsdata under brug
  Tillæg 1 – Grupper af overvågningsenheder«. |
| --- | --- |

»Bilag 9C —

Tekniske forskrifter til bedømmelse af egendiagnosesystemers (OBD) funktionsdata under brug

Tillæg 1 – Grupper af overvågningsenheder«.

Der indsættes et nyt bilag 10:

»Bilag 10 - Tekniske forskrifter for off cycle-emissioner (OCE)«.

Ændringer i bilagene

Det nugældende bilag 4B erstattes med et nyt bilag 4B:

BILAG 4B

Prøvningsmetode for motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding, som drives af naturgas (NG) eller autogas (LPG), som inkorporerer den globalt harmoniserede certificering for motorer til tunge køretøjer »world-wide harmonized heavy-duty certification« (WHDC, global teknisk forskrift nr. 4)

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette tillæg finder i øjeblikket ikke anvendelse i forbindelse med typegodkendelse i henhold til dette regulativ. Det vil finde anvendelse på et senere tidspunkt.

2.   Reserveret. (1)

3.   DEFINITIONER, SYMBOLER OG FORKORTELSER

3.1.   Definitioner

I dette regulativ forstås ved:

3.1.1.   »Kontinuerlig regenerering«: efterbehandlingssystemets regenereringsproces, som enten foregår permanent eller mindst én gang pr. WHTC-varmstartsprøvning. En sådan regenereringsproces stiller ikke krav om en særlig prøvningsprocedure.

3.1.2.   »Forsinkelsestid«: det tidsrum der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 10 % af den endelige aflæsning (t10), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet. For så vidt angår gasformige komponenter er dette normalt den målte komponents transporttid fra prøvetagningssonden til detektoren.

3.1.3.   »deNOx-system«: et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret til at reducere emissionen af nitrogenoxider (NOx) (f.eks. findes der passive og aktive, magre NOx-katalysatorer (LNC), NOx-absorbere og selektive katalytiske reduktionssystemer (SCR).

3.1.4.   »Dieselmotor«: en motor, der arbejder efter kompressionstændingsprincippet.

3.1.5.   »Forskydning«: forskellen mellem måleinstrumentets nulpunktsrespons og dets relative respons før og efter en emissionsprøvning.

3.1.6.   »Motorfamilie«: en af fabrikanten foretaget gruppering af motorer, som gennem deres konstruktion, således som den er defineret i punkt 5.2 i dette bilag, har ensartede egenskaber hvad angår emissioner fra udstødningen; alle motorer i motorfamilien skal opfylde de gældende emissionsgrænseværdier.

3.1.7.   »Motorsystem«: motoren, emissionsbegrænsningssystemet og kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(er) (ECU) og andre styreenheder for drivaggregater eller køretøj.

3.1.8.   »Motortype«: en motorkategori, som ikke adskiller sig med hensyn til væsentlige motorspecifikationer.

3.1.9.   »System til efterbehandling af udstødningen«: en katalysator (oxidations- eller 3-vejs-), partikelfilter, deNOx -system, kombineret deNOx-partikelfilter eller eventuelle andre emissionsbegrænsende anordninger, som er monteret nedstrøms for motoren. Denne definition omfatter ikke udstødningsgasrecirkulation (EGR), som betragtes som en integreret del af motorsystemet.

3.1.10.   »Fuldstrømsfortyndingsmetode«: en proces, hvor den samlede udstødningsstrøm blandes med diluent, før en fraktion af den fortyndende udstødningsstrøm udskilles til analyse.

3.1.11.   »Forurenende gasser«: carbonmonoxid, carbonhydrider og/eller ikke-methan-carbonhydrider (idet der antages et kul-brintforhold på CH1,85 for diesel, CH2,525 for LPG og CH2,93 for NG (NMHC) og et antaget molekyle CH3O0,5 for ethanoldrevne dieselmotorer) methan, (idet der antages et kul-brintforhold på CH4 for NG) og nitrogenoxider (udtrykt som nitrogendioxidækvivalenter (NO2).

3.1.12.   »Høj hastighed (n
  hi)«: den højeste motorhastighed, hvor motoren yder 70 % af den angivne maksimaleffekt.

3.1.13.   »Lav hastighed (n
  lo)«: den laveste motorhastighed, hvor motoren yder 55 % af den angivne maksimaleffekt.

3.1.14.   »Maksimaleffekt (Pmax)«: den maksimale effekt i kW som angivet af fabrikanten.

3.1.15.   »Hastighed ved maksimalt drejningsmoment«: den motorhastighed, ved hvilken der opnås det maksimale drejningsmoment som foreskrevet af fabrikanten.

3.1.16.   »Normaliseret drejningsmoment«: motorens drejningsmoment i procent, normaliseret til det maksimale drejningsmoment ved den pågældende motorhastighed.

3.1.17.   »Førerkrav«: førerens input med henblik på kontrol af motorydelsen. Føreren kan være en person (manual betjening) eller en regulator (automatisk betjening), der mekanisk eller elektronisk sender et input med krav om motorydelse. Input kan komme fra en speederpedal eller et speedersignal, fra en gasspjældsreguleringsarm eller et gasspjældsreguleringssignal, fra en brændstofreguleringsarm eller et brændstofreguleringssignal, fra en hastighedskontrolarm eller et hastighedskontrolsignal eller fra en regulatorindstilling eller et regulatorindstillingssignal.

3.1.18.   »Stammotor«: en motor, der er udvalgt af en motorfamilie på en sådan måde, at dens emissionsegenskaber er repræsentative for den pågældende motorfamilie.

3.1.19.   »Partikelefterbehandlingsanordning«: et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret med henblik på at reducere emission af forurenende partikler (PM) gennem en mekanisk, aerodynamisk, diffusionsbaseret eller inertimæssig separation.

3.1.20.   Delstrømsfortyndingssystem: en proces, hvor en del af den samlede udstødningsstrøm udskilles og blandes med en passende mængde diluent før partikeludskillelsesfilteret.

3.1.21.   »Partikler (PM)«: alt materiale, der er indsamlet på et nærmere angivet filtermateriale efter fortynding af udstødningsgassen med ren, filtreret diluent til en temperatur på mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C); der er først og fremmest tale om carboner, kondenserede carbonhydrider samt sulfater med tilhørende vand.

3.1.22.   »Periodisk regenerering«: en emissionsbegrænsende anordnings regenereringsproces, som foregår periodisk efter mindre end 100 timers normal motordrift. I forbindelse med regenereringscyklussen tillades overskridelse af emissionsstandarden.

3.1.23.   »Stationær prøvningscyklus med ramper«: en prøvningscyklus med en sekvens af stationære motorprøvningsmodi med defineret hastigheds- og drejningsmomentkriterier og definerede ramper mellem disse modi (WHSC).

3.1.24.   »Mærkehastighed«: den maksimale motorhastighed ved fuld belastning, som tillades af regulatoren ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation, eller, hvis der ikke er en regulator, den hastighed ved hvilken motorens maksimale effekt opnås ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation.

3.1.25.   »Responstid«: forskellen i tid mellem en ændring i den komponent, der skal måles, i dennes referencepunkt og en systemrespons på 90 % af den endelige aflæsning (t90), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunkt, hvorved ændringen i den målte komponent er mindst 60 % af fuld skalavisning (FS) og finder sted inden for mindre end 0,1 sekund. Systemets responstid omfatter systemets forsinkelsestid og dets stigningstid.

3.1.26.   »Stigningstid«: den tid, der forløber fra den viste værdi stiger fra 10 % til 90 % af den endelige aflæsning (t90 – t10
  ).

3.1.27.   »Respons på kalibreringsgas«: gennemsnitsrespons på en kalibreringsgas inden for et tidsrum på 30 sekunder.

3.1.28.   »Specifikke emissioner«: masseemissioner udtrykt i g/kWh.

3.1.29.   »Prøvningscyklus«: en sekvens af testpunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde henholdsvis i stationær funktionsmåde (WHSC-prøvning) og i transient funktionsmåde (WHTC-prøvning).

3.1.30.   »Transformationstid«: det tidsrum der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 50 % af den endelige aflæsning (t50
  ), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet. Transformationstiden anvendes i forbindelse med indbyrdes justering af signalet fra forskellige måleinstrumenter.

3.1.31.   »Transient prøvningscyklus«: en prøvningscyklus med en sekvens af normaliseret hastigheds- og drejningsmomentværdier, der skifter relativt hurtigt med tiden (WHTC).

3.1.32.   »Levetid«: relevant afstand/tid, i hvilken der skal sikres overholdelse af de relevante emissionsgrænser for gasser og partikler.

3.1.33.   »Nulpunktsrespons«: gennemsnitsrespons på en nulstillingsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder.

Image

3.2.   Almindelige symboler

| Symbol | Enhed | Betegnelse |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | — | Regressionens hældning |
| a
  0 | — | regressionens skæring med y-aksen |
| A/F
  st | — | støkiometrisk luft/brændstofforhold |
| c | ppm/% vol. | Koncentration |
| c
  d | ppm/% vol. | Koncentration på tør basis |
| c
  w | ppm/% vol. | Koncentration på våd basis |
| cb | ppm/% vol. | Baggrundskoncentration |
| C
  d | — | Udledningskoefficient for SSV |
| c
  gas | ppm/% vol. | Koncentrationen af gaskomponenter |
| d | m | Diameter |
| d
  V | m | Venturiens halsdiamter |
| D
  0 | m3/s | PDP-kalibreringens skæring |
| D | — | Fortyndingsfaktor |
| Δt | s | Tidsinterval |
| e
  gas | g/kWh | Specifik emission af gaskomponenter |
| e
  PM | g/kWh | Specifik partikelemission |
| e
  r | g/kWh | Specifik emission under regenerering |
| e
  w | g/kWh | Vægtet specifik emission |
| E
  CO2 | % | CO2-dæmpning af NOx-analysator |
| E
  E | % | Virkningsgrad for ethan |
| E
  H2O | % | Vanddæmpning af NOx-analysator |
| E
  M | % | Virkningsgrad for methan |
| E
  NOx | % | Virkningsgrad for NOx-konverter |
| f | Hz | Dataindsamlingsfrekvens |
| f
  a | — | Laboratoriets atmosfærefaktor |
| F
  s | — | Støkiometrisk koefficient |
| H
  a | g/kg | Indsugningsluftens absolutte fugtindhold |
| H
  d | g/kg | Absolut fugtindhold i diluenten |
| i | — | Indeks, som angiver en øjeblikkelig måling (f.eks. 1 Hz) |
| k
  c | — | Carbonspecifik faktor |
| k
  f,d | m3/kg brændstof | Tillægsvolumen for tør udstødning |
| k
  f,w | m3/kg brændstof | Tillægsvolumen for våd udstødning |
| k
  h,D | — | Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for motorer med kompressionstænding |
| k
  h,G | — | Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for motorer med styret tænding |
| k
  r,u | — | Regenereringsjusteringsfaktor (opad) |
| k
  r,d | — | Regenereringsjusteringsfaktor (nedad) |
| k
  w,a | — | Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis |
| k
  w,d | — | Omregningsfaktor for diluent fra tør til våd basis |
| k
  w,e | — | Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis |
| k
  w,r | — | Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis |
| K
  V | — | CFV-kalibreringsfunktion |
| -{}-λ | — | Luftoverskudskoefficient |
| m
  b | mg | Masse af opsamlede partikler fra diluent |
| m
  d | kg | Masse af diluentprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver |
| m
  ed | kg | Total masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklussen |
| m
  edf | kg | Masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen |
| m
  ew | kg | Total masse af udstødningsgas i hele cyklussen |
| m
  gas | g | Masse af gasemissioner i hele prøvningscyklussen |
| m
  f | mg | Partikeludskillelsesfiltermasse |
| m
  p | mg | Masse af opsamlede partikler |
| m
  PM | g | Masse af partikelemissioner i hele prøvningscyklussen |
| m
  se | kg | Udstødningsprøvens masse i hele prøvningscyklussen |
| m
  sed | kg | Masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen |
| m
  sep | kg | Masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler |
| m
  ssd | kg | Den sekundære diluents masse |
| M | Nm | Moment |
| M
  a | g/mol | Indsugningsluftens molmasse |
| M
  d | g/mol | Diluentens molmasse |
| M
  e | g/mol | Udstødningens molmasse |
| M
  f | Nm | Moment optaget af hjælpeudstyr, som skal monteres |
| M
  gas | g/mol | Gaskomponenternes molmasse |
| M
  r | Nm | Moment optaget af hjælpeudstyr, som skal afmonteres |
| n | — | Antal målinger |
| nr | — | Antal målinger med regenerering |
| n | min–1 | Motorens omdrejningshastighed |
| n
  hi | min–1 | Høj motorhastighed |
| n
  lo | min–1 | Lav motorhastighed |
| n
  pref | min–1 | Foretrukket motorhastighed |
| n
  p | r/s | PDP-pumpens hastighed |
| p
  a | kPa | Mætningsdamptryk af motorens indsugningsluft |
| p
  b | kPa | Totalt atmosfæretryk |
| p
  d | kPa | Mætningsdamptryk af diluent |
| P
  f | kW | Effekt optaget af hjælpeudstyr, som skal monteres |
| p
  p | kPa | Absolut tryk |
| p
  r | kW | Vanddamptryk efter kølebad |
| p
  s | kPa | Tørt atmosfæretryk |
| P | kW | Effekt |
| P
  r | kW | Effekt optaget af hjælpeudstyr, som skal afmonteres |
| q

  mad | kg/s | Indsugningsluftens massestrømshastighed, tør basis |
| q

  maw | kg/s | Indsugningsluftens massestrømshastighed, våd basis |
| q

  mCe | kg/s | Carbons massestrømshastighed i den ufortyndede udstødning |
| q

  mCf | kg/s | Carbons massestrømshastighed ind i motoren |
| q

  mCp | kg/s | Carbons massestrømshastighed i delstrømsfortyndingssystemet |
| q

  mdew | kg/s | Den fortyndede udstødningsgas' massestrømshastighed, våd basis |
| q

  mdw | kg/s | Massestrøm af diluent, våd basis |
| q

  medf | kg/s | Ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas, våd basis |
| q

  mew | kg/s | Udstødningsgassens massestrømshastighed, våd basis |
| q

  mex | kg/s | Massestrømshastighed for prøvemasse udskilt fra fortyndingstunnelen |
| q

  mf | kg/s | Massestrømshastighed af brændstof |
| q

  mp | kg/s | Prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem |
| q

  vs | m3/s | CVS-volumenhastighed |
| q

  vs | dm3/min | Udstødningsanalysesystemets strømningshastighed |
| q

  vt | cm3/min | Sporgassens strømningshastighed |
| r2 | — | Determinationskoefficient |
| r
  d | — | Fortyndingsforhold |
| r
  D | — | Diameterforholdet for SSV |
| r
  h | — | FID's responsfaktor for carbonhydrider |
| r
  m | — | FID's responsfaktor for methanol |
| r
  p | — | Trykforhold for SSV |
| r
  s | — | Gennemsnitlig prøvetagningskoefficient |
| ρ | kg/m3 | Massefylde |
| ρ
  e | kg/m3 | Udstødningsgassens massefylde |
| σ | — | Standardafvigelse |
| s | | Standardafvigelse |
| T | K | Absolut temperatur |
| T
  a | K | Absolut temperatur af indsugningsluft |
| t | s | Tid |
| t
  10 | s | Tid mellem trinformigt input og 10 % af endelig aflæsning |
| t
  50 | s | Tid mellem trinformigt input og 50 % af endelig aflæsning |
| t
  90 | s | Tid mellem trinformigt input og 90 % af endelig aflæsning |
| u | — | Forhold mellem massefylde (eller molarmasse) for gaskomponenter og udstødningsgas divideret med 1 000 |
| V
  0 | m3/r | PDP-gasvolumen pumpet pr. omdrejning |
| V
  s | dm3 | Udstødningsanalyseenhedens systemvolumen |
| W
  act | kWh | Faktisk arbejde udført i prøvningscyklus |
| W
  ref | kWh | Referencearbejde udført i prøvningscyklus |
| X
  0 | m3/r | PDP-kalibreringsfunktion |

Symbol

Enhed

Betegnelse

a
  1

—

Regressionens hældning

a
  0

—

regressionens skæring med y-aksen

A/F
  st

—

støkiometrisk luft/brændstofforhold

c

ppm/% vol.

Koncentration

c
  d

ppm/% vol.

Koncentration på tør basis

c
  w

ppm/% vol.

Koncentration på våd basis

cb

ppm/% vol.

Baggrundskoncentration

C
  d

—

Udledningskoefficient for SSV

c
  gas

ppm/% vol.

Koncentrationen af gaskomponenter

d

m

Diameter

d
  V

m

Venturiens halsdiamter

D
  0

m3/s

PDP-kalibreringens skæring

D

—

Fortyndingsfaktor

Δt

s

Tidsinterval

e
  gas

g/kWh

Specifik emission af gaskomponenter

e
  PM

g/kWh

Specifik partikelemission

e
  r

g/kWh

Specifik emission under regenerering

e
  w

g/kWh

Vægtet specifik emission

E
  CO2

%

CO2-dæmpning af NOx-analysator

E
  E

%

Virkningsgrad for ethan

E
  H2O

%

Vanddæmpning af NOx-analysator

E
  M

%

Virkningsgrad for methan

E
  NOx

%

Virkningsgrad for NOx-konverter

f

Hz

Dataindsamlingsfrekvens

f
  a

—

Laboratoriets atmosfærefaktor

F
  s

—

Støkiometrisk koefficient

H
  a

g/kg

Indsugningsluftens absolutte fugtindhold

H
  d

g/kg

Absolut fugtindhold i diluenten

i

—

Indeks, som angiver en øjeblikkelig måling (f.eks. 1 Hz)

k
  c

—

Carbonspecifik faktor

k
  f,d

m3/kg brændstof

Tillægsvolumen for tør udstødning

k
  f,w

m3/kg brændstof

Tillægsvolumen for våd udstødning

k
  h,D

—

Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for motorer med kompressionstænding

k
  h,G

—

Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for motorer med styret tænding

k
  r,u

—

Regenereringsjusteringsfaktor (opad)

k
  r,d

—

Regenereringsjusteringsfaktor (nedad)

k
  w,a

—

Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis

k
  w,d

—

Omregningsfaktor for diluent fra tør til våd basis

k
  w,e

—

Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis

k
  w,r

—

Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis

K
  V

—

CFV-kalibreringsfunktion

-{}-λ

—

Luftoverskudskoefficient

m
  b

mg

Masse af opsamlede partikler fra diluent

m
  d

kg

Masse af diluentprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver

m
  ed

kg

Total masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklussen

m
  edf

kg

Masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen

m
  ew

kg

Total masse af udstødningsgas i hele cyklussen

m
  gas

g

Masse af gasemissioner i hele prøvningscyklussen

m
  f

mg

Partikeludskillelsesfiltermasse

m
  p

mg

Masse af opsamlede partikler

m
  PM

g

Masse af partikelemissioner i hele prøvningscyklussen

m
  se

kg

Udstødningsprøvens masse i hele prøvningscyklussen

m
  sed

kg

Masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen

m
  sep

kg

Masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler

m
  ssd

kg

Den sekundære diluents masse

M

Nm

Moment

M
  a

g/mol

Indsugningsluftens molmasse

M
  d

g/mol

Diluentens molmasse

M
  e

g/mol

Udstødningens molmasse

M
  f

Nm

Moment optaget af hjælpeudstyr, som skal monteres

M
  gas

g/mol

Gaskomponenternes molmasse

M
  r

Nm

Moment optaget af hjælpeudstyr, som skal afmonteres

n

—

Antal målinger

nr

—

Antal målinger med regenerering

n

min–1

Motorens omdrejningshastighed

n
  hi

min–1

Høj motorhastighed

n
  lo

min–1

Lav motorhastighed

n
  pref

min–1

Foretrukket motorhastighed

n
  p

r/s

PDP-pumpens hastighed

p
  a

kPa

Mætningsdamptryk af motorens indsugningsluft

p
  b

kPa

Totalt atmosfæretryk

p
  d

kPa

Mætningsdamptryk af diluent

P
  f

kW

Effekt optaget af hjælpeudstyr, som skal monteres

p
  p

kPa

Absolut tryk

p
  r

kW

Vanddamptryk efter kølebad

p
  s

kPa

Tørt atmosfæretryk

P

kW

Effekt

P
  r

kW

Effekt optaget af hjælpeudstyr, som skal afmonteres

q

  mad

kg/s

Indsugningsluftens massestrømshastighed, tør basis

q

  maw

kg/s

Indsugningsluftens massestrømshastighed, våd basis

q

  mCe

kg/s

Carbons massestrømshastighed i den ufortyndede udstødning

q

  mCf

kg/s

Carbons massestrømshastighed ind i motoren

q

  mCp

kg/s

Carbons massestrømshastighed i delstrømsfortyndingssystemet

q

  mdew

kg/s

Den fortyndede udstødningsgas' massestrømshastighed, våd basis

q

  mdw

kg/s

Massestrøm af diluent, våd basis

q

  medf

kg/s

Ækvivalent massestrømshastighed af fortyndet udstødningsgas, våd basis

q

  mew

kg/s

Udstødningsgassens massestrømshastighed, våd basis

q

  mex

kg/s

Massestrømshastighed for prøvemasse udskilt fra fortyndingstunnelen

q

  mf

kg/s

Massestrømshastighed af brændstof

q

  mp

kg/s

Prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem

q

  vs

m3/s

CVS-volumenhastighed

q

  vs

dm3/min

Udstødningsanalysesystemets strømningshastighed

q

  vt

cm3/min

Sporgassens strømningshastighed

r2

—

Determinationskoefficient

r
  d

—

Fortyndingsforhold

r
  D

—

Diameterforholdet for SSV

r
  h

—

FID's responsfaktor for carbonhydrider

r
  m

—

FID's responsfaktor for methanol

r
  p

—

Trykforhold for SSV

r
  s

—

Gennemsnitlig prøvetagningskoefficient

ρ

kg/m3

Massefylde

ρ
  e

kg/m3

Udstødningsgassens massefylde

σ

—

Standardafvigelse

s

Standardafvigelse

T

K

Absolut temperatur

T
  a

K

Absolut temperatur af indsugningsluft

t

s

Tid

t
  10

s

Tid mellem trinformigt input og 10 % af endelig aflæsning

t
  50

s

Tid mellem trinformigt input og 50 % af endelig aflæsning

t
  90

s

Tid mellem trinformigt input og 90 % af endelig aflæsning

u

—

Forhold mellem massefylde (eller molarmasse) for gaskomponenter og udstødningsgas divideret med 1 000

V
  0

m3/r

PDP-gasvolumen pumpet pr. omdrejning

V
  s

dm3

Udstødningsanalyseenhedens systemvolumen

W
  act

kWh

Faktisk arbejde udført i prøvningscyklus

W
  ref

kWh

Referencearbejde udført i prøvningscyklus

X
  0

m3/r

PDP-kalibreringsfunktion

3.3.   Symboler og forkortelser for brændstofsammensætning

| w
  ALF | brændstoffets hydrogenindhold (% masse) |
| --- | --- |
| w
  BET | brændstoffets carbonindhold (% masse) |
| w
  GAM | brændstoffets svovlindhold (% masse) |
| w
  DEL | brændstoffets nitrogenindhold (% masse) |
| w
  EPS | brændstoffets oxygenindhold (% masse) |
| α | molforhold for hydrogen (H/C) |
| γ | molforhold for svovl (S/C) |
| δ | molforhold for nitrogen (N/C) |
| ε | molforhold for oxygen (O/C) |

w
  ALF

brændstoffets hydrogenindhold (% masse)

w
  BET

brændstoffets carbonindhold (% masse)

w
  GAM

brændstoffets svovlindhold (% masse)

w
  DEL

brændstoffets nitrogenindhold (% masse)

w
  EPS

brændstoffets oxygenindhold (% masse)

α

molforhold for hydrogen (H/C)

γ

molforhold for svovl (S/C)

δ

molforhold for nitrogen (N/C)

ε

molforhold for oxygen (O/C)

for et brændstof CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ

3.4.   Symboler og forkortelser for kemiske komponenter

| C1 | Carbonhydridækvivalent med ét kulstofatom |
| --- | --- |
| CH4 | Methan |
| C2H6 | Ethan |
| C3H8 | Propan |
| CO | Kulilte |
| CO2 | Carbondioxid |
| DOP | Dioctylphtalat |
| HC | Carbonhydrider |
| H2O | Vand |
| NMHC | Andre carbonhydrider end methan |
| NOx | Nitrogenoxider |
| NO | Nitrogenmonoxid |
| NO2 | Nitrogenoxid |
| PM | Partikler |

C1

Carbonhydridækvivalent med ét kulstofatom

CH4

Methan

C2H6

Ethan

C3H8

Propan

CO

Kulilte

CO2

Carbondioxid

DOP

Dioctylphtalat

HC

Carbonhydrider

H2O

Vand

NMHC

Andre carbonhydrider end methan

NOx

Nitrogenoxider

NO

Nitrogenmonoxid

NO2

Nitrogenoxid

PM

Partikler

3.5.   Forkortelser

| CFV | Critical Flow Venturi (Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi)) |
| --- | --- |
| CLD | Chemiluminescent Detector (Kemiluminescensdetektor) |
| CVS | Constant Volume Sampling (prøvetagning med konstant volumen) |
| deNOx | NOx-efterbehandlingssystem |
| EGR | Exhaust gas recirculation (udstødningsrecirkulation) |
| FID | Flame Ionization Detector (flammeiondetektor) |
| GC | Gas Chromatograph (gaskromatograf) |
| HCLD | Heated Chemiluminescent Detector (opvarmet kemiluminescensdetektor) |
| HFID | Heated Flame Ionization Detector (opvarmet flammeiondetektor) |
| LPG | Liquefied Petroleum Gas (autogas) |
| NDIR | Non-Dispersive Infrared (Analyzer) (ikke-dispersiv infrarødanalysator) |
| NG | Naturgas |
| NMC | Non-Methane Cutter (enhed til ikke-methan-afskæring) |
| PDP | Positive Displacement Pump (fortrængningspumpe) |
| % FS | Per cent of full scale (% af fuld skalaudslag) |
| PFS | Partial Flow System (delstrømssystem) |
| SSV | Subsonic Venturi (subsonisk venturi) |
| VGT | Variable Geometry Turbine (turbine med variabel geometri) |

CFV

Critical Flow Venturi (Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi))

CLD

Chemiluminescent Detector (Kemiluminescensdetektor)

CVS

Constant Volume Sampling (prøvetagning med konstant volumen)

deNOx

NOx-efterbehandlingssystem

EGR

Exhaust gas recirculation (udstødningsrecirkulation)

FID

Flame Ionization Detector (flammeiondetektor)

GC

Gas Chromatograph (gaskromatograf)

HCLD

Heated Chemiluminescent Detector (opvarmet kemiluminescensdetektor)

HFID

Heated Flame Ionization Detector (opvarmet flammeiondetektor)

LPG

Liquefied Petroleum Gas (autogas)

NDIR

Non-Dispersive Infrared (Analyzer) (ikke-dispersiv infrarødanalysator)

NG

Naturgas

NMC

Non-Methane Cutter (enhed til ikke-methan-afskæring)

PDP

Positive Displacement Pump (fortrængningspumpe)

% FS

Per cent of full scale (% af fuld skalaudslag)

PFS

Partial Flow System (delstrømssystem)

SSV

Subsonic Venturi (subsonisk venturi)

VGT

Variable Geometry Turbine (turbine med variabel geometri)

4.   GENERELLE FORSKRIFTER

Motorsystemet skal være udformet, konstrueret og samlet på en sådan måde, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette bilag i sin levetid, som defineret i dette regulativ, herunder når den er monteret på køretøjet.

5.   PRÆSTATIONSKRAV

5.1.   Emission af forurenende gasser og partikler

Emissionen af forurenende gasser og partikler fra motoren skal bestemmes i WHTC- og WHSC-prøvningscyklusserne som beskrevet i punkt 7. Målesystemerne skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2 og specifikationerne i punkt 9.3 (måling af gasemissioner), punkt 9.4 (måling af partikler) og i tillæg 3.

Andre systemer eller analysatorer kan godkendes af den typegodkendende myndighed, hvis det konstateres, at de giver ækvivalente resultater i henhold til punkt 5.1.1.

5.1.1.   Ækvivalens

Bestemmelsen af systemernes ækvivalens skal ske på grundlag af en korrelationsundersøgelse af 7 par (eller flere) stikprøver af det betragtede system og et af systemerne i dette bilag.

Med »resultater« menes de specifikke, vægtede emissionsværdier målt under prøvningscyklussen. Korrelationsundersøgelsen, skal udføres på samme laboratorium og prøvningscelle og på samme motor, og skal helst finde sted sideløbende. Ækvivalensen af stikprøveparrenes gennemsnit bestemmes ved hjælp af den i tillæg 4, punkt A.4.3 beskrevne F-test- og t-teststatistik, som er registreret under de ovenfor beskrevne laboratorie-, prøvningscelle- og motordriftsforhold. Afvigende resultater (outliers) skal bestemmes i overensstemmelse med ISO 5725 og elimineres fra databasen. De systemer, der anvendes til korrelationsundersøgelse, skal godkendes af den typegodkendende myndighed.

5.2.   Motorfamilie

5.2.1.   Baggrund

En motorfamilie er karakteriseret ved dens konstruktionsparametre. Disse skal være fælles for alle motorer i familien. Motorfabrikanten kan bestemme, hvilke motorer der tilhører en motorfamilie, når blot de kriterier, der er anført i punkt 5.2.3, opfyldes. Motorfamilien skal godkendes af den typegodkendende myndighed. Fabrikanten skal levere den typegodkendende myndighed fyldestgørende oplysninger om emissionsniveauerne for de forskellige motorer i familien.

5.2.2.   Særlige tilfælde

I visse tilfælde kan der være interaktion mellem parametrene. Dette skal tages i betragtning, således at det sikres, at kun motorer med tilsvarende egenskaber med hensyn til emissioner fra udstødningen indgår i samme motorfamilie. Disse tilfælde skal identificeres af fabrikanten og meddeles den typegodkendende myndighed. Dette indgår så som et kriterium for oprettelse af en ny motorfamilie.

I tilfælde af anordninger eller karakteristika, der ikke er anført i punkt 5.2.3, men som har stor indflydelse på emissionsniveauet, skal sådant udstyr identificeres af fabrikanten ud fra god teknisk praksis og meddeles den typegodkendende myndighed. Dette indgår så som et kriterium for oprettelse af en ny motorfamilie.

Ud over de parametre, der er anført i punkt 5.2.3, kan fabrikanten indføre yderligere kriterier, der gør det muligt at definere en motorfamilie af mere begrænset omfang. Disse parametre skal ikke nødvendigvis være parametre, der har indflydelse på emissionsniveauet.

5.2.3.   Parametre, der er bestemmende for motorfamilien

5.2.3.1.   Forbrændingscyklus:

| a) | totakts |
| --- | --- |

a)

totakts

| b) | firtakts |
| --- | --- |

b)

firtakts

| c) | drejestempelmotor |
| --- | --- |

c)

drejestempelmotor

| d) | andet. |
| --- | --- |

d)

andet.

5.2.3.2.   Cylindernes konfiguration

5.2.3.2.1.   Cylindernes placering i blokken

| a) | V |
| --- | --- |

a)

V

| b) | på linje |
| --- | --- |

b)

på linje

| c) | radialt |
| --- | --- |

c)

radialt

| d) | andet (F, W osv.) |
| --- | --- |

d)

andet (F, W osv.)

5.2.3.2.2.   Cylindernes relative placering

Motorer med samme blok kan tilhøre samme familie, hvis deres boringsmål (centrum til centrum) er de samme.

5.2.3.2.   Vigtigste kølemiddel

| a) | luft |
| --- | --- |

a)

luft

| b) | vand |
| --- | --- |

b)

vand

| c) | olie |
| --- | --- |

c)

olie

5.2.3.4.   De enkelte cylindres slagvolumen

5.2.3.4.1.   Motor med et enhedsslagvolumen ≥ 0,75 dm3

For at motorer med et enhedsslagvolumen på ≥ 0,75 dm3 kan anses for at tilhøre samme motorfamilie, må afvigelse i slagvolumen for de enkle cylindre ikke være over 15 % af slagvolumen for det største individuelle cylinderslagvolumen i familien.

5.2.3.4.2.   Motor med et enhedsslagvolumen < 0,75 dm3

For at motorer med et enhedsslagvolumen på < 0,75 dm3 kan anses for at tilhøre samme motorfamilie, må afvigelse i slagvolumenet for de enkle cylindre ikke være over 30 % af slagvolumenet for det største individuelle cylinderslagvolumen i familien.

5.2.3.4.3.   Motorer med andre enhedsslagvolumengrænser

Motorer med et individuelt slagvolumen, der overskrider grænserne fastsat i punkt 5.2.3.4.1 og 5.2.3.4.2, kan med den typegodkendende myndigheds godkendelse anses for at tilhøre samme familie. Godkendelsen skal baseres på tekniske elementer (beregninger, simulationer, forsøgsresultater osv.), der viser, at overskridelsen af grænserne ikke har nogen signifikant indflydelse på udstødningsemissionerne.

5.2.3.5.   Luftindtagstype

| a) | naturlig |
| --- | --- |

a)

naturlig

| b) | trykladet |
| --- | --- |

b)

trykladet

| c) | trykladet med ladeluftkøler |
| --- | --- |

c)

trykladet med ladeluftkøler

5.2.3.6.   Brændstoftype

| a) | diesel |
| --- | --- |

a)

diesel

| b) | naturgas (NG) |
| --- | --- |

b)

naturgas (NG)

| c) | autogas (LPG) |
| --- | --- |

c)

autogas (LPG)

| d) | ethanol |
| --- | --- |

d)

ethanol

5.2.3.7.   Type forbrændingskammer

| a) | åbent kammer |
| --- | --- |

a)

åbent kammer

| b) | delt kammer |
| --- | --- |

b)

delt kammer

| c) | andre typer |
| --- | --- |

c)

andre typer

5.2.3.8.   Tændingstype

| a) | styret tænding |
| --- | --- |

a)

styret tænding

| b) | kompressionstænding |
| --- | --- |

b)

kompressionstænding

5.2.3.9.   Ventiler og porte

| a) | arrangement |
| --- | --- |

a)

arrangement

| b) | antal ventiler pr. cylinder |
| --- | --- |

b)

antal ventiler pr. cylinder

5.2.3.10.   Type brændstoftilførsel

| a) | for flydende brændstof






  i) | pumpe og (højtryks-)ledning og indsprøjtningsdyse |
| --- | --- | --- |

a)

for flydende brændstof

i)

pumpe og (højtryks-)ledning og indsprøjtningsdyse

| ii) | in-line- eller fordelerpumpe |
| --- | --- |

ii)

in-line- eller fordelerpumpe

| iii) | enhedspumpe eller enhedsdyse |
| --- | --- |

iii)

enhedspumpe eller enhedsdyse

| iv) | common rail |
| --- | --- |

iv)

common rail

| v) | karburator(er) |
| --- | --- |

v)

karburator(er)

| vi) | andet |
| --- | --- |

vi)

andet

| b) | for gas






  i) | gasformig |
| --- | --- | --- |

b)

for gas

i)

gasformig

| ii) | flydende |
| --- | --- |

ii)

flydende

| iii) | blandingsaggregater |
| --- | --- |

iii)

blandingsaggregater

| iv) | andet |
| --- | --- |

iv)

andet

| c) | for andre typer |
| --- | --- |

c)

for andre typer

5.2.3.11.   Forskellige anordninger

| a) | udstødningsrecirkulation (EGR) |
| --- | --- |

a)

udstødningsrecirkulation (EGR)

| b) | vandindsprøjtning |
| --- | --- |

b)

vandindsprøjtning

| c) | luftindsprøjtning |
| --- | --- |

c)

luftindsprøjtning

| d) | andet |
| --- | --- |

d)

andet

5.2.3.12.   Elektronisk styrestrategi

Tilstedeværelse eller fravær af en elektronisk styreenhed (ECU) på motoren anses for at være et grundlæggende familiekriterium.

Hvis der er tale om elektronisk styrede motorer, skal fabrikanten redegøre for de tekniske elementer, der forklarer samlingen af de pågældende motorer i samme familie, dvs. grundene til at de pågældende motorer kan forventes at opfylde samme krav med hensyn til emissioner.

Disse elementer kan være beregninger, simulationer, skøn, beskrivelse af indsprøjtningsparametre, forsøgsresultater osv.

Eksempler på styrede karakteristika er:

| a) | tidsindstilling |
| --- | --- |

a)

tidsindstilling

| b) | indsprøjtningstryk |
| --- | --- |

b)

indsprøjtningstryk

| c) | multiple indsprøjtninger |
| --- | --- |

c)

multiple indsprøjtninger

| d) | ladetryk |
| --- | --- |

d)

ladetryk

| e) | VGT |
| --- | --- |

e)

VGT

| f) | EGR |
| --- | --- |

f)

EGR

5.2.3.13.   Efterbehandlingssystemer til udstødningen

Følgende anordningers funktion og kombination anses for tilhørskriterier til en motorfamilie:

| a) | oxidationskatalysator |
| --- | --- |

a)

oxidationskatalysator

| b) | 3-vejskatalysator |
| --- | --- |

b)

3-vejskatalysator

| c) | deNOx-system med selektiv reduktion af NOx (tilsætning af reduktionsmiddel) |
| --- | --- |

c)

deNOx-system med selektiv reduktion af NOx (tilsætning af reduktionsmiddel)

| d) | andre deNOx-systemer |
| --- | --- |

d)

andre deNOx-systemer

| e) | partikelfilter med passiv regenerering |
| --- | --- |

e)

partikelfilter med passiv regenerering

| f) | partikelfilter med aktiv regenerering |
| --- | --- |

f)

partikelfilter med aktiv regenerering

| g) | andre partikelfiltre |
| --- | --- |

g)

andre partikelfiltre

| h) | andre anordninger. |
| --- | --- |

h)

andre anordninger.

Når en motor er blevet certificeret uden efterbehandlingssystem, enten som stammotor eller som en motor i en motorfamilie, kan den, når den udstyres med en oxidationskatalysator, indgå i samme motorfamilie, hvis den ikke kræver andre brændstofspecifikationer.

Hvis den kræver særlige specifikationer (f.eks. partikelfiltre, der kræver særlige tilsætningsmidler i brændstoffet for at sikre regenereringsprocessen), skal afgørelsen om at lade motoren indgå i samme familie baseres på tekniske elementer meddelt af fabrikanten. Disse elementer skal vise, at det forventede emissionsniveau for motoren forsynet med oxidationskatalysator overholder de samme grænseværdier som en motor, der ikke er udstyret med en sådan katalysator.

Når en motor er blevet certificeret med efterbehandlingssystem, enten som stammotor eller som en motor i en motorfamilie, hvis stammotor er udstyret med samme efterbehandlingssystem, kan den, når den ikke er monteret uden et efterbehandlingssystem, ikke indgå i samme motorfamilie.

5.2.4.   Valg af stammotor

5.2.4.1.   Motorer med kompressionstænding

Når motorfamilien er blevet accepteret af den typegodkendende myndighed, udvælges stammotoren for motorfamilien primært efter kriteriet højeste brændstofforbrug pr. takt ved den angivne hastighed, som svarer til største drejningsmoment. Såfremt dette primære kriterium opfyldes af to eller flere motorer, skal stammotoren vælges efter det sekundære kriterium, nemlig højeste brændstofforbrug pr. takt ved mærkehastigheden.

5.2.4.2.   Motorer med styret tænding

Når motorfamilien er blevet accepteret af den typegodkendende myndighed, udvælges stammotoren for motorfamilien primært efter kriteriet største slagvolumen. Er to eller flere motorer fælles om at opfylde dette primære kriterium, skal stammotoren vælges efter følgende sekundære kriterier i nævnte rækkefølge:

| a) | højeste brændstofforbrug pr. takt ved den hastighed, som svarer til den angivne mærkeeffekt |
| --- | --- |

a)

højeste brændstofforbrug pr. takt ved den hastighed, som svarer til den angivne mærkeeffekt

| b) | tidligste tændingsindstilling |
| --- | --- |

b)

tidligste tændingsindstilling

| c) | laveste recirkulationshastighed for udstødningen. |
| --- | --- |

c)

laveste recirkulationshastighed for udstødningen.

5.2.4.3.   Bemærkninger vedrørende valg af stammotor

Under visse omstændigheder kan den typegodkendende myndighed afgøre, at den værst tænkelige emission i motorfamilien bedst kan karakteriseres ved afprøvning af yderligere motorer. Hvis dette er tilfældet, skal motorfabrikanten fremsende de oplysninger, der er nødvendige for at bestemme, hvilke motorer i familien, der med sandsynlighed har de højeste emissionsniveauer.

Såfremt nogle motorer i motorfamilien har egenskaber, der kan tænkes at påvirke emissionen af forurenende stoffer, skal disse egenskaber ligeledes fastlægges og tages i betragtning ved valg af stammotor.

Hvis motorer i familien opfylder samme emissionsværdier over forskellige levetidsperioder, skal der tages hensyn til dette ved udvælgelsen af stammotoren.

6.   PRØVNINGSBETINGELSER

6.1.   Laboratorieundersøgelser

Indsugningsluftens absolutte temperatur (T
  a) måles i Kelvin, det tørre atmosfæretryk (p
  s) måles i kPa, og parameteren f
  a bestemmes efter følgende anvisninger. På flercylindrede motorer med flere separate grupper af indsugningsmanifolder, f.eks. V-motorer, måles gennemsnitstemperaturen for de separate grupper. Parameteren f
  a skal meddeles sammen med undersøgelsesresultaterne. For at opnå bedre repeterbarhed og reproducerbarhed for undersøgelsesresultaterne, anbefales det at parameteren f
  a er således, at: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| a) | Motorer med kompressionstænding:
  Motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning:

   (1)
  For trykladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft:

   (2) |
| --- | --- |

a)

Motorer med kompressionstænding:

Motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning:

Formula (1)

For trykladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft:

Formula (2)

| b) | Motorer med styret tænding:

   (3) |
| --- | --- |

b)

Motorer med styret tænding:

Formula (3)

6.2.   Motorer med køling af motorens indgangsluft

Ladelufttemperaturen registreres og må ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur angivet af fabrikanten. Kølemidlets temperatur skal være mindst 293 K (20 °C).

Anvendes laboratorietestsystem eller udvendig blæser, må ladelufttemperaturen ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur som angivet af fabrikanten. Ladeluftkølerens kølemiddeltemperatur og strømningshastighed ved ovennævnte indstillingspunkt må ikke ændres under prøvningscyklussen, medmindre dette medfører en urepræsentativ overkøling af ladeluften. Ladeluftens volumen skal baseres på god teknisk praksis og skal være repræsentativ for produktionsmotorens montering efter ibrugtagning. Laboratorietestsystemet skal være udformet med henblik på minimering af akkumuleringen af kondensat. Akkumuleret kondensat skal udtømmes og alle udtømningsdræn lukkes fuldstændigt før emissionsprøvning.

Hvis motorens fabrikant har specificeret grænser for trykfald i ladeluftkølesystemet, skal det sikres, at trykfaldet i ladeluftkølesystemet ved de af fabrikanten specificerede betingelser er begrænset til de af fabrikanten angivne grænseværdier. Trykfaldet måles på de af fabrikanten angivne steder.

6.3.   Motoreffekt

Grundlaget for specifik emissionsmåling er som fastlagt i overensstemmelse med punkt 6.3.1 til 6.3.5 motoreffekt og udført arbejde.

6.3.1.   Motorens montering

Motoren prøves med det i tillæg 7 anførte hjælpeudstyr.

Hvis hjælpeudstyret ikke monteres som foreskrevet, bestemmes den optagne effekt i overensstemmelse med punkt 6.3.2 til 6.3.5.

6.3.2.   Hjælpeudstyr, som skal være monteret ved emissionsprøvningen

Hvis det er uhensigtsmæssigt at installere det i henhold til tillæg 7 krævede hjælpeudstyr på prøvebænken, bestemmes den af udstyret optagne effekt og subtraheres fra den målte motoreffekt (referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt) over hele motorens WHTC-hastighedsområde og ved WHSC's prøvningshastigheder.

6.3.3.   Hjælpeudstyr, som skal være afmonteret ved prøvningen

Hvis det ikke er muligt at afmontere det i henhold til tillæg 7 krævede hjælpeudstyr, bestemmes den af udstyret optagne effekt og lægges til den målte motoreffekt (referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt) over hele motorens WHTC-hastighedsområde og ved WHSC's prøvningshastigheder. Hvis denne værdi er større end 3 procent af maksimaleffekten ved prøvningshastigheden, skal dette påvises over for den typegodkendende myndighed.

6.3.4.   Bestemmelse af effekt optaget af hjælpeudstyr

Den af hjælpeudstyret optagne effekt behøver kun bestemmes:

| a) | hvis det i henhold til tillæg 7 krævede hjælpeudstyr ikke er monteret på motoren
  og/eller |
| --- | --- |

a)

hvis det i henhold til tillæg 7 krævede hjælpeudstyr ikke er monteret på motoren

og/eller

| b) | hvis hjælpeudstyr, der ikke kræves i henhold til tillæg 7, er monteret på motoren. |
| --- | --- |

b)

hvis hjælpeudstyr, der ikke kræves i henhold til tillæg 7, er monteret på motoren.

Værdierne for effekt optaget af hjælpeudstyr og målings-/beregningsmetoderne til bestemmelse af effekt optaget af hjælpeudstyr skal forelægges motorens fabrikant for hele prøvningscyklussernes driftsområde og godkendes af den typegodkendende myndighed.

6.3.5.   Motorens udførte arbejde

Beregningen af referencearbejde udført og faktisk arbejde udført (jf. punkt 7.4.8 og 7.8.6) baseres på motoreffekten, jf. punkt 6.3.1. I dette tilfælde har P
  f og P
  r i ligning 4 værdien nul, og P er lig med P
  m.

Hvis der er monteret hjælpeudstyr i henhold til punkt 6.3.2 og/eller 6.3.3, anvendes den af udstyret optagne effekt til korrektion af hver enkelt øjeblikkelig effektværdi P
  m,i, i prøvningscyklussen som følger:

Formula (4)

hvor

| P
  m,i | er den målte motoreffekt i kW |
| --- | --- |
| P
  f,i | er effekten optaget af det hjælpeudstyr, der skal monteres, i kW |
| P
  r,i | er effekten optaget af det hjælpeudstyr, der skal afmonteres, i kW. |

P
  m,i

er den målte motoreffekt i kW

P
  f,i

er effekten optaget af det hjælpeudstyr, der skal monteres, i kW

P
  r,i

er effekten optaget af det hjælpeudstyr, der skal afmonteres, i kW.

6.4.   Motorens luftindtag

Der skal anvendes et motorluftindtagssystem eller et laboratorietestsystem med en indsnævring, der højst afviger ± 300 Pa fra den maksimale værdi, der er angivet af fabrikanten for et rent luftfilter ved mærkehastighed og fuld belastning. Indsnævringens statiske differentialtryk måles på et sted, der angives af fabrikanten.

6.5.   Motorens udstødningssystem

Der skal anvendes et udstødningssystem eller et laboratorietestsystem med et modtryk i udstødningssystemet, der højst afviger 80-100 procent fra den maksimale værdi, der er angivet af fabrikanten ved mærkehastighed og fuld belastning. Hvis den maksimale indsnævring er på 5 kPa eller mindre, skal indstillingen foretages mindst 1,0 kPa fra maksimum. Udstødningssystemet skal opfylde kravene til udtagning af prøver af udstødningsgas som angivet i punkt 9.3.10 og 9.3.11.

6.6.   Motor med system til efterbehandling af udstødningen

Har motoren et system til efterbehandling af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret have samme diameter som det, der anvendes - eller er specificeret af fabrikanten – på et stykke svarende til mindst fire rørdiametre oven for indgangen til begyndelsen af den udvidelse, som indeholder efterbehandlingsenheden. Afstanden fra udstødningsmanifoldflangen eller turboladerudgangen til efterbehandlingssystemet skal være den samme som i køretøjsarrangementet eller inden for de afstandsspecifikationer, fabrikanten har angivet. Udstødningens modtryk eller indsnævring skal overholde samme kriterier som ovenfor angivet og kan være indstillet ved hjælp af en ventil. For efterbehandlingsanordninger med variabel indsnævring defineres den maksimale udstødningsindsnævring ud fra de efterbehandlingskrav, der er specificeret af fabrikanten (degreening/aging og regenerering/ladeniveau). Hvis den maksimale indsnævring er på 5 kPa eller mindre, skal indstillingen foretages mindst 1,0 kPa fra maksimum. Efterbehandlingsbeholderen kan være afmonteret under forprøver og under registrering af motorens data og kan erstattes med en tilsvarende beholder med inaktiv katalysatorbærer.

De under prøvningscyklussen målte emissioner skal være repræsentative for emissionerne i praksis. Er motoren forsynet med et system til efterbehandling af udstødningen, der forbruger et reagens, skal fabrikanten oplyse, hvilket reagens, der anvendes til alle prøvningerne.

Ved motorer, der er udstyret med systemer til efterbehandling af udstødningen med kontinuerlig regenerering, kræves der ikke en særlig prøvningsprocedure, men regenereringsprocessen skal godtgøres i henhold til punkt 6.6.1.

Ved motorer, der er udstyret med systemer til genbehandling af udstødningen med periodisk regenerering, jf. punkt 6.6.2, justeres emissionsresultaterne således, at der tages højde for regenereringsbegivenhederne. I dette tilfælde afhænger middelværdierne for emission af regenereringsbegivenhedernes frekvens og den brøkdel af prøvningsforløbet, hvor regenerering forekommer.

6.6.1.   Kontinuerlig regenerering

Emissionerne måles på et efterbehandlingssystem, der er stabiliseret med henblik på repeterbar emissionsadfærd. Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under WHTC-varmstartsprøvningen, og fabrikanten skal angive de normale betingelser, under hvilke regenerering finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet, osv.).

For at påvise, at regenereringsprocessen er kontinuerlig, skal der gennemføres mindst 3 WHTC-varmstartsprøvninger. Med henblik på denne demonstration skal motoren varmes op i overensstemmelse med punkt 7.4.1 og henstå jf. punkt 7.6.3, hvorefter den første WHTC-varmstartsprøvning gennemføres. Efterfølgende varmstartsprøvninger gennemføres efter henstand jf. punkt 7.6.3. Under disse prøvninger registreres udstødningstemperatur og -tryk (temperatur før og efter efterbehandlingssystemet, modtryk i udstødningssystemet, osv.).

Hvis de betingelser, der er angivet af fabrikanten, forekommer under prøvningen, og resultaterne af tre (eller flere) WHTC-varmstartsprøvninger ikke afviger med mere end ± 25 procent eller 0,005 g/kWh, alt efter hvilken værdi der er størst, anses efterbehandlingssystemet for værende af typen med kontinuerlig regenerering, og de generelle prøvningsforskrifter i punkt 7.6 (WHTC) og 7.7 (WHSC) finder anvendelse.

Hvis efterbehandlingssystemet til udstødningen har en sikkerhedsmodus, der skifter til en periodisk regenereringsmodus, skal det kontrolleres i overensstemmelse med punkt 6.6.2. I dette særlige tilfælde kan emissionsgrænserne overskrides og vil i så fald ikke blive vægtet.

6.6.2.   Periodisk regenerering

Er der tale om en efterbehandling af udstødningen baseret på en periodisk regenereringsproces, måles emissionerne i mindst tre WHTC-varmstartsprøvninger - én med regenerering og de to andre uden regenerering - på et stabiliseret efterbehandlingssystem, og resultaterne vægtes i overensstemmelse med ligning 5.

Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under WHTC-varmstartsprøvningen. Motoren kan være udstyret med en omskifter, der kan forhindre eller tillade regenereringsprocessen, forudsat at denne operation ikke har indflydelse på den oprindelige kalibrering af motoren.

Fabrikanten skal angive de normale parameterbetingelser, under hvilke regenereringsprocessen finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet) og dennes varighed. Fabrikanten skal også oplyse regenereringsfrekvensen i form af antallet af prøvninger, hvor regenerering forekom, i sammenligning med antallet af prøvninger uden regenerering. Den nøjagtige procedure til bestemmelse af denne frekvens skal baseres på data fra driften ud fra et velbegrundet teknisk skøn og aftales med den typegodkendende eller certificerende myndighed.

Fabrikanten skal levere et efterbehandlingssystem, der er blevet ladet med henblik på at opnå regenerering under en WHTC-prøvning. Med henblik på denne demonstration skal motoren varmes op i overensstemmelse med punkt 7.4.1 og henstå jf. punkt 7.6.3, og WHTC-varmstartsprøvningen påbegyndes. Regenerering må ikke finde sted i løbet af motorens opvarmningsfase.

Middelværdier for emissioner mellem regenereringsfaserne bestemmes ud fra den aritmetiske middelværdi af resultaterne (g/kWh) af flere WHTC-varmstartsprøvninger foretaget med omtrent ens intervaller. Der skal foretages mindst én WHTC-varmstartsprøvning så kort tid som muligt før en regenereringsprøvning og én WHTC-varmstartsprøvning umiddelbart efter en regenereringsprøvning. Alternativt kan fabrikanten levere data, der påviser, at emissionerne forbliver konstante (±25 % eller 0,005 g/kWh, alt efter hvad der er størst) mellem regenereringsfaserne. I dette tilfælde kan emissionerne fra en enkelt WHTC-varmstartsprøvning anvendes.

Under regenereringsprøvningen registreres alle de data, der er nødvendige for at detektere regeneration (CO- eller NOx-emissioner, temperatur før og efter efterbehandlingssystemet, modtrykket i udstødningssystemet osv.).

Under regenereringsprøvningen kan de gældende emissionsgrænser overskrides.

Prøvningsproceduren er vist skematisk i figur 2.

Image

WHTC-varmstartsemissionerne vægtes som følger:

Formula (5)

hvor

| n | er antallet af WHTC-varmstartsprøvninger uden regenerering |
| --- | --- |
| nr | er antallet af WHTC-varmstartsprøvninger med regenerering (mindst én prøvning) |
| | er den gennemsnitlige specifikke emission uden regenerering, g/kWh |
| | er den gennemsnitlige specifikke emission med regenerering, g/kWh |

n

er antallet af WHTC-varmstartsprøvninger uden regenerering

nr

er antallet af WHTC-varmstartsprøvninger med regenerering (mindst én prøvning)

Formula

er den gennemsnitlige specifikke emission uden regenerering, g/kWh

Formula

er den gennemsnitlige specifikke emission med regenerering, g/kWh

Med hensyn til bestemmelsen af Formula, gælder følgende:

| a) | Hvis regenerering kræver mere end en WHTC-varmstart, udføres der konsekutive WHTC-varmstartsprøvninger, og emissionen måles fortsat uden henstand (soak) og uden, at motoren slukkes, indtil regenereringen er fuldført, og gennemsnittet for WHTC-varmstartsprøvningerne kan beregnes. |
| --- | --- |

a)

Hvis regenerering kræver mere end en WHTC-varmstart, udføres der konsekutive WHTC-varmstartsprøvninger, og emissionen måles fortsat uden henstand (soak) og uden, at motoren slukkes, indtil regenereringen er fuldført, og gennemsnittet for WHTC-varmstartsprøvningerne kan beregnes.

| b) | Hvis regenerering fuldføres i løbet af en WHTC-varmstartsprøvning, skal prøvningen fortsættes, så længe denne varer. |
| --- | --- |

b)

Hvis regenerering fuldføres i løbet af en WHTC-varmstartsprøvning, skal prøvningen fortsættes, så længe denne varer.

Efter aftale med den typegodkendende myndighed kan regenereringsjusteringsfaktorer anvendes enten multiplikativt (c) eller additivt (d) efter en grundig teknisk analyse.

| c) | De multiplikative justeringsfaktorer beregnes således:

  (opad) (6)

  (nedad) (6a) |
| --- | --- |

c)

De multiplikative justeringsfaktorer beregnes således:

Formula (opad) (6)

Formula (nedad) (6a)

| d) | De additive justeringsfaktorer beregnes således:

  (opad) (7)

  (nedad) (8) |
| --- | --- |

d)

De additive justeringsfaktorer beregnes således:

Formula (opad) (7)

Formula (nedad) (8)

Ud fra de specifikke emissionsberegninger i punkt 8.6.3 anvendes regenereringsjusteringsfaktorerne som følger:

| e) | ved en prøvning uden regenerering multipliceres k
  r,u med eller lægges til den specifikke emission e i henholdsvis ligning 69 eller 70 |
| --- | --- |

e)

ved en prøvning uden regenerering multipliceres k
  r,u med eller lægges til den specifikke emission e i henholdsvis ligning 69 eller 70

| f) | ved en prøvning med regenerering multipliceres k
  r,d med eller trækkes fra den specifikke emission e i henholdsvis ligning 69 eller 70. |
| --- | --- |

f)

ved en prøvning med regenerering multipliceres k
  r,d med eller trækkes fra den specifikke emission e i henholdsvis ligning 69 eller 70.

På fabrikantens begæring kan regenereringsjusteringsfaktorerne

| g) | udvides til andre motorer i den samme motorfamilie |
| --- | --- |

g)

udvides til andre motorer i den samme motorfamilie

| h) | udvides til andre motorfamilier, der anvender samme efterbehandlingssystem efter forudgående godkendelse fra den typegodkendende eller certificerende myndighed på grundlag af teknisk dokumentation fra fabrikanten for, at emissionerne er tilsvarende. |
| --- | --- |

h)

udvides til andre motorfamilier, der anvender samme efterbehandlingssystem efter forudgående godkendelse fra den typegodkendende eller certificerende myndighed på grundlag af teknisk dokumentation fra fabrikanten for, at emissionerne er tilsvarende.

6.7.   Kølesystem

Motorkølesystemets kapacitet skal være tilstrækkelig til at holde motorens driftstemperatur på den af fabrikanten angivne normalværdi.

6.8.   Smøreolie

Smøreolien skal være specificeret af fabrikanten og være repræsentativ for smøreolie, der findes på markedet. Specifikationerne for den ved prøvningen anvendte smøreolie skal registreres og angives sammen med prøvningsresultaterne.

6.9.   Specifikationer for referencebrændstoffet

Referencebrændstoffet for motorer med kompressionstænding er specificeret i tillæg 2 til dette bilag og for CNG- og LPG-motorer i tillæg 6 og 7.

Brændstoftemperaturen skal være i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger.

6.10.   Emissioner fra krumtaphus

Med følgende undtagelse må der må ikke udledes emissioner fra krumtaphuset direkte til den omgivende atmosfære: motorer udstyret med turboladere, pumper, blæsere eller højtrykskompressorer for luftindsugning kan udlede emissioner fra krumtaphuset til den omgivende atmosfære, hvis emissionerne lægges til udstødningsemissionerne (fysisk eller matematisk) under hele emissionsprøvningen. Fabrikanter, der benytter sig af denne undtagelse, skal montere motorerne således, at alle emissioner fra krumtaphuset kan ledes ind i emissionsprøveudtagningssystemet.

I denne forbindelse betragtes udledninger fra krumtaphuset, der ved al drift føres direkte til udstødningen opstrøms for udstødningsefterbehandlingssystemet, ikke som udledt direkte til den omgivende atmosfære.

Emissioner fra krumtaphuset skal ledes ind i udstødningssystemet med henblik på emissionsmåling på følgende måde:

| a) | Ledningsmaterialet skal have glatte overflader og være strømførende og må ikke reagere med emissioner fra krumtaphuset. Ledningernes længde skal begrænses så meget som muligt. |
| --- | --- |

a)

Ledningsmaterialet skal have glatte overflader og være strømførende og må ikke reagere med emissioner fra krumtaphuset. Ledningernes længde skal begrænses så meget som muligt.

| b) | Antallet af bøjninger i krumtaphusets laboratorieledninger skal minimeres, og radius i enhver uundgåelig bøjning maksimeres. |
| --- | --- |

b)

Antallet af bøjninger i krumtaphusets laboratorieledninger skal minimeres, og radius i enhver uundgåelig bøjning maksimeres.

| c) | Krumtaphusets laboratorieledninger skal være opvarmede, tyndvæggede eller isolerede, og de skal opfylde motorfabrikantens specifikationer vedrørende modtryk i krumtaphus. |
| --- | --- |

c)

Krumtaphusets laboratorieledninger skal være opvarmede, tyndvæggede eller isolerede, og de skal opfylde motorfabrikantens specifikationer vedrørende modtryk i krumtaphus.

| d) | Krumtaphusets udstødningsledninger skal føres til den rå udstødning nedstrøms for eventuelle efterbehandlingssystemer eller udstødningsindsnævringer og tilstrækkeligt opstrøms for eventuel prøveudtagning til at sikre fuld opblanding med motorudstødningen før prøveudtagningen. Krumtaphusets udstødningsledning skal kunne nå ind i den frie udstødningsstrøm, således at »boundary-layer«-virkninger undgås, og opblanding fremmes. Krumtaphusets udstødningsledninger kan have en hvilken som helst retning i forhold til strømmen af rå udstødning. |
| --- | --- |

d)

Krumtaphusets udstødningsledninger skal føres til den rå udstødning nedstrøms for eventuelle efterbehandlingssystemer eller udstødningsindsnævringer og tilstrækkeligt opstrøms for eventuel prøveudtagning til at sikre fuld opblanding med motorudstødningen før prøveudtagningen. Krumtaphusets udstødningsledning skal kunne nå ind i den frie udstødningsstrøm, således at »boundary-layer«-virkninger undgås, og opblanding fremmes. Krumtaphusets udstødningsledninger kan have en hvilken som helst retning i forhold til strømmen af rå udstødning.

7.   PRØVNINGSPROCEDURER

7.1.   Principper for emissionsmåling

Til måling af specifikke emissioner skal motoren gennemgå de i punkt 7.2.1 og 7.2.2 beskrevne prøvningscyklusser. Måling af specifikke emissioner kræver bestemmelse af udstødningskomponenternes masse og det hertil svarende udførte arbejde. Komponenterne bestemmes ved hjælp af prøvetagningsmetoderne beskrevet i punkt 7.1.1 og 7.1.2.

7.1.1.   Kontinuerlig prøvetagning

Ved kontinuerlig prøvetagning måles komponentens koncentration kontinuerligt i den rå eller fortyndede udstødning. Denne koncentration multipliceres med strømningshastigheden for udstødningen (rå eller fortyndet) ved prøvetagningsstedet med henblik på bestemmelse af komponentens massestrømshastighed. Emissionen af komponenten opsummeres kontinuerligt over hele prøvningscyklussen. Denne sum er den samlede masse for den emitterede komponent.

7.1.2.   Batch-prøvetagning

Ved batch-prøvetagning udtages en prøve af rå eller fortyndet udstødning kontinuerligt og lagres til senere måling. Den udtagne prøve skal være proportionel i forhold til strømningshastigheden for den rå eller fortyndede udstødning. Som eksempler på batch-sampling kan nævnes indsamling af fortyndede gaskomponenter i en pose og indsamling af partikler (PM) i et filter. De indsamlede batch-koncentrationer multipliceres med den samlede masse eller massestrøm for den udstødning (rå eller fortyndet), de blev udtaget fra under prøvningscyklussen. Dette produkt er den samlede masse eller massestrøm for den emitterede komponent. Til beregning af partikelkoncentrationen divideres de afsatte partikler på et filter med proportionelt udtaget udstødning med mængden af filtreret udstødning.

7.1.3.   Målingsprocedurer

I dette bilag anvendes der to målingsprocedurer, der er funktionelt ækvivalente. Begge procedurer kan anvendes til både WHTC- og WHSC-prøvningscyklussen:

| a) | Gaskomponenterne udtages kontinuerligt i den ufortyndede udstødningsgas, og partiklerne bestemmes ved hjælp af et delstrømsfortyndingssystem. |
| --- | --- |

a)

Gaskomponenterne udtages kontinuerligt i den ufortyndede udstødningsgas, og partiklerne bestemmes ved hjælp af et delstrømsfortyndingssystem.

| b) | Gaskomponenterne og partiklerne bestemmes ved hjælp af et fuldstrømsfortyndingssystem (CVS-system). |
| --- | --- |

b)

Gaskomponenterne og partiklerne bestemmes ved hjælp af et fuldstrømsfortyndingssystem (CVS-system).

Enhver kombination af de to principper (f.eks. ufortyndet måling af gasser og fuldstrømsmåling af partikler) er tilladt.

7.2.   Prøvningscyklusser

7.2.1.   Transient WHTC-prøvningscyklus

Den transiente WHTC-prøvningscyklus er opført i tillæg 1 som en sekund-for-sekund-sekvens af normaliseret hastigheds- og drejningsmomentværdier. For at udføre prøvningen på en motortestcelle skal de normaliserede værdier konverteres til faktiske værdier for den enkelte motor, der prøves, på grundlag af motorens karakteristik. Denne konvertering betegnes denormalisering, og den prøvningscyklus, der således udvikles, betegnes som referencecyklussen for den motor, der skal prøves. Med disse værdier for referencehastighed og drejningsmoment køres cyklussen på testcellen, og de faktiske værdier for hastighed, drejningsmoment og effekt registreres. For at validere testkørslen skal der efter prøvningen foretages en regressionsanalyse mellem værdierne for referencehastighed og faktisk hastighed, drejningsmoment og effekt.

For at beregne de specifikke emissioner beregnes det faktiske arbejde i cyklussen ved at integrere den faktiske motoreffekt i løbet af cyklussen. Med henblik på validering af cyklussen skal det faktisk udførte arbejde ligge inden for de foreskrevne begrænsninger for referencearbejdet i prøvningscyklussen.

For forurenende gasser kan der anvendes kontinuerlig prøvetagning (ved ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas) eller batch-prøvetagning (ved fortyndet udstødningsgas). Partikelprøven skal fortyndes med en konditioneret diluent (f.eks. omgivende luft) og opsamles på et enkelt passende filter. WHTC er vist skematisk i figur 3.

Image

7.2.2.   Stationær WHSC-prøvningscyklus med ramper

Den stationære WHSC-prøvningscyklus med ramper består af et antal normaliserede hastigheds- og belastningsfunktionsmåder, som konverteres til faktiske værdier for den enkelte motor, der prøves, på grundlag af motorens karakteristik. Motoren skal fungere i den foreskrevne tid i hver modus, således at ændringer i motorhastighed og -belastning er fuldført lineært inden for 20 (±1) sekunder. For at validere testkørslen skal der efter prøvningen foretages en regressionsanalyse mellem værdierne for referencehastighed og faktisk hastighed, drejningsmoment og effekt.

Koncentrationen af hver forurenende gas, udstødningsstrømmen og den afgivne effekt bestemmes i løbet af prøvningscyklussen. De forurenende gasser kan registreres kontinuerligt eller opsamles i en prøvetagningssæk. Partikelprøven fortyndes med en konditioneret diluent (f.eks. omgivende luft). Der tages én prøve gennem hele prøvningproceduren, som opsamles på et enkelt passende filter.

For at beregne de specifikke emissioner beregnes det faktiske arbejde i cyklussen ved at integrere den faktiske motoreffekt i løbet af cyklussen.

WHSC er vist i tabel 1. Med undtagelse af modus 1 er begyndelsen af hver modus defineret som begyndelsen af rampen fra forrige modus.

Tabel 1

WHSC-prøvningscyklus

| Modus | Normaliseret hastighed
  (i procent) | Normaliseret drejningsmoment
  (i procent) | Varighed(er) af modus
  inkl. rampe (20 s) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| Sum: | 1 895 |

Modus

Normaliseret hastighed

(i procent)

Normaliseret drejningsmoment

(i procent)

Varighed(er) af modus

inkl. rampe (20 s)

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Sum:

1 895

7.3.   Generel prøvningssekvens

Nedenstående rutediagram skitserer de generelle linjer, der bør følges ved prøvning. Mere detaljerede oplysninger om de enkelte trin findes i de relevante punkter. Afvigelser fra vejledningen er tilladt, hvor dette er hensigtsmæssigt, men de specifikke krav i de relevante punkter er obligatoriske.

For WHTC består prøvningsproceduren af en koldstartsprøvning efterfulgt af enten naturlig eller kunstig nedkøling af motoren, en periode med fordampningsemission (hot soak) og en varmstartsprøvning.

For WHSC består prøvningsproceduren af en varmstartsprøvning efter forkonditionering ved WHSC-modus 9.

Image

7.4.   Motormålinger

Motormålinger, kontrol af motorydelse og systemkalibreringer forud for prøvningen skal finde sted før optegning af motorens karakteristik i overensstemmelse med den generelle sekvens vist i punkt 7.3.

Som basis for generering af referencecyklus i WHTC og WHSC optages der karakteristik af motoren ved fuld belastning med henblik på fastlæggelse af kurverne for hastighed-maksimalt drejningsmoment og hastighed-maksimal effekt. Karakteristikken anvendes til denormalisering af motorhastigheden (punkt 7.4.6) og motorens drejningsmoment (punkt 7.4.7).

7.4.1.   Motoropvarmning

Motoren opvarmes ved 75 procent og 100 procent af maksimaleffekten eller i henhold til fabrikantens anvisninger og god teknisk praksis. Mod slutningen af opvarmningen køres motoren med henblik på stabilisering af temperaturen for kølervæske og smøringsolie inden for ± 2 % af deres gennemsnitstemperatur i mindst 2 minutter, eller indtil motortermostaten regulerer motortemperaturen.

7.4.2.   Bestemmelse af hastighedsområdet for motorkarakteristikken

Den minimale og den maksimale karakteristikhastighed er defineret således:

| Minimal karakteristikhastighed | = | tomgangshastighed |
| --- | --- | --- |
| Maksimal karakteristikhastighed | = | n
  hi × 1,02, dog højst den hastighed, hvor drejningsmomentet ved fuld belastning går mod nul. |

Minimal karakteristikhastighed

=

tomgangshastighed

Maksimal karakteristikhastighed

=

n
  hi × 1,02, dog højst den hastighed, hvor drejningsmomentet ved fuld belastning går mod nul.

7.4.3.   Motorkarakteristik

Når motoren er stabiliseret jf. punkt 7.4.1, optegnes motorens karakteristik efter følgende fremgangsmåde.

| a) | Motoren skal være ubelastet og gå med tomgangshastighed. |
| --- | --- |

a)

Motoren skal være ubelastet og gå med tomgangshastighed.

| b) | Motoren skal arbejde med maksimalt førerkrav ved den minimale karakteristikhastighed. |
| --- | --- |

b)

Motoren skal arbejde med maksimalt førerkrav ved den minimale karakteristikhastighed.

| c) | Motorhastigheden skal øges med en hastighed på gennemsnitligt 8 ± 1 min–1/s fra den minimale til den maksimale motorkarakteristikhastighed, eller med en konstant hastighed, således at det tager 4 til 6 minutter at nå fra minimal til maksimal karakteristikhastighed. Motorens hastigheds- og drejningsmomentpunkter skal registreres med en målefrekvens på mindst ét punkt i sekundet. |
| --- | --- |

c)

Motorhastigheden skal øges med en hastighed på gennemsnitligt 8 ± 1 min–1/s fra den minimale til den maksimale motorkarakteristikhastighed, eller med en konstant hastighed, således at det tager 4 til 6 minutter at nå fra minimal til maksimal karakteristikhastighed. Motorens hastigheds- og drejningsmomentpunkter skal registreres med en målefrekvens på mindst ét punkt i sekundet.

Ved valg af mulighed b) i punkt 7.4.7 til bestemmelse af negative værdier af referencedrejningsmomentet kan karakteristikken fortsættes direkte med minimalt førerkrav fra maksimal til minimal karakteristikhastighed.

7.4.4.   Alternativ optegning af karakteristik

Anser en fabrikant ovennævnte teknikker til optegning af karakteristik for sikkerhedsmæssigt utilfredsstillende eller dårligt repræsentative for en given motor, kan alternative teknikker til optegning af karakteristik anvendes. Sådanne alternative teknikker skal opfylde den angivne karakteristikprocedures formål: at bestemme det maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved alle motorhastigheder, som gennemløbes under prøvningscyklussen. Hvis der afviges fra de teknikker til optegning af karakteristik, som er foreskrevet i dette punkt med begrundelse i sikkerhed eller repræsentativitet, skal sådanne afvigende teknikker godkendes af den typegodkendende myndighed tillige med begrundelsen for deres anvendelse. Dog må drejningsmomentkurven under ingen omstændigheder gennemkøres med faldende motorhastigheder i forbindelse med regulerede eller turboladede motorer.

7.4.5.   Gentagelse af prøvninger

Der behøver ikke optages karakteristik af motoren før hver eneste prøvningscyklus. Der skal optegnes ny karakteristik af en motor før en prøvningscyklus, hvis:

| a) | der er gået urimelig lang tid siden sidste karakteristikoptegnelse, vurderet ud fra et teknisk skøn, eller |
| --- | --- |

a)

der er gået urimelig lang tid siden sidste karakteristikoptegnelse, vurderet ud fra et teknisk skøn, eller

| b) | der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibrering af motoren, som muligvis kan have indflydelse på motorens præstationer. |
| --- | --- |

b)

der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibrering af motoren, som muligvis kan have indflydelse på motorens præstationer.

7.4.6.   Denormalisering af motorhastigheden

Med henblik på generering af referencecyklusserne denormaliseres de normaliserede hastigheder i tillæg 1 (WHTC) og tabel 1 (WHSC) ved følgende ligning:

Formula (9)

Til bestemmelse af n
  pref, beregnes integralet af det maksimale drejningsmoment fra n
  idle til n
  95h ud fra motorkarakteristikken, som er bestemt i overensstemmelse med 7.4.3.

Motorhastighederne i figur 4 og 5 er defineret som følger:

| n
  lo | er den laveste hastighed, ved hvilken effekten er 55 % af den maksimale effekt |
| --- | --- |
| n
  pref | er den motorhastighed, hvor integralet af det maksimale karakteristikdrejningsmoment er 51 % af hele integralet mellem n
  idle og n
  95h |
| n
  hi | er den højeste hastighed, ved hvilken effekten er 70 % af den maksimale effekt |
| n
  idle | er tomgangshastigheden |
| n
  95h | er den højeste hastighed, ved hvilken effekten er 95 % af den maksimale effekt. |

n
  lo

er den laveste hastighed, ved hvilken effekten er 55 % af den maksimale effekt

n
  pref

er den motorhastighed, hvor integralet af det maksimale karakteristikdrejningsmoment er 51 % af hele integralet mellem n
  idle og n
  95h

n
  hi

er den højeste hastighed, ved hvilken effekten er 70 % af den maksimale effekt

n
  idle

er tomgangshastigheden

n
  95h

er den højeste hastighed, ved hvilken effekten er 95 % af den maksimale effekt.

For motorer (hovedsagelig motorer med styret tænding) med en stejl spændingsfaldskurve, hvor afbrydelse af brændstoftilførslen ikke tillader drift af motoren indtil n
  hi eller n
  95h, gælder følgende forskrifter:

| n
  hi | i ligning 9 erstattes med n
  Pmax × 1,02 |
| --- | --- |
| n
  95h | erstattes med n
  Pmax × 1,02 |

n
  hi

i ligning 9 erstattes med n
  Pmax × 1,02

n
  95h

erstattes med n
  Pmax × 1,02

Image

Image

7.4.7.   Denormalisering af motorens drejningsmoment

Drejningsmomentværdierne i dynamometerskemaet i tillæg 1 (WHTC) og tabel 1 (WHSC) er normaliseret til det maksimale drejningsmoment ved den pågældende hastighed. Til generering af referencecyklus denormaliseres drejningsmomentværdierne for hver enkelt referencehastighedsværdi, som er bestemt i henhold til punkt 7.4.6, ved hjælp af karakteristikken, som er bestemt i henhold til punkt 7.4.3, som følger:

Formula (10)

hvor

| M
  norm,i | er det normaliserede drejningsmoment, i procent |
| --- | --- |
| M
  max,i | er det maksimale drejningsmoment i karakteristikkurven, i Nm |
| M
  f,i | er drejningsmomentet optaget af det hjælpeudstyr, der skal monteres, i Nm |
| M
  r,i | er drejningsmomentet optaget af det hjælpeudstyr, der skal afmonteres, i Nm |

M
  norm,i

er det normaliserede drejningsmoment, i procent

M
  max,i

er det maksimale drejningsmoment i karakteristikkurven, i Nm

M
  f,i

er drejningsmomentet optaget af det hjælpeudstyr, der skal monteres, i Nm

M
  r,i

er drejningsmomentet optaget af det hjælpeudstyr, der skal afmonteres, i Nm

Hvis hjælpeudstyret er monteret i overensstemmelse med punkt 6.3.1 og tillæg 7, er M
  f og M
  r lig nul.

For de negative drejningsmomentværdier i kørepunkterne (»m« i tillæg 1) skal til generering af referencecyklussen anvendes denormaliserede værdier, bestemt på en af følgende måder:

| a) | minus 40 % af det positive drejningsmoment, der er til rådighed i det tilknyttede hastighedspunkt |
| --- | --- |

a)

minus 40 % af det positive drejningsmoment, der er til rådighed i det tilknyttede hastighedspunkt

| b) | optegning af det negative drejningsmoment, der er nødvendigt for at bringe motoren fra karakteristikkens maksimal- til minimalhastighed |
| --- | --- |

b)

optegning af det negative drejningsmoment, der er nødvendigt for at bringe motoren fra karakteristikkens maksimal- til minimalhastighed

| c) | bestemmelse af det negative drejningsmoment, der skal til for at drive motoren i tomgangs- og n
  hi-hastighed, og lineær interpolation mellem disse to punkter. |
| --- | --- |

c)

bestemmelse af det negative drejningsmoment, der skal til for at drive motoren i tomgangs- og n
  hi-hastighed, og lineær interpolation mellem disse to punkter.

7.4.8.   Beregning af det udførte arbejde i cyklussen

Det udførte arbejde i prøvningscyklussen bestemmes ved synkron beregning af de øjeblikkelige værdier for motoreffekt ud fra referencehastighed og referencedrejningsmoment som bestemt i punkt 7.4.6 og 7.4.7. De øjeblikkelige værdier for motoreffekten skal integreres over prøvningscyklussen med henblik på beregning af arbejdet i referencecyklussen, W
  ref (kWh). Hvis hjælpeudstyret ikke er monteret i overensstemmelse med punkt 6.3.1, korrigeres de øjeblikkelige værdier for motoreffekten ved hjælp af ligning (4) i punkt 6.3.5.

Samme metode anvendes til integration af både referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt. Til eventuel bestemmelse af værdier mellem tilstødende referenceværdier eller tilstødende måleværdier anvendes lineær interpolation. Ved integration af faktisk udført arbejde i cyklussen skal alle negative drejningsmomentværdier sættes lig nul og medindregnes. Hvis integrationen foretages med mindre frekvens end 5 Hz, og drejningsmomentet inden for et givet tidsafsnit skifter fortegn fra positivt til negativt eller omvendt, skal den negative del beregnes og sættes lig nul. Den positive del skal medregnes i den integrerede værdi.

7.5.   Procedurer forud for prøvningen

7.5.1.   Montering af måleapparaturet

Instrumenter og prøvetagningssonder skal være monteret som angivet. Udstødningsrøret skal være tilsluttet fuldstrømsfortyndingssystemet, hvis dette anvendes.

7.5.2.   Forberedelse af måleudstyr til prøvetagning

Følgende procedurer gennemføres, inden prøvetagning indledes:

| a) | Kontrol for utætheder udføres højst 8 timer forud for emissionsprøvetagningen i henhold til punkt 9.3.4. |
| --- | --- |

a)

Kontrol for utætheder udføres højst 8 timer forud for emissionsprøvetagningen i henhold til punkt 9.3.4.

| b) | Ved batch-sampling tilsluttes rene opbevaringsmedier, såsom sække, der er udsuget. |
| --- | --- |

b)

Ved batch-sampling tilsluttes rene opbevaringsmedier, såsom sække, der er udsuget.

| c) | Alle måleinstrumenter skal opstartes i henhold til instrumentfabrikantens anvisninger og god teknisk praksis. |
| --- | --- |

c)

Alle måleinstrumenter skal opstartes i henhold til instrumentfabrikantens anvisninger og god teknisk praksis.

| d) | Fortyndingssystemerne, prøvetagningspumperne, køleventilatorerne og dataindsamlingssystemet startes op. |
| --- | --- |

d)

Fortyndingssystemerne, prøvetagningspumperne, køleventilatorerne og dataindsamlingssystemet startes op.

| e) | Prøvegasstrømmens hastighed justeres til det ønskede niveau ved omledning, hvis dette ønskes. |
| --- | --- |

e)

Prøvegasstrømmens hastighed justeres til det ønskede niveau ved omledning, hvis dette ønskes.

| f) | Varmevekslere i prøvetagningssystemet forvarmes eller forkøles til deres driftstemperaturintervaller ved prøvningen. |
| --- | --- |

f)

Varmevekslere i prøvetagningssystemet forvarmes eller forkøles til deres driftstemperaturintervaller ved prøvningen.

| g) | Opvarmede eller afkølede komponenter såsom prøvetagningsledninger, filtre, kølere og pumper, skal have mulighed for at stabiliseres ved deres driftstemperaturer. |
| --- | --- |

g)

Opvarmede eller afkølede komponenter såsom prøvetagningsledninger, filtre, kølere og pumper, skal have mulighed for at stabiliseres ved deres driftstemperaturer.

| h) | Udstødningsfortyndingssystemstrømmen skal slås til mindst 10 minutter før en prøvningssekvens. |
| --- | --- |

h)

Udstødningsfortyndingssystemstrømmen skal slås til mindst 10 minutter før en prøvningssekvens.

| i) | Elektroniske integreringsanordninger skal forud for ethvert prøvningsinterval nulstilles eller gennulstilles. |
| --- | --- |

i)

Elektroniske integreringsanordninger skal forud for ethvert prøvningsinterval nulstilles eller gennulstilles.

7.5.3.   Kontrol af gasanalysatorerne

Gasanalysatorernes funktionsområder skal vælges. Det er tilladt at anvende emissionsanalysatorer med automatisk eller manuelt områdeskift. Under prøvningscyklussen må emissionsanalysatorernes område ikke skiftes. Samtidig må forstærkningsindstillingerne i en analysators analoge operationelle forstærker(e) ikke skiftes i løbet af prøvningscyklussen.

Responsen på nulstillings- og kalibreringsgassen skal fastlægges for alle analysatorer, der anvender internationalt sporbare gasser, som opfylder specifikationerne i punkt 9.3.3. FID-analysatorer skal kalibreres på basis af kulstofnummeret 1 (C1).

7.5.4.   Klargøring af partikelprøvetagningsfilter

Mindst én time før prøvningens gennemførelse skal filteret anbringes i en petriskål, som er beskyttet mod støvkontaminering og tillader luftudskiftning, og stilles til stabilisering i et vejerum. Efter forløbet af stabiliseringsperioden vejes filteret, og taravægten noteres. Filteret opbevares derefter i en lukket petriskål eller tætsluttende filterholder, indtil det skal bruges til prøvning. Filteret skal anvendes senest otte timer efter udtagning af vejerummet.

7.5.5.   Indstilling af fortyndingsforholdet

Totalstrømmen af fortyndet udstødningsgas i et fuldstrømsfortyndingssystem eller strømmen af den fortyndede udstødningsgas i et delstrømsfortyndingssystem skal indstilles således, at kondensation af vand i systemet undgås, og således at temperaturen af filteroverfladen ligger på mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C).

7.5.6.   Start af partikelprøvetagningssystemet

Partikelprøvestagningssystemet startes med omføring (bypass). Diluentens baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes ved, at der tages prøve af diluenten, før der ledes udstødningsgas ind i fortyndingstunnelen. Målingen kan foretages før eller efter prøvningen. Hvis måling foretages både ved cyklussens begyndelse og afslutning, kan gennemsnittet af værdierne beregnes. Hvis der anvendes et andet prøvetagningssystem til baggrundsmåling, skal målingen foretages parallelt med prøvningsforløbet.

7.6.   WHTC-cyklus

7.6.1.   Nedkøling af motor

Der kan anvendes naturlig eller kunstig nedkøling. Ved kunstig nedkøling etableres i overensstemmelse med god teknisk praksis systemer til at sende køleluft hen over maskinen, sende køleolie gennem motorens smøresystem, bortlede varme fra kølemiddelet gennem motorens kølesystem og aflede varme fra udstødningens efterbehandlingssystem. Ved kunstig nedkøling af et efterbehandlingssystem, må køleluften først tilføres, når efterbehandlingssystemet er nedkølet til under den temperatur, hvor katalysen aktiveres. Køleprocedurer, der fører til ikke-repræsentative emissioner er ikke tilladt.

7.6.2.   Koldstartsprøvning

Koldstartsprøvningen indledes, når temperaturerne i motorens smøremiddel, kølemiddel og efterbehandlingssystemer alle er på mellem 293 og 303 K (20 og 30 °C). Motoren startes ved anvendelse af en af følgende metoder:

| a) | Motoren startes efter den af fabrikanten i instruktionsbogen givne fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen og et tilstrækkeligt opladet batteri eller en passende strømtilførsel, eller |
| --- | --- |

a)

Motoren startes efter den af fabrikanten i instruktionsbogen givne fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen og et tilstrækkeligt opladet batteri eller en passende strømtilførsel, eller

| b) | Motoren startes ved hjælp af dynamometeret. Motoren køres med 25 % af dens typiske startomdrejningstal efter ibrugtagning. Kørsel ved startomdrejningstal standses inden for 1 sekund efter motorstart. Hvis motoren ikke starter efter 15 sekunders kørsel ved startomdrejningstal, indstilles startforsøget og grunden til, at motoren ikke starter, undersøges, medmindre det af instruktionsbogen eller servicehåndbogen fremgår, at en længere starttid er normal. |
| --- | --- |

b)

Motoren startes ved hjælp af dynamometeret. Motoren køres med 25 % af dens typiske startomdrejningstal efter ibrugtagning. Kørsel ved startomdrejningstal standses inden for 1 sekund efter motorstart. Hvis motoren ikke starter efter 15 sekunders kørsel ved startomdrejningstal, indstilles startforsøget og grunden til, at motoren ikke starter, undersøges, medmindre det af instruktionsbogen eller servicehåndbogen fremgår, at en længere starttid er normal.

7.6.3.   Periode med fordampningsemission (hot soak)

Umiddelbart efter gennemførelsen af koldstartsprøvningen henstilles motoren forud for varmstartsprøvningen i 10 ± 1 minutter med henblik på fordampningsemission (hot soak).

7.6.4.   Varmstartsprøvning

Motoren startes efter perioden med fordampningsemission (hot soak), som defineret i punkt 7.6.3 og med anvendelse af procedurerne i punkt 7.6.2.

7.6.5.   Prøvningssekvens

Prøvningssekvensen for både koldstartsprøvning og varmstartsprøvning begynder, når motoren er startet. Når motoren er i gang, indledes cykluskontrol, således at motorens drift er i overensstemmelse med cyklussens første indstillingspunkt.

WHTC udføres i henhold til referencecyklussen beskrevet i punkt 7.4. Styresignalerne for indstilling af motorhastighed og drejningsmoment afsendes med 5Hz eller derover (10 Hz anbefales). Indstillingspunkterne beregnes ved lineær interpolation mellem referencecyklussens 1 Hz-indstillingspunkter. Faktisk motorhastighed og drejningsmoment registreres mindst en gang i sekundet under prøvningscyklussen (1 Hz), og signalerne kan filtreres elektronisk.

7.6.6.   Indsamling af emissionsrelevante data

Måleudstyret skal starte samtidig med prøvningssekvensens start:

| a) | start indsamling eller analyse af diluent, hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem |
| --- | --- |

a)

start indsamling eller analyse af diluent, hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem

| b) | start indsamling eller analyse af ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas, afhængigt af den anvendte metode |
| --- | --- |

b)

start indsamling eller analyse af ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas, afhængigt af den anvendte metode

| c) | start måling af mængden af fortyndet udstødningsgas og de nødvendige temperatur- og trykmålinger |
| --- | --- |

c)

start måling af mængden af fortyndet udstødningsgas og de nødvendige temperatur- og trykmålinger

| d) | start registrering af udstødningsgassens massestrømshastighed, hvis der anvendes analyse af den ufortyndede udstødningsgas |
| --- | --- |

d)

start registrering af udstødningsgassens massestrømshastighed, hvis der anvendes analyse af den ufortyndede udstødningsgas

| e) | begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret. |
| --- | --- |

e)

begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret.

Hvis der anvendes målinger af ufortyndet udstødning, skal emissionskoncentrationerne ((NM)HC, CO and NOx) samt udstødningsgassens massestrømshastighed måles kontinuerligt og lagres ved mindst 2 Hz i et computersystem. Alle andre data kan registreres med en målefrekvens på mindst 1 Hz. For analoge analysatorer registreres responsen, og kalibreringsdata kan anvendes online eller offline under dataevalueringen.

Hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem, skal HC og NOx måles kontinuerligt i fortyndingstunnelen med en frekvens på mindst 2 Hz. Gennemsnitskoncentrationerne bestemmes ved integration af signalerne fra analysatorerne gennem hele prøvningscyklussen. Systemets responstid må ikke være over 20 sekunder og skal om nødvendigt koordineres med svingninger i CVS-strømmen og prøvetagningstid/prøvningscyklus. CO, CO2 og NMHC bestemmes ved integration af kontinuerlige målesignaler eller ved analyse af koncentrationerne i prøveopsamlingssækken opsamlet gennem hele cyklussen. Koncentrationerne af andre emissioner af forurenende gasser i diluententen bestemmes forud for det stadie, hvor udstødningen kommer ind i fortyndingstunnelen, ved integration eller ved opsamling i baggrundssækken. Alle andre parametre, der skal måles, registreres med mindst én måling i sekundet (1 Hz).

7.6.7.   Udtagning af partikelprøver

Når prøvningssekvensen påbegyndes, skal partikelprøvetagningssystemet stilles om fra bypass til partikeludskillelse.

Hvis der anvendes et delstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem prøvetagningssonden eller overføringsrøret holdes proportionalt med udstødningens massestrømshastighed som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.4.6.1.

Hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes på en værdi, der højst afviger ±2,5 % fra den indstillede strømningshastighed. Hvis der anvendes strømningskompensation (dvs. proportionalregulering af prøvegasstrømmen), skal det være godtgjort, at forholdet mellem gennemstrømningen i hovedtunnelen og partikelprøvestrømmen højst ændrer sig ±2,5 % fra den indstillede værdi (bortset fra de første 10 sekunders prøvetagning). Gennemsnitstemperatur og -tryk ved gasmåleren (-målerne) eller flowmeterindgang skal registreres. Hvis den indstillede strømningshastighed ikke kan holdes over hele cyklussen med en nøjagtighed på ±2,5 % på grund af stor partikelbelastning af filteret, skal prøvningsresultaterne kasseres. Prøvningen gentages med en lavere prøvestrømshastighed.

7.6.8.   Motorstop og funktionsfejl i udstyret

Hvis motoren på noget tidspunkt under koldstartsprøvningen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. Motoren skal forkonditioneres og startes igen i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 7.6.2, og prøvningen gentages.

Hvis motoren på noget tidspunkt under varmstartsprøvningen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. Motoren skal henstå med fordampningsemission i overensstemmelse med punkt 7.6.3, og varmstartsprøvningen gentages. I dette tilfælde er det ikke nødvendigt at gentage koldstartsprøvningen.

Hvis der optræder funktionsfejl i noget af det foreskrevne testudstyr under prøvningscyklussen, skal prøvningsresultaterne kasseres, og prøvningen gentages i overensstemmelse med ovenstående bestemmelser.

7.7.   WHSC-cyklus

7.7.1.   Forkonditionering af fortyndingssystemet og motoren

Fortyndingssystemet og motoren skal startes og varmes op i overensstemmelse med punkt 7.4.1. Efter opvarmningen forkonditioneres motoren og prøvetagningssystemet ved kørsel af motoren i modus 9 (jf. punkt 7.2.2, tabel 1) i mindst 10 minutter, samtidig med at fortyndingssystemet køres. Der kan indsamles pseudo-prøver af partikelemissionen. Det er ikke nødvendigt at stabilisere eller veje disse prøvetagningsfiltre, og de kan smides væk. Strømningshastigheder skal indstilles til de omtrentlige strømningshastigheder udvalgt til prøvningen. Motoren slukkes efter forkonditionering.

7.7.2.   Motorstart

5 ± 1 minutter efter afslutningen af forkonditioneringen ved modus 9 som beskrevet i punkt 7.7.1, startes motoren efter den af fabrikanten i instruktionsbogen anbefalede fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen eller dynamometeret i overensstemmelse med punkt 7.6.2.

7.7.3.   Prøvningssekvens

Prøvningssekvensen påbegyndes, når motoren kører, ét minut efter at motorens drift er styret med henblik på sammenfald med første modus i cyklussen (tomgang).

WHSC udføres efter den rækkefølge af prøvningsmodi, der er anført i tabel 1 i punkt 7.2.2.

7.7.4.   Indsamling af emissionsrelevante data

Måleudstyret skal starte samtidig med prøvningssekvensens start:

| a) | start indsamling eller analyse af diluent, hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem |
| --- | --- |

a)

start indsamling eller analyse af diluent, hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem

| b) | start indsamling eller analyse af ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas, afhængigt af den anvendte metode |
| --- | --- |

b)

start indsamling eller analyse af ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas, afhængigt af den anvendte metode

| c) | start måling af mængden af fortyndet udstødningsgas og de nødvendige temperatur- og trykmålinger |
| --- | --- |

c)

start måling af mængden af fortyndet udstødningsgas og de nødvendige temperatur- og trykmålinger

| d) | start registrering af udstødningsgassens massestrømshastighed, hvis der anvendes analyse af den ufortyndede udstødningsgas |
| --- | --- |

d)

start registrering af udstødningsgassens massestrømshastighed, hvis der anvendes analyse af den ufortyndede udstødningsgas

| e) | begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret. |
| --- | --- |

e)

begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret.

Hvis der anvendes målinger af ufortyndet udstødning, skal emissionskoncentrationerne ((NM)HC, CO og NOx) samt udstødningsgassens massestrømshastighed måles kontinuerligt og lagres ved mindst 2 Hz i et computersystem. Alle andre data kan registreres med en målefrekvens på mindst 1 Hz. For analoge analysatorer registreres responsen, og kalibreringsdata kan anvendes online eller offline under dataevalueringen.

Hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem, skal HC og NOx måles kontinuerligt i fortyndingstunnelen med en frekvens på mindst 2 Hz. Gennemsnitskoncentrationerne bestemmes ved integration af signalerne fra analysatorerne gennem hele prøvningscyklussen. Systemets responstid må ikke være over 20 s og skal om nødvendigt koordineres med svingninger i CVS-strømmen og prøvetagningstid/prøvningscyklus. CO, CO2 og NMHC bestemmes ved integration af kontinuerlige målesignaler eller ved analyse af koncentrationerne i prøveopsamlingssækken opsamlet gennem hele cyklussen. Koncentrationerne af andre emissioner af forurenende gasser i diluenten bestemmes forud for det stadie, hvor udstødningen kommer ind i fortyndingstunnelen, ved integration eller ved opsamling i baggrundssækken. Alle andre parametre, der skal måles, registreres med mindst én måling i sekundet (1 Hz).

7.7.5.   Udtagning af partikelprøver

Når prøvningssekvensen påbegyndes, skal partikelprøvetagningssystemet stilles om fra bypass til partikeludskillelse. Hvis der anvendes et delstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem prøvetagningssonden eller overføringsrøret holdes proportionalt med udstødningens massestrømshastighed som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.4.6.1.

Hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes på en værdi, der højst afviger ±2,5 % fra den indstillede strømningshastighed. Hvis der anvendes strømningskompensation (dvs. proportionalregulering af prøvegasstrømmen), skal det være godtgjort, at forholdet mellem gennemstrømningen i hovedtunnelen og partikelprøvestrømmen højst ændrer sig ±2,5 % fra den indstillede værdi (bortset fra de første 10 sekunders prøvetagning). Gennemsnitstemperatur og -tryk ved gasmåleren (-målerne) eller flowmeterindgang skal registreres. Hvis den indstillede strømningshastighed ikke kan holdes over hele cyklussen med en nøjagtighed på ±2,5 % på grund af stor partikelbelastning af filteret, skal prøvningsresultaterne kasseres. Prøvningen gentages med en lavere prøvestrømshastighed.

7.7.6.   Motorstop og funktionsfejl i udstyret

Hvis motoren på noget tidspunkt i løbet af cyklussen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. Motoren skal forkonditioneres i overensstemmelse med punkt 7.7.1 og startes igen i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 7.7.2, og prøvningen gentages.

Hvis der optræder funktionsfejl i noget af det foreskrevne testudstyr under prøvningscyklussen, skal prøvningsresultaterne kasseres, og prøvningen gentages i overensstemmelse med ovenstående bestemmelser.

7.8.   Procedurer efter prøvningen

7.8.1.   Operationer efter prøvningen

Efter udførelse af prøvningen standses målingen af udstødningens massestrømshastighed, rumfanget af den fortyndede udstødningsgas, gastilførslen til opsamlingssækkene samt partikelprøvepumpen. For integrerende analysesystemer skal prøvetagningen fortsætte til udløb af systemets responstider.

7.8.2.   Kontrol af proportional prøvetagning

For enhver proportionel batch-prøve, såsom en sækkeprøve eller en PM-prøve, skal det kontrolleres, at der er observeret proportional prøvetagning i henhold til punkt 7.6.7 og 7.7.5. Prøver, der ikke opfylder disse krav, kasseres.

7.8.3.   PM-konditionering og vejning

Partikelfilteret placeres i dækkede eller forseglede beholdere, eller filterholderne lukkes med henblik på at beskytte prøvetagningsfiltrene mod kontaminering fra omgivelserne. Således beskyttede returneres filtrene til vejerummet. Filteret konditioneres i mindst en time og vejes derefter, jf. punkt 9.4.5. Filterets bruttovægt registreres.

7.8.4.   Kontrol af forskydning

Så hurtigt som praktisk muligt, dog højst 30 minutter efter afslutning af prøvningscyklussen, eller under perioden med fordampningsemission (soak), bestemmes responsen på nulstillings- og kalibreringsgas i de anvendte gasanalysatorers funktionsområder. I dette punkt defineres prøvningscyklus som følger:

| a) | i forbindelse med WHTC: hele sekvensen kold - henstand (soak) - varm, |
| --- | --- |

a)

i forbindelse med WHTC: hele sekvensen kold - henstand (soak) - varm,

| b) | i forbindelse med WHTC-varmstartsprøvning (punkt 6.6): sekvensen henstand (soak) -varm |
| --- | --- |

b)

i forbindelse med WHTC-varmstartsprøvning (punkt 6.6): sekvensen henstand (soak) -varm

| c) | i forbindelse med WHTC-varmstartsprøvning (multipel regenerering) (punkt 6.6): samlet antal varmstartsprøvninger |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med WHTC-varmstartsprøvning (multipel regenerering) (punkt 6.6): samlet antal varmstartsprøvninger

| d) | i forbindelse med WHSC: prøvningscyklussen. |
| --- | --- |

d)

i forbindelse med WHSC: prøvningscyklussen.

Følgende forskrifter finder anvendelse på analysatorforskydning:

| a) | responsen på nulstillings- og kalibreringsgas kan indsættes direkte i ligning 66 i punkt 8.6.1 uden at bestemme forskydningen |
| --- | --- |

a)

responsen på nulstillings- og kalibreringsgas kan indsættes direkte i ligning 66 i punkt 8.6.1 uden at bestemme forskydningen

| b) | hvis forskydningsforskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er mindre end 1 % af fuld skala, kan de målte koncentrationer anvendes ukorrigerede, eller de kan korrigeres for forskydning, jf. punkt 8.6.1 |
| --- | --- |

b)

hvis forskydningsforskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er mindre end 1 % af fuld skala, kan de målte koncentrationer anvendes ukorrigerede, eller de kan korrigeres for forskydning, jf. punkt 8.6.1

| c) | hvis forskydningsforskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er lig med eller større end 1 % af fuld skala, skal prøvningsresultaterne kasseres eller de målte koncentrationer korrigeres for forskydning, jf. punkt 8.6.1. |
| --- | --- |

c)

hvis forskydningsforskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er lig med eller større end 1 % af fuld skala, skal prøvningsresultaterne kasseres eller de målte koncentrationer korrigeres for forskydning, jf. punkt 8.6.1.

7.8.5.   Analyse af prøvetagning med gassæk

Så snart det er praktisk muligt, udføres følgende:

| a) | gassækprøver analyseres senest 30 minutter efter, at varmstartsprøvningen er gennemført, eller i løbet af perioden med henstand (soak) ved koldstartsprøvning |
| --- | --- |

a)

gassækprøver analyseres senest 30 minutter efter, at varmstartsprøvningen er gennemført, eller i løbet af perioden med henstand (soak) ved koldstartsprøvning

| b) | baggrundsprøver analyseres senest 60 minutter efter gennemførelsen af varmstartsprøvningen. |
| --- | --- |

b)

baggrundsprøver analyseres senest 60 minutter efter gennemførelsen af varmstartsprøvningen.

7.8.6.   Validering af udført arbejde under cyklussen

Før beregning af det faktisk udførte arbejde i cyklussen, udelades alle punkter registreret under start af motoren. Det faktisk udførte arbejde under cyklussen bestemmes i løbet af prøvningscyklussen ved synkron anvendelse af værdierne for faktisk hastighed og faktisk drejningsmoment til beregning af øjeblikkelige værdier for motoreffekt. De øjeblikkelige værdier for motoreffekten skal integreres over prøvningscyklussen med henblik på beregning af det faktiske arbejde i referencecyklussen, W
  act (kWh). Hvis hjælpeudstyret ikke er monteret i overensstemmelse med punkt 6.3.1, korrigeres de øjeblikkelige værdier for motoreffekten ved hjælp af ligning (4) i punkt 6.3.5.

Den metode, der er beskrevet i punkt 7.4.8, anvendes til integrering af faktisk motoreffekt.

Det faktiske arbejde udført i cyklussen W
  act benyttes til sammenligning med referencearbejdet W
  ref udført i prøvningscyklus og til beregning af de specifikke emissioner (jf. punkt 8.6.3).

W
  act skal ligge på mellem 85 % og 105 % af W
  ref.

7.8.7.   Statistiske beregninger til godkendelse af prøvningscyklussen

Der foretages lineær regressionsanalyse af de faktiske værdier (n
  act, M
  act, P
  act) på referenceværdierne (n
  ref, M
  ref, P
  ref) for både WHTC og WHSC.

For at minimere den skævhed, der skyldes tidsforsinkelsen mellem de faktiske værdier og værdierne for referencecyklussen, kan hele sekvensen af signaler for faktiske værdier af motorhastighed og drejningsmoment fremskyndes eller forsinkes i forhold til sekvensen af referencehastigheds- og drejningsmomentsignalerne. Hvis de faktiske signaler forskydes, skal hastighed og drejningsmoment forskydes lige meget i samme retning.

Der anvendes mindste kvadraters metode, med bedste tilnærmelse repræsenteret ved en ligning med formen:

Formula (11)

hvor

| y | faktisk værdi for hastighed (min–1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW) |
| --- | --- |
| a1 | regressionslinjens hældning |
| x | referenceværdi for hastighed (min–1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW) |
| a0 | regressionslinjens skæring med y-aksen |

y

faktisk værdi for hastighed (min–1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW)

a1

regressionslinjens hældning

x

referenceværdi for hastighed (min–1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW)

a0

regressionslinjens skæring med y-aksen

For hver regressionslinje beregnes middelfejlen på estimatet (SEE) af y på x og determinationskoefficienten (r2).

Det anbefales, at denne analyse foretages ved 1 Hz. For at en prøvning kan anses for gyldig, skal kriterierne i tabel 2 (WHTC) eller tabel 3 (WHSC) være opfyldt.

Tabel 2

Regressionslinjernes tolerancer — WHTC

| | Hastighed | Moment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Middelfejl på estimatet (SEE) af y på x | maks. 5 % af maks. prøvningshastighed | maks. 10 % af motorens maks. drejningsmoment | maks. 10 % af motorens maks. effekt |
| Regressionslinjens hældning, a1 | 0,95 til 1,03 | 0,83 - 1,03 | 0,89 - 1,03 |
| Determinationskoefficient, r2 | min. 0,970 | min. 0,850 | min. 0,910 |
| regressionslinjens skæring med y-aksen, a0 | maks. 10 % af tomgangshastighed | ± 20 Nm eller ± 2 % af maks. drejningsmoment; det største gælder | ± 4 kW eller ± 2 % af maks. effekt; det største gælder |

Hastighed

Moment

Effekt

Middelfejl på estimatet (SEE) af y på x

maks. 5 % af maks. prøvningshastighed

maks. 10 % af motorens maks. drejningsmoment

maks. 10 % af motorens maks. effekt

Regressionslinjens hældning, a1

0,95 til 1,03

0,83 - 1,03

0,89 - 1,03

Determinationskoefficient, r2

min. 0,970

min. 0,850

min. 0,910

regressionslinjens skæring med y-aksen, a0

maks. 10 % af tomgangshastighed

± 20 Nm eller ± 2 % af maks. drejningsmoment; det største gælder

± 4 kW eller ± 2 % af maks. effekt; det største gælder

Tabel 3

Regressionslinjernes tolerancer — WHSC

| | Hastighed | Moment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Middelfejl på estimatet (SEE) af y på x | maks. 1 % af maks. prøvningshastighed | maks. 2 % af motorens maks. drejningsmoment | maks. 2 % af motorens maks. effekt |
| Regressionslinjens hældning, a1 | 0,99 til 1,01 | 0,98 - 1,02 | 0,98 - 1,02 |
| Determinationskoefficient, r2 | min. 0,990 | min. 0,950 | min. 0,950 |
| regressionslinjens skæring med y-aksen, a0 | maks. 1 % af maks. prøvningshastighed | ± 20 Nm eller ± 2 % af maks. drejningsmoment; det største gælder | ± 4 kW eller ± 2 % af maks. effekt; det største gælder |

Hastighed

Moment

Effekt

Middelfejl på estimatet (SEE) af y på x

maks. 1 % af maks. prøvningshastighed

maks. 2 % af motorens maks. drejningsmoment

maks. 2 % af motorens maks. effekt

Regressionslinjens hældning, a1

0,99 til 1,01

0,98 - 1,02

0,98 - 1,02

Determinationskoefficient, r2

min. 0,990

min. 0,950

min. 0,950

regressionslinjens skæring med y-aksen, a0

maks. 1 % af maks. prøvningshastighed

± 20 Nm eller ± 2 % af maks. drejningsmoment; det største gælder

± 4 kW eller ± 2 % af maks. effekt; det største gælder

Udeladelse af punkter, udelukkende med henblik på regression, er tilladt før regressionsberegningen, hvis dette er anført i tabel 4. Disse punkter må dog ikke udelades ved beregning af arbejde udført i cyklussen og emissioner. Udeladelse af punkter kan anvendes på hele cyklussen eller enhver del af denne.

Tabel 4

Punkter, som det er tilladt at udelade fra regressionsanalysen

| Begivenhed | Betingelse | Tilladte udeladelser af punkter |
| --- | --- | --- |
| Minimalt førerkrav (tomgangspunkt) | n
  ref = 0 %
  og

  M
  ref = 0 %
  og

  M
  act > (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)
  og

  M
  act < (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque) | hastighed og effekt |
| Minimalt førerkrav (kørepunkt) | M
  ref < 0 % | effekt og drejningsmoment |
| Minimalt førerkrav | n
  act ≤ 1,02 n
  ref og M
  act > M
  ref

  eller

  n
  act > n
  ref og M
  act ≤ M
  ref'
  eller

  n
  act > 1,02 n
  ref og M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque) | effekt og enten moment eller hastighed |
| Maksimalt førerkrav | n
  act < n
  ref og M
  act ≥ M
  ref

  eller

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref og M
  act < M
  ref

  eller

  n
  act < 0,98 n
  ref og M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque) | effekt og enten moment eller hastighed |

Begivenhed

Betingelse

Tilladte udeladelser af punkter

Minimalt førerkrav (tomgangspunkt)

n
  ref = 0 %

og

M
  ref = 0 %

og

M
  act > (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)

og

M
  act < (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque)

hastighed og effekt

Minimalt førerkrav (kørepunkt)

M
  ref < 0 %

effekt og drejningsmoment

Minimalt førerkrav

n
  act ≤ 1,02 n
  ref og M
  act > M
  ref

eller

n
  act > n
  ref og M
  act ≤ M
  ref'

eller

n
  act > 1,02 n
  ref og M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque)

effekt og enten moment eller hastighed

Maksimalt førerkrav

n
  act < n
  ref og M
  act ≥ M
  ref

eller

n
  act ≥ 0,98 n
  ref og M
  act < M
  ref

eller

n
  act < 0,98 n
  ref og M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)

effekt og enten moment eller hastighed

8.   BEREGNING AF EMISSIONEN

Det endelige prøvningsresultat afrundes i én operation til det antal decimaler, der er angivet til højre for decimaltegnet i den gældende emissionsstandard, plus endnu et betydende ciffer i overensstemmelse med ASTM E 29-06B. Ingen mellemværdier, der fører til det endelige specifikke emissionsresultat, må afrundes.

I tillæg 6 findes et eksempel på beregningsprocedurerne.

Emissioner beregnet på molarbasis i overensstemmelse med bilag 7 af gtr nr. [xx] vedrørende protokol for emissionsprøvning af udstødningsgas for ikke-vejgående maskiner (NRMM), er tilladt efter forudgående aftale med den typegodkendende myndighed.

8.1.   Korrektion ved omregning tør/våd

Hvis emissioner måles på tør basis, omregnes den målte koncentration til våd basis ved hjælp af følgende formel.

Formula (12)

hvor

| c
  d | er tør koncentration i ppm eller volumenprocent |
| --- | --- |
| kw | er tør til våd-korrektionsfaktoren (k
  w,a, k
  w,e, eller k
  w,d, afhængigt af den anvendte ligning) |

c
  d

er tør koncentration i ppm eller volumenprocent

kw

er tør til våd-korrektionsfaktoren (k
  w,a, k
  w,e, eller k
  w,d, afhængigt af den anvendte ligning)

8.1.1.   Ufortyndet udstødning

Formula (13)

eller

Formula (14)

eller

Formula (15)

hvor

Formula (16)

og

Formula (17)

hvor:

| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- |
| w
  ALF | er brændstoffets hydrogenindhold, % massefylde |
| q
  mf,i | er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| q
  mad,I | er den øjeblikkelige massestrømshastighed for tør indsugningsluft, kg/s |
| p
  r | er vanddamptryk efter kølebad, kPa |
| p
  b | er totalt atmosfæretryk, kPa |
| w
  DEL | er brændstoffets nitrogenindhold, % massefylde |
| w
  EPS | er brændstoffets oxygenindhold, % massefylde |
| α | er brændstoffets molforhold for hydrogen |
| c
  CO2 | er tør CO2-koncentration, % |
| c
  CO | er tør CO-koncentration, %. |

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

w
  ALF

er brændstoffets hydrogenindhold, % massefylde

q
  mf,i

er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

q
  mad,I

er den øjeblikkelige massestrømshastighed for tør indsugningsluft, kg/s

p
  r

er vanddamptryk efter kølebad, kPa

p
  b

er totalt atmosfæretryk, kPa

w
  DEL

er brændstoffets nitrogenindhold, % massefylde

w
  EPS

er brændstoffets oxygenindhold, % massefylde

α

er brændstoffets molforhold for hydrogen

c
  CO2

er tør CO2-koncentration, %

c
  CO

er tør CO-koncentration, %.

Ligningerne (13) og (14) er næsten identiske, idet faktoren 1,008 i ligning (13) og (15) er en tilnærmelsesværdi for den mere nøjagtige nævner i ligning (14).

8.1.2.   Fortyndet udstødningsgas

Formula (18)

eller

Formula (19)

hvor

Formula (20)

hvor

| α | er brændstoffets molforhold for hydrogen |
| --- | --- |
| c
  CO2w | er våd CO2-koncentration, % |
| c
  CO2d | er tør CO2-koncentration, % |
| H
  d | er diluentens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| D | er fortyndingsfaktoren (jf. punkt 8.5.2.3.2). |

α

er brændstoffets molforhold for hydrogen

c
  CO2w

er våd CO2-koncentration, %

c
  CO2d

er tør CO2-koncentration, %

H
  d

er diluentens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

D

er fortyndingsfaktoren (jf. punkt 8.5.2.3.2).

8.1.3.   Diluent

Formula (21)

hvor

Formula (22)

hvor

| H
  d | er diluentens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- |

H
  d

er diluentens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

8.2.   NOx-korrektion for fugtindhold

Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationen korrigeres for fugtindhold ved hjælp af korrektionsfaktorerne i punkt 8.2.1 eller 8.2.2. Indsugningsluftens fugtindhold Ha kan afledes af målinger af relativ fugtighed, dugpunkt, damptryk eller måling med tør/våd termometerføler ved anvendelse af generelt accepterede ligninger.

8.2.1.   Motorer med kompressionstænding

Formula (23)

hvor

| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- |

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

8.2.2.   Motorer med styret tænding

Formula (24)

hvor

| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- |

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

8.3.   Opdriftskorrektion for partikelfilter

Prøvetagningsfilteret skal korrigeres for dets opdrift i luft. Opdriftskorrektionen afhænger af prøvetagningsfilterets massefylde, luftens massefylde og kalibrerings-balancevægtens massefylde, og der tages ikke hensyn til partiklernes opdrift. Opdriftskorrektionen anvendes på både tarafiltermassen og bruttofiltermassen.

Hvis filtermaterialets massefylde ikke kendes, anvendes følgende massefylder:

| a) | glasfiber med teflon-belægning: 2 300 kg/m3 |
| --- | --- |

a)

glasfiber med teflon-belægning: 2 300 kg/m3

| b) | filter med teflon-membran: 2 144 kg/m3 |
| --- | --- |

b)

filter med teflon-membran: 2 144 kg/m3

| c) | filter med teflon-membran og polymethylpenten-filterring: 920 kg/m3 |
| --- | --- |

c)

filter med teflon-membran og polymethylpenten-filterring: 920 kg/m3

For kalibreringsvægte i rustfrit stål anvendes en massefylde på 8 000 kg/m3. Hvis kalibreringsvægten er af andet materiale, er det nødvendigt at kende dettes massefylde.

Der anvendes følgende ligning:

Formula (25)

hvor

Formula (26)

hvor

| m
  uncor | er den ukorrigerede partikelfiltermasse, mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | er luftens massefylde, kg/m3 |
| ρ
  w | er kalibrerings-balancevægtens massefylde, kg/m3 |
| ρ
  f | er partikelprøvetagningsfilterets massefylde, kg/m3 |
| p
  b | er totalt atmosfæretryk, kPa |
| T
  a | er lufttemperaturen, hvor vægten er placeret, K |
| 28,836 | er luftens molarmasse ved referencefugtighed (282,5 K) g/mol) |
| 8,3144 | er den molare gaskonstant |

m
  uncor

er den ukorrigerede partikelfiltermasse, mg

ρ
  a

er luftens massefylde, kg/m3

ρ
  w

er kalibrerings-balancevægtens massefylde, kg/m3

ρ
  f

er partikelprøvetagningsfilterets massefylde, kg/m3

p
  b

er totalt atmosfæretryk, kPa

T
  a

er lufttemperaturen, hvor vægten er placeret, K

28,836

er luftens molarmasse ved referencefugtighed (282,5 K) g/mol)

8,3144

er den molare gaskonstant

Massen af opsamlede partikler mp, som anvendes i punkt 8.4.3 og 8.5.3, beregnes på følgende måde:

Formula (27)

hvor

| m
  f,G | er den opdriftskorrigerede bruttopartikelfiltermasse, mg |
| --- | --- |
| m
  f,T | er den opdriftskorrigerede tarapartikelfiltermasse, mg |

m
  f,G

er den opdriftskorrigerede bruttopartikelfiltermasse, mg

m
  f,T

er den opdriftskorrigerede tarapartikelfiltermasse, mg

8.4.   Delstrømsfortynding (PFS) og måling af ufortyndet gas

De øjeblikkelige koncentrationssignaler for gaskomponenterne bruges til beregning af masseemissioner ved multiplikation med udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed. Udstødningens massestrømshastighed kan måles direkte eller beregnes efter metoderne med måling af indsugningsluft og brændstofstrøm, måling ved hjælp af sporstoffer eller måling af indsugningsluft og luft/brændstof-forhold. Man skal være særlig opmærksom på de forskellige instrumenters responstider. Der skal tages højde for forskelle ved at tidsjustere signalerne. For så vidt angår partikler anvendes signalerne for udstødningens massestrømshastighed til at regulere delstrømsfortyndingssystemet, så det udtager en prøve, der er proportionel med udstødningens massestrømshastighed. Proportionalitetens kvalitet kontrolleres ved hjælp af en regressionsanalyse mellem prøvestrøm og udstødningsstrøm i overensstemmelse med punkt 9.4.6.1. Hele prøvningsopsætningen er vist skematisk i figur 6.

Image

8.4.1.   Bestemmelse af udstødningsgassens massestrøm

8.4.1.1.   Indledning

For at kunne beregne emissionerne i den ufortyndede udstødningsgas og for at kunne styre et delstrømsfortyndingssystem er det nødvendigt at kende udstødningsgassens massestrømshastighed. Til bestemmelse af udstødningens massestrømshastighed kan en af de metoder, der er beskrevet i punkt 8.4.1.3 til 8.4.1.7, anvendes.

8.4.1.2.   Svartid

For så vidt angår emissionsberegningen skal responstiden for hver af de metoder, der er beskrevet i punkt 8.4.1.3 til 8.4.1.7 være lig med eller mindre end analysatorens responstid på ≤ 10 s, som kræves i henhold til punkt 9.3.5.

Til styring af et delstrømsfortyndingssystem er det nødvendigt, at systemet har en kortere responstid. Til delstrømsfortyndingssystemer med online-styring kræves der en responstid på ≤ 0,3 s. For delstrømsfortyndingssystemer med look ahead-styring baseret på et allerede registreret prøvningsforløb, kræves der en responstid for systemet til måling af udstødningsstrømmen på ≤ 5 s med en stigningstid på ≤ 1 s. Systemets responstid skal angives af instrumentfabrikanten. Kravene til den kombinerede responstid for udstødningsgasstrøm og delstrømsfortyndingssystem er angivet i punkt 9.4.6.1.

8.4.1.3.   Direkte måling

Direkte måling af den øjeblikkelige udstødningsstrøm foretages med systemer som:

| a) | differenstrykanordninger som f.eks. en venturidyse (for detaljer se ISO 5167) |
| --- | --- |

a)

differenstrykanordninger som f.eks. en venturidyse (for detaljer se ISO 5167)

| b) | ultralyd-flowmeter |
| --- | --- |

b)

ultralyd-flowmeter

| c) | vortex-flowmeter. |
| --- | --- |

c)

vortex-flowmeter.

Der skal tages forholdsregler til undgåelse af målefejl, som giver anledning til fejl i emissionsværdier. Sådanne forholdsregler omfatter omhyggelig montering af anordningen i motorens udstødningssystem i henhold til fabrikantens anvisninger og god teknisk praksis. Især må motorens ydelse og emissioner ikke påvirkes af monteringen af anordningen.

Flowmålerne skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2.

8.4.1.4.   Metode til måling af luft- og brændstofstrømme

Dette omfatter måling af luftstrøm og brændstofstrøm med passende flowmålere. Beregningen af den øjeblikkelige udstødningsgasstrøm foretages ved brug af følgende formel:

Formula (28)

hvor

| q

  mew,i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |
| q

  maw,i | er den øjeblikkelige massestrømshastighed for indsugningsluft, kg/s |
| q

  mf,i | er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |

q

  mew,i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

q

  maw,i

er den øjeblikkelige massestrømshastighed for indsugningsluft, kg/s

q

  mf,i

er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

Flowmålerne skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2, men skal være nøjagtige nok til også at opfylde linearitetsforskrifterne for udstødningsgasstrømmen.

8.4.1.5.   Måling ved hjælp af sporstoffer

Dette omfatter måling af koncentrationen af sporgas i udstødningen.

En kendt mængde inaktiv gas (f.eks. rent helium) indsprøjtes i udstødningsgasstrømmen som sporstof. Gassen blandes med og fortyndes af udstødningsgassen, men reagerer ikke i udstødningsrøret. Koncentrationen af gassen måles derefter i prøven af udstødningsgas.

For at sikre en fuldstændig blanding af sporgassen, anbringes prøvetagningssonden for udstødningsgas mindst 1 meter eller 30 gange udstødningsrørets diameter efter sporgassens indsprøjtningspunkt, afhængigt af hvilken afstand der er den største. Prøvetagningssonden kan placeres tættere på indsprøjtningspunktet, hvis det kontrolleres, at der finder en fuldstændig blanding sted, ved at sammenligne koncentrationen af sporgas med referencekoncentrationen, når sporgassen indsprøjtes før motoren.

Sporgassens strømningshastighed skal indstilles således, at koncentrationen af sporgas ved motorens tomgangshastighed efter blandingen er lavere end sporgasanalysatorens fulde skalaudslag.

Beregningen af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:

Formula (29)

hvor

| q

  mew,i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |
| q

  vt | er sporgassens strømningshastighed, cm3/min |
| c
  mix,i | er den øjeblikkelige koncentration af sporgassen efter blanding, ppm |
| ρ
  e | er udstødningsgassens massefylde, kg/m3 (jf. tabel 4) |
| c
  b | er baggrundskoncentration af sporgassen i indsugningsluften, ppm. |

q

  mew,i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

q

  vt

er sporgassens strømningshastighed, cm3/min

c
  mix,i

er den øjeblikkelige koncentration af sporgassen efter blanding, ppm

ρ
  e

er udstødningsgassens massefylde, kg/m3 (jf. tabel 4)

c
  b

er baggrundskoncentration af sporgassen i indsugningsluften, ppm.

Sporgassens koncentration (c
  b) kan bestemmes ved at beregne gennemsnittet af baggrundskoncentrationen som målt umiddelbart før prøvningskørslen og efter prøvningskørslen.

Når baggrundskoncentrationen er mindre end 1 % af koncentrationen af sporgas efter blanding (c
  mix.i) ved maksimal udstødningsstrøm, kan der ses bort fra baggrundskoncentrationen.

Systemet som helhed skal opfylde linearitetsforskrifterne i punkt 9.2 for udstødningsgasstrømmen.

8.4.1.6.   Målemetode med luftstrøm og luft/brændstof-blandingsforhold

Dette indebærer beregning af udstødningsmasse ud fra luftstrøm og luft/brændstof-blandingsforhold. Beregningen af den øjeblikkelige udstødningsgasstrøm foretages ved brug af følgende formel:

Formula (30)

hvor

Formula (31)

Formula (32)

hvor

| q

  maw,i | er den øjeblikkelige massestrømshastighed for indsugningsluft, kg/s |
| --- | --- |
| A/F
  st | er det støkiometriske luft/brændstofforhold, kg/kg |
| λ
  i | er den øjeblikkelige luftoverskudskoefficient |
| c
  CO2d | er tør CO2-koncentration, % |
| c
  COd | er tør CO-koncentration, ppm |
| c
  HCw | er våd HC-koncentration, ppm. |

q

  maw,i

er den øjeblikkelige massestrømshastighed for indsugningsluft, kg/s

A/F
  st

er det støkiometriske luft/brændstofforhold, kg/kg

λ
  i

er den øjeblikkelige luftoverskudskoefficient

c
  CO2d

er tør CO2-koncentration, %

c
  COd

er tør CO-koncentration, ppm

c
  HCw

er våd HC-koncentration, ppm.

Luftflowmåler og analysatorer skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2, og systemet som helhed skal opfylde linearitetsforskrifterne for udstødningsgasstrømmen i punkt 9.2.

Hvis udstyr til måling af luft-/brændstofforholdet, som f.eks. en føler af zirconia-typen, anvendes til måling af luftoverskudskoefficienten, skal det opfylde specifikationerne i punkt 9.3.2.7.

8.4.1.7.   Kulstofbalancemetoden

Dette indebærer beregning af udstødningsmasse ud fra luftstrøm og de gasformige udstødningskomponenter, der indeholder carbon. Beregningen af den øjeblikkelige udstødningsgasstrøm foretages ved brug af følgende formel:

Formula (33)

hvor

Formula (34)

og

Formula (35)

hvor

| q
  mf,i | er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |
| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| w
  BET | er brændstoffets carbonindhold, % massefylde |
| w
  ALF | er brændstoffets hydrogenindhold, % massefylde |
| w
  DEL | er brændstoffets nitrogenindhold, % massefylde |
| w
  EPS | er brændstoffets oxygenindhold, % massefylde |
| c
  CO2d | er tør CO2-koncentration, % |
| c
  CO2d,a | er våd CO2-koncentration i den omgivende luft, % |
| c
  CO | er tør CO-koncentration, ppm |
| c
  HCw | er våd HC-koncentration, ppm. |

q
  mf,i

er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

w
  BET

er brændstoffets carbonindhold, % massefylde

w
  ALF

er brændstoffets hydrogenindhold, % massefylde

w
  DEL

er brændstoffets nitrogenindhold, % massefylde

w
  EPS

er brændstoffets oxygenindhold, % massefylde

c
  CO2d

er tør CO2-koncentration, %

c
  CO2d,a

er våd CO2-koncentration i den omgivende luft, %

c
  CO

er tør CO-koncentration, ppm

c
  HCw

er våd HC-koncentration, ppm.

8.4.2.   Bestemmelse af gaskomponenter

8.4.2.1.   Indledning

Gaskomponenterne i den ufortyndede udstødningsgas fra den motor, der er indleveret til prøvning, skal måles med de måle- og prøvetagningssystemer, der er beskrevet i punkt 9.3 og tillæg 3. Dataevalueringen er beskrevet i punkt 8.4.2.2.

Beregningsprocedurerne er beskrevet i punkt 8.4.2.3 og 8.4.2.4, som er ækvivalente for referencebrændstoffet i tillæg 2. Proceduren i punkt 8.4.2.3 er den mest enkle, fordi den anvender u-tabelværdier for forholdet mellem komponentens og udstødningsgassens massefylde. Proceduren i punkt 8.4.2.4 er mere nøjagtig for brændstofmængder, der afviger fra specifikationerne i tillæg 2, men kræver elementær analyse af brændstofsammensætningen.

8.4.2.2.   Evaluering af data

Emissionsrelevante data registreres og opbevares i overensstemmelse med punkt 7.6.6.

Til beregning af masseemissionen af gaskomponenter tidsjusteres sporene af de registrerede koncentrationer og sporet af udstødningsgassens massestrømshastighed ved hjælp af transformationstiden som defineret i punkt 3.1.30. Derfor skal responstiden for hver enkel gasemissionsanalysator og udstødningsgassens massestrømssystem bestemmes efter bestemmelserne i henholdsvis punkt 8.4.1.2 og 9.3.5 og registreres.

8.4.2.3.   Beregning af masseemission på grundlag af tabelværdier

Massen af de forurenende stoffer (g/test) bestemmes ved at beregne de øjeblikkelige masseemissioner fra de ufortyndede koncentrationer af de forurenende stoffer og udstødningsgassens massestrøm, justeret for transformationstid som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.4.2.2, idet de øjeblikkelige værdier i løbet af cyklussen integreres, og idet de integrerede værdier multipliceres med u-værdierne fra tabel 5. Hvis der er tale om måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med punkt 8.1 på de øjeblikkelige koncentrationsværdier, før der foretages yderligere beregninger.

Ved beregning af NOx multipliceres masseemissionen med korrektionsfaktoren for fugtighed k
  h,D, eller k
  h,G, som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.2.

Der anvendes følgende ligning:

Formula (g/test) (36)

hvor

| u
  gas | er værdien af den pågældende udstødningskomponent i tabel 5 |
| --- | --- |
| c
  gas,i | er den øjeblikkelige koncentration af komponenten i udstødningsgassen, ppm |
| q

  mew,i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| f | er dataindsamlingsfrekvensen, Hz |
| n | er antallet af målinger. |

u
  gas

er værdien af den pågældende udstødningskomponent i tabel 5

c
  gas,i

er den øjeblikkelige koncentration af komponenten i udstødningsgassen, ppm

q

  mew,i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

f

er dataindsamlingsfrekvensen, Hz

n

er antallet af målinger.

Tabel 5

u-værdier for ufortyndet udstødningsgas og komponentmassefylde

| Brændstof | ρ
  e | Gas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (3) |
| diesel | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| ethanol | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| CNG (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| propan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| butan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Brændstof

ρ
  e

Gas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (3)

diesel

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

ethanol

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

CNG (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

propan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

butan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.4.2.4.   Beregning af masseemission på grundlag af nøjagtige ligninger

Massen af de forurenende stoffer (g/test) bestemmes ved at beregne de øjeblikkelige masseemissioner fra de ufortyndede koncentrationer af de forurenende stoffer, u-værdierne og udstødningsgassens massestrøm, justeret for transformationstid som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.4.2.2, idet de øjeblikkelige værdier i løbet af cyklussen integreres. Hvis der er tale om måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med punkt 8.1 på de øjeblikkelige koncentrationsværdier, før der foretages yderligere beregninger.

Ved beregning af NOx multipliceres masseemissionen med korrektionsfaktoren for fugtighed k
  h,D, eller k
  h,G, som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.2.

Der anvendes følgende ligning:

Formula (g/test) (37)

hvor

| u
  gas,i | beregnes ved hjælp af ligning 38 eller 39 |
| --- | --- |
| c
  gas,i | er den øjeblikkelige koncentration af komponenten i udstødningsgassen, ppm |
| q

  mew,i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| f | er dataindsamlingsfrekvensen, Hz |
| n | er antallet af målinger. |

u
  gas,i

beregnes ved hjælp af ligning 38 eller 39

c
  gas,i

er den øjeblikkelige koncentration af komponenten i udstødningsgassen, ppm

q

  mew,i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

f

er dataindsamlingsfrekvensen, Hz

n

er antallet af målinger.

De øjeblikkelige u-værdier beregnes på følgende måde:

Formula (38)

eller

Formula (39)

hvor

Formula (40)

hvor

| M
  gas | er gaskomponentens molmasse, g/mol (jf. tillæg 6) |
| --- | --- |
| M
  e,i | er udstødningsgassens øjeblikkelige molarmasse, g/mol |
| ρ
  gas | er gaskomponentens massefylde, kg/m3 |
| ρ
  e,i | er udstødningsgassens øjeblikkelige massefylde, kg/m3 |

M
  gas

er gaskomponentens molmasse, g/mol (jf. tillæg 6)

M
  e,i

er udstødningsgassens øjeblikkelige molarmasse, g/mol

ρ
  gas

er gaskomponentens massefylde, kg/m3

ρ
  e,i

er udstødningsgassens øjeblikkelige massefylde, kg/m3

Udstødningens molarmasse, M
  e, udledes af en generel brændstofsammensætning CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ
  , idet det antages at der finder en fuldstændig forbrænding sted, som følger:

Formula (41)

hvor

| q

  maw,i | er den øjeblikkelige massestrømshastighed for indsugningsluft på våd basis, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| M
  a | den tørre indsugningslufts molarmasse (= 28,965 g/mol) |

q

  maw,i

er den øjeblikkelige massestrømshastighed for indsugningsluft på våd basis, kg/s

q

  mf,i

er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

M
  a

den tørre indsugningslufts molarmasse (= 28,965 g/mol)

Udstødningens massefylde ρ
  e afledes som følger:

Formula (42)

hvor

| q

  mad,i | er indsugningsluftens øjeblikkelige massestrømshastighed på tør basis, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| k
  fw | er den brændstofspecifikke faktor for våd masse af udstødning (ligning 16) i punkt 8.1.1. |

q

  mad,i

er indsugningsluftens øjeblikkelige massestrømshastighed på tør basis, kg/s

q

  mf,i

er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

k
  fw

er den brændstofspecifikke faktor for våd masse af udstødning (ligning 16) i punkt 8.1.1.

8.4.3.   Partikelbestemmelse

8.4.3.1.   Evaluering af data

Partikelmassen beregnes ved hjælp af ligning 27 i punkt 8.3. Til evalueringen af partikelkoncentrationen registreres den samlede masse af opsamlede partikler (m
  sep) gennem filteret gennem prøvningscyklussen.

Efter forudgående godkendelse fra den typegodkendende myndighed kan partikelmassen korrigeres for partikelniveauet i diluenten som bestemt i overensstemmelse med punkt 7.5.6 i henhold til god teknisk praksis og de særlige konstruktionskarakteristika for det system, der er anvendt til partikelmåling.

8.4.3.2.   Beregning af masseemission

Afhængigt af systemets konstruktion beregnes partikelmassen (g/test) efter en af metoderne i punkt 8.4.3.2.1 eller 8.4.3.2.2 efter opdriftskorrektion af partikelprøvetagningsfilteret i overensstemmelse med punkt 8.3.

8.4.3.2.1.   Beregning baseret på prøvetagningskoefficient

Formula (43)

hvor

| m
  p | er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg |
| --- | --- |
| r
  s | er den gennemsnitlige prøvetagningskoefficient gennem prøvningscyklussen |

m
  p

er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg

r
  s

er den gennemsnitlige prøvetagningskoefficient gennem prøvningscyklussen

hvor

Formula (44)

hvor

| m
  se | er den opsamlede masse i løbet af cyklussen, kg |
| --- | --- |
| m
  ew | er den samlede udstødningsmassestrøm gennem cyklussen, kg |
| m
  sep | er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg |
| m
  sed | er massen af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen, kg |

m
  se

er den opsamlede masse i løbet af cyklussen, kg

m
  ew

er den samlede udstødningsmassestrøm gennem cyklussen, kg

m
  sep

er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg

m
  sed

er massen af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen, kg

Er der tale om et system med totalprøveudtagning, er m
  sep og m
  sed identiske.

8.4.3.2.2.   Beregning baseret på fortyndingsforhold

Formula (45)

hvor

| m
  p | er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg |
| m
  edf | er massen af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |

m
  p

er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg

m
  sep

er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg

m
  edf

er massen af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

Den samlede masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen bestemmes på følgende måde:

Formula (46)

Formula (47)

Formula (48)

hvor

| q

  medf,i | er den fortyndede udstødnings øjeblikkelige ækvivalente massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mew,i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| r
  d,i | er det øjeblikkelige fortyndingsforhold |
| q

  mdew,i | er den fortyndede udstødnings øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| q

  mdw,i | er diluentens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| f | er dataindsamlingsfrekvensen, Hz |
| n | er antallet af målinger. |

q

  medf,i

er den fortyndede udstødnings øjeblikkelige ækvivalente massestrømshastighed, kg/s

q

  mew,i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

r
  d,i

er det øjeblikkelige fortyndingsforhold

q

  mdew,i

er den fortyndede udstødnings øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

q

  mdw,i

er diluentens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

f

er dataindsamlingsfrekvensen, Hz

n

er antallet af målinger.

8.5.   Måling med fuldstrømsfortynding (CVS)

Koncentrationssignalerne, der er opnået ved integration gennem cyklussen eller ved opsamling i sæk, anvendes til beregning af masseemissionerne ved multiplikation med den fortyndede udstødnings massestrømshastighed. Udstødningens massestrømshastighed måles med prøvetagning med et system med konstant prøvevolumen (CVS), som kan anvende en fortrængningspumpe (PDP), en kritisk venturi (CGV) eller en subsonisk venturi (SSV) med eller uden strømningskompensation.

For så vidt angår opsamling i prøvesæk og partikelopsamling udtages der en proportional prøve fra CVS-systemets fortyndede udstødningsgas. Ved et system uden strømningskompensation må forholdet mellem prøvestrømmen og CVS-strømmen ikke variere mere end ±2,5 % fra det punkt, der er fastsat for prøvningen. Ved et system med strømningskompensation skal de enkelte strømningshastigheder konstant ligge inden for ±2,5 % af de respektive tilstræbte strømningshastigheder.

Hele prøvningsopsætningen er vist skematisk i figur 7.

Image

8.5.1.   Bestemmelse af den fortyndede udstødningsgasstrøm

8.5.1.1.   Indledning

For at beregne emissionerne i den fortyndede udstødningsgas må man kende den fortyndede udstødningsgas massetrømshastighed. Den totale fortyndede udstødningsgasstrøm i hele cyklussen (kg/test) beregnes af måleværdierne for hele cyklussen og de tilsvarende kalibreringsdata for flowmeteret (V
  0 for PDP, K
  V for CFV, C
  d for SSV) med en af metoderne beskrevet i punkt 8.5.1.2 til 8.5.1.4. Hvis den samlede prøvestrøm af udskilte partikler (m
  sep) udgør over 0,5 % af den totale CVS-strøm (m
  ed), skal CVS-strømmen korrigeres for m
  sep, eller partikelprøvestrømmen returneres til CVS før flowmeteret.

8.5.1.2.   PDP-CVS system

Beregningen af massestrømmen gennem hele cyklussen foretages som følger, hvis den fortyndede udstødnings temperatur holdes inden for ± 6 K gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler:

Formula (49)

hvor

| V
  0 | er volumen gas pumpet pr. omdrejning under prøvningsbetingelserne, m3/rev |
| --- | --- |
| n
  P | er det samlede antal pumpeomdrejninger pr. prøvning |
| p
  p | er det absolutte tryk ved pumpeindgangen, kPa |
| T | er den fortyndede udstødningsgas' gennemsnitstemperatur ved pumpeindgang, K. |

V
  0

er volumen gas pumpet pr. omdrejning under prøvningsbetingelserne, m3/rev

n
  P

er det samlede antal pumpeomdrejninger pr. prøvning

p
  p

er det absolutte tryk ved pumpeindgangen, kPa

T

er den fortyndede udstødningsgas' gennemsnitstemperatur ved pumpeindgang, K.

Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler), skal de øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklussen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:

Formula (50)

hvor

| n
  P,i | er det samlede antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval |
| --- | --- |

n
  P,i

er det samlede antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval

8.5.1.3.   CFV-CVS system

Beregningen af massestrømmen gennem hele cyklussen foretages som følger, hvis den fortyndede udstødnings temperatur holdes inden for ± 11 K gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler:

Formula (51)

hvor

| t | er cyklustiden, s |
| --- | --- |
| K
  V | er kalibreringsfaktoren for kritisk venturi ved standardbetingelser |
| p
  p | er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa |
| T | er den absolutte temperatur ved venturiens indgang, K |

t

er cyklustiden, s

K
  V

er kalibreringsfaktoren for kritisk venturi ved standardbetingelser

p
  p

er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa

T

er den absolutte temperatur ved venturiens indgang, K

Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler), skal de øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklussen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:

Formula (52)

hvor

| Δti | er tidsintervallet, s |
| --- | --- |

Δti

er tidsintervallet, s

8.5.1.4.   SSV-CVS system

Beregningen af massestrømmen gennem hele cyklussen foretages som følger, hvis den fortyndede udstødnings temperatur holdes inden for ± 11 K gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler:

Formula (53)

hvor

Formula (54)

hvor

| A
  0 | er 0,006111 i SI-enheder på |
| --- | --- |
| d
  V | er SVV-halsens diameter, m |
| C
  d | er SSV-udladningskoefficienten |
| p
  p | er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa |
| T | er temperaturen ved venturiens indgang, K |
| r
  p | er forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved indgang og SSV-hals, |
| r
  D | er SSV-halsens diameter, d, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter, D. |

A
  0

er 0,006111 i SI-enheder på Formula

d
  V

er SVV-halsens diameter, m

C
  d

er SSV-udladningskoefficienten

p
  p

er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa

T

er temperaturen ved venturiens indgang, K

r
  p

er forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved indgang og SSV-hals, Formula

r
  D

er SSV-halsens diameter, d, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter, D.

Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler), skal de øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklussen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:

Formula (55)

hvor

| Δt
  i | er tidsintervallet, s |
| --- | --- |

Δt
  i

er tidsintervallet, s

Realtidsberegningen indledes med enten en rimelig værdi for C
  d, f.eks. 0,98, eller en rimelig værdi for Q
  ssv. Hvis beregningen indledes med Q
  ssv, anvendes begyndelsesværdien for Q
  ssv til anslåelse af Reynolds-tallet.

Under alle emissionsprøvninger skal Reynolds-tallet ved SSV-halsen befinde sig inden for området af de Reynolds-tal, der anvendes til at aflede kalibreringskurven udviklet i punkt 9.5.4.

8.5.2.   Bestemmelse af gaskomponenter

8.5.2.1.   Indledning

De gasformige komponenter i den fortyndede udstødningsgas afgivet af den afprøvede motor skal måles med de metoder, der er beskrevet i tillæg 3. Fortynding af udstødningen foretages med filtreret omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen. Fuldstrømssystemet skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til helt at udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings- og prøvetagningssystemer. Dataevaluerings- og beregningsmetoder er beskrevet i punkt 8.5.2.2 og 8.5.2.3.

8.5.2.2.   Evaluering af data

Emissionsrelevante data registreres og opbevares i overensstemmelse med punkt 7.6.6.

8.5.2.3.   Beregning af masseemission

8.5.2.3.1.   Systemer med konstant massestrøm

For systemer med varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer ved hjælp af følgende ligning:

Formula (g/test) (56)

hvor

| u
  gas | er værdien af den pågældende udstødningskomponent i tabel 6 |
| --- | --- |
| c
  gas | er komponentens gennemsnitlige baggrundskorrigerede koncentration, ppm |
| m
  ed | er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklussen, kg |

u
  gas

er værdien af den pågældende udstødningskomponent i tabel 6

c
  gas

er komponentens gennemsnitlige baggrundskorrigerede koncentration, ppm

m
  ed

er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklussen, kg

Hvis der er tale om måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med punkt 8.1.

Ved beregning af NOx multipliceres masseemissionen med korrektionsfaktoren for fugtighed k
  h,D, eller k
  h,G, som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.2.

Tabel 6 viser u-værdierne. Ved beregning af ugas-værdierne er det antaget, at massefylden af den fortyndede udstødningsgas er lig med luftens massefylde. Derfor er u
  gas-værdierne identiske for enkeltgaskomponenter men forskellige for HC.

Tabel 6

u-værdier for fortyndet udstødningsgas og komponentmassefylde

| Brændstof | ρ
  de | Gas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (8) |
| diesel | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| ethanol | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| CNG (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| propan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| butan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| LPG (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Brændstof

ρ
  de

Gas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (8)

diesel

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

ethanol

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

CNG (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

propan

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

butan

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

LPG (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Alternativt kan u-værdierne beregnes som følger ved hjælp af den nøjagtige beregningsmetode som beskrevet i store træk i punkt 8.4.2.4:

Formula (57)

hvor

| M
  gas | er gaskomponentens molmasse, g/mol (jf. tillæg 6) |
| --- | --- |
| M
  e | er udstødningsgassens molarmasse, g/mol |
| M
  d | er diluentens molarmasse = 28,965 g/mol |
| D | er fortyndingsfaktoren (jf. punkt 8.5.2.3.2). |

M
  gas

er gaskomponentens molmasse, g/mol (jf. tillæg 6)

M
  e

er udstødningsgassens molarmasse, g/mol

M
  d

er diluentens molarmasse = 28,965 g/mol

D

er fortyndingsfaktoren (jf. punkt 8.5.2.3.2).

8.5.2.3.2.   Bestemmelse af baggrundskorrigerede koncentrationer

Til beregning af nettokoncentrationen af forurenende stoffer skal de gennemsnitlige baggrundskoncentrationer af forurenende gasser i diluenten trækkes fra de målte koncentrationer. Baggrundskoncentrationernes gennemsnitsstørrelse kan bestemmes ved prøvesækmetoden eller ved kontinuerlig måling med integration. Der anvendes følgende ligning:

Formula (58)

hvor

| c
  gas,e | er koncentrationen af den målte komponent i den fortyndede udstødningsgas, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | er koncentrationen af den målte komponent i diluenten, ppm |
| D | er fortyndingsfaktoren. |

c
  gas,e

er koncentrationen af den målte komponent i den fortyndede udstødningsgas, ppm

c
  d

er koncentrationen af den målte komponent i diluenten, ppm

D

er fortyndingsfaktoren.

Fortyndingsfaktoren beregnes således:

| a) | for diesel- og LPG-drevne motorer:

   (59) |
| --- | --- |

a)

for diesel- og LPG-drevne motorer:

Formula (59)

| b) | for NG-drevne gasmotorer:

   (60) |
| --- | --- |

b)

for NG-drevne gasmotorer:

Formula (60)

hvor

| c
  CO2,e | er våd koncentration af CO2 i den fortyndede udstødningsgas, % vol. |
| --- | --- |
| c
  HC,e | er våd koncentration af HC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1 |
| c
  NMHC,e | er våd koncentration af NMHC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1 |
| c
  CO,e | er våd koncentration af CO i den fortyndede udstødningsgas, ppm |
| F
  S | er den støkiometriske faktor |

c
  CO2,e

er våd koncentration af CO2 i den fortyndede udstødningsgas, % vol.

c
  HC,e

er våd koncentration af HC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1

c
  NMHC,e

er våd koncentration af NMHC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1

c
  CO,e

er våd koncentration af CO i den fortyndede udstødningsgas, ppm

F
  S

er den støkiometriske faktor

Den støkiometriske faktor beregnes på følgende måde:

Formula (61)

hvor

| α | er brændstoffets molforhold for hydrogen (H/C) |
| --- | --- |

α

er brændstoffets molforhold for hydrogen (H/C)

Kendes brændstoffets sammensætning ikke, kan der i stedet anvendes følgende støkiometriske faktorer:

| F
  S(diesel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S(LPG) | = | 11,6 |
| F
  S(NG) | = | 9,5 |

F
  S(diesel)

=

13,4

F
  S(LPG)

=

11,6

F
  S(NG)

=

9,5

8.5.2.3.3.   Systemer med strømningskompensation

For systemer uden varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer (g/test) ved beregning af den øjeblikkelige masseemission og integration af de øjeblikkelige værdier over hele cyklussen. Desuden skal de øjeblikkelige koncentrationsværdier direkte korrigeres for baggrundskoncentration. Der anvendes følgende ligning:

Formula (62)

hvor

| c
  gas,e | er koncentrationen af den målte komponent i den fortyndede udstødningsgas, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | er koncentrationen af den målte komponent i diluenten, ppm |
| m
  ed,i | er den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas, kg |
| m
  ed | er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |
| u
  gas | er tabelværdien fra tabel 6 |
| D | er fortyndingsfaktoren. |

c
  gas,e

er koncentrationen af den målte komponent i den fortyndede udstødningsgas, ppm

c
  d

er koncentrationen af den målte komponent i diluenten, ppm

m
  ed,i

er den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas, kg

m
  ed

er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

u
  gas

er tabelværdien fra tabel 6

D

er fortyndingsfaktoren.

8.5.3.   Partikelbestemmelse

8.5.3.1.   Beregning af masseemission

Partikelmassen (g/test) beregnes efter opdriftskorrektion af partikelprøvetagningsfilteret i overensstemmelse med punkt 8.3 som følger:

Formula (63)

hvor

| m
  p | er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg |
| m
  ed | er massen af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |

m
  p

er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg

m
  sep

er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg

m
  ed

er massen af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

hvor

Formula (64)

hvor

| m
  set | er massen af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | er massen af den sekundære diluent, kg |

m
  set

er massen af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter, kg

m
  ssd

er massen af den sekundære diluent, kg

Hvis diluentens baggrundskoncentration af partikler bestemmes i overensstemmelse med punkt 7.5.6, kan partikelmassen baggrundskorrigeres. I så fald beregnes partikelmassen (g/test) på følgende måde:

Formula (65)

hvor

| m
  sep | er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | er massen af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |
| m
  sd | er massen af diluenten udtaget af baggrundspartikeludskiller, kg |
| m
  b | er massen af udskilte baggrundspartikler i diluenten, mg |
| D | er fortyndingsfaktoren som bestemt i punkt 8.5.2.3.2. |

m
  sep

er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg

m
  ed

er massen af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

m
  sd

er massen af diluenten udtaget af baggrundspartikeludskiller, kg

m
  b

er massen af udskilte baggrundspartikler i diluenten, mg

D

er fortyndingsfaktoren som bestemt i punkt 8.5.2.3.2.

8.6.   Generelle beregninger

8.6.1.   Forskydningskorrektion

Ved forskydningskorrektion, jf. punkt 7.8.4, beregnes den korrigerede koncentrationsværdi som følger:

Formula (66)

hvor

| c
  ref,z | er referencekoncentrationen af nulstillingsgassen (normalt nul), ppm |
| --- | --- |
| c
  ref,s | er referencekoncentrationen af kalibreringsgassen, ppm |
| c
  pre,z | er analysatorkoncentrationen af nulstillingsgassen forud for prøvning, ppm |
| c
  pre,s | er analysatorkoncentrationen af kalibreringsgassen forud for prøvning, ppm |
| c
  post,z | er analysatorkoncentrationen af nulstillingsgassen efter prøvning, ppm |
| c
  post,s | er analysatorkoncentrationen af kalibreringsgassen efter prøvning, ppm |
| cgas | er koncentrationen af prøvegassen, ppm |

c
  ref,z

er referencekoncentrationen af nulstillingsgassen (normalt nul), ppm

c
  ref,s

er referencekoncentrationen af kalibreringsgassen, ppm

c
  pre,z

er analysatorkoncentrationen af nulstillingsgassen forud for prøvning, ppm

c
  pre,s

er analysatorkoncentrationen af kalibreringsgassen forud for prøvning, ppm

c
  post,z

er analysatorkoncentrationen af nulstillingsgassen efter prøvning, ppm

c
  post,s

er analysatorkoncentrationen af kalibreringsgassen efter prøvning, ppm

cgas

er koncentrationen af prøvegassen, ppm

Der beregnes to sæt specifikke emissionsresultater for hver komponent i overensstemmelse med punkt 8.6.3 efter udførelse af eventuelle andre korrektioner. Et sæt beregnes ved hjælp af ukorrigerede koncentrationer, og et andet sæt beregnes ved hjælp af koncentrationer korrigeret for forskydning, jf. ligning 66.

De ukorrigerede emissionsresultater beregnes ved anvendelse af henholdsvis ligning 36, 37, 56, 57 eller 62, alt efter det anvendte målesystem og den anvendte beregningsmetode. Til beregning af de korrigerede emissioner erstattes c
  gas i henholdsvis ligning 36, 37 56, 57 eller 62 med c
  cor i ligning 66. Hvis de øjeblikkelige koncentrationsværdier c
  gas,i anvendes i de respektive ligninger, skal den korrigerede værdi også anvendes som øjeblikkelig værdi c
  cor,i. I ligning 57 anvendes korrektionen på både den målte koncentration og baggrundskoncentrationen.

Sammenligningen skal udføres som procentdel af de ukorrigerede resultater. Differencen mellem de ukorrigerede og de korrigerede specifikke emissionsværdier skal ligge inden for ± 4 % af de ukorrigerede specifikke emissionsværdier eller inden for ± 4 % af den respektive grænseværdi, alt efter hvad der er størst. Hvis forskydningen er over 4 %, kasseres prøvningsresultaterne.

Hvis der anvendes forskydningskorrektion, anvendes kun de forskydningskorrigerede emissionsresultater ved rapportering af emissionerne.

8.6.2.   Beregning af NMHC og CH4

Beregningen af NMHC og CH4 afhænger af den anvendte kalibreringsmetode. FID for målingen uden NMC (nederste forløb i tillæg 3, figur 11), skal kalibreres med propan. Til kalibrering af FID i serier med NMC (øverste forløb i tillæg 3, figur 11), er følgende metoder tilladt.

| a) | kalibreringsgas – propan; propan ledes uden om NMC, |
| --- | --- |

a)

kalibreringsgas – propan; propan ledes uden om NMC,

| a) | kalibreringsgas – methan; methan strømmer gennem NMC. |
| --- | --- |

a)

kalibreringsgas – methan; methan strømmer gennem NMC.

Koncentration af NMHC og CH4 beregnes på følgende måde (a):

Formula (67)

Formula (68)

Koncentration af NMHC og CH4 beregnes på følgende måde (b):

Formula (67a)

Formula (68a)

hvor

| c
  HC(w/NMC) | er HC-koncentrationen med luftprøvestrøm gennem NMC, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | er HC-koncentrationen med luftprøvestrøm ledt udenom NMC, ppm |
| r
  h | er responsfaktoren for methan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.7.2. |
| E
  M | er virkningsgraden for methan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.8.1. |
| E
  E | er virkningsgraden for ethan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.8.2. |

c
  HC(w/NMC)

er HC-koncentrationen med luftprøvestrøm gennem NMC, ppm

c
  HC(w/oNMC)

er HC-koncentrationen med luftprøvestrøm ledt udenom NMC, ppm

r
  h

er responsfaktoren for methan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.7.2.

E
  M

er virkningsgraden for methan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.8.1.

E
  E

er virkningsgraden for ethan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.8.2.

Hvis r
  h < 1,05, kan den udelades i ligning 67, 67a og 68a.

8.6.3.   Beregning af specifikke emissioner

De specifikke emissioner e
  gas eller e
  PM (g/kWh) beregnes for hver enkelt komponent som følger, afhængigt af typen af prøvningscyklus.

For WHSC, varm WHTC eller kold WHTC anvendes følgende ligning:

Formula (69)

hvor

| m | er masseemissionen af komponenten, g/test |
| --- | --- |
| W
  act | er faktisk arbejde i cyklus i henhold til punkt 7.8.6, kWh. |

m

er masseemissionen af komponenten, g/test

W
  act

er faktisk arbejde i cyklus i henhold til punkt 7.8.6, kWh.

For WHTC skal det endelige prøvningsresultat være et vægtet gennemsnit for koldstartsprøvning og varmstartsprøvning efter følgende ligning:

Formula (70)

hvor

| m
  cold | er masseemissionen af komponenten ved koldstartsprøvningen, g/test |
| --- | --- |
| m
  hot | er masseemissionen af komponenten ved varmstartsprøvningen, g/test |
| W
  act,cold | det faktiske arbejde ved koldstartsprøvningen, kWh |
| W
  act,hot | det faktiske arbejde ved varmstartsprøvningen, kWh |

m
  cold

er masseemissionen af komponenten ved koldstartsprøvningen, g/test

m
  hot

er masseemissionen af komponenten ved varmstartsprøvningen, g/test

W
  act,cold

det faktiske arbejde ved koldstartsprøvningen, kWh

W
  act,hot

det faktiske arbejde ved varmstartsprøvningen, kWh

Hvis periodisk regenerering, jf. punkt 6.6.2, finder anvendelse, multipliceres regenereringsjusteringsfaktorerne k
  r,u eller k
  r,d med eller adderes til de specifikke emissionsresultater e i henholdsvis ligning 69 og 70.

9.   SPECIFIKATIONER FOR UDSTYR OG KONTROL

Dette bilag indeholder ikke detaljerede oplysninger om udstyr eller systemer til måling af strømninger, tryk eller temperaturer. Det er kun de linearitetskrav til sådant udstyr eller systemer, der er nødvendige for at gennemføre emissionsprøvninger, der er anført i punkt 9.2.

9.1.   Dynamometerspecifikationer

Der skal anvendes et motordynamometer med specifikationer, der gør det velegnet til udførelse af prøvningscyklusserne beskrevet i 7.2.1 og 7.2.2.

Instrumenterne til måling af drejningsmoment og hastighed skal gøre det muligt at måle akseleffekten med den nøjagtighed, der er nødvendig for at opfylde kriterierne for validering af cyklussen. Det kan være nødvendigt at foretage yderligere beregninger. Måleudstyret skal være så nøjagtigt, at linearitetskravene i punkt 9.2, tabel 7, ikke overskrides.

9.2.   Linearitetskrav

Kalibreringen af alle måleinstrumenter og -systemer skal kunne henføres til nationale (internationale) standarder. Måleinstrumenterne og –systemerne skal opfylde linearitetskravene i tabel 7. Kontrol af linearitet i henhold til punkt 9.2.1 skal for gasanalysatorerne foretages mindst hver 3. måned, samt hver gang der er foretaget reparationer eller ændringer, som kan tænkes at påvirke kalibreringen. For de andre instrumenter og systemer skal kontrollen af lineariteten foretages i henhold til interne kontrolprocedurer af instrumentfabrikanten eller i henhold til kravene i ISO 9000.

Tabel 7

Linearitetskrav til instrumenter og systemer

| Målesystem | | Hældning
  a1 | Middelfejl
  SEE | Determinationskoefficient
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Motorhastighed | ≤ 0,05 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Drejningsmoment | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Brændselsstrøm | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Luftstrøm | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Udstødningsgasstrøm | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Diluentstrøm | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Fortyndet udstødningsgasstrøm | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Prøvestrøm | ≤ 1 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gasanalysatorer | ≤ 0,5 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Gasdeleapparater | ≤ 0,5 % max | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Temperaturer | ≤ 1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Pres | ≤ 1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Partikelrest | ≤ 1 % max | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |

Målesystem

Formula

Hældning

a1

Middelfejl

SEE

Determinationskoefficient

r2

Motorhastighed

≤ 0,05 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Drejningsmoment

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Brændselsstrøm

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Luftstrøm

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Udstødningsgasstrøm

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Diluentstrøm

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Fortyndet udstødningsgasstrøm

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Prøvestrøm

≤ 1 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gasanalysatorer

≤ 0,5 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Gasdeleapparater

≤ 0,5 % max

0,98 - 1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Temperaturer

≤ 1 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Pres

≤ 1 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Partikelrest

≤ 1 % max

0,99 - 1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

9.2.1.   Kontrol af linearitet

9.2.1.1.   Indledning

Der skal foretages en linearitetskontrol af alle målesystemer anført i tabel 7. Der skal indføres mindst 10 referenceværdier i målesystemet, og de målte værdier skal sammenholdes med referenceværdierne ved lineær regression efter mindste kvadraters metode, jf. ligning 11. De øverste grænser i tabel 6 henviser til de maksimale værdier, der forventes under prøvningen.

9.2.1.2.   Generelle forskrifter

Målesystemerne skal opvarmes i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger. Målesystemerne skal anvendes ved de temperaturer, tryk og strømme, der er specificeret for dem.

9.2.1.3.   Procedure

Linearitetskontrollen gennemføres i nedenstående trin for hvert normalt anvendt driftsområde.

| a) | Instrumentet nulstilles ved at indføre et nulsignal. I gasanalysatorer indføres renset syntetisk luft (eller nitrogen) direkte til analysatorporten. |
| --- | --- |

a)

Instrumentet nulstilles ved at indføre et nulsignal. I gasanalysatorer indføres renset syntetisk luft (eller nitrogen) direkte til analysatorporten.

| b) | Instrumentet kalibreres ved at indføre et kalibreringssignal. I gasanalysatorer indføres en passende kalibreringsgas direkte til analysatorporten. |
| --- | --- |

b)

Instrumentet kalibreres ved at indføre et kalibreringssignal. I gasanalysatorer indføres en passende kalibreringsgas direkte til analysatorporten.

| c) | Nulstillingsproceduren i a) gentages. |
| --- | --- |

c)

Nulstillingsproceduren i a) gentages.

| d) | Kontrollen foretages ved at indføre mindst 10 referenceværdier (herunder nul), som ligger inden for området fra 0 til de højeste værdier, der forventes under emissionsprøvningen. I gasanalysatorer indføres kendte gaskoncentrationer i overensstemmelse med punkt 9.3.3.2 direkte til analysatorporten. |
| --- | --- |

d)

Kontrollen foretages ved at indføre mindst 10 referenceværdier (herunder nul), som ligger inden for området fra 0 til de højeste værdier, der forventes under emissionsprøvningen. I gasanalysatorer indføres kendte gaskoncentrationer i overensstemmelse med punkt 9.3.3.2 direkte til analysatorporten.

| e) | Med en registreringsfrekvens på mindst 1 Hz måles referenceværdierne, og de målte værdier registreres i 30 s. |
| --- | --- |

e)

Med en registreringsfrekvens på mindst 1 Hz måles referenceværdierne, og de målte værdier registreres i 30 s.

| f) | De aritmetiske middelværdier for perioden på 30 s anvendes til at beregne parametrene for lineær regression efter mindste kvadraters metode i henhold til ligning 11 i punkt 7.8.7. |
| --- | --- |

f)

De aritmetiske middelværdier for perioden på 30 s anvendes til at beregne parametrene for lineær regression efter mindste kvadraters metode i henhold til ligning 11 i punkt 7.8.7.

| g) | Parametrene for lineær regression skal opfylde forskrifterne i punkt 9.2, tabel 7. |
| --- | --- |

g)

Parametrene for lineær regression skal opfylde forskrifterne i punkt 9.2, tabel 7.

| h) | Om nødvendigt gentages kontrollen af nulstillingen, og kontrolproceduren gentages. |
| --- | --- |

h)

Om nødvendigt gentages kontrollen af nulstillingen, og kontrolproceduren gentages.

9.3.   Systemer til måling og prøvetagning af gasemissioner

9.3.1.   Analysatorspecifikationer

9.3.1.1.   Baggrund

Analysatorernes måleområde og responstid skal være passende til den foreskrevne nøjagtighed ved bestemmelse af koncentrationen af udstødningsgassens komponenter under stationære eller transiente forhold.

Udstyrets elektromagnetiske kompatibilitet (EMC) skal være således, at yderligere fejl mindskes til det mindst mulige.

9.3.1.2.   Nøjagtighed

Nøjagtigheden, defineret som analysatorens afvigelse fra referenceværdien, må ikke være over ±2 % af visningen eller ±0,3 procent af fuldt skalaudslag, alt efter hvad der er størst.

9.3.1.3.   Præcision

Præcisionen, defineret som 2,5 gange standardafvigelsen af ti gentagne målinger på en given kalibreringsgas, må for måleområder over 155 ppm (eller ppm C) ikke være over ± 1 % af fuldt skalaudslag; for måleområder under 155 ppm (eller ppm C) må præcisionen ikke være over ± 2 %.

9.3.1.4.   Støj

Analysatorens top-til-top respons på nulstillingsgas og kalibreringsgas må i et vilkårligt 10 sekunders interval ikke overstige 2 % af fuldt skalaudslag i noget måleområde.

9.3.1.5.   Nulpunktsforskydning

Nulpunktsresponsens forskydning skal være angivet af instrumentets fabrikant.

9.3.1.6.   Forskydning af respons på kalibreringsgas

Forskydningen af responsen på kalibreringsgas skal være angivet af instrumentets fabrikant.

9.3.1.7.   Stigningstid

Stigningstiden for den analysator, der er monteret i målesystemet, må ikke være på over 2,5 s.

9.3.1.8.   Tørring af gassen

Udstødningsgasser kan måles vådt eller tørt. Hvis der anvendes en anordning til gastørring, skal den have minimal indvirkning på sammensætningen af de målte gasser. Der må ikke anvendes kemisk tørring til fjernelse af vand i prøven.

9.3.2.   Gasanalysatorer

9.3.2.1.   Indledning

Punkt 9.3.2.2 til 9.3.2.7 beskriver de måleprincipper, der skal anvendes. En detaljeret beskrivelse af målesystemerne findes i tillæg 3. Luftarterne analyseres ved hjælp af de i det følgende angivne instrumenter. For ikke-lineære analysatorer tillades brug af lineariseringskredse.

9.3.2.2.   Analyse af carbonmonoxid (CO)

Carbonmonoxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).

9.3.2.3.   Bestemmelse af carbondioxid (CO2)

Carbondioxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).

9.3.2.4.   Analyse af kulbrinter (HC)

Carbonhydridanalysatoren skal være af typen opvarmet flammeionisationsdetektor (HFID), hvor detektor, ventiler, ledninger mv. er opvarmet, således at gastemperaturen holdes på 463 K ± 10 K (190 ± 10 °C). For NG-drevne motorer og motorer med styret tænding kan man vælge en carbonhydridanalysator af typen ikke-opvarmet flammeionisationsdetektor (FID), afhængigt af den anvendte metode (jf. bilag 3, punkt A.3.1.3).

9.3.2.5.   Analyse af methan (CH4) og andre carbonhydrider end methan (NMHC)

Bestemmelsen af methan og andelen af andre carbonhydrider end methan foretages med en opvarmet ikke-methan-afskærer og to FID'er, jf. tillæg 3, punkt A.3.1.4 og A.3.1.5. Komponenternes koncentration bestemmes efter punkt 8.6.2.

9.3.2.6.   Analyse af nitrogenoxid (NOx)

Der er specificeret to måleinstrumenter til måling af NOx; hvert instrument kan anvendes, hvis det opfylder forskrifterne i henholdsvis punkt 9.3.2.6.1 eller 9.3.2.6.2. Til bestemmelse af systemækvivalens i forbindelse med en alternerende måleprocedure, jf. punkt 5.1.1, er kun kemiluminescensdetektor (CLD) tilladt.

9.3.2.6.1.   Kemiluminescensdetektor (CLD)

Måles der på tør basis, skal nitrogenoxid-analysatoren enten være en kemiluminescensdetektor (CLD) eller opvarmet kemiluminescensdetektor (HCLD) med NO2/NO-konverter. Måles der på våd basis, skal der anvendes en HCLD med konverter, hvis temperatur holdes over 328 K (55 °C), forudsat at resultatet af vanddæmpningsprøven (jf. punkt 9.3.9.2.2) er tilfredsstillende. For både CLD og HCLD skal prøvetagningsstien have en vægtemperatur på 328 K til 473 K (55 °C til 200 °C) indtil konverteren, hvis der er tale om tør måling, og indtil analysatoren, hvis der er tale om våd måling.

9.3.2.6.2.   Ikke-dispersiv ultravioletanalysator (NDUV)

Der anvendes ikke-dispersiv ultravioletanalysator (NDUV) til måling af NOx-koncentrationen. Hvis NDUV-analysatoren kun måler NO, anbringes der en NO2/NO-konverter opstrøms for NDUV-analysatoren. NDUV-temperaturen skal opretholdes med henblik på at forhindre vandkondensering, medmindre en prøvetørrer installeres opstrøms for NO2/NO-konverteren, hvis denne anvendes, eller opstrøms for analysatoren.

9.3.2.7.   Måling af luft-/brændstofforholdet

Udstyret til måling af luft-/brændstofforhold, der anvendes til at bestemme udstødningsgasstrømmen, som nærmere omhandlet i punkt 8.3.1.6, skal være en wide range luft-/brændstofforholdsføler eller lambda-føler af Zirconia-typen. Føleren skal monteres direkte på udstødningsrøret, hvor udstødningsgassens temperatur er høj nok til at forhindre vandkondensation.

Nøjagtigheden af føleren med indbygget elektronik skal ligge inden for:

| ± 3 % af den aflæste værdi | for | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ± 5 % af den aflæste værdi | for | 2 ≤ λ < 5 |
| ± 10 % af den aflæste værdi | for | 5 ≤ λ |

± 3 % af den aflæste værdi

for

λ < 2

± 5 % af den aflæste værdi

for

2 ≤ λ < 5

± 10 % af den aflæste værdi

for

5 ≤ λ

For at opfylde ovenstående krav til nøjagtighed skal føleren kalibreres som angivet af instrumentfabrikanten.

9.3.3.   Gasser

For alle anvendte kalibreringsgasser skal holdbarhedsperioden overholdes.

9.3.3.1.   Rene gasser

Renhedskravene til gasserne er fastlagt ved nedenstående kontamineringsgrænser. Følgende gasser skal være til rådighed til anvendelse ved prøvningen:

| a) | For ufortyndet udstødningsgas:
  Renset nitrogen
  (Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  Renset oxygen
  (Renhed > 99,5 % vol. O2)
  Hydrogen-helium blanding (brændstof til FID-brænder)
  (40 ± 1 % hydrogen, resten helium)
  (Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)
  Renset syntetisk luft
  (Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (Oxygenindhold mellem 18 og 21 % vol.). |
| --- | --- |

a)

For ufortyndet udstødningsgas:

Renset nitrogen

(Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

Renset oxygen

(Renhed > 99,5 % vol. O2)

Hydrogen-helium blanding (brændstof til FID-brænder)

(40 ± 1 % hydrogen, resten helium)

(Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

Renset syntetisk luft

(Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(Oxygenindhold mellem 18 og 21 % vol.).

| b) | For fortyndet udstødningsgas (evt. ufortyndet udstødningsgas)
  Renset nitrogen
  (Urenheder ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  Renset oxygen
  (Renhed > 99,5 % vol. O2)
  Hydrogen-helium blanding (brændstof til FID-brænder)
  (40 ± 1 % hydrogen, resten helium)
  (Urenheder ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)
  Renset syntetisk luft
  (Urenheder ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  (Oxygenindhold mellem 20,5 og 21,5 % vol.).
  Hvis der ikke foreligger gasflasker, kan der anvendes et gasrensningsapparat, hvis kontamineringsniveauet kan påvises. |
| --- | --- |

b)

For fortyndet udstødningsgas (evt. ufortyndet udstødningsgas)

Renset nitrogen

(Urenheder ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

Renset oxygen

(Renhed > 99,5 % vol. O2)

Hydrogen-helium blanding (brændstof til FID-brænder)

(40 ± 1 % hydrogen, resten helium)

(Urenheder ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

Renset syntetisk luft

(Urenheder ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

(Oxygenindhold mellem 20,5 og 21,5 % vol.).

Hvis der ikke foreligger gasflasker, kan der anvendes et gasrensningsapparat, hvis kontamineringsniveauet kan påvises.

9.3.3.2.   Kalibrerings- og nulstillingsgasser

Gasblandinger med nedenstående kemiske sammensætning skal være til rådighed. Andre gaskombinationer er tilladt, forudsat at gasserne ikke reagerer indbyrdes. Den af fabrikanten for kalibreringsgassen angivne udløbsdato skal registreres.

C3H8 og renset syntetisk luft (jf. punkt 9.3.3.1)

CO og renset nitrogen

NO og renset nitrogen

NO2 og renset syntetisk luft

CO2 og renset nitrogen

CH4 og renset syntetisk luft

C2H6 og renset syntetisk luft

Den faktiske koncentration i en kalibrerings- eller nulstillingsgas må ikke afvige mere end ± 1 % fra den nominelle værdi og skal kunne henføres til nationale og internationale standarder. Alle koncentrationer for kalibreringsgasser skal angives på volumenbasis (% vol. eller ppm v/v).

9.3.3.3.   Gasdeleapparater

De til kalibrering og nulstilling anvendte gasblandinger kan også fremstilles ved hjælp af gasdeleapparater (præcisionsanordninger til blanding) ved fortynding med renset N2 eller med renset syntetisk luft. Gasdeleapparatets nøjagtighed skal være således, at koncentrationen af de blandede kalibreringsgasser kan bestemmes med en nøjagtighed på ± 2 %. Denne nøjagtighed betyder, at primære gasser anvendt til blanding skal kendes med en nøjagtighed på mindst 1 %, der kan henføres til nationale eller internationale gasstandarder. Kontrollen skal udføres ved mellem 15 og 50 % af fuld skalavisning for hver kalibrering, i hvilken indgår et gasdeleapparat. Der kan udføres en yderligere kontrol med en anden kalibreringsgas, hvis den første kontrol ikke er lykkedes.

Man kan vælge at kontrollere blandingsanordningen med et instrument af lineær art, f.eks. et som bruger NO-gas med CLD. Instrumentets kalibreringsværdi skal justeres med kalibreringsgassen direkte tilsluttet instrumentet. Gasdeleapparatet skal kontrolleres ved de anvendte indstillinger, og den nominelle værdi skal sammenlignes med instrumentets målte koncentrationer. Denne forskel skal i hvert punkt være inden for ± 1 % af den nominelle værdi.

Ved gennemførelse af linearitetskontrollen i henhold til punkt 9.2.1 skal gasdeleapparatet have en nøjagtighed på ± 1 %.

9.3.3.4.   Gasser til kontrol af oxygeninterferens

Gasser til kontrol af oxygeninterferens er en blanding af propan, oxygen og nitrogen. De skal indeholde propan med 350 ppm C ± 75 ppm C carbonhydrid. Koncentrationsværdien skal bestemmes med tolerancerne for kalibreringsgas ved kromatografisk analyse af samlede carbonhydrider plus urenheder eller ved dynamisk blanding. De oxygenkoncentrationer, der er påkrævede ved prøvning af motorer med styret tænding og motorer med kompressionstænding, er anført i tabel 8, idet resten er renset nitrogen.

Tabel 8

Gasser til kontrol af oxygeninterferens

| Motortype | Koncentration af O2 (%) |
| --- | --- |
| kompressionstænding | 21 (20 til 22) |
| kompressionstænding og styret tænding | 10 (9 til 11) |
| kompressionstænding og styret tænding | 5 (4 til 6) |
| styret tænding | 0 (0 til 1) |

Motortype

Koncentration af O2 (%)

kompressionstænding

21 (20 til 22)

kompressionstænding og styret tænding

10 (9 til 11)

kompressionstænding og styret tænding

5 (4 til 6)

styret tænding

0 (0 til 1)

9.3.4.   Kontrol for utætheder

Systemet skal gennemgå en tæthedsprøve. Sonden afbrydes fra udstødningssystemet, og dens ende tilproppes. Analysatorens pumpe startes. Efter den indledende stabilisering skal alle flowmetre vise ca. nul, hvis der ikke er en utæthed. Hvis de ikke gør det, kontrolleres prøvetagningsledningerne, og fejlen rettes.

På vakuumsiden tillades en utæthed svarende til højst 0,5 % af strømmen under brug i den del af systemet, der kontrolleres. Størrelsen af den aktuelt anvendte gasstrøm kan skønnes ud fra størrelsen af strømmen gennem analysator og omledningsforbindelse.

Alternativt kan systemet udsuges til et tryk på mindst 20 kPa vakuum (80 kPa absolut). Efter den indledende stabilisering må trykforøgelsen i systemet Δp (kPa/min) ikke være større end:

Formula (71)

hvor

| V
  s | er systemets volumen, 1 |
| --- | --- |
| qvs | er systemets strømningshastighed, l/min. |

V
  s

er systemets volumen, 1

qvs

er systemets strømningshastighed, l/min.

En alternativ metode er at indføre en trinvis ændring af koncentrationen i begyndelsen af prøvetagningsledningen ved at skifte fra nulstillings- til kalibreringsgas. Hvis aflæsningen for en korrekt kalibreret analysator efter et passende tidsrum er ≤ 99 % sammenlignet med den indførte koncentration, tyder dette på en utæthed, og denne fejl skal afhjælpes.

9.3.5.   Kontrol af analysesystemets responstid

Systemets indstillinger til evaluering af responstid skal være nøjagtigt de samme som under måling i prøvningsforløbet (dvs. tryk, strømningshastigheder, filterindstillinger på analysatorerne og alle andre ting, der har indflydelse på responstiden). Bestemmelsen af responstid skal finde sted med gasomskiftning direkte ved indgangen til prøvetagningssonden. Gasomskiftningen skal ske på under 0,1 sekund. De gasser, der anvendes til prøvningen, skal forårsage en koncentrationsændring på mindst 60 % fuldskalavisning (FS).

Koncentrationssporet for hver enkel gaskomponent registreres. Responstiden defineres som forskellen i tid mellem gasomskiftningen og den relevante ændring af den registrerede koncentration. Systemets responstid består (t
  90) af forsinkelsestid til måledetektoren og detektorens stigningstid. Forsinkelsestid defineres som tiden fra ændringen (t
  0) indtil responsen er 10 % af den endelige aflæste værdi (t
  10). Stigningstiden defineres som den tid, der forløber fra den viste værdi stiger fra 10 % til 90 % af den endelige aflæsning (t
  90 – t
  10).

Med hensyn til tidsjustering af analysator- og udstødningsstrømssignaler defineres transformationstiden som tiden fra ændringen (t
  0), indtil responsen er 50 % af den endelige aflæste værdi (t
  50).

Systemets responstid skal være ≤ 10 sekunder med en stigningstid på ≤ 2,5 sekunder i overensstemmelse med punkt 9.3.1.7 for alle begrænsede komponenter (CO, NOx, HC eller NMHC) og alle anvendte områder. Når der anvendes NMC til måling af NMHC, må systemets responstid overstige 10 sekunder.

9.3.6.   Prøvning af virkningsgrad for NOx-konverter

Virkningsgraden af konverteren, der anvendes til konvertering af NO2 til NO, kontrolleres som anført i punkt 9.3.6.1-9.3.6.8 (jf. figur 8).

Image

9.3.6.1.   Prøveopstilling

Ved hjælp af prøveopstillingen vist i figur 8 og nedenstående fremgangsmåde kontrolleres konverterens virkningsgrad med en ozonisator.

9.3.6.2.   Kalibrering

CLD- og HCLD-apparaterne kalibreres i det mest anvendte arbejdsområde efter fabrikantens anvisninger ved hjælp af nulstillings- og kalibreringsgas (NO-indholdet deri skal være ca. 80 % af arbejdsområdet, og NO2-koncentrationen i gasblandingen under 5 % af NO-koncentrationen). NOx-analysatoren skal være stillet på NO-modus, således at kalibreringsgassen ikke går gennem konverteren. Den viste koncentration registreres.

9.3.6.3.   Beregninger

Konverterens virkningsgrad i procent beregnes som følger:

Formula (72)

hvor

| a | er NOx koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.6. |
| --- | --- |
| b | er NOx koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.7. |
| c | er NO koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.4. |
| d | er NO koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.5. |

a

er NOx koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.6.

b

er NOx koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.7.

c

er NO koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.4.

d

er NO koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.5.

9.3.6.4.   Oxygentilførsel

Via en T-samling tilføres kontinuerligt oxygen eller nulstillingsluft til gasstrømmen, indtil den viste koncentration er ca. 20 % lavere end den kalibreringskoncentration, der er anført i punkt 9.3.6.2. (Analysatoren er indstillet på NO-modus).

Den viste koncentration (c) registreres. Ozonisatoren skal være ude af funktion under denne proces.

9.3.6.5.   Aktivering af ozonisatoren

Ozonisatoren aktiveres for at producere tilstrækkelig ozon til, at NO-koncentrationen bringes ned på ca. 20 % (mindst 10 %) af den i punkt 9.3.6.2 ovenfor anførte kalibreringskoncentration. Den målte koncentration (d) registreres (med analysatoren indstillet på NO-modus).

9.3.6.6.   NOx-modus

NO-analysatoren stilles om på NOx-modus, således at gasblandingen (bestående af NO, NO2, O2 og N2) nu ledes gennem konverteren. Den målte koncentration (a) registreres (med analysatoren indstillet på NOx-modus).

9.3.6.7.   Deaktivering af ozonisatoren

Ozonisatoren sættes ud af funktion. Den i punkt 9.3.6.6 beskrevne gasblanding ledes gennem konverteren og til detektoren. Den målte koncentration (b) registreres (med analysatoren indstillet på NOx-modus).

9.3.6.8.   NO-modus

Når der er skiftet om til NO-modus, og ozonisatoren er deaktiveret, afbrydes også tilførslen af oxygen eller syntetisk luft. Den af analysatoren målte NOx-værdi må højst afvige ± 5 % fra den, der er målt i henhold til punkt 9.3.6.2. (Analysatoren er indstillet på NO-modus).

9.3.6.9.   Prøvningsinterval

Konverterens virkningsgrad skal afprøves mindst én gang om måneden.

9.3.6.10.   Krav til virkningsgraden

Konverterens virkningsgrad E
  NOx må ikke være under 95 %.

Hvis der ved hjælp af ozonisatoren ikke kan opnås en reduktion fra 80 % til 20 % i overensstemmelse med punkt 9.3.6.5, når analysatoren er indstillet på det mest anvendte område, anvendes det højeste område, som giver denne reduktion.

9.3.7.   Justering af flammeion-analysatoren (FID)

9.3.7.1.   Optimering af detektorens respons

FID-enheden indstilles som angivet af fabrikanten. Der anvendes en kalibreringsgas bestående af propan i luft til optimering af responsen i det mest anvendte måleområde.

Med brændstof- og luftstrømme indstillet i henhold til fabrikantens anvisninger tilføres analysatoren en kalibreringsgas på 350 ± 75 ppm C. Responsen på en given brændstoftilførsel bestemmes ud fra forskellen mellem responsen på kalibreringsgas og responsen på nulstillingsgas. Brændstoftilførslen indstilles på trinvis højere og lavere værdier end fabrikantens specifikation. Responsen på kalibreringsgas og nulstillingsgas ved de pågældende værdier af brændstoftilførslen registreres. Forskellen mellem responsen på kalibrerings- og nulstillingsgassen afbildes i kurveform, og brændstoftilførslen indstilles, så den svarer til kurvens »fede« side. Der er her tale om begyndelsesindstillingen af strømningshastigheden, og det kan være nødvendigt med yderligere optimering, afhængigt af resultaterne af responsfaktorerne for carbonhydrid og kontrollen af oxygeninterferens i overensstemmelse med punkt 9.3.7.2 og 9.3.7.3. Hvis oxygeninterferens eller responsfaktorerne for carbonhydrid ikke opfylder nedenstående specifikationer, justeres luftstrømmen trinvist over og under fabrikantens anvisninger, idet punkt 9.3.7.2 og 9.3.7.3 gentages for hver strøm.

Man kan vælge at foretage optimeringen ved hjælp af de fremgangsmåder, der er skitseret i SAE nr. 770141.

9.3.7.2.   Responsfaktorer for carbonhydrider

Der foretages en lineær kontrol af analysatoren med propan i luft og renset syntetisk luft som angivet i punkt 9.2.1.3.

Responsfaktorerne skal bestemmes, når en analysator idriftsættes, samt efter større serviceeftersyn. Responsfaktoren (r
  h) for et givet carbonhydrid er forholdet mellem C1-udslaget på FID-analysatoren og gaskoncentrationen i cylinderen, angivet i ppm C1.

Prøvegassen skal have en koncentration, der giver en respons på ca. 80 % af fuldt skalaudslag. Regnet i volumen skal koncentrationen være bestemt med en nøjagtighed på ± 2 % i forhold til en gravimetrisk standard, udtrykt i volumenenheder. Desuden skal gascylinderen være forkonditioneret i 24 timer ved en temperatur på 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C).

Nedenfor er angivet hvilke prøvegasser, der skal anvendes, samt områderne for den relative responsfaktor:

| a) | Methan og renset syntetisk luft | 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15 |
| --- | --- | --- |
| b) | Propylen og renset syntetisk luft | 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1 |
| c) | Toluen og renset syntetisk luft | 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1 |

a)

Methan og renset syntetisk luft

1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15

b)

Propylen og renset syntetisk luft

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

c)

Toluen og renset syntetisk luft

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

Værdierne er angivet i forhold til en r
  h på 1 for propan og renset syntetisk luft.

9.3.7.3.   Kontrol af oxygeninterferens

Udelukkende for så vidt angår analysatorer til ufortyndet udstødningsgas foretages der kontrol af oxygeninterferens, når en analysator idriftsættes, samt efter de vigtigste serviceintervaller.

Der vælges et område, hvor kontrolgasserne for oxygeninterferens falder i de øverste 50 %. Under prøvningen skal ovntemperaturen være indstillet som krævet. Oxygeninterferensgasserne er specificeret i punkt 9.3.3.4.

| a) | Analysatoren nulstilles. |
| --- | --- |

a)

Analysatoren nulstilles.

| b) | Analysatoren kalibreres med 0 %-oxygenblandingen til motorer med styret tænding. Instrumenter til motorer med kompressionstænding kalibreres med en 21 %-oxygenblanding. |
| --- | --- |

b)

Analysatoren kalibreres med 0 %-oxygenblandingen til motorer med styret tænding. Instrumenter til motorer med kompressionstænding kalibreres med en 21 %-oxygenblanding.

| c) | Nulresponsen kontrolleres igen. Hvis den har ændret sig med mere end 0,5 % af fuldskalavisningen, gentages trin a) og b) i dette punkt. |
| --- | --- |

c)

Nulresponsen kontrolleres igen. Hvis den har ændret sig med mere end 0,5 % af fuldskalavisningen, gentages trin a) og b) i dette punkt.

| d) | 5 og 10 %-kontrolgasser for oxygeninterferens tilføres. |
| --- | --- |

d)

5 og 10 %-kontrolgasser for oxygeninterferens tilføres.

| e) | Nulresponsen kontrolleres igen. Hvis den har ændret sig med mere end ± 1 % af fuldskalavirkningen, gentages prøvningen. |
| --- | --- |

e)

Nulresponsen kontrolleres igen. Hvis den har ændret sig med mere end ± 1 % af fuldskalavirkningen, gentages prøvningen.

| f) | Oxygeninterferensen E
  O2 beregnes for hver blanding i trin d) som følger:

   (73)
  idet analysatorresponsen er

   (74)
  hvor







  c
  ref,b | er reference-carbonhydridkoncentrationen i trin b), ppm C |
| --- | --- | --- |
| c
  ref,d | er reference-carbonhydridkoncentrationen i trin d), ppm C |
| c
  FS,b | er fuldskala-carbonhydridkoncentrationen i trin b), ppm C |
| c
  FS,d | er fuldskala-carbonhydridkoncentrationen i trin d), ppm C |
| c
  m,b | er den målte carbonhydridkoncentration i trin b), ppm C |
| c
  m,d | er den målte carbonhydridkoncentration i trin d), ppm C |

f)

Oxygeninterferensen E
  O2 beregnes for hver blanding i trin d) som følger:

Formula (73)

idet analysatorresponsen er

Formula (74)

hvor

c
  ref,b

er reference-carbonhydridkoncentrationen i trin b), ppm C

c
  ref,d

er reference-carbonhydridkoncentrationen i trin d), ppm C

c
  FS,b

er fuldskala-carbonhydridkoncentrationen i trin b), ppm C

c
  FS,d

er fuldskala-carbonhydridkoncentrationen i trin d), ppm C

c
  m,b

er den målte carbonhydridkoncentration i trin b), ppm C

c
  m,d

er den målte carbonhydridkoncentration i trin d), ppm C

| g) | Oxygeninterferensen E
  O2 skal være mindre end ±1,5 %, for alle de krævede kontrolgasser for oxygeninterferens før prøvningen. |
| --- | --- |

g)

Oxygeninterferensen E
  O2 skal være mindre end ±1,5 %, for alle de krævede kontrolgasser for oxygeninterferens før prøvningen.

| h) | Hvis oxygeninterferensen E
  O2 er større end ±1,5 %, kan der foretages korrigerende indgreb ved trinvis justering af luftstrømmen over og under fabrikantens specifikationer, brændstofstrømmen og prøvestrømmen. |
| --- | --- |

h)

Hvis oxygeninterferensen E
  O2 er større end ±1,5 %, kan der foretages korrigerende indgreb ved trinvis justering af luftstrømmen over og under fabrikantens specifikationer, brændstofstrømmen og prøvestrømmen.

| i) | Oxygeninterferensen gentages for hver ny indstilling. |
| --- | --- |

i)

Oxygeninterferensen gentages for hver ny indstilling.

9.3.8.   Virkningsgrad af enheden til ikke-methan-afskæring (NMC)

NMC anvendes til fjernelse af ikke-methan-carbonhydrider fra prøvegassen gennem oxidation af alle carbonhydrider bortset fra methan. Det ideelle er en konverteringsgrad på 0 % for methan og 100 % for de andre carbonhydrider, repræsenteret ved ethan. For at få en nøjagtig bestemmelse af NMHC bestemmer man de to virkningsgrader og anvender dem til beregning af massestrømmen af NMHC-emissioner (jf. punkt 8.5.2).

9.3.8.1.   Virkningsgrad for methan

Methankalibreringsgassen ledes gennem FID-enheden med og uden omledning ved NMC-enheden, og de to koncentrationer registreres. Virkningsgraden bestemmes som følger:

Formula (75)

hvor

| c
  HC(w/NMC) | er HC koncentrationen med CH4 gennem NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | er HC koncentrationen med CH4 ledt udenom NMC, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

er HC koncentrationen med CH4 gennem NMC, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

er HC koncentrationen med CH4 ledt udenom NMC, ppm C

9.3.8.2.   Virkningsgrad for ethan

Ethankalibreringsgassen ledes gennem FID-enheden med og uden omledning ved NMC-enheden, og de to koncentrationer registreres. Virkningsgraden bestemmes som følger:

Formula (76)

hvor

| c
  HC(w/NMC) | er HC koncentrationen med C2H6 gennem NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | er HC koncentrationen med C2H6 ledt udenom NMC, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

er HC koncentrationen med C2H6 gennem NMC, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

er HC koncentrationen med C2H6 ledt udenom NMC, ppm C

9.3.9.   Interferensvirkninger

Andre gasser end dem, der analyseres, kan påvirke målingerne på forskellige måder. Positiv interferens forekommer i NDIR-enheder, hvor den interfererende gas giver samme virkning som den målte, blot i mindre grad. Negativ interferens forekommer ligeledes i NDIR-enheder, når den interfererende gas udvider absorptionsbåndet for den målte gas, samt i CLD-enheder, når den interfererende gas dæmper reaktionen. Den i punkt 9.3.9.1 og 9.3.9.3 angivne interferenskontrol skal foretages inden første idriftsættelse af en analysator samt efter de vigtigste serviceintervaller.

9.3.9.1.   Interferenskontrol for CO-analysator

Vand og CO2 kan interferere med CO-analysatorens resultater. Kontrol heraf foretages ved, at en CO2-kalibreringsgas med en koncentration svarende til 80 til 100 % af fuldt skalaudslag i det højeste under testningen anvendte måleområde bobles gennem vand ved rumtemperatur, og analysatorens respons registreres. Analysatorresponsen må ikke være over 2 % af den forventede gennemsnitlige CO-koncentration ved prøvningen.

Interferensprocedurerne for CO2 og H2O kan afvikles separat. Hvis de anvendte CO2- og H2O-niveauer er højere end de forventede maksimumniveauer ved prøvningen, nedskaleres hver enkelt observeret interferensværdi ved at multiplicere den observerede interferens med forholdet mellem den maksimale forventede koncentration og den værdi, der anvendes ved proceduren. Separate interferensprocedurer med koncentrationer af H2O, som er lavere end de forventede maksimumniveauer ved prøvningen, kan afvikles, men den observerede H2O-interferens skal opskaleres ved multiplicering af den observerede interferens med forholdet mellem den maksimale forventede H2O-koncentration og den værdi, der anvendes ved proceduren. Summen af de to skalerede interferensværdier skal overholde den i dette punkt specificerede tolerance.

9.3.9.2.   Kontrol af dæmpning fra NOx-analysator til CLD-analysator

De to gasser, der har interesse i forbindelse med analysatorer af typen CLD (og HCLD), er CO2 og vanddamp. Disse gassers dæmpning er proportional med deres koncentration, hvorfor der kræves teknikker til bestemmelse af dæmpningen ved de højeste koncentrationer, der forventes at optræde under prøverne. Hvis CLD-analysatoren anvender dæmpningskompensationsalgoritmer, der udnytter H2O- og/eller CO2-måleinstrumenter, skal dæmpningen evalueres med disse instrumenter i funktion og med anvendelse af kompensationsalgoritmerne.

9.3.9.2.1.   Kontrol af dæmpning fra CO2

En CO2-kalibreringsgas med en koncentration på 80 til 100 % af fuldskalaværdien i det maksimale måleområde ledes gennem NDIR-analysatoren, og CO2-værdien registreres som A. Derefter fortyndes den ca. 50 % med NO-kalibreringsgas og ledes gennem NDIR og CLD, idet CO2- og NO-værdierne registreres som henholdsvis B og C. Der lukkes derefter for CO2-tilførslen, og kun NO-kalibreringsgassen ledes gennem (H)CLD-enheden; NO-værdien registreres som D.

Dæmpningen i % beregnes på følgende måde:

Formula (77)

hvor

| A | er den ufortyndede CO2 koncentration, målt med NDIR, % |
| --- | --- |
| B | er den fortyndede CO2 koncentration, målt med NDIR, % |
| C | er den fortyndede NO koncentration, målt med (H)CLD, ppm |
| D | er den ufortyndede NO koncentration, målt med (H)CLD, ppm |

A

er den ufortyndede CO2 koncentration, målt med NDIR, %

B

er den fortyndede CO2 koncentration, målt med NDIR, %

C

er den fortyndede NO koncentration, målt med (H)CLD, ppm

D

er den ufortyndede NO koncentration, målt med (H)CLD, ppm

Alternative metoder til fortynding og kvantitativ bestemmelse af CO2- og NO-kalibreringsgasserne, som f.eks. dynamisk opblanding, kan anvendes med den typegodkendende myndigheds godkendelse.

9.3.9.2.2.   Kontrol af dæmpning fra vand

Denne kontrol finder kun anvendelse på gaskoncentrationsmålinger på våd basis. Ved beregning af dæmpningen fra vand skal der tages hensyn til fortyndingen af NO-kalibreringsgassen med vanddamp og tilpasning af blandingens vanddampkoncentration til den, der forventes under prøvningen.

En NO-kalibreringsgas med en koncentration på 80 til 100 % af fuldt skalaudslag i det normale måleområde ledes gennem (H)CLD-enheden, og NO-værdien registreres som D. NO-gassen bobles gennem vand ved rumtemperatur og ledes gennem (H)CLD-enheden, og NO-værdien registreres som C. Vandtemperaturen bestemmes og registreres som F. Blandingens mætningsdamptryk svarende til gennemboblerens vandtemperatur (F) bestemmes og registreres som G.

Blandingens vanddampkoncentration (i %) beregnes på følgende måde:

Formula (78)

og registreres som H. Den forventede koncentration af den fortyndede NO-kalibreringsgas (i vanddamp) beregnes som følger:

Formula (79)

og registreres som D
  e. Idet atomforholdet H/C for dieselolie sættes til 1,8/1, beregnes den under prøven forventede maksimale vanddampkoncentration (i %) for diesel-udstødningsgas ud fra den maksimale CO2-koncentration i udstødningsgas A som følger:

Formula (80)

og registreres som H
  m

Vandæmpningen i % beregnes på følgende måde:

Formula (81)

hvor

| D
  e | er den forventede fortyndede NO-koncentration, ppm |
| --- | --- |
| C | er den målte fortyndede NO-koncentration, ppm |
| H
  m | er den maksimale vanddampkoncentration, % |
| H | er den faktiske vanddampkoncentration, % |

D
  e

er den forventede fortyndede NO-koncentration, ppm

C

er den målte fortyndede NO-koncentration, ppm

H
  m

er den maksimale vanddampkoncentration, %

H

er den faktiske vanddampkoncentration, %

9.3.9.2.3.   Største tilladte dæmpning

Den kombinerede dæmpning fra CO2 og vand må ikke overstige 2 % af fuld skala.

9.3.9.3.   Kontrol af dæmpning fra NOx-analysator til NDUV-analysator

Carbonhydrider og H2O har en påvist interferens med NDUV-analysatorer, idet de forårsager respons i lighed med responsen for NOx. Hvis NDUV-analysatoren anvender kompensationsalgoritmer, der udnytter måling af andre gasser, til gennemførelsen af interferenskontrollen, skal sådanne målinger samtidig udføres med henblik på prøvning af algoritmerne under analysatorinterferenskontrollen.

9.3.9.3.1.   Procedure

NDUV-analysatoren opstartes, bringes i funktion, nulstilles og kalibreres ud fra fabrikantens anvisninger. Det anbefales, at der udtrækkes udstødning fra motoren til denne kontrol. Der anvendes en CLD til kvantificering af NOx i udstødningen. CLD-responsen anvendes som referenceværdi. Desuden skal HC måles i udstødningen med en FID-analysator. FID-responsen anvendes som referenceværdi for carbonhydrider.

Opstrøms for en eventuel prøvetørrer, hvis en sådan anvendes ved prøvningen, føres motorens udstødning ind i NDUV-analysatoren. Der skal afsættes tid til stabilisering af analysatorens respons. Stabiliseringstiden kan omfatte tid til rensning af overføringsledningen og redegørelse for analysatorens respons. Mens alle analysatorer måler prøvens koncentration, registreres 30 s af prøvedata, og den aritmetiske middelværdi for de tre analysatorer beregnes.

CLD-middelværdien subtraheres fra NDUV-middelværdien. Denne difference multipliceres med mellem den forventede gennemsnitlige HC-koncentration og HC-koncentrationen målt under kontrollen på følgende måde:

Formula (82)

hvor

| c
  NOx,CLD | er den målte NOx–koncentration i CLD, ppm |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | er den målte NOx–koncentration i NDUV, ppm |
| c
  HC,e | er den forventede maksimale HC-koncentration, ppm |
| c
  HC,e | er den målte HC-koncentration, ppm. |

c
  NOx,CLD

er den målte NOx–koncentration i CLD, ppm

c
  NOx,NDUV

er den målte NOx–koncentration i NDUV, ppm

c
  HC,e

er den forventede maksimale HC-koncentration, ppm

c
  HC,e

er den målte HC-koncentration, ppm.

9.3.9.3.2.   Største tilladte dæmpning

Den kombinerede dæmpning fra HC og vand må ikke overstige 2 % af den forventede NOx–koncentration ved prøvning.

9.3.9.4.   Prøvetørrer

En prøvetørrer fjerner vand, som eller kan forårsage interferens ved NOx–målingen.

9.3.9.4.1.   Prøvetørrerens effektivitet

For tørre CLD-analysatorer skal det påvises, at prøvetørreren ved den højeste forventede vanddampkoncentration H
  m (jf. punkt 9.3.9.2.2) opretholder CLD-fugtigheden på ≤ 5 g vand/kg tør luft (eller ca. 0,008 % H2O), hvilket svarer til 100 % relativ fugtighed ved 3,9 °C og 101,3 kPa. Denne fugtighedsspecifikation er også ækvivalent med ca. 25 % relativ fugtighed ved 25 °C og 101,3 kPa. Dette kan påvises ved at måle temperaturen ved udgangen af en varmeaffugter eller ved at måle fugtigheden på et punkt lige ovenfor CLD. CLD-udstødningens fugtighed kan også måles, hvis den eneste strøm, der tilføres CLD, er strømmen fra affugteren.

9.3.9.4.2.   Indtrængning af NO2 i prøvetørrer

Flydende vandrester i en ukorrekt udformet prøvetørrer kan fjerne NO2 fra prøven. Hvis en prøvetørrer anvendes i kombination med en NDUV-analysator uden en NO2/NO-konverter opstrøms kan den derfor fjerne NO2 fra prøven forud for måling af NOx.

Prøvetørreren skal tillade måling af mindst 95 % af den samlede NO2 ved maksimalt forventet NO2-koncentration.

9.3.10.   Prøvetagning af eventuelle ufortyndede gasemissioner

Prøvetagningssonder til bestemmelse af gasemissioner skal være monteret i en afstand af mindst 0,5 m, dog mindst tre gange udstødningsrørets diameter, oven for udstødningsgassystemets afgang, men tilstrækkelig tæt på motoren til at sikre en udstødningsgastemperatur på mindst 343 K (70 °C) ved sonden.

Er der tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødningsmanifold, skal prøvetagningssondens indtag være placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for den gennemsnitlige udstødningsemission fra alle cylindrene. I flercylindrede motorer med flere separate grupper af udstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, anbefales det at kombinere manifolderne oven for prøveudtagningssonden. Hvis dette ikke er praktisk muligt, er det tilladt at foretage en prøvetagning fra den gruppe, der har den højeste CO2-emission. Til beregning af emissionen fra udstødningen skal motorens samlede udstødningsmassestrøm anvendes.

Hvis motoren er forsynet med et system til efterbehandling af udstødningen, skal udstødningsgasprøven tages neden for efterbehandlingssystemet.

9.3.11.   Prøvetagning af eventuelle fortyndede gasemissioner

Udstødningsrøret mellem motoren og fuldstrømsfortyndingssystemet skal opfylde forskrifterne i tillæg 3. Prøvetagningssonden (-sonderne) for gasemissioner skal være placeret et sted i fortyndingstunnelen, hvor diluent og udstødningsgas er godt opblandet og tæt på prøvetagningssonden for partikler.

Prøvetagningen kan generelt ske på to måder:

| a) | emissionerne udtages i en prøvetagningssæk gennem cyklussen og måles efter prøvningens afslutning; for HC skal prøvetagningssækken opvarmes til 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), for NOx skal prøvetagningssækkens temperatur være over dugpunktstemperaturen |
| --- | --- |

a)

emissionerne udtages i en prøvetagningssæk gennem cyklussen og måles efter prøvningens afslutning; for HC skal prøvetagningssækken opvarmes til 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), for NOx skal prøvetagningssækkens temperatur være over dugpunktstemperaturen

| b) | emissionerne udtages kontinuerligt og integreres gennem cyklussen. |
| --- | --- |

b)

emissionerne udtages kontinuerligt og integreres gennem cyklussen.

Baggrundskoncentrationerne skal udtages i en prøvetagningssæk oven for fortyndingstunnelen og trækkes fra emissionskoncentrationen i overensstemmelse med punkt 8.5.2.3.2.

9.4.   System til partikelmåling og partikelprøvetagning

9.4.1.   Generelle forskrifter

Til bestemmelse af partikelmasse kræves et partikelfortyndings- og prøvetagningssystem, et partikelfilter, en mikrogramvægt og et vejerum med temperatur- og fugtighedsregulering. Partikelprøvetagningssystemet skal være konstrueret til at sikre en repræsentativ prøveudtagning af partikler, proportionelt med udstødningsstrømmen.

9.4.2.   Generelle forskrifter for fortyndingssystemet

Bestemmelse af partiklerne kræver fortynding af prøven med filtreret omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen (diluenten). Fortyndingssystemet indstilles som følger:

| a) | vandkondensering elimineres fuldstændigt fra fortyndings- og prøvetagningssystemerne |
| --- | --- |

a)

vandkondensering elimineres fuldstændigt fra fortyndings- og prøvetagningssystemerne

| b) | temperaturen for den fortyndede udstødningsgas holdes mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C) inden for en afstand af 20 cm opstrøms og nedstrøms for filterholderen(-erne) |
| --- | --- |

b)

temperaturen for den fortyndede udstødningsgas holdes mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C) inden for en afstand af 20 cm opstrøms og nedstrøms for filterholderen(-erne)

| c) | diluentens temperatur skal være mellem 293 K og 325 K (20 °C til 52 °C) i umiddelbar nærhed af indgangen til fortyndingstunnelen. |
| --- | --- |

c)

diluentens temperatur skal være mellem 293 K og 325 K (20 °C til 52 °C) i umiddelbar nærhed af indgangen til fortyndingstunnelen.

| d) | det minimale fortyndingsforhold skal være mellem 5:1 og 7:1, og mindst 2:1 for det indledende fortyndingsstadie baseret på maksimal motorudstødningsstrømningshastighed |
| --- | --- |

d)

det minimale fortyndingsforhold skal være mellem 5:1 og 7:1, og mindst 2:1 for det indledende fortyndingsstadie baseret på maksimal motorudstødningsstrømningshastighed

| (e) | for et delstrømsfortyndingssystem skal opholdstiden i systemet fra punktet introduktion af diluenten og frem til filterholderen være mellem 0,5 og 5 sekunder |
| --- | --- |

(e)

for et delstrømsfortyndingssystem skal opholdstiden i systemet fra punktet introduktion af diluenten og frem til filterholderen være mellem 0,5 og 5 sekunder

| f) | for et fuldstrømsfortyndingssystem skal den samlede opholdstid i systemet fra punktet for introduktion af diluenten og frem til filterholderen være mellem 1 og 5 sekunder, og opholdstiden i det sekundære fortyndingssystem, hvis et sådant anvendes, fra introduktion af den sekundære diluent og frem til filterholderen være på mindst 0,5 sekunder. |
| --- | --- |

f)

for et fuldstrømsfortyndingssystem skal den samlede opholdstid i systemet fra punktet for introduktion af diluenten og frem til filterholderen være mellem 1 og 5 sekunder, og opholdstiden i det sekundære fortyndingssystem, hvis et sådant anvendes, fra introduktion af den sekundære diluent og frem til filterholderen være på mindst 0,5 sekunder.

Affugtning af diluenten før den tilføres fortyndingssystemet er tilladt og især nyttig, når diluentens fugtindhold er højt.

9.4.3.   Udtagning af partikelprøver

9.4.3.1.   Delstrømsfortyndingssystem

Prøvetagningssonden for partikler skal være placeret i umiddelbar nærhed af prøvetagningssonden for gasemissioner, men dog i tilstrækkelig afstand fra denne til ikke at skabe interferens. Monteringsbestemmelserne i punkt 9.3.10 finder derfor også anvendelse på prøvetagning af partikler. Prøvetagningsledningen skal opfylde forskrifterne i tillæg 3.

Er der tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødningsmanifold, skal prøvetagningssondens indtag være placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for den gennemsnitlige udstødningsemission fra alle cylindrene. I flercylindrede motorer med flere separate grupper af udstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, anbefales det at kombinere manifolderne oven for prøveudtagningssonden. Hvis dette ikke er praktisk muligt, er det tilladt at foretage en prøvetagning fra den gruppe, der har den højeste partikelemission. Til beregning af emissionen fra udstødningen skal manifoldens samlede udstødningsmassestrøm anvendes.

9.4.3.2.   Fuldstrømsfortyndingssystem

Prøvetagningssonden for partikler skal være placeret i umiddelbar nærhed af prøvetagningssonden for gasemissioner i fortyndingstunnelen, men dog i tilstrækkelig afstand fra denne til ikke at skabe interferens. Monteringsbestemmelserne i punkt 9.3.11 finder derfor også anvendelse på prøvetagning af partikler. Prøvetagningsledningen skal opfylde forskrifterne i tillæg 3.

9.4.4.   Partikelfiltre

Den fortyndede udstødning skal prøveudtages ved hjælp af et filter, der opfylder kravene i punkt 9.4.4.1 til 9.4.4.3 under prøvningssekvensen.

9.4.4.1.   Filterspecifikation

Alle filtertyper skal have en udskillelsesgrad på mindst 99 % for 0,3 μm DOP (dioktylphthalat). Filtermaterialet skal være enten

| a) | glasfiber med fluorkulstofbelægning (PTFE) eller |
| --- | --- |

a)

glasfiber med fluorkulstofbelægning (PTFE) eller

| b) | fluorkulstofmembran (PTFE). |
| --- | --- |

b)

fluorkulstofmembran (PTFE).

9.4.4.2.   Filterstørrelse

Filteret skal være rundt og have en nominel diameter på 47 mm (tolerance: 46,50 ± 0,6 mm) og en eksponeret diameter (pletdiameter) på mindst 38 mm.

9.4.4.3.   Filtergennemstrømningshastighed

Filterets gennemstrømningshastighed skal være mellem 0,90 og 1,00 m/s, idet mindre end 5 procent af de registrerede strømningsværdier må overskride dette interval. Hvis den samlede partikelmasse på filteret overstiger 400 μg, må filtreringshastigheden nedsættes til 0,50 m/s. Filtreringshastigheden udregnes da ud fra prøvens volumenstrømningshastighed i trykledningen opstrøms for filteret og filteroverfladens temperatur, divideret med filterets eksponerede overflade.

9.4.5.   Specifikationer for vejerum og analysevægt

Luften i vejerum (eller -lokale) skal være fri for kontaminanter (såsom støv, aerosoler eller halvflygtige stoffer), der kan sætte sig på partikelfiltrene. Vejerummet skal opfylde forskrifterne i mindst 60 minutter før vejningen af filtrene.

9.4.5.1.   Vejerum

Temperaturen af det vejerum (eller -lokale), hvor partikelfiltrene konditioneres og vejes, skal være 295 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C) ved al konditionering og vejning af filtre. Luftfugtigheden skal fastholdes på et dugpunkt på 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Hvis stabiliserings- og vejemiljøerne er separate, skal temperaturen i stabiliseringsmiljøet fastholdes ved 295 K med en tolerance på ± 3 K (22 °C ± 3 °C), idet kravet med hensyn til dugpunkt forbliver 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Luftfugtigheden og den omgivende temperatur registreres.

9.4.5.2.   Vejning af referencefiltre

Der vejes mindst to ubrugte referencefiltre; dette finder sted højst 12 timer før eller efter vejning af prøvefiltrene, men helst samtidig dermed. Referencefiltrene skal være af samme størrelse og materiale som prøvefiltrene. Vejningerne korrigeres for opdrift.

Hvis referencefiltrenes vægt ændrer sig med mere end 10 μg mellem prøvefiltervejningerne, skal alle prøvefiltrene kasseres, og emissionsprøvningen skal gentages.

Referencefiltrene udskiftes periodisk, hvis det er teknisk velbegrundet, mindst én gang om året.

9.4.5.3.   Analysevægt

Den analysevægt, der anvendes til at bestemme filtervægten, skal opfylde kriteriet for linearitetskontrol i punkt 9.2, tabel 7. Dette forudsætter en nøjagtighed (standardafvigelse) på mindst 2 μg og en opløsning på mindst 1 μg (1 ciffer = 1 μg).

For at sikre nøjagtig vejning af filtrene anbefales det, at vægten opstilles:

| a) | på en vibrationsfri platform, der isolerer den fra støj og vibrationer |
| --- | --- |

a)

på en vibrationsfri platform, der isolerer den fra støj og vibrationer

| b) | skærmet for konvektive luftstrømme med et jordforbundet antistatisk skjold. |
| --- | --- |

b)

skærmet for konvektive luftstrømme med et jordforbundet antistatisk skjold.

9.4.5.4.   Elimination af virkningerne af statisk elektricitet

Filteret skal neutraliseres før vejning, hvilket f.eks. kan ske ved brug af en jordledning af polonium eller en anordning med tilsvarende virkning. Hvis der anvendes et PTFE-membranfilter, måles den statiske elektricitet, og denne anbefales fastholdt inden for ±2,0 V af neutral.

Statiske ladninger skal minimeres i vejemiljøet. Følgende metoder kan anvendes:

| a) | vægten forbindes med jord |
| --- | --- |

a)

vægten forbindes med jord

| b) | der anvendes pincet af rustfrit stål ved manuel håndtering af partikelprøver |
| --- | --- |

b)

der anvendes pincet af rustfrit stål ved manuel håndtering af partikelprøver

| c) | pincetten forbindes med jord ved grundingsstrop, eller operatøren forbindes med jord med grundingsstrop, således at pincet og vægt har fælles jordforbindelse. Grundingsstroppen skal have en passende modstand, således at operatøren beskyttes mod stød. |
| --- | --- |

c)

pincetten forbindes med jord ved grundingsstrop, eller operatøren forbindes med jord med grundingsstrop, således at pincet og vægt har fælles jordforbindelse. Grundingsstroppen skal have en passende modstand, således at operatøren beskyttes mod stød.

9.4.5.5.   Supplerende specifikationer

Alle de dele af fortyndingssystem og prøvetagningssystem, der er placeret mellem udstødningsrør og filterholder og er i kontakt med ufortyndet og fortyndet udstødningsgas, skal være udformet således, at de giver anledning til mindst mulig afsætning eller ændring af partikler. Alle dele skal være fremstillet af elektrisk ledende materialer, der ikke reagerer med udstødningsgassens komponenter, og skal være jordforbundet, således at elektrostatiske virkninger undgås.

9.4.5.6.   Kalibrering af flowmåleinstrumenter

Ethvert flowmeter, der anvendes i et partikelprøvetagnings- og delstrømsfortyndingssystem skal kontrolleres lineært som beskrevet i punkt 9.2.1, så ofte som det er nødvendigt for at opfylde nøjagtighedskravene i disse globale tekniske forskrifter. Til strømningsreferenceværdierne skal der anvendes en nøjagtig flowmåler, der kan henføres til internationale og/eller nationale standarder. Med hensyn til differensflowmåling, jf. punkt 9.4.6.2.

9.4.6.   Særlige forskrifter for delstrømsfortyndingssystemer

Delstrømsfortyndingssystemet skal være udformet således, at der ekstraheres en ufortyndet prøve af den udstødningsgasstrømmen proportionelt med udslagene i udstødningens strømningshastighed. Det er her af afgørende betydning, at fortyndingsforholdet eller prøvetagningsforholdet r
  d eller r
  s bestemmes så nøje, at kravene til nøjagtighed i 9.4.6.2 opfyldes.

9.4.6.1.   Systemets responstid

Til kontrol af et delstrømsfortyndingssystem er det nødvendigt, at systemet har en kort responstid. Systemets transformationstid bestemmes efter fremgangsmåden i punkt 9.4.6.6. Hvis den kombinerede transformationstid for målingen af udstødningsstrømmen (jf. punkt 8.3.1.2) og delstrømssystemet er ≤ 0,3 s, skal der anvendes online-kontrol. Hvis transformationstiden er over 0,3 s skal der anvendes look ahead-kontrol på grundlag af et allerede registret prøvningsforløb. I så fald skal den kombinerede stigningstid være ≤ 1 s og den kombinerede forsinkelsestid ≤ 10 s.

Systemets respons som helhed skal kunne sikre en repræsentativ prøveudtagning af partikler, q

  mp,i, proportionelt med udstødningens massestrøm. For at bestemme proportionaliteten foretages en regressionsanalyse af q

  mp,i versus q

  mew,i med en datafangsthastighed på mindst 5 Hz, og følgende kriterier skal være opfyldt:

| a) | determinationskoefficienten r
  2 for den lineære regression mellem q

  mp,i og q

  mew,i må ikke være mindre end 0,95 |
| --- | --- |

a)

determinationskoefficienten r
  2 for den lineære regression mellem q

  mp,i og q

  mew,i må ikke være mindre end 0,95

| b) | middelfejl på estimatet for q

  mp,i på q

  mew,i må ikke være større end 5 % af q

  mp maksimum |
| --- | --- |

b)

middelfejl på estimatet for q

  mp,i på q

  mew,i må ikke være større end 5 % af q

  mp maksimum

| c) | regressionslinjens q

  mp-skæring må ikke være mere end ± 2 % af q

  mp maksimum. |
| --- | --- |

c)

regressionslinjens q

  mp-skæring må ikke være mere end ± 2 % af q

  mp maksimum.

Look ahead-styring er påkrævet, hvis de kombinerede transformationstider for partikelsystemet, t
  50,P, og udstødningens massestrømsignal, t
  50,F, er > 0,3 s. I et sådant tilfælde skal der foretages en forprøvning, og forprøvningens massestrømningssignal kan anvendes til at styre prøvestrømmen ind i partikelsystemet. Der opnås en korrekt styring af delstrømsfortyndingssystemet, hvis tidssporet af forprøvningens q

  mew,pre, som styrer q

  mp, forskydes med en look ahead-tid på t
  50,P + t
  50,F.

Til bestemmelse af korrelationen mellem q

  mp,i og q

  mew,i anvendes data fra selve prøvningen, med q

  mew,i-tiden justeret med t50,F i forhold til q

  mp,i (intet bidrag fra t
  50,P til tidsjusteringen). Det vil sige, at tidsforskydningen mellem q

  mew og q

  mp er forskellen i deres transformationstider, som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.4.6.6.

9.4.6.2.   Specifikationer for differensflowmåling

For delstrømsfortyndingssystemer skal man især være opmærksom på nøjagtigheden af prøvningsstrømmen q

  mp, hvis den ikke måles direkte, men bestemmes ved differensflowmåling:

Formula (83)

I dette tilfælde skal den maksimale fejl på differensen være af en sådan størrelse, at nøjagtigheden af q

  mp ligger inden for ± 5 %, når fortyndingsforholdet er mindre end 15. Den kan beregnes som den kvadratiske middelværdi af fejlene på de enkelte instrumenter.

Acceptable nøjagtigheder for q

  mp kan opnås med en af følgende metoder:

| a) | De absolutte nøjagtigheder for q

  mdew og q

  mdw er ±0,2 %, hvilket sikrer en nøjagtighed for q

  mp på ≤ 5 % ved et fortyndingsforhold på 15. Større fejl vil dog forekomme med højere fortyndingsforhold. |
| --- | --- |

a)

De absolutte nøjagtigheder for q

  mdew og q

  mdw er ±0,2 %, hvilket sikrer en nøjagtighed for q

  mp på ≤ 5 % ved et fortyndingsforhold på 15. Større fejl vil dog forekomme med højere fortyndingsforhold.

| b) | Kalibrering af q

  mdw i forhold til q

  mdew udføres således, at der opnås de samme nøjagtigheder for q

  mp som i punkt a). Nærmere oplysninger findes i punkt 9.4.6.2. |
| --- | --- |

b)

Kalibrering af q

  mdw i forhold til q

  mdew udføres således, at der opnås de samme nøjagtigheder for q

  mp som i punkt a). Nærmere oplysninger findes i punkt 9.4.6.2.

| c) | Nøjagtigheden af q

  mp bestemmes indirekte ud fra nøjagtigheden af fortyndingsforholdet som bestemt ved hjælp af en sporgas, f.eks. CO2. Der kræves nøjagtigheder, der svarer til metode a) for q

  mp. |
| --- | --- |

c)

Nøjagtigheden af q

  mp bestemmes indirekte ud fra nøjagtigheden af fortyndingsforholdet som bestemt ved hjælp af en sporgas, f.eks. CO2. Der kræves nøjagtigheder, der svarer til metode a) for q

  mp.

| d) | en absolutte nøjagtighed af q

  mdew og q

  mdw ligger inden for 2 % af fuld skalavisning, den maksimale fejl for forskellen mellem q

  mdew og q

  mdw ligger inden for 0,2 %, og linearitetsfejlen ligger inden for 0,2 % af den højeste q

  mdew observeret under prøvningen. |
| --- | --- |

d)

en absolutte nøjagtighed af q

  mdew og q

  mdw ligger inden for 2 % af fuld skalavisning, den maksimale fejl for forskellen mellem q

  mdew og q

  mdw ligger inden for 0,2 %, og linearitetsfejlen ligger inden for 0,2 % af den højeste q

  mdew observeret under prøvningen.

9.4.6.3.   Kalibrering af differensflowmåling

Flowmeteret eller instrumenterne til flowmåling kalibreres efter en af nedenstående metoder, således at sondestrømmen q

  mp ind i tunnelen opfylder nøjagtighedskravene i punkt 9.4.6.2:

| a) | Flowmeteret for q

  mdw skal serieforbindes med flowmeteret for q

  mdew, forskellen mellem de to flowmetre skal kalibreres for mindst 5 punkter, med strømningsværdier ensartet fordelt mellem den laveste q

  mdw-værdi anvendt under prøvningen og værdien af q

  mdew anvendt under prøvningen. Strømmen kan ledes uden om fortyndingstunnelen. |
| --- | --- |

a)

Flowmeteret for q

  mdw skal serieforbindes med flowmeteret for q

  mdew, forskellen mellem de to flowmetre skal kalibreres for mindst 5 punkter, med strømningsværdier ensartet fordelt mellem den laveste q

  mdw-værdi anvendt under prøvningen og værdien af q

  mdew anvendt under prøvningen. Strømmen kan ledes uden om fortyndingstunnelen.

| b) | En kalibreret massestrømsanordning skal serieforbindes til flowmeteret for q

  mdew, og nøjagtigheden skal kontrolleres for de værdier, der anvendes i prøvningen. Den kalibrerede strømningsanordning serieforbindes til flowmeteret for q

  mdw, og nøjagtigheden kontrolleres for mindst 5 indstillinger svarende til et fortyndingsforhold mellem 3 og 50, i forhold til q

  mdew anvendt under prøvningen. |
| --- | --- |

b)

En kalibreret massestrømsanordning skal serieforbindes til flowmeteret for q

  mdew, og nøjagtigheden skal kontrolleres for de værdier, der anvendes i prøvningen. Den kalibrerede strømningsanordning serieforbindes til flowmeteret for q

  mdw, og nøjagtigheden kontrolleres for mindst 5 indstillinger svarende til et fortyndingsforhold mellem 3 og 50, i forhold til q

  mdew anvendt under prøvningen.

| c) | Overføringsrøret, TT, frakobles udstødningen og en kalibreret flowmeteranordning med et passende område til måling af q

  mp tilsluttes overføringsrøret. Derefter indstilles q

  mdew til den værdi, der anvendes under prøvningen, og q

  mdw indstilles sekventielt til mindst 5 værdier svarende til fortyndingsforhold på mellem 3 og 50. Alternativt kan der etableres en særlig bane for kalibreringsstrømmen, hvor strømmen ledes uden om tunnelen, mens den samlede strømning og strømningen af fortyndingsluft gennem de tilsvarende målere er som i selve prøvningen. |
| --- | --- |

c)

Overføringsrøret, TT, frakobles udstødningen og en kalibreret flowmeteranordning med et passende område til måling af q

  mp tilsluttes overføringsrøret. Derefter indstilles q

  mdew til den værdi, der anvendes under prøvningen, og q

  mdw indstilles sekventielt til mindst 5 værdier svarende til fortyndingsforhold på mellem 3 og 50. Alternativt kan der etableres en særlig bane for kalibreringsstrømmen, hvor strømmen ledes uden om tunnelen, mens den samlede strømning og strømningen af fortyndingsluft gennem de tilsvarende målere er som i selve prøvningen.

| (d) | En sporgas ledes ind i overføringsrøret, TT, for udstødningen. Denne sporgas kan være en af udstødningsgassens komponenter, f.eks. CO2 eller NOx. Efter fortynding i tunnelen måles sporgaskomponenten. Dette foretages for 5 fortyndingsforhold mellem 3 og 50. Prøvestrømmens nøjagtighed bestemmes ud fra fortyndingsforholdet r
  d:

   (84)
  Der skal tages hensyn til gasanalysatorernes nøjagtighed for at sikre nøjagtigheden af qmp. |
| --- | --- |

(d)

En sporgas ledes ind i overføringsrøret, TT, for udstødningen. Denne sporgas kan være en af udstødningsgassens komponenter, f.eks. CO2 eller NOx. Efter fortynding i tunnelen måles sporgaskomponenten. Dette foretages for 5 fortyndingsforhold mellem 3 og 50. Prøvestrømmens nøjagtighed bestemmes ud fra fortyndingsforholdet r
  d:

Formula (84)

Der skal tages hensyn til gasanalysatorernes nøjagtighed for at sikre nøjagtigheden af qmp.

9.4.6.4.   Kontrol af carbonstrømmen

Det anbefales kraftigt at gennemføre en kontrol af carbonstrømmen ved anvendelse af den faktiske udstødning for at konstatere, om der er måle- og kontrolproblemer og for at kontrollere, at delstrømssystemet fungerer korrekt. Kontrollen af carbonstrømmen bør foretages mindst hver gang en ny motor installeres, eller hvis der foretages en signifikant ændring i konfigurationen af prøvningsrummet.

Motoren skal køre med maksimalt drejningsmoment og maksimal hastighed eller enhver anden stabil modus, der frembringer 5 % CO2 eller mere. Delstrømsprøvetagningssystemet skal køre med en fortyndingsfaktor på ca. 15 til 1.

Hvis der gennemføres en carbonstrømskontrol, anvendes den metode, der er beskrevet i tillæg 5. Strømningshastighederne for carbon beregnes i overensstemmelse med ligning 80-82 i tillæg 5. Alle strømningshastigheder for carbon skal være i overensstemmelse inden for 3 %.

9.4.6.5.   Kontrol før prøvningen

Der foretages en forudgående kontrol inden for 2 timer før prøvningsforløbet på følgende måde:

Strømningsmålernes nøjagtighed kontrolleres ved samme metode som den, der anvendes til kalibrering (jf. punkt 9.4.6.2) for mindst to punkter, herunder strømningsværdier for q

  mdw, som svarer til fortyndingsforhold mellem 5 og 15 for den q

  mdew, der anvendes under prøvningen.

Hvis det kan påvises ved hjælp af registreringer fra kalibreringsproceduren i punkt 9.4.6.2, at flowmeterkalibreringen er stabil over en længere periode, kan kontrollen forud for prøvningen undlades.

9.4.6.6.   Bestemmelse af transformationstiden

Systemindstillingerne for evaluering af transformationstid skal være nøjagtigt de samme som ved måling under prøvningsforløbet. Transformationstiden bestemmes ved følgende metode:

Et uafhængigt referenceflowmeter med et passende måleområde for sondestrømningen serieforbindes og tilsluttes sonden tæt. Dette flowmeter skal have en transformationstid på under 100 ms for den strømningstrinstørrelse, der anvendes ved måling af responstid, med strømningsbegrænsning tilstrækkelig lav til ikke at påvirke delstrømsfortyndingssystemets dynamiske funktion, og i overensstemmelse med god teknisk praksis.

Tilførslen af udstødningsstrømmen (eller luftstrømmen, hvis udstødningsstrømmen beregnes) til delstrømsfortyndingssystemet skal kunne reguleres trinvis fra en lav strømning til mindst 90 % af fuld udstødningsstrøm. Udløseren for trinændring skal være den samme som den, der anvendes til at starte »look ahead«-styringen under selve prøvningen. Udstødningsstrømmens trinstimulering og flowmeterets respons skal registreres med en prøvetagningshastighed på mindst 10 Hz.

For disse data bestemmes transformationstiden for delstrømsfortyndingssystemet, hvilket er tiden fra igangsættelsen af trinstimuleringen til punktet for 50 % flowmeterrespons. På samme måde bestemmes transformationstiden for delstrømsfortyndingssystemets q

  mp-signal og udstødningsflowmeterets q

  mew,i-signal. Disse signaler anvendes i de regressionskontroller, der udføres efter hver prøvning (jf. punkt 9.4.6.1).

Beregningen skal gentages for mindst 5 stignings- og sænkningsstimuleringer, og gennemsnittet af resultaterne beregnes. Referenceflowmeterets interne transformationstid (< 100 ms) trækkes fra denne værdi. Dette er delstrømfortyndingssystemets »look ahead«-værdi, som anvendes i overensstemmelse med punkt 9.4.6.1.

9.5.   Kalibrering af CVS-systemet

9.5.1.   Baggrund

CVS-systemet skal kalibreres ved hjælp af en nøjagtig strømningsmåler og en strømningsbegrænser. Strømningen gennem systemet måles ved forskellige indstillinger af forsnævringen, og systemets styreparametre måles og sammenholdes med gennemstrømningen.

Der kan anvendes forskellige typer flowmetre, f.eks. kalibreret venturi, kalibreret laminart flowmeter, kalibreret turbinemeter.

9.5.2.   Kalibrering af den positive fortrængningspumpe (PDP)

Alle parametre vedrørende pumpen skal måles samtidig med parametrene vedrørende en kalibreringsventuri, der er serieforbundet med pumpen. Den beregnede strømningshastighed (i m3/s ved pumpeindgangen, absolut tryk og temperatur) afsættes mod en korrelationsfunktion, der er dannet ved en bestemt kombination af pumpeparametre. Den lineære ligning, som udtrykker sammenhængen mellem pumpeydelsen og korrelationsfunktionen, bestemmes. Hvis drevet på noget CVS arbejder med flere hastigheder, skal der kalibreres for hvert af de anvendte områder.

Under kalibreringen skal temperaturen holdes stabil.

Utætheder i forbindelser og rør mellem kalibreringsventurien og CVS-pumpen skal holdes på mindre end 0,3 % af det laveste strømningspunkt (højeste forsnævring og laveste PDP-hastighedspunkt).

9.5.2.1.   Dataanalyse

Luftgennemstrømningen (qvCVS
  ) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 6 indstillinger) beregnes i standard-m3/s på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Luftstrømningshastigheden omregnes derefter til pumpeydelse (V
  0) i m3/omdr. ved absolut pumpeindgangstemperatur og -tryk på følgende måde:

Formula (85)

hvor

| q

  vCVS | er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | er temperaturen ved pumpeindgangen, K |
| p
  p | er det absolutte tryk ved pumpeindgangen, kPa |
| n | er pumpehastigheden, omdr./s. |

q

  vCVS

er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

er temperaturen ved pumpeindgangen, K

p
  p

er det absolutte tryk ved pumpeindgangen, kPa

n

er pumpehastigheden, omdr./s.

For at tage hensyn til vekselvirkningen mellem trykvariationer ved pumpen og pumpens sliphastighed beregnes korrelationsfunktionen (X
  0) mellem pumpehastighed, trykdifference mellem pumpeindgang og -afgang og absolut pumpeafgangstryk på følgende måde:

Formula (86)

hvor

| Δp
  p | er trykforskellen mellem pumpeindgang og pumpeafgang, kPa |
| --- | --- |
| p
  p | er det absolutte afgangstryk ved pumpeudgang, kPa |

Δp
  p

er trykforskellen mellem pumpeindgang og pumpeafgang, kPa

p
  p

er det absolutte afgangstryk ved pumpeudgang, kPa

Kalibreringsligningen beregnes ved en lineær mindste kvadraters tilnærmelse på følgende måde:

Formula (87)

D
  0 og m er henholdsvis regressionslinjernes skæringspunkt og hældning og beskriver således disse.

For et CVS-system med flere hastigheder skal kalibreringskurverne genereret med forskellige pumpeydelser være tilnærmelsesvis parallelle, og værdierne svarende til skæringspunktet (D
  0) skal stige med aftagende pumpeydelse.

De af ligningen beregnede værdier skal ligge inden for ±0,5 % af den målte værdi af V
  0. Værdien af m vil være forskellig for forskellige pumper. Tilførte partikler vil med tiden mindske pumpens slip, således at m aftager. Derfor skal pumpen kalibreres ved opstart, efter større vedligeholdelsesindgreb samt hvis efterprøvningen af det samlede system tyder på, at sliphastigheden har ændret sig.

9.5.3.   Kalibrering af den kritiske venturi (CFV)

Kalibrering af CFV bygger på strømningsligningen for en kritisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af venturiens indgangstryk og –temperatur.

For at bestemme området med kritisk strømning afsættes K
  v som funktion af venturiens indgangstryk. For kritisk (droslet) strømning vil K
  v være forholdsvis konstant. Når trykket aftager (vakuum øges) aftager venturiens drosselvirkning og K
  v mindskes, ensbetydende med at CFV-enheden arbejder uden for det tilladte arbejdsområde.

9.5.3.1.   Dataanalyse

Luftgennemstrømningen (qvCVS) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 8 indstillinger) beregnes i standard-m3/s på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Kalibreringsfaktoren beregnes ud fra kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:

Formula (88)

hvor

| q

  vCVS | er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | er temperaturen ved venturiens indgang, K |
| p
  p | er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa |

q

  vCVS

er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

er temperaturen ved venturiens indgang, K

p
  p

er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa

Gennemsnitsværdien K
  V og standardafvigelsen beregnes. Standardafvigelsen må ikke være over ±0,3 % af gennemsnitsværdien af Kv.

9.5.4.   Kalibrering af subsonisk venturi (SSV)

Kalibrering af SSV bygger på strømningsligningen for en subsonisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af indgangstryk og temperatur, trykfald mellem SSV-indgang og hals som vist i ligning 43 (jf. punkt 8.5.1.4).

9.5.4.1.   Dataanalyse

Luftgennemstrømningen (Q
  SSV) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 16 indstillinger) beregnes i standard-m3/s på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Udledningskoefficienten beregnes ud fra kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:

Formula (89)

hvor

| Q
  SSV | er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | er temperaturen ved venturiens indgang, K |
| d
  V | er SVV-halsens diameter, m |
| r
  p | er forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved indgang og SSV-hals, |
| r
  D | er SSV-halsens diameter, d
  V, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter, D. |

Q
  SSV

er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

er temperaturen ved venturiens indgang, K

d
  V

er SVV-halsens diameter, m

r
  p

er forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved indgang og SSV-hals, Formula

r
  D

er SSV-halsens diameter, d
  V, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter, D.

For at bestemme området for subsonisk strømning, optegnes C
  d som en funktion af Reynolds' tal Re ved SSV-halsen. Re ved SVV-halsen beregnes ved hjælp af følgende ligning:

Formula (90)

hvor

Formula (91)

hvor

| A1 | er 25,55152 i SI-enheder på |
| --- | --- |
| Q
  SSV | er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| d
  V | er SVV-halsens diameter, m |
| μ | er gassens absolutte eller dynamiske viskositet, kg/ms |
| b | er 1,458 × 106 (empirisk konstant), kg/ms K0,5 |
| S | er 110,4 (empirisk konstant) K |

A1

er 25,55152 i SI-enheder på Formula

Q
  SSV

er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

d
  V

er SVV-halsens diameter, m

μ

er gassens absolutte eller dynamiske viskositet, kg/ms

b

er 1,458 × 106 (empirisk konstant), kg/ms K0,5

S

er 110,4 (empirisk konstant) K

Da Q
  SSV er et input til Re-formelen, startes beregningerne med et indledende gæt af kalibreringsventuriens Q
  SSV eller C
  d og gentages, indtil Q
  SSV konvergerer. Konvergensmetoden skal være nøjagtig til 0,1 % af punkt eller bedre.

For mindst 16 punkter i det subsoniske strømningsområde skal de værdier for C
  d, der beregnes ud fra tilnærmelsesligningen for den fremkomne kalibreringskurve ligge inden for ±0,5 % af den målte værdi for C
  d for hvert kalibreringspunkt.

9.5.5.   Kontrol af det samlede system

Nøjagtigheden af det samlede CVS-prøvetagnings- og analysesystem bestemmes ved tilledning af en kendt masse af en forurenende luftart til systemet, medens dette er bragt til at fungere på normal måde. Der analyseres for den forurenende luftart, og dens masse beregnes efter punkt 8.5.2.4, bortset fra propan, for hvilket der anvendes en u-faktor 0,000472 i stedet for 0,000480 for HC. Der skal anvendes en af følgende to teknikker.

9.5.5.1.   Måling med blænde med kritisk strømning

En kendt mængde af en ren gas (carbonmonoxid eller propan) ledes til CVS-systemet gennem en kalibreret kritisk blænde. Hvis indgangstrykket er tilstrækkeligt højt, er strømningshastigheden, som justeres ved hjælp af den kritiske blænde, uafhængigt af blændens afgangstryk (kritisk strømning). CVS-systemet bringes til at fungere som ved en sædvanlig emissionsprøvning af udstødningsgas i 5 til 10 minutter. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes.

Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas.

9.5.5.2.   Gravimetrisk måling

Massen af en lille cylinder fyldt med enten carbonmonoxid eller propan bestemmes med en nøjagtighed på ±0,01 g. CVS-systemet sættes i drift som under en normal udstødningsemissionsprøvning i mellem 5 og 10 minutter, idet der indsprøjtes carbonmonoxid eller propan i systemet. Den afgivne mængde ren gas bestemmes ved differentialvejning. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes.

Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas.

TILLÆG 1

WHTC-DYNAMOMETERSKEMA

| Tid | Norm. | Norm. |
| --- | --- | --- |
| s | Hastighed | Moment |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1009 | 45,4 | m |
| 1010 | 37,2 | m |
| 1011 | 26,3 | m |
| 1012 | 17,9 | m |
| 1013 | 16,2 | 1,9 |
| 1014 | 17,8 | 7,5 |
| 1015 | 25,2 | 18,0 |
| 1016 | 39,7 | 6,5 |
| 1017 | 38,6 | 0,0 |
| 1018 | 37,4 | 5,4 |
| 1019 | 43,4 | 9,7 |
| 1020 | 46,9 | 15,7 |
| 1021 | 52,5 | 13,1 |
| 1022 | 56,2 | 6,3 |
| 1023 | 44,0 | 0,0 |
| 1024 | 31,8 | 20,9 |
| 1025 | 38,7 | 36,3 |
| 1026 | 47,7 | 47,5 |
| 1027 | 54,5 | 22,0 |
| 1028 | 41,3 | 0,0 |
| 1029 | 28,1 | 26,8 |
| 1030 | 31,6 | 49,2 |
| 1031 | 34,5 | 39,5 |
| 1032 | 36,4 | 24,0 |
| 1033 | 36,7 | m |
| 1034 | 35,5 | m |
| 1035 | 33,8 | m |
| 1036 | 33,7 | 19,8 |
| 1037 | 35,3 | 35,1 |
| 1038 | 38,0 | 33,9 |
| 1039 | 40,1 | 34,5 |
| 1040 | 42,2 | 40,4 |
| 1041 | 45,2 | 44,0 |
| 1042 | 48,3 | 35,9 |
| 1043 | 50,1 | 29,6 |
| 1044 | 52,3 | 38,5 |
| 1045 | 55,3 | 57,7 |
| 1046 | 57,0 | 50,7 |
| 1047 | 57,7 | 25,2 |
| 1048 | 42,9 | 0,0 |
| 1049 | 28,2 | 15,7 |
| 1050 | 29,2 | 30,5 |
| 1051 | 31,1 | 52,6 |
| 1052 | 33,4 | 60,7 |
| 1053 | 35,0 | 61,4 |
| 1054 | 35,3 | 18,2 |
| 1055 | 35,2 | 14,9 |
| 1056 | 34,9 | 11,7 |
| 1057 | 34,5 | 12,9 |
| 1058 | 34,1 | 15,5 |
| 1059 | 33,5 | m |
| 1060 | 31,8 | m |
| 1061 | 30,1 | m |
| 1062 | 29,6 | 10,3 |
| 1063 | 30,0 | 26,5 |
| 1064 | 31,0 | 18,8 |
| 1065 | 31,5 | 26,5 |
| 1066 | 31,7 | m |
| 1067 | 31,5 | m |
| 1068 | 30,6 | m |
| 1069 | 30,0 | m |
| 1070 | 30,0 | m |
| 1071 | 29,4 | m |
| 1072 | 44,3 | 0,0 |
| 1073 | 59,2 | m |
| 1074 | 58,3 | m |
| 1075 | 57,1 | m |
| 1076 | 55,4 | m |
| 1077 | 53,5 | m |
| 1078 | 51,5 | m |
| 1079 | 49,7 | m |
| 1080 | 47,9 | m |
| 1081 | 46,4 | m |
| 1082 | 45,5 | m |
| 1083 | 45,2 | m |
| 1084 | 44,3 | m |
| 1085 | 43,6 | m |
| 1086 | 43,1 | m |
| 1087 | 42,5 | 25,6 |
| 1088 | 43,3 | 25,7 |
| 1089 | 46,3 | 24,0 |
| 1090 | 47,8 | 20,6 |
| 1091 | 47,2 | 3,8 |
| 1092 | 45,6 | 4,4 |
| 1093 | 44,6 | 4,1 |
| 1094 | 44,1 | m |
| 1095 | 42,9 | m |
| 1096 | 40,9 | m |
| 1097 | 39,2 | m |
| 1098 | 37,0 | m |
| 1099 | 35,1 | 2,0 |
| 1100 | 35,6 | 43,3 |
| 1101 | 38,7 | 47,6 |
| 1102 | 41,3 | 40,4 |
| 1103 | 42,6 | 45,7 |
| 1104 | 43,9 | 43,3 |
| 1105 | 46,9 | 41,2 |
| 1106 | 52,4 | 40,1 |
| 1107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1110 | 57,0 | 25,4 |
| 1111 | 56,8 | 25,3 |
| 1112 | 56,3 | 25,3 |
| 1113 | 55,6 | 25,2 |
| 1114 | 56,2 | 25,2 |
| 1115 | 58,0 | 12,4 |
| 1116 | 43,4 | 0,0 |
| 1117 | 28,8 | 26,2 |
| 1118 | 30,9 | 49,9 |
| 1119 | 32,3 | 40,5 |
| 1120 | 32,5 | 12,4 |
| 1121 | 32,4 | 12,2 |
| 1122 | 32,1 | 6,4 |
| 1123 | 31,0 | 12,4 |
| 1124 | 30,1 | 18,5 |
| 1125 | 30,4 | 35,6 |
| 1126 | 31,2 | 30,1 |
| 1127 | 31,5 | 30,8 |
| 1128 | 31,5 | 26,9 |
| 1129 | 31,7 | 33,9 |
| 1130 | 32,0 | 29,9 |
| 1131 | 32,1 | m |
| 1132 | 31,4 | m |
| 1133 | 30,3 | m |
| 1134 | 29,8 | m |
| 1135 | 44,3 | 0,0 |
| 1136 | 58,9 | m |
| 1137 | 52,1 | m |
| 1138 | 44,1 | m |
| 1139 | 51,7 | 0,0 |
| 1140 | 59,2 | m |
| 1141 | 47,2 | m |
| 1142 | 35,1 | 0,0 |
| 1143 | 23,1 | m |
| 1144 | 13,1 | m |
| 1145 | 5,0 | m |
| 1146 | 0,0 | 0,0 |
| 1147 | 0,0 | 0,0 |
| 1148 | 0,0 | 0,0 |
| 1149 | 0,0 | 0,0 |
| 1150 | 0,0 | 0,0 |
| 1151 | 0,0 | 0,0 |
| 1152 | 0,0 | 0,0 |
| 1153 | 0,0 | 0,0 |
| 1154 | 0,0 | 0,0 |
| 1155 | 0,0 | 0,0 |
| 1156 | 0,0 | 0,0 |
| 1157 | 0,0 | 0,0 |
| 1158 | 0,0 | 0,0 |
| 1159 | 0,0 | 0,0 |
| 1160 | 0,0 | 0,0 |
| 1161 | 0,0 | 0,0 |
| 1162 | 0,0 | 0,0 |
| 1163 | 0,0 | 0,0 |
| 1164 | 0,0 | 0,0 |
| 1165 | 0,0 | 0,0 |
| 1166 | 0,0 | 0,0 |
| 1167 | 0,0 | 0,0 |
| 1168 | 0,0 | 0,0 |
| 1169 | 0,0 | 0,0 |
| 1170 | 0,0 | 0,0 |
| 1171 | 0,0 | 0,0 |
| 1172 | 0,0 | 0,0 |
| 1173 | 0,0 | 0,0 |
| 1174 | 0,0 | 0,0 |
| 1175 | 0,0 | 0,0 |
| 1176 | 0,0 | 0,0 |
| 1177 | 0,0 | 0,0 |
| 1178 | 0,0 | 0,0 |
| 1179 | 0,0 | 0,0 |
| 1180 | 0,0 | 0,0 |
| 1181 | 0,0 | 0,0 |
| 1182 | 0,0 | 0,0 |
| 1183 | 0,0 | 0,0 |
| 1184 | 0,0 | 0,0 |
| 1185 | 0,0 | 0,0 |
| 1186 | 0,0 | 0,0 |
| 1187 | 0,0 | 0,0 |
| 1188 | 0,0 | 0,0 |
| 1189 | 0,0 | 0,0 |
| 1190 | 0,0 | 0,0 |
| 1191 | 0,0 | 0,0 |
| 1192 | 0,0 | 0,0 |
| 1193 | 0,0 | 0,0 |
| 1194 | 0,0 | 0,0 |
| 1195 | 0,0 | 0,0 |
| 1196 | 0,0 | 20,4 |
| 1197 | 12,6 | 41,2 |
| 1198 | 27,3 | 20,4 |
| 1199 | 40,4 | 7,6 |
| 1200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1215 | 44,9 | 42,5 |
| 1216 | 46,3 | 83,3 |
| 1217 | 46,8 | 74,1 |
| 1218 | 48,1 | 75,7 |
| 1219 | 50,5 | 75,8 |
| 1220 | 53,6 | 76,7 |
| 1221 | 56,9 | 77,1 |
| 1222 | 60,2 | 78,7 |
| 1223 | 63,7 | 78,0 |
| 1224 | 67,2 | 79,6 |
| 1225 | 70,7 | 80,9 |
| 1226 | 74,1 | 81,1 |
| 1227 | 77,5 | 83,6 |
| 1228 | 80,8 | 85,6 |
| 1229 | 84,1 | 81,6 |
| 1230 | 87,4 | 88,3 |
| 1231 | 90,5 | 91,9 |
| 1232 | 93,5 | 94,1 |
| 1233 | 96,8 | 96,6 |
| 1234 | 100,0 | m |
| 1235 | 96,0 | m |
| 1236 | 81,9 | m |
| 1237 | 68,1 | m |
| 1238 | 58,1 | 84,7 |
| 1239 | 58,5 | 85,4 |
| 1240 | 59,5 | 85,6 |
| 1241 | 61,0 | 86,6 |
| 1242 | 62,6 | 86,8 |
| 1243 | 64,1 | 87,6 |
| 1244 | 65,4 | 87,5 |
| 1245 | 66,7 | 87,8 |
| 1246 | 68,1 | 43,5 |
| 1247 | 55,2 | 0,0 |
| 1248 | 42,3 | 37,2 |
| 1249 | 43,0 | 73,6 |
| 1250 | 43,5 | 65,1 |
| 1251 | 43,8 | 53,1 |
| 1252 | 43,9 | 54,6 |
| 1253 | 43,9 | 41,2 |
| 1254 | 43,8 | 34,8 |
| 1255 | 43,6 | 30,3 |
| 1256 | 43,3 | 21,9 |
| 1257 | 42,8 | 19,9 |
| 1258 | 42,3 | m |
| 1259 | 41,4 | m |
| 1260 | 40,2 | m |
| 1261 | 38,7 | m |
| 1262 | 37,1 | m |
| 1263 | 35,6 | m |
| 1264 | 34,2 | m |
| 1265 | 32,9 | m |
| 1266 | 31,8 | m |
| 1267 | 30,7 | m |
| 1268 | 29,6 | m |
| 1269 | 40,4 | 0,0 |
| 1270 | 51,2 | m |
| 1271 | 49,6 | m |
| 1272 | 48,0 | m |
| 1273 | 46,4 | m |
| 1274 | 45,0 | m |
| 1275 | 43,6 | m |
| 1276 | 42,3 | m |
| 1277 | 41,0 | m |
| 1278 | 39,6 | m |
| 1279 | 38,3 | m |
| 1280 | 37,1 | m |
| 1281 | 35,9 | m |
| 1282 | 34,6 | m |
| 1283 | 33,0 | m |
| 1284 | 31,1 | m |
| 1285 | 29,2 | m |
| 1286 | 43,3 | 0,0 |
| 1287 | 57,4 | 32,8 |
| 1288 | 59,9 | 65,4 |
| 1289 | 61,9 | 76,1 |
| 1290 | 65,6 | 73,7 |
| 1291 | 69,9 | 79,3 |
| 1292 | 74,1 | 81,3 |
| 1293 | 78,3 | 83,2 |
| 1294 | 82,6 | 86,0 |
| 1295 | 87,0 | 89,5 |
| 1296 | 91,2 | 90,8 |
| 1297 | 95,3 | 45,9 |
| 1298 | 81,0 | 0,0 |
| 1299 | 66,6 | 38,2 |
| 1300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1303 | 70,0 | 85,2 |
| 1304 | 71,6 | 85,9 |
| 1305 | 73,3 | 86,2 |
| 1306 | 74,8 | 86,5 |
| 1307 | 76,3 | 42,9 |
| 1308 | 63,3 | 0,0 |
| 1309 | 50,4 | 21,2 |
| 1310 | 50,6 | 42,3 |
| 1311 | 50,6 | 53,7 |
| 1312 | 50,4 | 90,1 |
| 1313 | 50,5 | 97,1 |
| 1314 | 51,0 | 100,0 |
| 1315 | 51,9 | 100,0 |
| 1316 | 52,6 | 100,0 |
| 1317 | 52,8 | 32,4 |
| 1318 | 47,7 | 0,0 |
| 1319 | 42,6 | 27,4 |
| 1320 | 42,1 | 53,5 |
| 1321 | 41,8 | 44,5 |
| 1322 | 41,4 | 41,1 |
| 1323 | 41,0 | 21,0 |
| 1324 | 40,3 | 0,0 |
| 1325 | 39,3 | 1,0 |
| 1326 | 38,3 | 15,2 |
| 1327 | 37,6 | 57,8 |
| 1328 | 37,3 | 73,2 |
| 1329 | 37,3 | 59,8 |
| 1330 | 37,4 | 52,2 |
| 1331 | 37,4 | 16,9 |
| 1332 | 37,1 | 34,3 |
| 1333 | 36,7 | 51,9 |
| 1334 | 36,2 | 25,3 |
| 1335 | 35,6 | m |
| 1336 | 34,6 | m |
| 1337 | 33,2 | m |
| 1338 | 31,6 | m |
| 1339 | 30,1 | m |
| 1340 | 28,8 | m |
| 1341 | 28,0 | 29,5 |
| 1342 | 28,6 | 100,0 |
| 1343 | 28,8 | 97,3 |
| 1344 | 28,8 | 73,4 |
| 1345 | 29,6 | 56,9 |
| 1346 | 30,3 | 91,7 |
| 1347 | 31,0 | 90,5 |
| 1348 | 31,8 | 81,7 |
| 1349 | 32,6 | 79,5 |
| 1350 | 33,5 | 86,9 |
| 1351 | 34,6 | 100,0 |
| 1352 | 35,6 | 78,7 |
| 1353 | 36,4 | 50,5 |
| 1354 | 37,0 | 57,0 |
| 1355 | 37,3 | 69,1 |
| 1356 | 37,6 | 49,5 |
| 1357 | 37,8 | 44,4 |
| 1358 | 37,8 | 43,4 |
| 1359 | 37,8 | 34,8 |
| 1360 | 37,6 | 24,0 |
| 1361 | 37,2 | m |
| 1362 | 36,3 | m |
| 1363 | 35,1 | m |
| 1364 | 33,7 | m |
| 1365 | 32,4 | m |
| 1366 | 31,1 | m |
| 1367 | 29,9 | m |
| 1368 | 28,7 | m |
| 1369 | 29,0 | 58,6 |
| 1370 | 29,7 | 88,5 |
| 1371 | 31,0 | 86,3 |
| 1372 | 31,8 | 43,4 |
| 1373 | 31,7 | m |
| 1374 | 29,9 | m |
| 1375 | 40,2 | 0,0 |
| 1376 | 50,4 | m |
| 1377 | 47,9 | m |
| 1378 | 45,0 | m |
| 1379 | 43,0 | m |
| 1380 | 40,6 | m |
| 1381 | 55,5 | 0,0 |
| 1382 | 70,4 | 41,7 |
| 1383 | 73,4 | 83,2 |
| 1384 | 74,0 | 83,7 |
| 1385 | 74,9 | 41,7 |
| 1386 | 60,0 | 0,0 |
| 1387 | 45,1 | 41,6 |
| 1388 | 47,7 | 84,2 |
| 1389 | 50,4 | 50,2 |
| 1390 | 53,0 | 26,1 |
| 1391 | 59,5 | 0,0 |
| 1392 | 66,2 | 38,4 |
| 1393 | 66,4 | 76,7 |
| 1394 | 67,6 | 100,0 |
| 1395 | 68,4 | 76,6 |
| 1396 | 68,2 | 47,2 |
| 1397 | 69,0 | 81,4 |
| 1398 | 69,7 | 40,6 |
| 1399 | 54,7 | 0,0 |
| 1400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1402 | 36,7 | 59,4 |
| 1403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1405 | 36,8 | 100,0 |
| 1406 | 36,4 | 100,0 |
| 1407 | 36,3 | 79,7 |
| 1408 | 36,7 | 49,5 |
| 1409 | 36,6 | 39,3 |
| 1410 | 37,3 | 62,8 |
| 1411 | 38,1 | 73,4 |
| 1412 | 39,0 | 72,9 |
| 1413 | 40,2 | 72,0 |
| 1414 | 41,5 | 71,2 |
| 1415 | 42,9 | 77,3 |
| 1416 | 44,4 | 76,6 |
| 1417 | 45,4 | 43,1 |
| 1418 | 45,3 | 53,9 |
| 1419 | 45,1 | 64,8 |
| 1420 | 46,5 | 74,2 |
| 1421 | 47,7 | 75,2 |
| 1422 | 48,1 | 75,5 |
| 1423 | 48,6 | 75,8 |
| 1424 | 48,9 | 76,3 |
| 1425 | 49,9 | 75,5 |
| 1426 | 50,4 | 75,2 |
| 1427 | 51,1 | 74,6 |
| 1428 | 51,9 | 75,0 |
| 1429 | 52,7 | 37,2 |
| 1430 | 41,6 | 0,0 |
| 1431 | 30,4 | 36,6 |
| 1432 | 30,5 | 73,2 |
| 1433 | 30,3 | 81,6 |
| 1434 | 30,4 | 89,3 |
| 1435 | 31,5 | 90,4 |
| 1436 | 32,7 | 88,5 |
| 1437 | 33,7 | 97,2 |
| 1438 | 35,2 | 99,7 |
| 1439 | 36,3 | 98,8 |
| 1440 | 37,7 | 100,0 |
| 1441 | 39,2 | 100,0 |
| 1442 | 40,9 | 100,0 |
| 1443 | 42,4 | 99,5 |
| 1444 | 43,8 | 98,7 |
| 1445 | 45,4 | 97,3 |
| 1446 | 47,0 | 96,6 |
| 1447 | 47,8 | 96,2 |
| 1448 | 48,8 | 96,3 |
| 1449 | 50,5 | 95,1 |
| 1450 | 51,0 | 95,9 |
| 1451 | 52,0 | 94,3 |
| 1452 | 52,6 | 94,6 |
| 1453 | 53,0 | 65,5 |
| 1454 | 53,2 | 0,0 |
| 1455 | 53,2 | m |
| 1456 | 52,6 | m |
| 1457 | 52,1 | m |
| 1458 | 51,8 | m |
| 1459 | 51,3 | m |
| 1460 | 50,7 | m |
| 1461 | 50,7 | m |
| 1462 | 49,8 | m |
| 1463 | 49,4 | m |
| 1464 | 49,3 | m |
| 1465 | 49,1 | m |
| 1466 | 49,1 | m |
| 1467 | 49,1 | 8,3 |
| 1468 | 48,9 | 16,8 |
| 1469 | 48,8 | 21,3 |
| 1470 | 49,1 | 22,1 |
| 1471 | 49,4 | 26,3 |
| 1472 | 49,8 | 39,2 |
| 1473 | 50,4 | 83,4 |
| 1474 | 51,4 | 90,6 |
| 1475 | 52,3 | 93,8 |
| 1476 | 53,3 | 94,0 |
| 1477 | 54,2 | 94,1 |
| 1478 | 54,9 | 94,3 |
| 1479 | 55,7 | 94,6 |
| 1480 | 56,1 | 94,9 |
| 1481 | 56,3 | 86,2 |
| 1482 | 56,2 | 64,1 |
| 1483 | 56,0 | 46,1 |
| 1484 | 56,2 | 33,4 |
| 1485 | 56,5 | 23,6 |
| 1486 | 56,3 | 18,6 |
| 1487 | 55,7 | 16,2 |
| 1488 | 56,0 | 15,9 |
| 1489 | 55,9 | 21,8 |
| 1490 | 55,8 | 20,9 |
| 1491 | 55,4 | 18,4 |
| 1492 | 55,7 | 25,1 |
| 1493 | 56,0 | 27,7 |
| 1494 | 55,8 | 22,4 |
| 1495 | 56,1 | 20,0 |
| 1496 | 55,7 | 17,4 |
| 1497 | 55,9 | 20,9 |
| 1498 | 56,0 | 22,9 |
| 1499 | 56,0 | 21,1 |
| 1500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1523 | 47,2 | m |
| 1524 | 47,8 | m |
| 1525 | 48,2 | 0,0 |
| 1526 | 48,8 | 23,0 |
| 1527 | 49,1 | 67,9 |
| 1528 | 49,4 | 73,7 |
| 1529 | 49,8 | 75,0 |
| 1530 | 50,4 | 75,8 |
| 1531 | 51,4 | 73,9 |
| 1532 | 52,3 | 72,2 |
| 1533 | 53,3 | 71,2 |
| 1534 | 54,6 | 71,2 |
| 1535 | 55,4 | 68,7 |
| 1536 | 56,7 | 67,0 |
| 1537 | 57,2 | 64,6 |
| 1538 | 57,3 | 61,9 |
| 1539 | 57,0 | 59,5 |
| 1540 | 56,7 | 57,0 |
| 1541 | 56,7 | 69,8 |
| 1542 | 56,8 | 58,5 |
| 1543 | 56,8 | 47,2 |
| 1544 | 57,0 | 38,5 |
| 1545 | 57,0 | 32,8 |
| 1546 | 56,8 | 30,2 |
| 1547 | 57,0 | 27,0 |
| 1548 | 56,9 | 26,2 |
| 1549 | 56,7 | 26,2 |
| 1550 | 57,0 | 26,6 |
| 1551 | 56,7 | 27,8 |
| 1552 | 56,7 | 29,7 |
| 1553 | 56,8 | 32,1 |
| 1554 | 56,5 | 34,9 |
| 1555 | 56,6 | 34,9 |
| 1556 | 56,3 | 35,8 |
| 1557 | 56,6 | 36,6 |
| 1558 | 56,2 | 37,6 |
| 1559 | 56,6 | 38,2 |
| 1560 | 56,2 | 37,9 |
| 1561 | 56,6 | 37,5 |
| 1562 | 56,4 | 36,7 |
| 1563 | 56,5 | 34,8 |
| 1564 | 56,5 | 35,8 |
| 1565 | 56,5 | 36,2 |
| 1566 | 56,5 | 36,7 |
| 1567 | 56,7 | 37,8 |
| 1568 | 56,7 | 37,8 |
| 1569 | 56,6 | 36,6 |
| 1570 | 56,8 | 36,1 |
| 1571 | 56,5 | 36,8 |
| 1572 | 56,9 | 35,9 |
| 1573 | 56,7 | 35,0 |
| 1574 | 56,5 | 36,0 |
| 1575 | 56,4 | 36,5 |
| 1576 | 56,5 | 38,0 |
| 1577 | 56,5 | 39,9 |
| 1578 | 56,4 | 42,1 |
| 1579 | 56,5 | 47,0 |
| 1580 | 56,4 | 48,0 |
| 1581 | 56,1 | 49,1 |
| 1582 | 56,4 | 48,9 |
| 1583 | 56,4 | 48,2 |
| 1584 | 56,5 | 48,3 |
| 1585 | 56,5 | 47,9 |
| 1586 | 56,6 | 46,8 |
| 1587 | 56,6 | 46,2 |
| 1588 | 56,5 | 44,4 |
| 1589 | 56,8 | 42,9 |
| 1590 | 56,5 | 42,8 |
| 1591 | 56,7 | 43,2 |
| 1592 | 56,5 | 42,8 |
| 1593 | 56,9 | 42,2 |
| 1594 | 56,5 | 43,1 |
| 1595 | 56,5 | 42,9 |
| 1596 | 56,7 | 42,7 |
| 1597 | 56,6 | 41,5 |
| 1598 | 56,9 | 41,8 |
| 1599 | 56,6 | 41,9 |
| 1600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1606 | 56,5 | 42,0 |
| 1607 | 56,7 | 42,1 |
| 1608 | 56,4 | 41,9 |
| 1609 | 56,7 | 42,9 |
| 1610 | 56,7 | 41,8 |
| 1611 | 56,7 | 41,9 |
| 1612 | 56,8 | 42,0 |
| 1613 | 56,7 | 41,5 |
| 1614 | 56,6 | 41,9 |
| 1615 | 56,8 | 41,6 |
| 1616 | 56,6 | 41,6 |
| 1617 | 56,9 | 42,0 |
| 1618 | 56,7 | 40,7 |
| 1619 | 56,7 | 39,3 |
| 1620 | 56,5 | 41,4 |
| 1621 | 56,4 | 44,9 |
| 1622 | 56,8 | 45,2 |
| 1623 | 56,6 | 43,6 |
| 1624 | 56,8 | 42,2 |
| 1625 | 56,5 | 42,3 |
| 1626 | 56,5 | 44,4 |
| 1627 | 56,9 | 45,1 |
| 1628 | 56,4 | 45,0 |
| 1629 | 56,7 | 46,3 |
| 1630 | 56,7 | 45,5 |
| 1631 | 56,8 | 45,0 |
| 1632 | 56,7 | 44,9 |
| 1633 | 56,6 | 45,2 |
| 1634 | 56,8 | 46,0 |
| 1635 | 56,5 | 46,6 |
| 1636 | 56,6 | 48,3 |
| 1637 | 56,4 | 48,6 |
| 1638 | 56,6 | 50,3 |
| 1639 | 56,3 | 51,9 |
| 1640 | 56,5 | 54,1 |
| 1641 | 56,3 | 54,9 |
| 1642 | 56,4 | 55,0 |
| 1643 | 56,4 | 56,2 |
| 1644 | 56,2 | 58,6 |
| 1645 | 56,2 | 59,1 |
| 1646 | 56,2 | 62,5 |
| 1647 | 56,4 | 62,8 |
| 1648 | 56,0 | 64,7 |
| 1649 | 56,4 | 65,6 |
| 1650 | 56,2 | 67,7 |
| 1651 | 55,9 | 68,9 |
| 1652 | 56,1 | 68,9 |
| 1653 | 55,8 | 69,5 |
| 1654 | 56,0 | 69,8 |
| 1655 | 56,2 | 69,3 |
| 1656 | 56,2 | 69,8 |
| 1657 | 56,4 | 69,2 |
| 1658 | 56,3 | 68,7 |
| 1659 | 56,2 | 69,4 |
| 1660 | 56,2 | 69,5 |
| 1661 | 56,2 | 70,0 |
| 1662 | 56,4 | 69,7 |
| 1663 | 56,2 | 70,2 |
| 1664 | 56,4 | 70,5 |
| 1665 | 56,1 | 70,5 |
| 1666 | 56,5 | 69,7 |
| 1667 | 56,2 | 69,3 |
| 1668 | 56,5 | 70,9 |
| 1669 | 56,4 | 70,8 |
| 1670 | 56,3 | 71,1 |
| 1671 | 56,4 | 71,0 |
| 1672 | 56,7 | 68,6 |
| 1673 | 56,8 | 68,6 |
| 1674 | 56,6 | 68,0 |
| 1675 | 56,8 | 65,1 |
| 1676 | 56,9 | 60,9 |
| 1677 | 57,1 | 57,4 |
| 1678 | 57,1 | 54,3 |
| 1679 | 57,0 | 48,6 |
| 1680 | 57,4 | 44,1 |
| 1681 | 57,4 | 40,2 |
| 1682 | 57,6 | 36,9 |
| 1683 | 57,5 | 34,2 |
| 1684 | 57,4 | 31,1 |
| 1685 | 57,5 | 25,9 |
| 1686 | 57,5 | 20,7 |
| 1687 | 57,6 | 16,4 |
| 1688 | 57,6 | 12,4 |
| 1689 | 57,6 | 8,9 |
| 1690 | 57,5 | 8,0 |
| 1691 | 57,5 | 5,8 |
| 1692 | 57,3 | 5,8 |
| 1693 | 57,6 | 5,5 |
| 1694 | 57,3 | 4,5 |
| 1695 | 57,2 | 3,2 |
| 1696 | 57,2 | 3,1 |
| 1697 | 57,3 | 4,9 |
| 1698 | 57,3 | 4,2 |
| 1699 | 56,9 | 5,5 |
| 1700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1705 | 56,7 | 5,7 |
| 1706 | 56,8 | 5,8 |
| 1707 | 57,0 | 6,1 |
| 1708 | 56,7 | 5,9 |
| 1709 | 57,0 | 6,6 |
| 1710 | 56,9 | 6,4 |
| 1711 | 56,7 | 6,7 |
| 1712 | 56,9 | 6,9 |
| 1713 | 56,8 | 5,6 |
| 1714 | 56,6 | 5,1 |
| 1715 | 56,6 | 6,5 |
| 1716 | 56,5 | 10,0 |
| 1717 | 56,6 | 12,4 |
| 1718 | 56,5 | 14,5 |
| 1719 | 56,6 | 16,3 |
| 1720 | 56,3 | 18,1 |
| 1721 | 56,6 | 20,7 |
| 1722 | 56,1 | 22,6 |
| 1723 | 56,3 | 25,8 |
| 1724 | 56,4 | 27,7 |
| 1725 | 56,0 | 29,7 |
| 1726 | 56,1 | 32,6 |
| 1727 | 55,9 | 34,9 |
| 1728 | 55,9 | 36,4 |
| 1729 | 56,0 | 39,2 |
| 1730 | 55,9 | 41,4 |
| 1731 | 55,5 | 44,2 |
| 1732 | 55,9 | 46,4 |
| 1733 | 55,8 | 48,3 |
| 1734 | 55,6 | 49,1 |
| 1735 | 55,8 | 49,3 |
| 1736 | 55,9 | 47,7 |
| 1737 | 55,9 | 47,4 |
| 1738 | 55,8 | 46,9 |
| 1739 | 56,1 | 46,8 |
| 1740 | 56,1 | 45,8 |
| 1741 | 56,2 | 46,0 |
| 1742 | 56,3 | 45,9 |
| 1743 | 56,3 | 45,9 |
| 1744 | 56,2 | 44,6 |
| 1745 | 56,2 | 46,0 |
| 1746 | 56,4 | 46,2 |
| 1747 | 55,8 | m |
| 1748 | 55,5 | m |
| 1749 | 55,0 | m |
| 1750 | 54,1 | m |
| 1751 | 54,0 | m |
| 1752 | 53,3 | m |
| 1753 | 52,6 | m |
| 1754 | 51,8 | m |
| 1755 | 50,7 | m |
| 1756 | 49,9 | m |
| 1757 | 49,1 | m |
| 1758 | 47,7 | m |
| 1759 | 46,8 | m |
| 1760 | 45,7 | m |
| 1761 | 44,8 | m |
| 1762 | 43,9 | m |
| 1763 | 42,9 | m |
| 1764 | 41,5 | m |
| 1765 | 39,5 | m |
| 1766 | 36,7 | m |
| 1767 | 33,8 | m |
| 1768 | 31,0 | m |
| 1769 | 40,0 | 0,0 |
| 1770 | 49,1 | m |
| 1771 | 46,2 | m |
| 1772 | 43,1 | m |
| 1773 | 39,9 | m |
| 1774 | 36,6 | m |
| 1775 | 33,6 | m |
| 1776 | 30,5 | m |
| 1777 | 42,8 | 0,0 |
| 1778 | 55,2 | m |
| 1779 | 49,9 | m |
| 1780 | 44,0 | m |
| 1781 | 37,6 | m |
| 1782 | 47,2 | 0,0 |
| 1783 | 56,8 | m |
| 1784 | 47,5 | m |
| 1785 | 42,9 | m |
| 1786 | 31,6 | m |
| 1787 | 25,8 | m |
| 1788 | 19,9 | m |
| 1789 | 14,0 | m |
| 1790 | 8,1 | m |
| 1791 | 2,2 | m |
| 1792 | 0,0 | 0,0 |
| 1793 | 0,0 | 0,0 |
| 1794 | 0,0 | 0,0 |
| 1795 | 0,0 | 0,0 |
| 1796 | 0,0 | 0,0 |
| 1797 | 0,0 | 0,0 |
| 1798 | 0,0 | 0,0 |
| 1799 | 0,0 | 0,0 |
| 1800 | 0,0 | 0,0 |
| m = kørsel (motoring) |

Tid

Norm.

Norm.

s

Hastighed

Moment

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1009

45,4

m

1010

37,2

m

1011

26,3

m

1012

17,9

m

1013

16,2

1,9

1014

17,8

7,5

1015

25,2

18,0

1016

39,7

6,5

1017

38,6

0,0

1018

37,4

5,4

1019

43,4

9,7

1020

46,9

15,7

1021

52,5

13,1

1022

56,2

6,3

1023

44,0

0,0

1024

31,8

20,9

1025

38,7

36,3

1026

47,7

47,5

1027

54,5

22,0

1028

41,3

0,0

1029

28,1

26,8

1030

31,6

49,2

1031

34,5

39,5

1032

36,4

24,0

1033

36,7

m

1034

35,5

m

1035

33,8

m

1036

33,7

19,8

1037

35,3

35,1

1038

38,0

33,9

1039

40,1

34,5

1040

42,2

40,4

1041

45,2

44,0

1042

48,3

35,9

1043

50,1

29,6

1044

52,3

38,5

1045

55,3

57,7

1046

57,0

50,7

1047

57,7

25,2

1048

42,9

0,0

1049

28,2

15,7

1050

29,2

30,5

1051

31,1

52,6

1052

33,4

60,7

1053

35,0

61,4

1054

35,3

18,2

1055

35,2

14,9

1056

34,9

11,7

1057

34,5

12,9

1058

34,1

15,5

1059

33,5

m

1060

31,8

m

1061

30,1

m

1062

29,6

10,3

1063

30,0

26,5

1064

31,0

18,8

1065

31,5

26,5

1066

31,7

m

1067

31,5

m

1068

30,6

m

1069

30,0

m

1070

30,0

m

1071

29,4

m

1072

44,3

0,0

1073

59,2

m

1074

58,3

m

1075

57,1

m

1076

55,4

m

1077

53,5

m

1078

51,5

m

1079

49,7

m

1080

47,9

m

1081

46,4

m

1082

45,5

m

1083

45,2

m

1084

44,3

m

1085

43,6

m

1086

43,1

m

1087

42,5

25,6

1088

43,3

25,7

1089

46,3

24,0

1090

47,8

20,6

1091

47,2

3,8

1092

45,6

4,4

1093

44,6

4,1

1094

44,1

m

1095

42,9

m

1096

40,9

m

1097

39,2

m

1098

37,0

m

1099

35,1

2,0

1100

35,6

43,3

1101

38,7

47,6

1102

41,3

40,4

1103

42,6

45,7

1104

43,9

43,3

1105

46,9

41,2

1106

52,4

40,1

1107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1110

57,0

25,4

1111

56,8

25,3

1112

56,3

25,3

1113

55,6

25,2

1114

56,2

25,2

1115

58,0

12,4

1116

43,4

0,0

1117

28,8

26,2

1118

30,9

49,9

1119

32,3

40,5

1120

32,5

12,4

1121

32,4

12,2

1122

32,1

6,4

1123

31,0

12,4

1124

30,1

18,5

1125

30,4

35,6

1126

31,2

30,1

1127

31,5

30,8

1128

31,5

26,9

1129

31,7

33,9

1130

32,0

29,9

1131

32,1

m

1132

31,4

m

1133

30,3

m

1134

29,8

m

1135

44,3

0,0

1136

58,9

m

1137

52,1

m

1138

44,1

m

1139

51,7

0,0

1140

59,2

m

1141

47,2

m

1142

35,1

0,0

1143

23,1

m

1144

13,1

m

1145

5,0

m

1146

0,0

0,0

1147

0,0

0,0

1148

0,0

0,0

1149

0,0

0,0

1150

0,0

0,0

1151

0,0

0,0

1152

0,0

0,0

1153

0,0

0,0

1154

0,0

0,0

1155

0,0

0,0

1156

0,0

0,0

1157

0,0

0,0

1158

0,0

0,0

1159

0,0

0,0

1160

0,0

0,0

1161

0,0

0,0

1162

0,0

0,0

1163

0,0

0,0

1164

0,0

0,0

1165

0,0

0,0

1166

0,0

0,0

1167

0,0

0,0

1168

0,0

0,0

1169

0,0

0,0

1170

0,0

0,0

1171

0,0

0,0

1172

0,0

0,0

1173

0,0

0,0

1174

0,0

0,0

1175

0,0

0,0

1176

0,0

0,0

1177

0,0

0,0

1178

0,0

0,0

1179

0,0

0,0

1180

0,0

0,0

1181

0,0

0,0

1182

0,0

0,0

1183

0,0

0,0

1184

0,0

0,0

1185

0,0

0,0

1186

0,0

0,0

1187

0,0

0,0

1188

0,0

0,0

1189

0,0

0,0

1190

0,0

0,0

1191

0,0

0,0

1192

0,0

0,0

1193

0,0

0,0

1194

0,0

0,0

1195

0,0

0,0

1196

0,0

20,4

1197

12,6

41,2

1198

27,3

20,4

1199

40,4

7,6

1200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1215

44,9

42,5

1216

46,3

83,3

1217

46,8

74,1

1218

48,1

75,7

1219

50,5

75,8

1220

53,6

76,7

1221

56,9

77,1

1222

60,2

78,7

1223

63,7

78,0

1224

67,2

79,6

1225

70,7

80,9

1226

74,1

81,1

1227

77,5

83,6

1228

80,8

85,6

1229

84,1

81,6

1230

87,4

88,3

1231

90,5

91,9

1232

93,5

94,1

1233

96,8

96,6

1234

100,0

m

1235

96,0

m

1236

81,9

m

1237

68,1

m

1238

58,1

84,7

1239

58,5

85,4

1240

59,5

85,6

1241

61,0

86,6

1242

62,6

86,8

1243

64,1

87,6

1244

65,4

87,5

1245

66,7

87,8

1246

68,1

43,5

1247

55,2

0,0

1248

42,3

37,2

1249

43,0

73,6

1250

43,5

65,1

1251

43,8

53,1

1252

43,9

54,6

1253

43,9

41,2

1254

43,8

34,8

1255

43,6

30,3

1256

43,3

21,9

1257

42,8

19,9

1258

42,3

m

1259

41,4

m

1260

40,2

m

1261

38,7

m

1262

37,1

m

1263

35,6

m

1264

34,2

m

1265

32,9

m

1266

31,8

m

1267

30,7

m

1268

29,6

m

1269

40,4

0,0

1270

51,2

m

1271

49,6

m

1272

48,0

m

1273

46,4

m

1274

45,0

m

1275

43,6

m

1276

42,3

m

1277

41,0

m

1278

39,6

m

1279

38,3

m

1280

37,1

m

1281

35,9

m

1282

34,6

m

1283

33,0

m

1284

31,1

m

1285

29,2

m

1286

43,3

0,0

1287

57,4

32,8

1288

59,9

65,4

1289

61,9

76,1

1290

65,6

73,7

1291

69,9

79,3

1292

74,1

81,3

1293

78,3

83,2

1294

82,6

86,0

1295

87,0

89,5

1296

91,2

90,8

1297

95,3

45,9

1298

81,0

0,0

1299

66,6

38,2

1300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1303

70,0

85,2

1304

71,6

85,9

1305

73,3

86,2

1306

74,8

86,5

1307

76,3

42,9

1308

63,3

0,0

1309

50,4

21,2

1310

50,6

42,3

1311

50,6

53,7

1312

50,4

90,1

1313

50,5

97,1

1314

51,0

100,0

1315

51,9

100,0

1316

52,6

100,0

1317

52,8

32,4

1318

47,7

0,0

1319

42,6

27,4

1320

42,1

53,5

1321

41,8

44,5

1322

41,4

41,1

1323

41,0

21,0

1324

40,3

0,0

1325

39,3

1,0

1326

38,3

15,2

1327

37,6

57,8

1328

37,3

73,2

1329

37,3

59,8

1330

37,4

52,2

1331

37,4

16,9

1332

37,1

34,3

1333

36,7

51,9

1334

36,2

25,3

1335

35,6

m

1336

34,6

m

1337

33,2

m

1338

31,6

m

1339

30,1

m

1340

28,8

m

1341

28,0

29,5

1342

28,6

100,0

1343

28,8

97,3

1344

28,8

73,4

1345

29,6

56,9

1346

30,3

91,7

1347

31,0

90,5

1348

31,8

81,7

1349

32,6

79,5

1350

33,5

86,9

1351

34,6

100,0

1352

35,6

78,7

1353

36,4

50,5

1354

37,0

57,0

1355

37,3

69,1

1356

37,6

49,5

1357

37,8

44,4

1358

37,8

43,4

1359

37,8

34,8

1360

37,6

24,0

1361

37,2

m

1362

36,3

m

1363

35,1

m

1364

33,7

m

1365

32,4

m

1366

31,1

m

1367

29,9

m

1368

28,7

m

1369

29,0

58,6

1370

29,7

88,5

1371

31,0

86,3

1372

31,8

43,4

1373

31,7

m

1374

29,9

m

1375

40,2

0,0

1376

50,4

m

1377

47,9

m

1378

45,0

m

1379

43,0

m

1380

40,6

m

1381

55,5

0,0

1382

70,4

41,7

1383

73,4

83,2

1384

74,0

83,7

1385

74,9

41,7

1386

60,0

0,0

1387

45,1

41,6

1388

47,7

84,2

1389

50,4

50,2

1390

53,0

26,1

1391

59,5

0,0

1392

66,2

38,4

1393

66,4

76,7

1394

67,6

100,0

1395

68,4

76,6

1396

68,2

47,2

1397

69,0

81,4

1398

69,7

40,6

1399

54,7

0,0

1400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1402

36,7

59,4

1403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1405

36,8

100,0

1406

36,4

100,0

1407

36,3

79,7

1408

36,7

49,5

1409

36,6

39,3

1410

37,3

62,8

1411

38,1

73,4

1412

39,0

72,9

1413

40,2

72,0

1414

41,5

71,2

1415

42,9

77,3

1416

44,4

76,6

1417

45,4

43,1

1418

45,3

53,9

1419

45,1

64,8

1420

46,5

74,2

1421

47,7

75,2

1422

48,1

75,5

1423

48,6

75,8

1424

48,9

76,3

1425

49,9

75,5

1426

50,4

75,2

1427

51,1

74,6

1428

51,9

75,0

1429

52,7

37,2

1430

41,6

0,0

1431

30,4

36,6

1432

30,5

73,2

1433

30,3

81,6

1434

30,4

89,3

1435

31,5

90,4

1436

32,7

88,5

1437

33,7

97,2

1438

35,2

99,7

1439

36,3

98,8

1440

37,7

100,0

1441

39,2

100,0

1442

40,9

100,0

1443

42,4

99,5

1444

43,8

98,7

1445

45,4

97,3

1446

47,0

96,6

1447

47,8

96,2

1448

48,8

96,3

1449

50,5

95,1

1450

51,0

95,9

1451

52,0

94,3

1452

52,6

94,6

1453

53,0

65,5

1454

53,2

0,0

1455

53,2

m

1456

52,6

m

1457

52,1

m

1458

51,8

m

1459

51,3

m

1460

50,7

m

1461

50,7

m

1462

49,8

m

1463

49,4

m

1464

49,3

m

1465

49,1

m

1466

49,1

m

1467

49,1

8,3

1468

48,9

16,8

1469

48,8

21,3

1470

49,1

22,1

1471

49,4

26,3

1472

49,8

39,2

1473

50,4

83,4

1474

51,4

90,6

1475

52,3

93,8

1476

53,3

94,0

1477

54,2

94,1

1478

54,9

94,3

1479

55,7

94,6

1480

56,1

94,9

1481

56,3

86,2

1482

56,2

64,1

1483

56,0

46,1

1484

56,2

33,4

1485

56,5

23,6

1486

56,3

18,6

1487

55,7

16,2

1488

56,0

15,9

1489

55,9

21,8

1490

55,8

20,9

1491

55,4

18,4

1492

55,7

25,1

1493

56,0

27,7

1494

55,8

22,4

1495

56,1

20,0

1496

55,7

17,4

1497

55,9

20,9

1498

56,0

22,9

1499

56,0

21,1

1500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1523

47,2

m

1524

47,8

m

1525

48,2

0,0

1526

48,8

23,0

1527

49,1

67,9

1528

49,4

73,7

1529

49,8

75,0

1530

50,4

75,8

1531

51,4

73,9

1532

52,3

72,2

1533

53,3

71,2

1534

54,6

71,2

1535

55,4

68,7

1536

56,7

67,0

1537

57,2

64,6

1538

57,3

61,9

1539

57,0

59,5

1540

56,7

57,0

1541

56,7

69,8

1542

56,8

58,5

1543

56,8

47,2

1544

57,0

38,5

1545

57,0

32,8

1546

56,8

30,2

1547

57,0

27,0

1548

56,9

26,2

1549

56,7

26,2

1550

57,0

26,6

1551

56,7

27,8

1552

56,7

29,7

1553

56,8

32,1

1554

56,5

34,9

1555

56,6

34,9

1556

56,3

35,8

1557

56,6

36,6

1558

56,2

37,6

1559

56,6

38,2

1560

56,2

37,9

1561

56,6

37,5

1562

56,4

36,7

1563

56,5

34,8

1564

56,5

35,8

1565

56,5

36,2

1566

56,5

36,7

1567

56,7

37,8

1568

56,7

37,8

1569

56,6

36,6

1570

56,8

36,1

1571

56,5

36,8

1572

56,9

35,9

1573

56,7

35,0

1574

56,5

36,0

1575

56,4

36,5

1576

56,5

38,0

1577

56,5

39,9

1578

56,4

42,1

1579

56,5

47,0

1580

56,4

48,0

1581

56,1

49,1

1582

56,4

48,9

1583

56,4

48,2

1584

56,5

48,3

1585

56,5

47,9

1586

56,6

46,8

1587

56,6

46,2

1588

56,5

44,4

1589

56,8

42,9

1590

56,5

42,8

1591

56,7

43,2

1592

56,5

42,8

1593

56,9

42,2

1594

56,5

43,1

1595

56,5

42,9

1596

56,7

42,7

1597

56,6

41,5

1598

56,9

41,8

1599

56,6

41,9

1600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1606

56,5

42,0

1607

56,7

42,1

1608

56,4

41,9

1609

56,7

42,9

1610

56,7

41,8

1611

56,7

41,9

1612

56,8

42,0

1613

56,7

41,5

1614

56,6

41,9

1615

56,8

41,6

1616

56,6

41,6

1617

56,9

42,0

1618

56,7

40,7

1619

56,7

39,3

1620

56,5

41,4

1621

56,4

44,9

1622

56,8

45,2

1623

56,6

43,6

1624

56,8

42,2

1625

56,5

42,3

1626

56,5

44,4

1627

56,9

45,1

1628

56,4

45,0

1629

56,7

46,3

1630

56,7

45,5

1631

56,8

45,0

1632

56,7

44,9

1633

56,6

45,2

1634

56,8

46,0

1635

56,5

46,6

1636

56,6

48,3

1637

56,4

48,6

1638

56,6

50,3

1639

56,3

51,9

1640

56,5

54,1

1641

56,3

54,9

1642

56,4

55,0

1643

56,4

56,2

1644

56,2

58,6

1645

56,2

59,1

1646

56,2

62,5

1647

56,4

62,8

1648

56,0

64,7

1649

56,4

65,6

1650

56,2

67,7

1651

55,9

68,9

1652

56,1

68,9

1653

55,8

69,5

1654

56,0

69,8

1655

56,2

69,3

1656

56,2

69,8

1657

56,4

69,2

1658

56,3

68,7

1659

56,2

69,4

1660

56,2

69,5

1661

56,2

70,0

1662

56,4

69,7

1663

56,2

70,2

1664

56,4

70,5

1665

56,1

70,5

1666

56,5

69,7

1667

56,2

69,3

1668

56,5

70,9

1669

56,4

70,8

1670

56,3

71,1

1671

56,4

71,0

1672

56,7

68,6

1673

56,8

68,6

1674

56,6

68,0

1675

56,8

65,1

1676

56,9

60,9

1677

57,1

57,4

1678

57,1

54,3

1679

57,0

48,6

1680

57,4

44,1

1681

57,4

40,2

1682

57,6

36,9

1683

57,5

34,2

1684

57,4

31,1

1685

57,5

25,9

1686

57,5

20,7

1687

57,6

16,4

1688

57,6

12,4

1689

57,6

8,9

1690

57,5

8,0

1691

57,5

5,8

1692

57,3

5,8

1693

57,6

5,5

1694

57,3

4,5

1695

57,2

3,2

1696

57,2

3,1

1697

57,3

4,9

1698

57,3

4,2

1699

56,9

5,5

1700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1705

56,7

5,7

1706

56,8

5,8

1707

57,0

6,1

1708

56,7

5,9

1709

57,0

6,6

1710

56,9

6,4

1711

56,7

6,7

1712

56,9

6,9

1713

56,8

5,6

1714

56,6

5,1

1715

56,6

6,5

1716

56,5

10,0

1717

56,6

12,4

1718

56,5

14,5

1719

56,6

16,3

1720

56,3

18,1

1721

56,6

20,7

1722

56,1

22,6

1723

56,3

25,8

1724

56,4

27,7

1725

56,0

29,7

1726

56,1

32,6

1727

55,9

34,9

1728

55,9

36,4

1729

56,0

39,2

1730

55,9

41,4

1731

55,5

44,2

1732

55,9

46,4

1733

55,8

48,3

1734

55,6

49,1

1735

55,8

49,3

1736

55,9

47,7

1737

55,9

47,4

1738

55,8

46,9

1739

56,1

46,8

1740

56,1

45,8

1741

56,2

46,0

1742

56,3

45,9

1743

56,3

45,9

1744

56,2

44,6

1745

56,2

46,0

1746

56,4

46,2

1747

55,8

m

1748

55,5

m

1749

55,0

m

1750

54,1

m

1751

54,0

m

1752

53,3

m

1753

52,6

m

1754

51,8

m

1755

50,7

m

1756

49,9

m

1757

49,1

m

1758

47,7

m

1759

46,8

m

1760

45,7

m

1761

44,8

m

1762

43,9

m

1763

42,9

m

1764

41,5

m

1765

39,5

m

1766

36,7

m

1767

33,8

m

1768

31,0

m

1769

40,0

0,0

1770

49,1

m

1771

46,2

m

1772

43,1

m

1773

39,9

m

1774

36,6

m

1775

33,6

m

1776

30,5

m

1777

42,8

0,0

1778

55,2

m

1779

49,9

m

1780

44,0

m

1781

37,6

m

1782

47,2

0,0

1783

56,8

m

1784

47,5

m

1785

42,9

m

1786

31,6

m

1787

25,8

m

1788

19,9

m

1789

14,0

m

1790

8,1

m

1791

2,2

m

1792

0,0

0,0

1793

0,0

0,0

1794

0,0

0,0

1795

0,0

0,0

1796

0,0

0,0

1797

0,0

0,0

1798

0,0

0,0

1799

0,0

0,0

1800

0,0

0,0

m = kørsel (motoring)

TILLÆG 2

DIESEL-REFERENCEBRÆNDSTOF

| Parameter | Enhed | Grænseværdier (12) | Prøvningsmetode (16) |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maksimum |
| Ceten-tal | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Massefylde ved 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Destillation: | | | | |
| — | 50 % vol. |

Parameter

Enhed

Grænseværdier (12)

Prøvningsmetode (16)

Minimum

Maksimum

Ceten-tal

52

54

ISO 5165

Massefylde ved 15 °C

kg/m3

833

837

ISO 3675

Destillation:

—

50 % vol.

°C

245

ISO 3405

| — | 95 % vol. |
| --- | --- |

—

95 % vol.

°C

345

350

| — | slutkogepunkt |
| --- | --- |

—

slutkogepunkt

°C

370

Flammepunkt

°C

55

ISO 2719

Koldfilterpunkt

°C

–5

EN 116

Kinematisk viskositet ved 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Polycykliske aromatiske carbonhydrider

% m/m

2,0

6,0

EN 12916

Kulstofrest efter Conradson (10 % tørstofrest)

% m/m

0,2

ISO 10370

Askeindhold

% m/m

0,01

EN-ISO 6245

Vandindhold

% m/m

0,02

EN-ISO 12937

Svovlindhold

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Kobberkorrosion ved 50 °C

1

EN-ISO 2160

Smøreegenskab (HFRR ved 60 °C)

μm

400

CEC F-06-A-96

Neutralisationstal

mg KOH/g

0,02

Oxidationsstabilitet ved 110 °C (13)
   (14)

h

20

EN 14112

FAME (15)

% v/v

4,5

5,5

EN 14078

TILLÆG 3

MÅLEUDSTYR

Dette bilag indeholder de grundlæggende krav til og den generelle beskrivelse af systemerne til prøvetagning og analyse ved måling af gas- og partikelemissioner. Da tilsvarende resultater vil kunne opnås med afvigende udformning af systemerne, kræves der ikke nøje overensstemmelse med den i disse figurer viste udformning. Der kan anvendes komponenter som instrumenter, ventiler, magnetventiler, pumper, strømningsanordninger og kontakter til at tilvejebringe supplerende oplysninger og koordinere funktionerne af de indgående systemer. Andre komponenter kan udelades, hvis de for nogle systemers vedkommende ikke er nødvendige af hensyn til nøjagtigheden, og hvis udeladelsen af dem er teknisk velbegrundet.

A.3.1.1.   Analysesystem

A.3.1.2.   Beskrivelse af analysesystemet

Der beskrives et analysesystem til bestemmelse af gasemissioner i den ufortyndede udstødningsgas (figur 9) hhv. i den fortyndede udstødningsgas (figur 10) baseret på:

| a) | HFID- eller FID-analysator til bestemmelse af carbonhydrider |
| --- | --- |

a)

HFID- eller FID-analysator til bestemmelse af carbonhydrider

| b) | NDIR-analysatorer til måling af carbonmonoxid og carbondioxid |
| --- | --- |

b)

NDIR-analysatorer til måling af carbonmonoxid og carbondioxid

| c) | HCLD- eller CLD-analysator til måling af nitrogenoxider. |
| --- | --- |

c)

HCLD- eller CLD-analysator til måling af nitrogenoxider.

Prøven til bestemmelse af alle komponenter bør tages ved hjælp af en enkelt prøvetagningssonde med indvendig forgrening til de forskellige analysatorer. Man kan også vælge at anvende to tætsiddende prøvetagningssonder. Der skal være draget omsorg for, at der ikke kan forekomme kondensation af udstødningsgassens komponenter (herunder vand og svovlsyre) noget sted i analysesystemet.

Image

Image

A.3.1.3.   Komponenter i figur 9 og 10

| EP | Udstødningsrør |
| --- | --- |
| SP | Prøvetagningssonde for ufortyndet udstødningsgas (kun figur 9) |

EP

Udstødningsrør

SP

Prøvetagningssonde for ufortyndet udstødningsgas (kun figur 9)

Det anbefales at benytte en lige, lukket, flerhullet sonde af rustfrit stål. Den indvendige diameter må ikke være større end den indvendige diameter af prøveudtagningslinjen. Sondens vægtykkelse må ikke være over 1 mm. Der skal være mindst 3 huller, som er beliggende i 3 forskellige radiære planer og er dimensioneret, så de optager omtrent samme prøvetagningsstrøm. Sonden skal dække mindst 80 % af udstødningsrørets diameter. Der kan anvendes en eller to prøvetagningssonder.

| SP2 | HC-prøvetagningssonde til fortyndet udstødningsgas (kun figur 10) |
| --- | --- |

SP2

HC-prøvetagningssonde til fortyndet udstødningsgas (kun figur 10)

Sonden skal:

| a) | være defineret som de første 254 mm til 762 mm af den opvarmede prøvetagningsledning HSL1 |
| --- | --- |

a)

være defineret som de første 254 mm til 762 mm af den opvarmede prøvetagningsledning HSL1

| b) | have en indvendig diameter på mindst 5 mm |
| --- | --- |

b)

have en indvendig diameter på mindst 5 mm

| c) | være monteret i fortyndingstunnelen DT (figur 15) i et punkt, hvor diluent og udstødningsgas er godt opblandet (dvs. ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen føres ind i fortyndingstunnelen) |
| --- | --- |

c)

være monteret i fortyndingstunnelen DT (figur 15) i et punkt, hvor diluent og udstødningsgas er godt opblandet (dvs. ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen føres ind i fortyndingstunnelen)

| d) | være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg til ikke at påvirkes af slipstrømme eller hvirvelstrømme |
| --- | --- |

d)

være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg til ikke at påvirkes af slipstrømme eller hvirvelstrømme

| e) | være opvarmet, så gasstrømstemperaturen øges til 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) ved sondens udgang, eller til 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) for motorer med styret tænding, |
| --- | --- |

e)

være opvarmet, så gasstrømstemperaturen øges til 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) ved sondens udgang, eller til 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) for motorer med styret tænding,

| f) | ikke være opvarmet, hvis der er tale om FID-måling (kold). |
| --- | --- |

f)

ikke være opvarmet, hvis der er tale om FID-måling (kold).

| SP3 | Sonde til udtagning af prøver af fortyndet udstødningsgas til bestemmelse af CO, CO2 og NOx (kun figur 10) |
| --- | --- |

SP3

Sonde til udtagning af prøver af fortyndet udstødningsgas til bestemmelse af CO, CO2 og NOx (kun figur 10)

Sonden skal:

| a) | være beliggende i samme plan som SP2 |
| --- | --- |

a)

være beliggende i samme plan som SP2

| b) | være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg til ikke at påvirkes af slipstrømme eller hvirvelstrømme |
| --- | --- |

b)

være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg til ikke at påvirkes af slipstrømme eller hvirvelstrømme

| c) | være opvarmet og isoleret i hele sin længde til en temperatur af 328 K (55 °C) for at forhindre dannelse af kondensvand. |
| --- | --- |

c)

være opvarmet og isoleret i hele sin længde til en temperatur af 328 K (55 °C) for at forhindre dannelse af kondensvand.

| HF1 | Opvarmet forfilter (valgfrit) |
| --- | --- |

HF1

Opvarmet forfilter (valgfrit)

Temperaturen skal være den samme som HSL1.

| HF2 | Opvarmet filter |
| --- | --- |

HF2

Opvarmet filter

Filteret skal udskille alle faste partikler fra gasprøven før analysatoren. Temperaturen skal være den samme som HSL1. Filteret skal udskiftes efter behov.

| HSL1 | Opvarmet prøveudtagslinje |
| --- | --- |

HSL1

Opvarmet prøveudtagslinje

Prøveudtagningslinjen leder gasprøver fra en enkeltsonde til forgreningspunktet (-punkterne) og til HC-analysatoren.

Prøveudtagningslinjen skal:

| a) | ledningens indvendige diameter skal være mindst 4 mm og højst 13,5 mm |
| --- | --- |

a)

ledningens indvendige diameter skal være mindst 4 mm og højst 13,5 mm

| b) | ledningen skal være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE |
| --- | --- |

b)

ledningen skal være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE

| c) | såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er højst 463 K (190 °C), holde en vægtemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), målt i hvert særskilt reguleret opvarmet afsnit |
| --- | --- |

c)

såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er højst 463 K (190 °C), holde en vægtemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), målt i hvert særskilt reguleret opvarmet afsnit

| d) | såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er over 463 K (190 °C), holde en vægtemperatur på over 453 K (180 °C) |
| --- | --- |

d)

såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er over 463 K (190 °C), holde en vægtemperatur på over 453 K (180 °C)

| e) | holde en gastemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) umiddelbart før det opvarmede filter HF2 og HFID. |
| --- | --- |

e)

holde en gastemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) umiddelbart før det opvarmede filter HF2 og HFID.

| HSL2 | Opvarmet NOx-prøvetagningsledning |
| --- | --- |

HSL2

Opvarmet NOx-prøvetagningsledning

Prøvetagningsledningen skal:

| a) | have en vægtemperatur på 328 K til 473 K (55 °C til 200 °C) indtil konverteren, hvis der er tale om tør måling, og indtil analysatoren, hvis der er tale om våd måling |
| --- | --- |

a)

have en vægtemperatur på 328 K til 473 K (55 °C til 200 °C) indtil konverteren, hvis der er tale om tør måling, og indtil analysatoren, hvis der er tale om våd måling

| b) | være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE. |
| --- | --- |

b)

være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE.

| HP | Opvarmet prøvetagningspumpe |
| --- | --- |

HP

Opvarmet prøvetagningspumpe

Pumpen skal være opvarmet, og temperaturen svare til HSL.

| SL | Prøvetagningsledning for CO og CO2 |
| --- | --- |

SL

Prøvetagningsledning for CO og CO2

Ledningen skal være fremstillet af PTFE eller rustfrit stål. Den kan være opvarmet eller uopvarmet.

| HC | HFID-analysator |
| --- | --- |

HC

HFID-analysator

Opvarmet flammeiondetektor (HFID) eller flammeiondetektor (FID) til carbonhydridbestemmelse. HFID'ens temperatur skal holdes mellem 453 K og 473 K (180 °C og 200 °C).

| CO, CO2 | NDIR-analysator |
| --- | --- |

CO, CO2

NDIR-analysator

NDIR-analysatorer til bestemmelse af carbonmonoxid og carbondioxid (valgfri til bestemmelse af fortyndingsforhold ved PT-måling).

| NOx | CLD-analysator eller NDUV-analysator |
| --- | --- |

NOx

CLD-analysator eller NDUV-analysator

CLD-, HCLD- eller NDUV-analysator til bestemmelse af nitrogenoxider. Anvendes HCLD, skal temperaturen holdes i intervallet mellem 328 K og 473 K (55 °C og 200 °C).

| B | Prøvetørrer (valgfrit for NO-måling) |
| --- | --- |

B

Prøvetørrer (valgfrit for NO-måling)

Til køling af udstødningsgasprøven og fortætning af dennes vandindhold. Kølebadet kan undlades, hvis analyseenheden er fri for interferens fra vanddamp som fastlagt i punkt 9.3.9.2.2. Hvis vandet fjernes ved kondensation, skal prøvegassens temperatur eller dugpunkt overvåges enten i vandudskilleren eller nedstrøms for denne. Prøvegassens temperatur og dugpunkt må ikke være over 280 K (7 °C). Der må ikke benyttes kemiske tørremidler til fjernelse af vandindholdet i prøven.

| BK | Sæk til baggrundsbestemmelse (valgfri; kun figur 10) |
| --- | --- |

BK

Sæk til baggrundsbestemmelse (valgfri; kun figur 10)

Til måling af baggrundskoncentrationer.

| BG | Prøvetagningssæk (valgfri; kun figur 10) |
| --- | --- |

BG

Prøvetagningssæk (valgfri; kun figur 10)

Til måling af prøvernes koncentrationer

A.3.1.4.   Ikke-methan-afskæringsmetoden (NMC)

Afskæringsenheden oxiderer alle carbonhydrider, bortset fra CH4 til CO2 og H2O, så HFID-enheden kun detekterer CH4, når prøven ledes gennem NMC-enheden. Ud over den sædvanlige HC-prøveudtagningslinje (jf. figur 9 og 10) skal der opstilles en anden HC-prøveudtagningslinje med en afskæringsenhed som vist i figur 11. Dette muliggør samtidig måling af samlet HC, CH4 og NMHC.

Afskæringsenheden skal før prøvningen ved en temperatur lig med eller over 600 K (327 °C) karakteriseres med hensyn til katalytisk virkning på CH4 og C2H6 ved H2O-niveauer, som er repræsentative for udstødningsstrømmen. Dugpunkt og O2-indhold af den udtagne prøvestrøm af udstødningsgas skal være kendt. FID-enhedens relative respons på CH4 og C2H6 skal bestemmes i overensstemmelse med punkt 9.3.8.

Image

A.3.1.5.   Komponenterne i figur 11

| NMC | Ikke-methan-afskærer (Non-methane cutter) |
| --- | --- |

NMC

Ikke-methan-afskærer (Non-methane cutter)

Til oxidering af alle carbonhydrider bortset fra methan.

HC

Opvarmet flammeiondetektor (HFID) eller flammeiondetektor (FID) til måling af HC- og CH4-koncentrationen. HFID'ens temperatur skal holdes mellem 453 K og 473 K (180 °C og 200 °C).

| V1 | Omskifterventil |
| --- | --- |

V1

Omskifterventil

Til omskift mellem nulstillings- og kalibreringsgas.

| R | Trykregulator |
| --- | --- |

R

Trykregulator

Til regulering af trykket i prøvetagningsledningen og tilførslen til HFID-enheden.

A.3.2.   System til fortynding og partikelprøvetagning

A.3.2.1.   Beskrivelse af delstrømssystemet

Et fortyndingssystem, der er baseret på fortynding af en del af udstødningsgasstrømmen, beskrives. Til deling og efterfølgende fortynding af udstødningsgasstrømmen kan forskellige typer fortyndingssystemer anvendes. Til den efterfølgende udskillelse af partikler kan enten al den fortyndede udstødningsgas eller en del heraf ledes til partikelprøveudskillelsessystemet. Den førstnævnte metode benævnes totalprøvetagning, den sidstnævnte delstrømsprøvetagning. Beregningen af fortyndingsforholdet vil afhænge af den anvendte type system.

I prøvetagningssystemet som vist i figur 12 overføres der ufortyndet udstødningsgas fra udstødningsrøret (EP) til fortyndingstunnelen (DT) gennem prøvesonden (SP) og overføringsrøret (TT). Den samlede strømning gennem tunnelen justeres ved hjælp af strømningsregulatoren FC2 og prøvetagningspumpen P i partikelprøvetagningssystemet (jf. figur 16). Fortyndingsluftens strømningshastighed reguleres af strømningsregulatoren FC1, der kan benytte qm

  ew eller qm

  aw og qm

  f som styresignal til regulering af udstødningsgassens delingsforhold. Fortyndingstunnelen DT's indgående prøvegasstrøm er forskellen mellem den samlede gennemstrømning og fortyndingsluftstrømmen. Fortyndingsluftens strømningshastighed måles af flowmeteret FM1, den samlede strømningshastighed af flowmeteret FM3 i partikelprøveudtagningssystemet (jf. figur 16). Af de to strømningshastigheder beregnes fortyndingsforholdet.

Image

I delstrømsprøvetagningssystemet som vist i figur 13 overføres der ufortyndet udstødningsgas fra udstødningsrøret (EP) til fortyndingstunnelen (DT) gennem prøvesonden (SP) og overføringsrøret (TT). Den samlede strømning gennem tunnelen reguleres med strømningsregulatoren FC1, der er forbundet enten med fortyndingsluftstrømmen eller med sugepumpen for den samlede tunnelstrømning. Strømningsregulatoren FC1 kan anvende qm

  ew eller qm

  aw og qm

  f som styresignaler for det ønskede fordelingsforhold for udstødningsgassen. Fortyndingstunnelen DT's indgående prøvegasstrøm er forskellen mellem den samlede gennemstrømning og fortyndingsluftstrømmen. Fortyndingsluftens strømningshastighed måles med flowmeteret FM1, den samlede gennemstrømning med flowmeteret FM2. Af de to strømningshastigheder beregnes fortyndingsforholdet. Fra DT udtages en partikelprøve med partikelprøvetagningssystemet (jf. figur 16).

Image

A.3.2.2.   Komponenter i figur 12 og 13

| EP | Udstødningsrør |
| --- | --- |

EP

Udstødningsrør

Udstødningsrøret kan være isoleret. For at mindske udstødningsrørets termiske træghed anbefales et forhold mellem rørets tykkelse og diameter på højst 0,015. Brugen af bøjelige rørsektioner bør begrænses til en længde af højst 12 rørdiametre. Bøjninger skal indskrænkes til det mindst mulige for at mindske inertiafsætningen. Indgår en prøvebænkslydpotte i systemet, kan denne ligeledes være isoleret. Det anbefales, at røret i en afstand af mindst seks rørdiametre opstrøms for og tre rørdiametre nedstrøms for prøvetagningssonden er lige.

| SP | Prøvetagningssonde |
| --- | --- |

SP

Prøvetagningssonde

Prøvetagningssonden skal være en af følgende typer

| a) | et åbent rør vendt mod strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje |
| --- | --- |

a)

et åbent rør vendt mod strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje

| b) | et åbent rør vendt med strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje |
| --- | --- |

b)

et åbent rør vendt med strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje

| c) | en flerhullet sonde som beskrevet under SP i punkt A.3.1.3 |
| --- | --- |

c)

en flerhullet sonde som beskrevet under SP i punkt A.3.1.3

| d) | sonde med »hat« vendt mod strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje som vist i figur 14. |
| --- | --- |

d)

sonde med »hat« vendt mod strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje som vist i figur 14.

Den indvendige diameter af sondens spids skal være mindst 4 mm. Diameterforholdet mellem udstødningsrør og sonde skal være 4.

Når der anvendes en sonde af type a), monteres en inertipræklassifikator (cyklon eller impaktor) med et 50 %-skæringspunkt mellem 2,5 μm og 10 μm umiddelbart ovenfor filterholderen.

Image

| TT | Overføringsrør til udstødningen |
| --- | --- |

TT

Overføringsrør til udstødningen

Overføringsrøret skal være så kort som muligt.

| a) | ikke over 0,26 m langt hvis isoleret på 80 % af den samlede længde målt mellem sondens ende og fortyndingsstadiet
  eller |
| --- | --- |

a)

ikke over 0,26 m langt hvis isoleret på 80 % af den samlede længde målt mellem sondens ende og fortyndingsstadiet

eller

| b) | ikke over 1 m langt hvis opvarmet over 150 °C på 90 % af den samlede længde målt mellem sondens ende og fortyndingsstadiet. |
| --- | --- |

b)

ikke over 1 m langt hvis opvarmet over 150 °C på 90 % af den samlede længde målt mellem sondens ende og fortyndingsstadiet.

Dets diameter skal være lig med eller større end sondens diameter, dog højst 25 mm, og føres ud fra fortyndelsestunnelens midtlinje og vende i strømmens retning.

Med hensyn til rørets isolering (a) skal denne være udført med et materiale med en varmeledningsevne på højst 0,05 W/mK med en radial isoleringstykkelse svarende til sondens diameter.

| FC1 | Strømningsregulator |
| --- | --- |

FC1

Strømningsregulator

Til regulering af fortyndingsluftstrømmen gennem trykpumpen PB og/eller sugepumpen SB skal anvendes en strømningsregulator. Den kan være forbundet til de signaler fra udstødningsstrømsensoren, der er specificeret i punkt 8.4.1. Strømningsregulatoren kan være monteret opstrøms eller nedstrøms for den pågældende pumpe. Anvendes tryksat luftforsyning, styrer FC1 luftstrømmen direkte.

| FM1 | Flowmåleanordning |
| --- | --- |

FM1

Flowmåleanordning

Gasmåler eller andet flow-instrument til måling af fortyndingsluftstrømmen. FM1 er valgfri, hvis trykpumpen PB er kalibreret til måling af gennemstrømningen.

| DAF | Diluentfilter |
| --- | --- |

DAF

Diluentfilter

Diluenten (omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen) filtreres med et højeffektivt filter (HEPA), som har en indledende udskillelsesgrad på mindst 99,97 %, jf. EN 1822-1 (filterklasse H14 eller bedre), ASTM F 1471-93 eller tilsvarende standard.

| FM2 | Flowmeter (typen til delprøvetagning, kun figur 13) |
| --- | --- |

FM2

Flowmeter (typen til delprøvetagning, kun figur 13)

Gasmåler eller andet flowmeter til måling af strømmen af fortyndet udstødningsgas. FM2 er valgfri, hvis sugepumpen SB er kalibreret til måling af gennemstrømningen.

| PB | Trykpumpe (typen til delprøvetagning, kun figur 13) |
| --- | --- |

PB

Trykpumpe (typen til delprøvetagning, kun figur 13)

Til regulering af fortyndingsluftens strømningshastighed kan PB tilsluttes strømningsregulatorerne FC1 eller FC2. En trykpumpe PB kræves ikke, hvis der anvendes et drosselspjæld. Er PB kalibreret, kan den anvendes til måling af strømmen af fortyndingsluft.

| SB | Sugepumpe (typen til delprøvetagning, kun figur 13) |
| --- | --- |

SB

Sugepumpe (typen til delprøvetagning, kun figur 13)

Er SB kalibreret, kan den anvendes til måling af den fortyndede udstødningsgasstrøm.

| DT | Fortyndingstunnelen (delstrøm) |
| --- | --- |

DT

Fortyndingstunnelen (delstrøm)

Fortyndingstunnelen:

| a) | skal være tilstrækkeligt lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og diluent ved turbulent strømning (Reynolds' tal, Re, skal være større end 4 000, idet Re, er baseret på fortyndingstunnelens indvendige diameter) for et delstrømsprøvetagningssystem, idet fuld opblanding ikke kræves for et system med total prøvetagning |
| --- | --- |

a)

skal være tilstrækkeligt lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og diluent ved turbulent strømning (Reynolds' tal, Re, skal være større end 4 000, idet Re, er baseret på fortyndingstunnelens indvendige diameter) for et delstrømsprøvetagningssystem, idet fuld opblanding ikke kræves for et system med total prøvetagning

| b) | skal være udført i rustfrit stål |
| --- | --- |

b)

skal være udført i rustfrit stål

| c) | kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) |
| --- | --- |

c)

kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C)

| d) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

d)

kan være isoleret.

| PSP | Partikelprøvetagningssonde (typen til delprøvetagning, kun figur 13) |
| --- | --- |

PSP

Partikelprøvetagningssonde (typen til delprøvetagning, kun figur 13)

Partikelprøvetagningssonden udgør den forreste del af partikeloverføringsrøret PTT (jf. punkt A.3.2.6) og

| a) | skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor diluent og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen DT, ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

a)

skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor diluent og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen DT, ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| b) | skal have en indvendig diameter på 8 mm |
| --- | --- |

b)

skal have en indvendig diameter på 8 mm

| c) | kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af diluenten, forudsat at diluenttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

c)

kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af diluenten, forudsat at diluenttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| d) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

d)

kan være isoleret.

A.3.2.3.   Beskrivelse af fuldstrømsfortyndingssystem

Der beskrives et system, hvor al udstødningsgassen fortyndes i fortyndingstunnelen DT ved hjælp af udtagning af et konstant prøvevolumen (Constant Volume Sampling (CVS)), og dette er vist i figur 15.

Strømningshastigheden af den fortyndede udstødningsgas måles enten med en fortrængningspumpe (PDP), en kritisk venturi (CFV) eller en subsonisk venturi (SSV). Til proportional partikeludskillelse og strømningsmåling kan benyttes en varmeveksler (HE) eller elektronisk strømningskompensation (EFC). Da partikelbestemmelsen er baseret på den totale fortyndede udstødningsgasstrøm, behøver fortyndingsforholdet ikke beregnes.

Til efterfølgende indsamling af partikler skal en prøve af den fortyndede udstødningsgas ledes til partikelindsamlingssystemet med dobbelt fortynding (jf. punkt 17). Skønt det dobbelte fortyndingssystem delvis er et fortyndingssystem, beskrives det som en modifikation af partikelprøvetagningssystemet, da det for de fleste komponenters vedkommende svarer til et typisk partikelprøvetagningssystem.

Image

A.3.2.4.   Komponenterne i figur 15

| EP | Udstødningsrør |
| --- | --- |

EP

Udstødningsrør

Udstødningsrørets længde må ikke være over 10 m, regnet fra afgangen af motorens udstødningsmanifold, turboladerafgang eller efterbehandlingsenhed til fortyndingstunnelen. Hvis systemet er over 4 m langt, skal hele den del af røret, som er over 4 m, være isoleret, bortset fra en eventuel røgtæthedsmåler placeret i selve udstødningsrøret. Isoleringens radiale tykkelse skal være mindst 25 mm. Isoleringsmaterialets varmeledningsevne må højst være 0,1 W/mK, målt ved 673 K. For at mindske udstødningsrørets termiske træghed anbefales et forhold mellem rørets tykkelse og diameter på højst 0,015. Brugen af bøjelige rørsektioner bør begrænses til en længde af højst 12 rørdiametre.

| PDP | Fortrængningspumpe |
| --- | --- |

PDP

Fortrængningspumpe

PDP måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm på grundlag af antal pumpeomdrejninger og pumpens slagvolumen. Modtrykket i udstødningssystemet må ikke kunstigt sænkes af PDP eller tilførselssystemet for diluenten. Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når PDP-systemet er i funktion, må ikke afvige mere end ±1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til PDP med samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart før PDP må ikke afvige mere end ±6 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under prøvningen uden brug af strømningskompensation (EFC). Strømningskompensation må kun anvendes, hvis temperaturen ved indgangen til PDP ikke er over 323 K (50 °C).

| CFV | Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi) |
| --- | --- |

CFV

Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi)

CFV måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm ved at opretholde neddroslet (kritisk) strømning. Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når CFV-systemet er i funktion, må ikke afvige mere end ±1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til CFV med samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart før CFV må ikke afvige mere end ±11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under prøvningen uden brug af strømningskompensation (EFC).

| SSV | Subsonic Venturi (subsonisk venturi) |
| --- | --- |

SSV

Subsonic Venturi (subsonisk venturi)

SSV måler den totale fortyndede udstødningsstrøm ved at anvende en subsonisk venturis gasstrømningsfunktion, der er afhængig af indgangstryk samt temperatur og trykfald mellem venturiens indgang og hals. Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når SSV-systemet er i funktion, må ikke afvige mere end ±1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til SSV med samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart før SSV må ikke afvige mere end ±11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under prøvningen uden brug af strømningskompensation (EFC).

| HE | Varmeveksler (valgfri) |
| --- | --- |

HE

Varmeveksler (valgfri)

Varmevekslerens kapacitet skal være tilstrækkelig til at holde temperaturen inden for ovennævnte grænser. Hvis der anvendes EFC, er varmeveksleren ikke påkrævet.

| EFC | Elektronisk strømningskompensation (valgfri) |
| --- | --- |

EFC

Elektronisk strømningskompensation (valgfri)

Hvis indgangstemperaturen til PDP, CFV eller SSV ikke holdes inden for de ovenfor angivne grænser, kræves et system til elektronisk strømningskompensation, som konstant måler strømningshastigheden og regulerer den proportionale prøvetagning i dobbeltfortyndingssystemet. Hertil anvendes strømningshastighedssignalerne, der afgives løbende, til at holde prøvegassens strømningshastighed gennem dobbeltfortyndingssystemets partikelfiltre (se punkt 17) inden for 2,5 %.

| DT | Fortyndingstunnelen (fuldstrøm) |
| --- | --- |

DT

Fortyndingstunnelen (fuldstrøm)

For fortyndingstunnelen gælder

| a) | tunnelens diameter skal være tilstrækkelig lille til at skabe turbulent strømning (Reynolds' tal, Re, skal være større end 4 000, idet Re er baseret på fortyndingstunnelens indvendige diameter) og tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og diluent |
| --- | --- |

a)

tunnelens diameter skal være tilstrækkelig lille til at skabe turbulent strømning (Reynolds' tal, Re, skal være større end 4 000, idet Re er baseret på fortyndingstunnelens indvendige diameter) og tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og diluent

| b) | kan være isoleret |
| --- | --- |

b)

kan være isoleret

| c) | kan være opvarmet til en vægtemperatur, der er tilstrækkeligt til at eliminere vandkondensering. |
| --- | --- |

c)

kan være opvarmet til en vægtemperatur, der er tilstrækkeligt til at eliminere vandkondensering.

Motorens udstødning skal ledes direkte nedstrøms i det punkt, hvor den tilføres fortyndingstunnelen, og skal være godt opblandet. Der kan bruges en blænde til at sikre opblanding

Anvendes dobbeltfortyndingssystemet, overføres en prøve fra fortyndingstunnelen til den sekundære fortyndingstunnel, hvor den fortyndes yderligere og derefter ledes gennem prøveudskillelsesfiltrene (figur 17). Det sekundære fortyndingssystem skal tilføre tilstrækkelig sekundær diluent til at holde temperaturen af den dobbelt fortyndede udstødningsgasstrøm på mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C) umiddelbart før partikelfilteret.

| DAF | Diluentfilter |
| --- | --- |

DAF

Diluentfilter

Diluenten (omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen) filtreres med et højeffektivt filter (HEPA), som har en indledende udskillelsesgrad på mindst 99,97 %, jf. EN 1822-1 (filterklasse H14 eller bedre), ASTM F 1471-93 eller tilsvarende standard.

| PSP | Partikelprøvetagningssonde |
| --- | --- |

PSP

Partikelprøvetagningssonde

Prøvetagningssonden, som er den forreste del af PTT,

| a) | skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor diluent og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen, ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

a)

skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor diluent og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen, ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| b) | skal have en indvendig diameter på mindst 8 mm |
| --- | --- |

b)

skal have en indvendig diameter på mindst 8 mm

| c) | kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af diluenten, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

c)

kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af diluenten, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| d) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

d)

kan være isoleret.

A.3.2.5.   Beskrivelse af partikelprøvetagningssystemet

Der kræves et partikelprøvetagningssystem til udskillelse af partiklerne på partikelfilteret, som vist i figur 16 og 17. Ved total prøvetagning med delstrømsfortynding, hvor hele den fortyndede udstødningsgasprøve ledes gennem filtrene, udgør fortyndingssystemet og prøvetagningssystemet sædvanligvis en helhed (se figur 12). Er der tale om delstrømsprøvetagning med delstrømsfortynding eller fuldstrømsfortynding, hvor kun en del af den fortyndede udstødningsgas føres gennem filtrene, er fortyndingssystemet og prøvetagningssystemet normalt forskellige enheder.

I delstrømsfortyndingssystemer udtages en prøve af den fortyndede udstødningsgas fra fortyndingstunnelen DT gennem partikelprøvetagningssonden PSP og partikeloverføringsrøret PTT ved hjælp af prøvetagningspumpen P, som vist i figur 16. Prøven ledes dernæst gennem filterholderen (-holderne) FH, der indeholder partikelprøvetagningsfiltrene. Prøvestrømmens hastighed reguleres af strømningsregulatoren (FC3).

I forbindelse med et fuldstrømsfortyndingssystem skal der anvendes et partikelprøvetagningssystem med dobbeltfortynding som vist i figur 17. En prøve af den fortyndede udstødningsgas overføres fra fortyndingstunnelen DT gennem partikelprøvetagningssonden PSP og partikeloverføringsrøret PTT til den sekundære fortyndingstunnel SDT, hvor den fortyndes endnu en gang. Prøven ledes dernæst gennem filterholderen (-holderne) FH, der indeholder partikelprøvetagningsfiltrene. Fortyndingsluftens strømningshastighed er sædvanligvis konstant, hvorimod prøvegassens strømningshastighed reguleres af strømningsregulatoren FC3. Anvendes elektronisk strømningskompensation (EFC) (jf. figur 15), benyttes strømningshastigheden af fortyndet udstødningsgas som styresignal for FC3.

Image

Image

A.3.2.6.   Komponenter i figur 16 (kun delstrømssystem) og 17 (kun fuldstrømssystem)

| PTT | Partikeloverføringsrør |
| --- | --- |

PTT

Partikeloverføringsrør

Overføringsrøret:

| a) | skal være inaktivt med hensyn til PM |
| --- | --- |

a)

skal være inaktivt med hensyn til PM

| b) | kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) |
| --- | --- |

b)

kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C)

| c) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

c)

kan være isoleret.

| SDT | Sekundær fortyndingstunnel (kun figur 17) |
| --- | --- |

SDT

Sekundær fortyndingstunnel (kun figur 17)

Den sekundære fortyndingstunnel:

| a) | skal være af tilstrækkelig længde og diameter, jf. kravene vedrørende opholdstid i punkt 9.4.2 (f) |
| --- | --- |

a)

skal være af tilstrækkelig længde og diameter, jf. kravene vedrørende opholdstid i punkt 9.4.2 (f)

| b) | kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) |
| --- | --- |

b)

kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C)

| c) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

c)

kan være isoleret.

| FH | Filterholder |
| --- | --- |

FH

Filterholder

Filterholderen:

| a) | skal have en keglevinkel på 12,5° (i forhold til centrum) som overgang fra overføringsledningens diameter til filteroverfladens eksponerede diameter |
| --- | --- |

a)

skal have en keglevinkel på 12,5° (i forhold til centrum) som overgang fra overføringsledningens diameter til filteroverfladens eksponerede diameter

| b) | kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) |
| --- | --- |

b)

kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C)

| c) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

c)

kan være isoleret.

Det er tilladt at anvende flere filterskiftere (autoskiftere), hvis der ikke er nogen interaktion mellem prøvetagningsfiltrene.

PTFE-membranfilters skal monteres i en særlig kassette i filterholderen.

En inertipræklassifikator med et 50 %-skæringspunkt mellem 2,5 μm og 10 μm skal monteres umiddelbart opstrøms for filterholderen, hvis der anvendes en prøvetagningssonde med åbent rør vendende mod strømmen.

| P | Prøvetagningspumpe |
| --- | --- |
| FC2 | Strømningsregulator |

P

Prøvetagningspumpe

FC2

Strømningsregulator

Til at regulere partikelprøvens hastighed anvendes en strømningsregulator.

| FM3 | Flowmåleanordning |
| --- | --- |

FM3

Flowmåleanordning

Gasmåler eller andet flow-instrument til måling af partikelprøvestrømmen gennem partikelfilteret. Det kan monteres opstrøms for eller nedstrøms for prøvetagningspumpen P.

| FM4 | Flowmåleanordning |
| --- | --- |

FM4

Flowmåleanordning

Gasmåler eller andet flow-instrument til måling af sekundær fortyndingsluftstrøm gennem partikelfilteret.

| BV | Kugleventil (frivillig) |
| --- | --- |

BV

Kugleventil (frivillig)

Kugleventilen skal have en indvendig diameter mindst lig partikeloverføringsrøret PTTs indvendige diameter og en omskiftningstid på mindre end 0,5 s.

TILLÆG 4

STATISTIK

A.4.1.   Middelværdi og standardafvigelse

Den aritmetiske middelværdi beregnes på følgende måde:

Formula (92)

Standardafvigelsen beregnes på følgende måde:

Formula (93)

A.4.2.   Regressionsanalyse

Regressionens hældning beregnes som følger:

Formula (94)

Regressionens skæring med y-aksen beregnes som følger:

Formula (95)

Middelfejlen på estimatet (SEE) beregnes på følgende måde:

Formula (96)

Determinationskoefficienten beregnes på følgende måde:

Formula (97)

A.4.3.   Bestemmelse af systemækvivalens

Bestemmelsen af systemernes ækvivalens skal, jf. punkt 5.1.1, ske på grundlag af en korrelationsundersøgelse af (mindst) 7 par stikprøver af det kandiderende system og et af de godkendte referencesystemer i dette bilag ved anvendelse af en eller flere hensigtsmæssige prøvningscyklusser. De ækvivalenskriterier, som skal anvendes, er F-testen og den tosidede Student t-test.

Ved denne statistiske metode undersøges hypotesen om, at prøvens standardafvigelse og prøvens gennemsnitsværdi af en emission målt med det kandiderende system ikke adskiller sig fra prøvens standardafvigelse og prøvens gennemsnitsværdi for den pågældende emission målt med referencesystemet. Hypotesen prøves på baggrund af et signifikansniveau på 10 % for F- og t-værdierne. De kritiske F- og t-værdier for 7-10 par stikprøver er angivet i tabel 9. Hvis F- og t-værdierne beregnet ud fra nedenstående ligning er større end de kritiske F- og t-værdier, er det kandiderende system ikke ækvivalent.

Følgende fremgangsmåde følges: Bogstaverne R og C med lav skrift henviser til henholdsvis referencesystemet og det kandiderende system:

| a) | Foretag mindst 7 prøver med det kandiderende system og referencesystemet parallelt. Der refereres til antallet af prøver som n
  R og n
  C. |
| --- | --- |

a)

Foretag mindst 7 prøver med det kandiderende system og referencesystemet parallelt. Der refereres til antallet af prøver som n
  R og n
  C.

| b) | Beregn gennemsnitsværdierne

  og

  og standardafvigelserne s
  R og s
  C. |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | F-værdien som følger:

   (98)
  (den største af de to standardafvigelser s
  R eller s
  C skal stå i tælleren) |
| --- | --- |

c)

F-værdien som følger:

Formula (98)

(den største af de to standardafvigelser s
  R eller s
  C skal stå i tælleren)

| d) | Beregn t-værdien som følger:

   (99) |
| --- | --- |

d)

Beregn t-værdien som følger:

Formula (99)

| e) | Sammenlign de beregnede F- og t-værdier med de kritiske F- og t-værdier i overensstemmelse med det respektive antal prøvninger, som er angivet i tabel 9. Såfremt der udvælges større stikprøvestørrelser, henvises til de statistiske tabeller for et signifikansniveau på 10 % (konfidensgrad på 90 %). |
| --- | --- |

e)

Sammenlign de beregnede F- og t-værdier med de kritiske F- og t-værdier i overensstemmelse med det respektive antal prøvninger, som er angivet i tabel 9. Såfremt der udvælges større stikprøvestørrelser, henvises til de statistiske tabeller for et signifikansniveau på 10 % (konfidensgrad på 90 %).

| f) | Frihedsgraderne (df) bestemmes som følger:







  for F-testen: | , | (100) |
| --- | --- | --- | --- |
| for t-testen: | | (101) |

f)

Frihedsgraderne (df) bestemmes som følger:

for F-testen:

Formula

Formula

(100)

for t-testen:

Formula

(101)

| g) | Ækvivalensen bestemmes som følger:






  i) | hvis F < F
  crit og t < t
  crit, er det kandiderende system ækvivalent med referencesystemet i dette bilag |
| --- | --- | --- |

g)

Ækvivalensen bestemmes som følger:

i)

hvis F < F
  crit og t < t
  crit, er det kandiderende system ækvivalent med referencesystemet i dette bilag

| ii) | hvis F ≥ F
  crit eller t ≥ t
  crit, er det kandiderende system forskelligt fra referencesystemet i dette bilag. |
| --- | --- |

ii)

hvis F ≥ F
  crit eller t ≥ t
  crit, er det kandiderende system forskelligt fra referencesystemet i dette bilag.

Tabel 9

t- og F- værdier for udvalgte stikprøvestørrelser

| Stikprøvestørrelse | F-test | t-test |
| --- | --- | --- |
| | df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6,6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7,7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8,8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9,9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Stikprøvestørrelse

F-test

t-test

df

F
  crit

df

t
  crit

7

6,6

3,055

6

1,943

8

7,7

2,785

7

1,895

9

8,8

2,589

8

1,860

10

9,9

2,440

9

1,833

TILLÆG 5

KONTROL AF CARBONSTRØMMEN

A.5.1.   Indledning

Bortset fra en meget lille del kommer al carbon i udstødningen fra brændstoffet, og bortset fra en minimal del optræder al dette i udstødningsgassen som CO2. Dette er grundlaget for systemkontrol baseret på CO2-målinger.

Strømmen af carbon ind i systemerne til udstødningsmåling bestemmes ud fra brændstoffets strømningshastighed. Strømningen af carbon ved forskellige prøvetagningspunkter i systemerne til prøveudtagning af emissioner og partikler bestemmes ud fra CO2-koncentrationerne og gasstrømningshastighederne ved disse punkter.

På denne måde udgør motoren en kendt kilde af carbonstrømning, og ved at observere den samme carbonstrøm i udstødningsrøret og ved udgangen af delstrømsprøvetagningssystemet for partikler (PM) kontrolleres for utætheder og målenøjagtighed. Denne kontrol indebærer den fordel, at komponenterne fungerer under motorens faktiske prøvningsforhold med hensyn til temperatur og strømning.

Figur 18 viser de prøvetagningspunkter, ved hvilke carbonstrømmene skal kontrolleres. De specifikke ligninger for carbonstrømmene ved hvert prøvetagningspunkt er angivet nedenfor.

Image

A.5.2.   Carbons strømningshastighed ind i motoren (målepunkt 1)

Carbons massestrømningshastighed ind i motoren for et brændstof CH
  α
  O
  ε
  er:

Formula (102)

hvor

| qm

  f | er brændstoffets massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |

qm

  f

er brændstoffets massestrømshastighed, kg/s

A.5.3.   Carbons strømningshastighed i den ufortyndede udstødning (målepunkt 2)

Carbons massestrømningshastighed i motorens udstødningsrør bestemmes ud fra den ufortyndede CO2-koncentration og udstødningsgassens massestrømshastighed:

Formula (103)

hvor

| c
  CO2,r | er våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | er våd CO2-koncentration i den omgivende luft, % |
| qm

  ew | er massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s |
| M
  e | er udstødningsgassens molarmasse, g/mol |

c
  CO2,r

er våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas, %

c
  CO2,a

er våd CO2-koncentration i den omgivende luft, %

qm

  ew

er massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s

M
  e

er udstødningsgassens molarmasse, g/mol

Hvis CO2 måles på tør basis, omregnes den til våd basis i overensstemmelse med pkt. 8.1.

A.5.4.   Carbons strømningshastighed i fortyndingssystemet (målepunkt 3)

For så vidt angår delstrømsfortyndingssystemet kan der også tages hensyn til delingsforholdet. Carbons strømningshastighed bestemmes ud fra den fortyndede CO2-koncentration, udstødningsgassens massestrømshastighed og prøvestrømshastigheden:

Formula (104)

hvor

| c
  CO2,d | er våd CO2-koncentration in den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnellens udgang, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | er våd CO2-koncentration i den omgivende luft, % |
| qm

  ew | er massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s |
| qm

  p | er prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem, kg/s |
| M
  e | er udstødningsgassens molarmasse, g/mol |

c
  CO2,d

er våd CO2-koncentration in den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnellens udgang, %

c
  CO2,a

er våd CO2-koncentration i den omgivende luft, %

qm

  ew

er massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s

qm

  p

er prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem, kg/s

M
  e

er udstødningsgassens molarmasse, g/mol

Hvis CO2 måles på tør basis, omregnes den til våd basis i overensstemmelse med punkt 8.1.

A.5.5.   Beregning af udstødningsgassens molarmasse

Udstødningsgassens molarmasse beregnes ved hjælp af ligning 41 (jf. punkt 8.4.2.4.).

Alternativt kan følgende molarmasser for udstødningsgassen anvendes:

| M
  e (diesel) | = | 28,9 g/mol |
| --- | --- | --- |
| M
  e (LPG) | = | 28,6 g/mol |
| M
  e (NG) | = | 28,3 g/mol |

M
  e (diesel)

=

28,9 g/mol

M
  e (LPG)

=

28,6 g/mol

M
  e (NG)

=

28,3 g/mol

TILLÆG 6

EKSEMPEL PÅ BEREGNINGSMÅDE

A.6.1.   Procedure for denormalisering af hastighed og drejningsmoment

Som eksempel vises, hvordan følgende testpunkter denormaliseres:

| % hastighed | = | 43 |
| --- | --- | --- |
| % drejningsmoment | = | 82 |

% hastighed

=

43

% drejningsmoment

=

82

Følgende værdier er givet:

| n
  lo | = | 1 015 min–1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min–1 |
| n
  pref | = | 1 300 min–1 |
| n
  idle | = | 600 min–1 |

n
  lo

=

1 015 min–1

n
  hi

=

2 200 min–1

n
  pref

=

1 300 min–1

n
  idle

=

600 min–1

resulterende i:

| faktisk hastighed | = |
| --- | --- |
| | = 1 178 min–1 |

faktisk hastighed

Formula

= 1 178 min–1

hvor det maksimale drejningsmoment, aflæst på kurvebladet ved 1 178 min–1, er 700 Nm

faktisk drejningsmoment = Formula = 574 Nm

A.6.2.   Grundlæggende data for støkiometriske beregninger

| Hydrogens atommasse | 1,00794 g/atom |
| --- | --- |
| Carbons atommasse | 12,011 g/atom |
| Svovls atommasse | 32,065 g/atom |
| Nitrogens atommasse | 14,0067 g/atom |
| Oxygens atommasse | 15,9994 g/atom |
| Argons atommasse | 39,9 g/atom |
| Vands molarmasse | 18,01534 g/mol |
| Carbondioxids molarmasse | 44,01 g/mol |
| Carbonmonoxids molarmasse | 28,011 g/mol |
| Oxygens molarmasse | 31,9988 g/mol |
| Nitrogens molarmasse | 28,011 g/mol |
| Nitrogenoxids molarmasse | 30,008 g/mol |
| Nitrogendioxids molarmasse | 46,01 g/mol |
| Svovldioxids molarmasse | 64,066 g/mol |
| Tør lufts molarmasse | 28,965 g/mol |

Hydrogens atommasse

1,00794 g/atom

Carbons atommasse

12,011 g/atom

Svovls atommasse

32,065 g/atom

Nitrogens atommasse

14,0067 g/atom

Oxygens atommasse

15,9994 g/atom

Argons atommasse

39,9 g/atom

Vands molarmasse

18,01534 g/mol

Carbondioxids molarmasse

44,01 g/mol

Carbonmonoxids molarmasse

28,011 g/mol

Oxygens molarmasse

31,9988 g/mol

Nitrogens molarmasse

28,011 g/mol

Nitrogenoxids molarmasse

30,008 g/mol

Nitrogendioxids molarmasse

46,01 g/mol

Svovldioxids molarmasse

64,066 g/mol

Tør lufts molarmasse

28,965 g/mol

Under antagelse af, at det ikke er nogen kompressibilitetseffekt, kan alle gasser i motorens indsugnings-/forbrændings-/udstødningsproces anses for at være ideale, og alle volumetriske beregninger skal derfor baseres på en molarvolumen på 22,414 l/mol i henhold til Avogadros hypotese.

A.6.3.   Gasemissioner (dieselbrændstof)

Målingsdata for et individuelt punkt i prøvningscyklussen (dataindsamlingsprocent på 1 Hz) til beregning af den øjeblikkelige masseemission er vist nedenfor. I dette eksempel måles CO og NOx på tør basis, HC på våd basis. HC-koncentrationen er givet i propanækvivalenter (C3) og skal ganges med tre for at omregnes til kulstof- (C1-) ækvivalenter. Beregningsmåden er den samme for de andre punkter i cyklussen.

Det viste beregningseksempel viser de afrundede mellemresultater i de forskellige trin for bedre at illustrere beregningen. Det skal bemærkes at afrunding af mellemresultaterne ikke er tilladt i de faktiske beregninger (jf. punkt 8).

| T
  a,i

  (K) | H
  a,i

  (g/kg) | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  aw,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | c
  HC,i

  (ppm) | c
  CO,i

  (ppm) | c
  NOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

T
  a,i

(K)

H
  a,i

(g/kg)

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  aw,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

c
  HC,i

(ppm)

c
  CO,i

(ppm)

c
  NOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

Eksemplet vedrører følgende brændstofsammensætning:

| Komponent | Molforhold | % masse |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Komponent

Molforhold

% masse

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Trin 1: Tør/våd-korrektion (punkt 8.1):

Ligning 16: k
  f = 0,055584 × 13,45 – 0,0001083 × 86,5 – 0,0001562 × 0,05 = 0,7382

Ligning 13: k
  w,a= Formula = 0,9331

| Ligning 12: | c
  CO,i (våd) | = | 40 × 0,9331 | = 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx,i (våd) | = | 500 × 0,9331 | = 466,6 ppm |

Ligning 12:

c
  CO,i (våd)

=

40 × 0,9331

= 37,3 ppm

c
  NOx,i (våd)

=

500 × 0,9331

= 466,6 ppm

Trin 2: NOx-korrektion for temperatur og fugtindhold (punkt 8.2.1):

| Ligning 23: | | = 0.9576 |
| --- | --- | --- |

Ligning 23:

Formula

= 0.9576

Trin 3: Beregning af den øjeblikkelige emission for hvert enkelt punkt i cyklussen (punkt 8.4.2.4):

| Ligning 36: | m
  HC,i | = | 10 × 3 × 0,155 | = 4.650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO,i | = | 37,3 × 0,155 | = 5.782 |
| | m
  Nox,I | = | 466,6 × 0,9576 × 0,155 | = 69,26 |

Ligning 36:

m
  HC,i

=

10 × 3 × 0,155

= 4.650

m
  CO,i

=

37,3 × 0,155

= 5.782

m
  Nox,I

=

466,6 × 0,9576 × 0,155

= 69,26

Trin 4: Beregning af masseemissionen gennem cyklussen ved integration af de øjeblikkelige emissionsværdier og u-værdierne fra tabel 5 (punkt 8.4.2.4):

Følgende beregning antages for WHTC-cyklussen (1 800 s) og den samme emission for hvert punkt i cyklussen.

| Ligning 36: | m
  HC | = | | = 4,01 g/test |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO | = | | = 10,05 g/test |
| | m
  NOx | = | | = 197,72 g/test |

Ligning 36:

m
  HC

=

Formula

= 4,01 g/test

m
  CO

=

Formula

= 10,05 g/test

m
  NOx

=

Formula

= 197,72 g/test

Trin 5: Beregning af specifikke emissioner (punkt 8.6.3):

| Ligning 69: | e
  HC | = | 4,01 / 40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | e
  CO | = | 10,05 / 40 | = 0,25 g/kWh |
| | e
  NOx | = | 197,72 / 40 | = 4,94 g/kWh |

Ligning 69:

e
  HC

=

4,01 / 40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05 / 40

= 0,25 g/kWh

e
  NOx

=

197,72 / 40

= 4,94 g/kWh

A.6.4.   Partikelemission (dieselbrændstof)

| p
  b,b

  (kPa) | p
  b,a

  (kPa) | W
  act

  (kWh) | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | qm

  dw,i

  (kg/s) | qm

  dew,i

  (kg/s) | m
  uncor,b

  (mg) | m
  uncor,a

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

p
  b,b

(kPa)

p
  b,a

(kPa)

W
  act

(kWh)

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

qm

  dw,i

(kg/s)

qm

  dew,i

(kg/s)

m
  uncor,b

(mg)

m
  uncor,a

(mg)

m
  sep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

Trin 1: Beregning af m
  edf (punkt 8.4.3.2.2):

| Ligning 48: | r
  d,i | = | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ligning 47: | qm

  edf,i | = | 0,155 × 4 | = 0,620 kg/s |
| Ligning 46: | m
  edf | = | | = 1 116 kg/test |

Ligning 48:

r
  d,i

=

Formula

= 4

Ligning 47:

qm

  edf,i

=

0,155 × 4

= 0,620 kg/s

Ligning 46:

m
  edf

=

Formula

= 1 116 kg/test

Trin 2: Opdriftskorrektion af partikelmassen (punkt 8.3)

Før prøvning:

| Ligning 26: | ρ
  a,b | = | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ligning 25: | m
  f,T | = | | = 90,0325 mg |

Ligning 26:

ρ
  a,b

=

Formula

= 1,164 kg/m3

Ligning 25:

m
  f,T

=

Formula

= 90,0325 mg

Efter prøvning

| Ligning 26: | ρ
  a,a | = | | = 1,176 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ligning 25: | m
  f,G | = | | = 91,7334 mg |
| Ligning 27: | m
  p | = | 91,7334 mg – 90,0325 mg | = 1,7009 mg |

Ligning 26:

ρ
  a,a

=

Formula

= 1,176 kg/m3

Ligning 25:

m
  f,G

=

Formula

= 91,7334 mg

Ligning 27:

m
  p

=

91,7334 mg – 90,0325 mg

= 1,7009 mg

Trin 3: Beregning af partikelmasseemission (punkt 8.4.3.2.2):

| Ligning 45: | m
  PM | = | | = 1,253 g/test |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Ligning 45:

m
  PM

=

Formula

= 1,253 g/test

Trin 4: Beregning af specifikke emissioner (punkt 8.6.3):

| Ligning 69: | e
  PM | = | 1.253 / 40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Ligning 69:

e
  PM

=

1.253 / 40

= 0,031 g/kWh

TILLÆG 7

MONTERING AF HJÆLPEUDSTYR TIL EMISSIONSPRØVNING

| Nummer | Tilbehør | Monteres ved emissionsprøvning |
| --- | --- | --- |
| 1 | Indsugningssystem | |
| Indsugningsmanifold | Ja |
| System til kontrol med emission fra krumtaphus | Ja |
| Kontrolanordninger for dobbelt indsugningsmanifold | Ja |
| Luftmængdemåler | Ja |
| Luftindsugningskanal | Ja, eller testcelleudstyr |
| Luftfilter | Ja, eller testcelleudstyr |
| Indsugningslyddæmper | Ja, eller testcelleudstyr |
| Hastighedsbegrænser | Ja |
| 2 | Forvarmning af indsugningsmanifold | Ja, stilles om muligt i gunstigste position. |
| 3 | Udstødningssystem | |
| Udstødningsmanifold | Ja |
| Tilslutningsrør | Ja |
| Lydpotte | Ja |
| Udstødningsrør | Ja |
| Udstødningsbremse | Nej – eller helt åben |
| Tryklader | Ja |
| 4 | Brændstoftilførselspumpe | Ja |
| 5 | Udstyr til gasmotorer | |
| Elektronisk styresystem, luftgennemstrømningsmåler osv. | Ja |
| Trykbegrænser | Ja |
| Fordamper | Ja |
| Æltemaskine | Ja |
| 6 | Brændstofindsprøjtningsudstyr | |
| Forfilter | Ja |
| Filter | Ja |
| Pumpe | Ja |
| Højtryksrør | Ja |
| Injektor | Ja |
| Luftindsugningsventil | Ja |
| Elektronisk styresystem, sensorer, osv. | Ja |
| Regulator/styresystem | Ja |
| Automatisk fuldlaststop for reguleringsstang afhængigt af de atmosfæriske betingelser | Ja |
| 7 | Væskekøling | |
| Køler | Nej |
| Ventilator | Nej |
| Ventilatorskærm | Nej |
| Vandpumpe | Ja |
| Termostat | Ja, kan fastgøres i helt åben stilling |
| 8 | Luftkøling | |
| Ventilatorskærm | Nej |
| Ventilator eller blæser | Nej |
| Temperaturreguleringsenhed | Nej |
| 9 | Elektrisk udstyr | |
| Generator | Nej |
| Tændspole(r) | Ja |
| Kabler | Ja |
| Elektronisk styresystem | Ja |
| 10 | Ladeudstyr for indsugningsluft | |
| Kompressor drevet direkte af motoren og/eller af udstødningen | Ja |
| Ladeluftkøler | Ja, eller testcellesystem |
| Kølemiddelpumpe eller ventilator (motordrevet) | Nej |
| Kontrolsystem for kølervæskegennemstrømning | Ja |
| 11 | Forureningsbegrænsende anordning (system til efterbehandling af udstødningen) | Ja |
| 12 | Standardudstyr | Ja, eller testcellesystem |
| 13 | Smøreoliepumpe | Ja |

Nummer

Tilbehør

Monteres ved emissionsprøvning

1

Indsugningssystem

Indsugningsmanifold

Ja

System til kontrol med emission fra krumtaphus

Ja

Kontrolanordninger for dobbelt indsugningsmanifold

Ja

Luftmængdemåler

Ja

Luftindsugningskanal

Ja, eller testcelleudstyr

Luftfilter

Ja, eller testcelleudstyr

Indsugningslyddæmper

Ja, eller testcelleudstyr

Hastighedsbegrænser

Ja

2

Forvarmning af indsugningsmanifold

Ja, stilles om muligt i gunstigste position.

3

Udstødningssystem

Udstødningsmanifold

Ja

Tilslutningsrør

Ja

Lydpotte

Ja

Udstødningsrør

Ja

Udstødningsbremse

Nej – eller helt åben

Tryklader

Ja

4

Brændstoftilførselspumpe

Ja

5

Udstyr til gasmotorer

Elektronisk styresystem, luftgennemstrømningsmåler osv.

Ja

Trykbegrænser

Ja

Fordamper

Ja

Æltemaskine

Ja

6

Brændstofindsprøjtningsudstyr

Forfilter

Ja

Filter

Ja

Pumpe

Ja

Højtryksrør

Ja

Injektor

Ja

Luftindsugningsventil

Ja

Elektronisk styresystem, sensorer, osv.

Ja

Regulator/styresystem

Ja

Automatisk fuldlaststop for reguleringsstang afhængigt af de atmosfæriske betingelser

Ja

7

Væskekøling

Køler

Nej

Ventilator

Nej

Ventilatorskærm

Nej

Vandpumpe

Ja

Termostat

Ja, kan fastgøres i helt åben stilling

8

Luftkøling

Ventilatorskærm

Nej

Ventilator eller blæser

Nej

Temperaturreguleringsenhed

Nej

9

Elektrisk udstyr

Generator

Nej

Tændspole(r)

Ja

Kabler

Ja

Elektronisk styresystem

Ja

10

Ladeudstyr for indsugningsluft

Kompressor drevet direkte af motoren og/eller af udstødningen

Ja

Ladeluftkøler

Ja, eller testcellesystem

Kølemiddelpumpe eller ventilator (motordrevet)

Nej

Kontrolsystem for kølervæskegennemstrømning

Ja

11

Forureningsbegrænsende anordning (system til efterbehandling af udstødningen)

Ja

12

Standardudstyr

Ja, eller testcellesystem

13

Smøreoliepumpe

Ja

Ændring af bilag 9 B

Titlen affattes således:

Punkt 1 affattes således:

| »1. | ANVENDELSESOMRÅDE
  Dette bilag finder anvendelse på diesel- eller gasdrevne (NG eller LPG) motorer til montering i motorkøretøjer, men ikke på dobbeltbrændstofmotorer eller motorer, som kan skifte mellem to brændstoffer. |
| --- | --- |

»1.

ANVENDELSESOMRÅDE

Dette bilag finder anvendelse på diesel- eller gasdrevne (NG eller LPG) motorer til montering i motorkøretøjer, men ikke på dobbeltbrændstofmotorer eller motorer, som kan skifte mellem to brændstoffer.

Bemærk: Bilag 9B finder anvendelse i stedet for bilag 9A, hvis dette vedtages af de kontraherende parter, såfremt bilag 4 B også finder anvendelse. Hvis en kontraherende part beslutter at anvende dette bilag, vil visse forskrifter i bilag 9A dog stadig finde anvendelse, hvis den kontraherende part udtrykkeligt anmoder herom, såfremt disse forskrifter ikke er i modstrid med forskrifterne i dette bilag.«

Punkt 3.35 affattes således:

| »3.35. | Ved »opvarmningscyklus« forstås at motoren køres således, at kølemidlets temperatur er steget mindst 22 K (22 °C / 40 °F) efter start af motoren og nået op på mindst 333 K (60 °C / 140 °F) (2).« |
| --- | --- |

»3.35.

Ved »opvarmningscyklus« forstås at motoren køres således, at kølemidlets temperatur er steget mindst 22 K (22 °C / 40 °F) efter start af motoren og nået op på mindst 333 K (60 °C / 140 °F) (2).«

Punkt 3.36 affattes således:

| »3.36. | Forkortelser






  CV | Crankcase Ventilation (krumtaphusventilation) |
| --- | --- | --- |
| DOC | Diesel Oxidation Catalyst (diesel-oxidationskatalysator) |
| DPF | Diesel Particulate Filter or Particulate Trap including catalyzed DPFs and Continuously Regenerating Traps (CRT) (dieselpartikelfilter inkl. katalyserede DPF'er og filtre med kontinuerlig regenerering (CRT)) |
| DTC | Diagnostic Trouble Code (diagnosefejlkode) |
| EGR | Exhaust Gas Recirculation (udstødningsrecirkulation) |
| HC | Hydrocarbon (carbonhydrider) |
| LNT | Lean NOx Trap (or NOx absorber) (magert NOx-filter (eller NOx-optager)) |
| LPG | Liquefied Petroleum Gas (autogas) |
| MECS | Malfunction Emission Control Strategy (strategi ved fejl i emissionsstyring) |
| NG | Naturgas |
| NOx | Oxides of Nitrogen (nitrogenoxider) |
| OTL | OBD Threshold Limit (OBD-grænseværdi) |
| PM | Partikler |
| SCR | Selective Catalytic Reduction (selektiv katalytisk reduktion) |
| SW | Screen Wipers (rudeviskere) |
| TFF | Total Functional Failure monitoring (overvågning for totalt funktionssvigt) |
| VGT | Variable Geometry Turbocharger (turbolader med variabel geometri) |
| VVT | Variable Valve Timing (variabel ventilindstilling)« |

»3.36.

Forkortelser

CV

Crankcase Ventilation (krumtaphusventilation)

DOC

Diesel Oxidation Catalyst (diesel-oxidationskatalysator)

DPF

Diesel Particulate Filter or Particulate Trap including catalyzed DPFs and Continuously Regenerating Traps (CRT) (dieselpartikelfilter inkl. katalyserede DPF'er og filtre med kontinuerlig regenerering (CRT))

DTC

Diagnostic Trouble Code (diagnosefejlkode)

EGR

Exhaust Gas Recirculation (udstødningsrecirkulation)

HC

Hydrocarbon (carbonhydrider)

LNT

Lean NOx Trap (or NOx absorber) (magert NOx-filter (eller NOx-optager))

LPG

Liquefied Petroleum Gas (autogas)

MECS

Malfunction Emission Control Strategy (strategi ved fejl i emissionsstyring)

NG

Naturgas

NOx

Oxides of Nitrogen (nitrogenoxider)

OTL

OBD Threshold Limit (OBD-grænseværdi)

PM

Partikler

SCR

Selective Catalytic Reduction (selektiv katalytisk reduktion)

SW

Screen Wipers (rudeviskere)

TFF

Total Functional Failure monitoring (overvågning for totalt funktionssvigt)

VGT

Variable Geometry Turbocharger (turbolader med variabel geometri)

VVT

Variable Valve Timing (variabel ventilindstilling)«

Punkt 4.3 affattes således:

| »4.3. | Forskrifter for registrering af OBD-oplysninger
  Når en funktionsfejl ...
  Når en bekræftet og aktiv funktionsfejl ikke længere detekteres af systemet i en komplet driftssekvens, skal den tildeles status som tidligere aktiv ved starten af den efterfølgende driftssekvens og beholde denne status, indtil OBD-oplysningerne om den pågældende funktionsfejl slettes ved hjælp af et scanningsværktøj eller slettes fra computerens hukommelse i overensstemmelse med punkt 4.4.« |
| --- | --- |

»4.3.

Forskrifter for registrering af OBD-oplysninger

Når en funktionsfejl ...

Når en bekræftet og aktiv funktionsfejl ikke længere detekteres af systemet i en komplet driftssekvens, skal den tildeles status som tidligere aktiv ved starten af den efterfølgende driftssekvens og beholde denne status, indtil OBD-oplysningerne om den pågældende funktionsfejl slettes ved hjælp af et scanningsværktøj eller slettes fra computerens hukommelse i overensstemmelse med punkt 4.4.«

I punkt 4.7.1.2. (l), erstattes »aktive DTC'er for klasse B1-fejl« med »aktive DTC'er for klasse B1-fejl«.

Punkt 5.2.3 affattes således:

| »5.2.3. | Lav brændstofstand
  Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, der påvirkes, hvis brændstofstanden er lav eller man løber tør for brændstof (f.eks. diagnosticering af en funktionsfejl i brændstoftilførslen eller fejltændinger): | DIESEL | GAS |
| --- | --- | --- | --- |
| NG | LPG |
| a) | Den brændstofstand, der kan komme i betragtning ved en sådan frakobling, må ikke overstige 100 liter eller 20 % af brændstoftankens nominelle kapacitet, alt efter hvilken værdi er den laveste.. |

»5.2.3.

Lav brændstofstand

Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, der påvirkes, hvis brændstofstanden er lav eller man løber tør for brændstof (f.eks. diagnosticering af en funktionsfejl i brændstoftilførslen eller fejltændinger):

DIESEL

GAS

NG

LPG

a)

Den brændstofstand, der kan komme i betragtning ved en sådan frakobling, må ikke overstige 100 liter eller 20 % af brændstoftankens nominelle kapacitet, alt efter hvilken værdi er den laveste..

X

X

| b) | Det lave brændstoftryk i tanken, der kommer i betragtning ved en sådan frakobling, må ikke overstige 20 % af tankens nominelle brændstoftryk. |
| --- | --- |

b)

Det lave brændstoftryk i tanken, der kommer i betragtning ved en sådan frakobling, må ikke overstige 20 % af tankens nominelle brændstoftryk.

X«

Der indsættes et nyt punkt 5.2.8, der affattes således:

| »5.2.8. | Genoptankning
  Fabrikanten af et gasdrevet køretøj kan indrette OBD-systemet således, at dette efter genoptankning frakobles midlertidigt med henblik på tilpasning af den elektroniske styreenhed til ændringer i brændstofkvalitet og -sammensætning.
  OBD-systemet skal indkobles igen, så snart det nye brændstof er genkendt og motorparametrene justeret. Frakoblingen skal være begrænset til højst 10 minutter.« |
| --- | --- |

»5.2.8.

Genoptankning

Fabrikanten af et gasdrevet køretøj kan indrette OBD-systemet således, at dette efter genoptankning frakobles midlertidigt med henblik på tilpasning af den elektroniske styreenhed til ændringer i brændstofkvalitet og -sammensætning.

OBD-systemet skal indkobles igen, så snart det nye brændstof er genkendt og motorparametrene justeret. Frakoblingen skal være begrænset til højst 10 minutter.«

Punkt 6, affattes således (med et nyt underpunkt (d)):

| »6. | PÅVISNINGSKRAV
  ...






  d) | procedure for valg af referencebrændstof i forbindelse med gasmotorer« |
| --- | --- | --- |

»6.

PÅVISNINGSKRAV

...

d)

procedure for valg af referencebrændstof i forbindelse med gasmotorer«

I punkt 6.1.1, underpunkt (a), erstattes »mission« med »emission«.

Punkt 6.3 affattes således:

| »6.3. | Procedurer til påvisning af OBD-funktionsdygtighed
  Fabrikanten tilsender ...
  I de følgende punkter er kravene til påvisning af OBD-funktionsdygtighed anført, herunder prøvningskrav. Antallet af prøvninger skal være fire gange antallet af motorfamilier, som behandles inden for OBD-emissionsfamilien, men ikke mindre end 8.
  De valgte overvågningsenheder skal på balanceret vis afspejle de forskellige typer overvågning, der er nævnt i punkt 4.2 (overvågning af emissionsgrænse, overvågning af funktionsdygtighed, overvågning for total funktionssvigt og komponentovervågning). De valgte overvågningsenheder skal også på balanceret vis afspejle de i tillæg 3 til dette bilag anførte punkter.« |
| --- | --- |

»6.3.

Procedurer til påvisning af OBD-funktionsdygtighed

Fabrikanten tilsender ...

I de følgende punkter er kravene til påvisning af OBD-funktionsdygtighed anført, herunder prøvningskrav. Antallet af prøvninger skal være fire gange antallet af motorfamilier, som behandles inden for OBD-emissionsfamilien, men ikke mindre end 8.

De valgte overvågningsenheder skal på balanceret vis afspejle de forskellige typer overvågning, der er nævnt i punkt 4.2 (overvågning af emissionsgrænse, overvågning af funktionsdygtighed, overvågning for total funktionssvigt og komponentovervågning). De valgte overvågningsenheder skal også på balanceret vis afspejle de i tillæg 3 til dette bilag anførte punkter.«

Punkt 6.3.2 affattes således (idet også fodnote 10 erstattes):

| »6.3.2. | Procedurer for kvalificering af forringet komponent (eller system).
  Dette punkt finder anvendelse på tilfælde, hvor en funktionsfejl, der udvælges til en OBD-påvisningsprøvning, overvåges i forhold til emissioner fra udstødningsrøret (17)(overvågning af emissionsgrænse — jf. punkt 4.2), og det kræves, at fabrikanten ved en emissionsprøvning påviser kvalificeringen af den pågældende forringede komponent. |
| --- | --- |

»6.3.2.

Procedurer for kvalificering af forringet komponent (eller system).

Dette punkt finder anvendelse på tilfælde, hvor en funktionsfejl, der udvælges til en OBD-påvisningsprøvning, overvåges i forhold til emissioner fra udstødningsrøret (17)(overvågning af emissionsgrænse — jf. punkt 4.2), og det kræves, at fabrikanten ved en emissionsprøvning påviser kvalificeringen af den pågældende forringede komponent.

Der indsættes et nyt punkt 6.5, der affattes således:

| »6.5. | Procedure for valg af referencebrændstof i forbindelse med gasmotorer
  Påvisning af OBD-funktionsdygtighed og klassificering af funktionsfejl skal udføres ved brug af de referencebrændstoffer i bilag 5, på basis af hvilke motoren er konstrueret til at fungere.
  Valget af dette referencebrændstof foretages af den typegodkendende myndighed, som skal afsætte tilstrækkelig tid med henblik på prøvelaboratoriets levering af det valgte referencebrændstof« |
| --- | --- |

»6.5.

Procedure for valg af referencebrændstof i forbindelse med gasmotorer

Påvisning af OBD-funktionsdygtighed og klassificering af funktionsfejl skal udføres ved brug af de referencebrændstoffer i bilag 5, på basis af hvilke motoren er konstrueret til at fungere.

Valget af dette referencebrændstof foretages af den typegodkendende myndighed, som skal afsætte tilstrækkelig tid med henblik på prøvelaboratoriets levering af det valgte referencebrændstof«

Punkt 7.2 affattes således:

| »7.2. | Prøvninger, der skal foretages
  I dette bilag:






  a) | er emissionsprøvningscyklussen den prøvningscyklus, der anvendes til måling af de kontrollerede emissioner ved kvalificering af en forringet komponent eller et forringet system. |
| --- | --- | --- |

»7.2.

Prøvninger, der skal foretages

I dette bilag:

a)

er emissionsprøvningscyklussen den prøvningscyklus, der anvendes til måling af de kontrollerede emissioner ved kvalificering af en forringet komponent eller et forringet system.

| b) | er OBD-prøvningscyklussen den prøvningscyklus, der anvendes til påvisning af OBD-overvågningsenheders evne til at detektere funktionsfejl.« |
| --- | --- |

b)

er OBD-prøvningscyklussen den prøvningscyklus, der anvendes til påvisning af OBD-overvågningsenheders evne til at detektere funktionsfejl.«

Punkt 7.2.2 affattes således (»verdensomspændende harmoniserede« slettes):

| »7.2.2. | OBD-prøvningscyklus
  Den OBD-prøvningscyklus, der omhandles i dette bilag, er den varme del af WHTC-cyklussen som beskrevet i bilag 4B.
  På fabrikantens anmodning og efter godkendelse fra den typegodkendende myndighed kan der anvendes alternative OBD-prøvningscyklusser (f. eks. den kolde del af WHTC-cyklussen) i forbindelse med specifikke overvågningsenheder. Anmodningen herom skal indeholde dokumentation (tekniske overvejelser, simuleringer, prøvningsresultater osv.), der påviser:






  a) | at den prøvningscyklus, der anmodes om, er passende med hensyn til demonstration af overvågning ved realistiske kørselsbetingelser, og |
| --- | --- | --- |

»7.2.2.

OBD-prøvningscyklus

Den OBD-prøvningscyklus, der omhandles i dette bilag, er den varme del af WHTC-cyklussen som beskrevet i bilag 4B.

På fabrikantens anmodning og efter godkendelse fra den typegodkendende myndighed kan der anvendes alternative OBD-prøvningscyklusser (f. eks. den kolde del af WHTC-cyklussen) i forbindelse med specifikke overvågningsenheder. Anmodningen herom skal indeholde dokumentation (tekniske overvejelser, simuleringer, prøvningsresultater osv.), der påviser:

a)

at den prøvningscyklus, der anmodes om, er passende med hensyn til demonstration af overvågning ved realistiske kørselsbetingelser, og

| b) | at den varme del af WHTC-cyklussen forekommer mindre velegnet til den pågældende overvågning (f.eks. overvågning af væskeforbrug).« |
| --- | --- |

b)

at den varme del af WHTC-cyklussen forekommer mindre velegnet til den pågældende overvågning (f.eks. overvågning af væskeforbrug).«

Punkt 8.1.3 affattes således:

| »8.1.3. | Dokumentation vedrørende OBD-emissionsfamilien
  ...
  Fabrikanten skal desuden give en liste over alle elektroniske input og output og identifikation af den kommunikationsprotokol, der anvendes af hver enkel OBD-emissionsfamilie.« |
| --- | --- |

»8.1.3.

Dokumentation vedrørende OBD-emissionsfamilien

...

Fabrikanten skal desuden give en liste over alle elektroniske input og output og identifikation af den kommunikationsprotokol, der anvendes af hver enkel OBD-emissionsfamilie.«

I bilag 9B, tillæg 2, affattes første afsnit således:

»Formålet med dette tillæg er at illustrere de krav, der er fastsat i punkt 4.3 og 4.6.5 i dette bilag.«

Bilag 9B, tillæg 3, affattes således (og der indsættes et nyt punkt 15):

»KRAV TIL OVERVÅGNINGEN

Punkterne i dette tillæg viser de systemer eller komponenter, der skal overvåges af OBD-systemet i henhold til punkt 4.2. Medmindre andet er specificeret, finder forskrifterne anvendelse på både diesel- og gasmotorer.

PUNKT 1

OVERVÅGNING AF ELEKTRISKE/ELEKTRONISKE KOMPONENTER

Elektriske/elektroniske komponenter, der bruges til at styre eller overvåge emissionsbegrænsningssystemer beskrevet i dette tillæg, skal være underlagt komponentovervågning i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 4.2 i dette bilag. Dette omfatter, uden at være begrænset hertil, trykfølere, temperaturfølere, udstødningsgasfølere og eventuelle lambda-sonder samt bankefølere, brændstof- eller reagensinjektor(er) i udstødningen, brændere eller varmeelementer i udstødningen, gløderør og opvarmere til indsugningsluften.

Alle steder, hvor der findes en feedback-kontrolsløjfe, skal OBD-systemet overvåge systemets evne til at opretholde feedback-kontrol som konstrueret (f.eks. at foretage feedback-kontrol inden for et tidsinterval fastsat af fabrikanten, systemet kan ikke opretholde feedback-kontrol, feedback-kontrol har brugt al den justering, som fabrikanten har tilladt) - komponentovervågning.

Bemærk: Disse bestemmelser finder anvendelse på alle elektriske/elektroniske komponenter, også selv om disse henhører under overvågningsenheder, der er beskrevet under de andre punkter i dette tillæg.

PUNKT 2

DPF-SYSTEM

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i DPF-systemet på motorer udstyret med et sådant:

| a) | DPF-substrat: tilstedeværelse af DPF-substratet – overvågning for totalt funktionssvigt |
| --- | --- |

a)

DPF-substrat: tilstedeværelse af DPF-substratet – overvågning for totalt funktionssvigt

| b) | DPF-funktionsdygtighed: tilstopning af DPF – totalt funktionssvigt |
| --- | --- |

b)

DPF-funktionsdygtighed: tilstopning af DPF – totalt funktionssvigt

| c) | DPF-funktionsdygtighed: filtrerings- og regenereringsproces (f.eks. partikelakkumulering under filtreringsprocessen og partikelfjernelse under en tvungen regenereringsproces) – overvågning af funktionsdygtighed (f.eks. evaluering af målelige DPF-egenskaber som modtryk eller differenstryk, som måske ikke detekterer alle fejlmodi, der reducerer filtreringseffektiviteten). |
| --- | --- |

c)

DPF-funktionsdygtighed: filtrerings- og regenereringsproces (f.eks. partikelakkumulering under filtreringsprocessen og partikelfjernelse under en tvungen regenereringsproces) – overvågning af funktionsdygtighed (f.eks. evaluering af målelige DPF-egenskaber som modtryk eller differenstryk, som måske ikke detekterer alle fejlmodi, der reducerer filtreringseffektiviteten).

PUNKT 3

OVERVÅGNING AF SELEKTIVE KATALYTISKE REDUKTIONSSYSTEMER (SCR)

For så vidt angår dette punkt forstås ved SCR selektiv katalytisk reduktion eller anden mager NOx-katalyseanordning. OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i SCR-systemet på motorer udstyret med et sådant:

| a) | Aktivt/intrusivt reduktor-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reagensmængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder - overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

a)

Aktivt/intrusivt reduktor-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reagensmængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder - overvågning af funktionsdygtighed.

| b) | Aktiv/intrusiv reagens: tilstedeværelse af reagens i køretøjet, korrekt forbrug af reagens, hvis der bruges en anden reagens end brændstof (f.eks. urea) – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

b)

Aktiv/intrusiv reagens: tilstedeværelse af reagens i køretøjet, korrekt forbrug af reagens, hvis der bruges en anden reagens end brændstof (f.eks. urea) – overvågning af funktionsdygtighed.

| c) | Aktiv/intrusiv reagens: i muligt omfang reagensens kvalitet, hvis der bruges en anden reagens end brændstof (f.eks. urea) – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

c)

Aktiv/intrusiv reagens: i muligt omfang reagensens kvalitet, hvis der bruges en anden reagens end brændstof (f.eks. urea) – overvågning af funktionsdygtighed.

| d) | SCR-konverteringseffektivitet: katalysatorens SCR-evne til at konvertere NOx – overvågning af emissionsgrænser. |
| --- | --- |

d)

SCR-konverteringseffektivitet: katalysatorens SCR-evne til at konvertere NOx – overvågning af emissionsgrænser.

PUNKT 4

MAGER NOX-FILTER (LNT, ELLER NOX-ADSORBER)

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i LNT-systemet på motorer udstyret med et sådant:

| a) | LNT-funktionsdygtighed: LNT-systemets evne til at adsorbere/lagre og konvertere NOx – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

a)

LNT-funktionsdygtighed: LNT-systemets evne til at adsorbere/lagre og konvertere NOx – overvågning af funktionsdygtighed.

| (b) | LNT aktivt/intrusivt reagens-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reagensmængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder - overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

(b)

LNT aktivt/intrusivt reagens-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reagensmængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder - overvågning af funktionsdygtighed.

PUNKT 5

OVERVÅGNING AF OXIDATIONSKATALYSATORER (INKL. DIESELOXIDATIONSKATALYSATORER – DOC'ER)

Dette punkt gælder for oxidationskatalysatorer, der er separate i forhold til andre efterbehandlingssystemer. Dieseloxidationskatalysatorer, der indgår i et efterbehandlingssystems indkapsling, dækkes af det relevante punkt i dette tillæg.

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i oxidationskatalysatoren på motorer udstyret med et sådant:

| a) | HC-konverteringseffektivitet: oxidationskatalysatorens evne til at konvertere HC opstrøms for andre efterbehandlingsanordninger – overvågning for totalt funktionssvigt. |
| --- | --- |

a)

HC-konverteringseffektivitet: oxidationskatalysatorens evne til at konvertere HC opstrøms for andre efterbehandlingsanordninger – overvågning for totalt funktionssvigt.

| b) | HC-konverteringseffektivitet: oxidationskatalysatorens evne til at konvertere HC nedstrøms for andre efterbehandlingsanordninger – overvågning for totalt funktionssvigt. |
| --- | --- |

b)

HC-konverteringseffektivitet: oxidationskatalysatorens evne til at konvertere HC nedstrøms for andre efterbehandlingsanordninger – overvågning for totalt funktionssvigt.

PUNKT 6

OVERVÅGNING AF SYSTEM TIL UDSTØDNINGSRECIRKULATION (EGR)

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i EGR-systemet på motorer udstyret med et sådant:

| | DIESEL | GAS |
| --- | --- | --- |
| a1) | for høj/lav EGR-strøm: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved at detektere både for lave og for høje strømninger – overvågning af emissionsgrænser |

DIESEL

GAS

a1)

for høj/lav EGR-strøm: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved at detektere både for lave og for høje strømninger – overvågning af emissionsgrænser

X

| a2) | for høj/lav EGR-strøm: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved at detektere både for lave og for høje strømninger – overvågning af funktionsdygtighed.
  (overvågningskrav, som skal diskuteres yderligere) |
| --- | --- |

a2)

for høj/lav EGR-strøm: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved at detektere både for lave og for høje strømninger – overvågning af funktionsdygtighed.

(overvågningskrav, som skal diskuteres yderligere)

X

| b) | for langsom reaktion fra EGR-aktuator: EGR-systemets evne til at opnå den strømningshastighed, der er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen – overvågning af funktionsdygtighed |
| --- | --- |

b)

for langsom reaktion fra EGR-aktuator: EGR-systemets evne til at opnå den strømningshastighed, der er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen – overvågning af funktionsdygtighed

X

X

| c) | EGR-kølers køleevne: EGR-kølersystemts evne til at opfylde den af fabrikanten specificerede køleydelse – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

c)

EGR-kølers køleevne: EGR-kølersystemts evne til at opfylde den af fabrikanten specificerede køleydelse – overvågning af funktionsdygtighed.

X

X

PUNKT 7

OVERVÅGNING AF BRÆNDSTOFSYSTEM

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i brændstofsystemet på motorer udstyret med et sådant:

| | DIESEL | GAS |
| --- | --- | --- |
| a) | Brændstofsystemets trykstyring: brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe – overvågning af funktionsdygtighed. |

DIESEL

GAS

a)

Brændstofsystemets trykstyring: brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe – overvågning af funktionsdygtighed.

X

| b) | Brændstofsystemets trykstyring: brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe, når systemet er konstrueret på en sådan måde, at trykket kan styres uafhængigt af andre parametre – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

b)

Brændstofsystemets trykstyring: brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe, når systemet er konstrueret på en sådan måde, at trykket kan styres uafhængigt af andre parametre – overvågning af funktionsdygtighed.

X

| c) | Indsprøjtningsindstilling: brændstofsystemets evne til at opnå den brændstof-timing, der er afgivet kommando om, for mindst én af injektionerne, når motoren er udstyret med de relevante følere – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

c)

Indsprøjtningsindstilling: brændstofsystemets evne til at opnå den brændstof-timing, der er afgivet kommando om, for mindst én af injektionerne, når motoren er udstyret med de relevante følere – overvågning af funktionsdygtighed.

X

| d) | Brændstofindsprøjtningssystem: Evnen til at opretholde det ønskede luft-brændstofforhold (inkl. men ikke begrænset til selvadapteringsfunktionalitet) – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

d)

Brændstofindsprøjtningssystem: Evnen til at opretholde det ønskede luft-brændstofforhold (inkl. men ikke begrænset til selvadapteringsfunktionalitet) – overvågning af funktionsdygtighed.

X

PUNKT 8

STYRESYSTEM FOR LUFT OG TURBOLADER/LADETRYK

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i styresystemet for luft og turbolader/ladetryk på motorer udstyret med et sådant:

| | DIESEL | GAS |
| --- | --- | --- |
| a1) | For stort/lille turboladetryk: turboladesystemets evne til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, ved at detektere både for lavt og for højt ladetryk – overvågning af emissionsgrænser. |

DIESEL

GAS

a1)

For stort/lille turboladetryk: turboladesystemets evne til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, ved at detektere både for lavt og for højt ladetryk – overvågning af emissionsgrænser.

X

| a2) | For stort/lille turboladetryk: turboladesystemets evne til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, ved at detektere både for lavt og for højt ladetryk – overvågning af emissionsgrænser.
  (overvågningskrav, som skal diskuteres yderligere) |
| --- | --- |

a2)

For stort/lille turboladetryk: turboladesystemets evne til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, ved at detektere både for lavt og for højt ladetryk – overvågning af emissionsgrænser.

(overvågningskrav, som skal diskuteres yderligere)

X

| b) | Langsom reaktion i turbo ved variabel geometri (VGT): VGT systemets evne til at opnå den geometri, der er afgivet kommando om, inden for en af fabrikanten fastsat tid - overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

b)

Langsom reaktion i turbo ved variabel geometri (VGT): VGT systemets evne til at opnå den geometri, der er afgivet kommando om, inden for en af fabrikanten fastsat tid - overvågning af funktionsdygtighed.

X

X

| c) | Køling af ladeluft: Ladeluftkølesystemets effektivitet – overvågning for totalt funktionssvigt. |
| --- | --- |

c)

Køling af ladeluft: Ladeluftkølesystemets effektivitet – overvågning for totalt funktionssvigt.

X

X

PUNKT 9

SYSTEM MED VARIABEL VENTILINDSTILLING (VVT)

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i systemet med variabel ventilindstilling (VVT) på motorer udstyret med et sådant:

| a) | VVT-målfejl: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

a)

VVT-målfejl: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om – overvågning af funktionsdygtighed.

| b) | Langsom VVT-reaktion: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

b)

Langsom VVT-reaktion: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen – overvågning af funktionsdygtighed.

PUNKT 10

OVERVÅGNING AF FEJLTÆNDINGER

| | DIESEL | GAS |
| --- | --- | --- |
| a) | Ingen forskrifter |

DIESEL

GAS

a)

Ingen forskrifter

X

| b) | Fejltænding, som kan forårsage, at katalysatoren beskadiges (f.eks. ved overvågning af en vis procentandel af fejltændinger inden for et givet tidsinterval) – overvågning af funktionsdygtighed
  (overvågningskrav, som skal diskuteres yderligere sammen med punkt 6 og 8) |
| --- | --- |

b)

Fejltænding, som kan forårsage, at katalysatoren beskadiges (f.eks. ved overvågning af en vis procentandel af fejltændinger inden for et givet tidsinterval) – overvågning af funktionsdygtighed

(overvågningskrav, som skal diskuteres yderligere sammen med punkt 6 og 8)

X

PUNKT 11

OVERVÅGNING AF KRUMTAPHUSVENTILATION

Ingen forskrifter

PUNKT 12

OVERVÅGNING AF MOTORENS KØLESYSTEM

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i motorens kølesystem:

| a) | Kølervæsketemperatur (termostat): Termostaten sidder fast i åben tilstand: det er ikke nødvendigt, at fabrikanterne overvåger termostaten, hvis termostatsvigt ikke sætter andre OBD-overvågningsenheder ud af funktion - overvågning for totalt funktionssvigt. |
| --- | --- |

a)

Kølervæsketemperatur (termostat): Termostaten sidder fast i åben tilstand: det er ikke nødvendigt, at fabrikanterne overvåger termostaten, hvis termostatsvigt ikke sætter andre OBD-overvågningsenheder ud af funktion - overvågning for totalt funktionssvigt.

Der er ikke nødvendigt, at fabrikanterne overvåger kølervæsketemperaturen eller kølervæsketemperaturføleren, hvis ikke kølervæsketemperaturen eller kølervæsketemperaturføleren anvendes til kontrolsløjfe/feedback-styring i et emissionsbegrænsningssystem og/eller ikke sætter nogen anden overvågningsenhed ud af funktion.

Fabrikanter kan suspendere eller forsinke overvågningsenheden i den tid, der går for at nå op på en temperatur, der muliggør en kontrolsløjfe, hvis motoren er udsat for betingelser, der kunne føre til en forkert diagnose (f.eks. køretøjsdrift i tomgang for mere end 50 til 75 % af opvarmningstiden).

PUNKT 13

OVERVÅGNING AF UDSTØDNINGSGASFØLER OG LAMBDASONDE

OBD-systemet skal overvåge:

| | DIESEL | GAS |
| --- | --- | --- |
| a) | at udstødningsgasfølernes elektriske elementer i motorer, der er udstyret hermed, fungerer tilfredsstillende i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg – komponentovervågning. |

DIESEL

GAS

a)

at udstødningsgasfølernes elektriske elementer i motorer, der er udstyret hermed, fungerer tilfredsstillende i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg – komponentovervågning.

X

X

| b) | både primære og sekundære lambda-sonder (brændstofkontrol). Disse følere betragtes som udstødningsgasfølere, der skal overvåges med hensyn til tilfredsstillende funktion i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg – komponentovervågning. |
| --- | --- |

b)

både primære og sekundære lambda-sonder (brændstofkontrol). Disse følere betragtes som udstødningsgasfølere, der skal overvåges med hensyn til tilfredsstillende funktion i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg – komponentovervågning.

X

PUNKT 14

OVERVÅGNING AF TOMGANGSREGULERINGEN

OBD-systemet skal overvåge, at de elektriske elementer i systemer til regulering af tomgangshastigheden i motorer, der er udstyret hermed, fungerer tilfredsstillende i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg.

PUNKT 15

3-VEJSKATALYSATOR

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af 3-vejskatalysatoren på motorer udstyret med en sådan:

| | DIESEL | GAS |
| --- | --- | --- |
| a) | 3-vejskatalysatorens konverteringseffektivitet: katalysatorens evne til at konvertere NOx og CO – overvågning af funktionsdygtighed. |

DIESEL

GAS

a)

3-vejskatalysatorens konverteringseffektivitet: katalysatorens evne til at konvertere NOx og CO – overvågning af funktionsdygtighed.

X«

Bilag 9B, tillæg 4, affattes således:

»Rapport vedrørende teknisk overensstemmelse

Denne rapport ...

ENDELIG RAPPORT OM OVERENSSTEMMELSE

Dokumentationspakken og det/den deri beskrevne OBD-system/OBD-emissionsfamilie er i overensstemmelse med forskrifterne i følgende regulativ:

Regulativ ... / version ... / gennemførelsesdato .... / brændstoftype ...

...«

I bilag 9B, tillæg 4. punkt 4, afsnit 1.1., tabellen, linjen »Prøvningsoplysninger«, erstattes »brændstof anvendt til prøvning« med »referencebrændstof«.

Bilag 9B, tillæg 5, tabel 3, affattes således:

»Tabel 3

Valgfrie oplysninger, hvis de bruges af emissions- eller OBD-systemet til at indkoble eller udkoble OBD-oplysninger

| | Fryseramme | Datastrøm |
| --- | --- | --- |
| Brændstofstand eller brændstoftryk i tank | X | X |
| Motorolie-temperatur | X | X |
| Køretøjets hastighed | X | X |
| Status for tilpasning til brændstofkvalitet (aktiv/ikke aktiv) for gasmotorer | | X |
| Spænding til motorstyringscomputersystem (for hoved-styrechip) | X | X« |

Fryseramme

Datastrøm

Brændstofstand eller brændstoftryk i tank

X

X

Motorolie-temperatur

X

X

Køretøjets hastighed

X

X

Status for tilpasning til brændstofkvalitet (aktiv/ikke aktiv) for gasmotorer

X

Spænding til motorstyringscomputersystem (for hoved-styrechip)

X

X«

Bilag 9B, tillæg 5, tabel 4, affattes således:

»Tabel 4

Valgfrie oplysninger, hvor motoren, hvis den er udstyret hertil, føler eller beregner oplysningerne

| | Fryseramme | Datastrøm |
| --- | --- | --- |
| Absolut gasspjældsstilling ... | X | X |
| ... | | |
| Output fra lambda-sonde | | X |
| Output fra sekundær lambda-sonde (hvis monteret) | | X |
| Output fra NOx-føler | | X« |

Fryseramme

Datastrøm

Absolut gasspjældsstilling ...

X

X

...

Output fra lambda-sonde

X

Output fra sekundær lambda-sonde (hvis monteret)

X

Output fra NOx-føler

X«

Der indsættes et nyt bilag 9C, der affattes således:

BILAG 9C

Tekniske forskrifter til bedømmelse af egendiagnosesystemers (OBD) funktionsdata under brug

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

I den foreliggende version finder dette bilag kun anvendelse på motorkøretøjer udstyret med dieselmotor

2.   (Reserveret)

3.   DEFINITIONER

3.1.   »Funktionsrate under brug«

Funktionsraten under brug (in-use performance ratio - IUPR) for en specifik overvågningsenhed i OBD-systemet er: IUPRm = Tællerm / Nævnerm

3.2.   »Tæller«

Tælleren for en bestemt overvågningsenhed m (Tællerm) angiver antallet af gange, hvor et køretøj er kørt således, at alle overvågningsbetingelser, som er nødvendige for, at denne specifikke overvågningsenhed kan detektere en funktionsfejl, har været til stede.

3.3.   »Nævner«

Nævneren for en specifik overvågningsenhed m (Nævnerm) angiver antallet kørselsbegivenheder for køretøjet, hvor der er taget højde for betingelser, der er specifikke for denne specifikke overvågningsenhed.

3.4.   »Generel nævner«

Den generelle nævner angiver antallet af gange, hvor køretøjet er kørt, idet der er taget hensyn til generelle betingelser.

3.5.   »Tændingscyklustælling«

Tændingscyklustællingen angiver antallet af motorstarter, som køretøjet har været udsat for.

3.6.   »Motorstart«

En motorstart består af sluttet tænding, tørning af motor og forbrændingsstart, og den er fuldendt, når motorhastigheden når 150 min–1 under den normale tomgangshastighed i varm tilstand.

3.7.   »Prøvningscyklus«

En prøvningscyklus er sekvens bestående af motorstart, kørselsperiode, motorstandsning og tiden indtil næste motorstart.

3.8.   Forkortelser

| IUPR | Funktionsrate under brug (In-Use Performance Ratio) |
| --- | --- |
| IUPRm | Funktionsrate under brug for en specifik overvågningsenhed m |

IUPR

Funktionsrate under brug (In-Use Performance Ratio)

IUPRm

Funktionsrate under brug for en specifik overvågningsenhed m

4.   GENERELLE FORSKRIFTER

OBD-systemet skal kunne spore og registrere funktionsdata under brug (punkt 6) fra de i dette punkt nævnte OBD-overvågningsenheder, lagre disse data i computerhukommelser og meddele dem eksternt ved forespørgsel (punkt 7).

Funktionsdata under brug leveret af en overvågningsenhed består af en tæller og en nævner, der gør det muligt at beregne IUPR.

4.1.   IUPR-overvågningsenheder

4.1.1.   Grupper af overvågningsenheder

Fabrikanterne implementerer softwarealgoritmer i OBD-systemerne til individuel sporing og rapportering af funktionsdata under brug fra de i tillæg 1 til dette bilag nævnte grupper af overvågningsenheder.

Det kræves ikke, at fabrikanterne implementerer softwarealgoritmer i OBD-systemer til individuel sporing og rapportering af funktionsdata under brug fra kontinuerligt kørende overvågningsenheder, jf. punkt 4.2.3 i bilag 9B, hvis disse overvågningsenheder allerede indgår i de i tillæg 1 til dette bilag nævnte grupper af overvågningsenheder.

Funktionsdata under brug fra overvågningsenheder, der er forbundet med forskellige udstødningsledninger eller motorkolonne inden for en gruppe overvågningsenheder, spores og registreres separat jf. punkt 6 og rapporteres jf. punkt 7.

4.1.2.   Flere overvågningsenheder

For hver gruppe overvågningsenheder, for hvilke der i henhold til punkt 4.1.1 skal rapporteres, skal OBD-systemet, jf. punkt 6, separat spore funktionsdata under brug for hver enkelt overvågningsenhed tilhørende denne gruppe.

4.2.   Begrænsninger i anvendelsen af funktionsdata under brug

Funktionsdata under brug for et enkelt køretøj anvendes til statistisk evaluering af funktionsdata under brug for OBD-systemet for en større gruppe køretøjer.

I modsætning til andre OBD-data kan funktionsdata under brug ikke anvendes til at drage konklusioner vedrørende et enkelt køretøjs trafikduelighed.

5.   FORSKRIFTER FOR BEREGNING AF FUNKTIONSDATA UNDER BRUG

5.1.   Beregning af funktionsraten under brug

For hver overvågningsenhed, som er behandlet i nærværende bilag, beregnes funktionsraten ved hjælp af følgende formel:

IUPRm = Tællerm / Nævnerm

idet Tællerm og Nævnerm forøges i henhold til specifikationerne i dette punkt.

5.1.1.   Forskrifter vedrørende raten, når den beregnes og lagres af systemet

Enhver funktionsrate har en minimalværdi på nul og maksimalværdi på 7,99527 med en opløsning på 0,000122. (18)

Raten for en specifik komponent sættes til nul, når dens tæller er nul og dens nævner ikke er nul.

Raten for en specifik komponent sættes til maksimalværdien 7,99527, hvis dens nævner er nul, eller hvis den faktiske værdi af tælleren divideret med nævneren overstiger maksimalværdien 7,99527.

5.2.   Forskrifter for forøgelse af tælleren

Tælleren forøges højst én gang pr. kørecyklus.

Tælleren for en specifik overvågningsenhed forøges inden for 10 s, såfremt følgende kriterier er opfyldt i løbet af en enkelt kørecyklus:

| a) | Ethvert overvågningskrav, som skal være opfyldt, for at den specifikke komponents overvågningsenhed kan detektere en funktionsfejl og lagre en diagnosefejlkode, er opfyldt, herunder indkoblingskriterier, tilstedeværelse eller fravær af hermed relaterede diagnosefejlkoder, tilstrækkelig overvågningstid og tildelinger af forrang vedrørende aktiveringen af diagnostikker (eks.: diagnostik »A« skal aktiveres før diagnostik »B«).

  Bemærk: Med henblik på forøgelse af tælleren for en bestemt overvågningsenhed kan det være utilstrækkeligt, at alle overvågningsbetingelser, der skal være opfyldt, for at overvågningsenheden kan afgøre, at der ikke foreligger funktionsfejl, er opfyldt. |
| --- | --- |

a)

Ethvert overvågningskrav, som skal være opfyldt, for at den specifikke komponents overvågningsenhed kan detektere en funktionsfejl og lagre en diagnosefejlkode, er opfyldt, herunder indkoblingskriterier, tilstedeværelse eller fravær af hermed relaterede diagnosefejlkoder, tilstrækkelig overvågningstid og tildelinger af forrang vedrørende aktiveringen af diagnostikker (eks.: diagnostik »A« skal aktiveres før diagnostik »B«).

Bemærk: Med henblik på forøgelse af tælleren for en bestemt overvågningsenhed kan det være utilstrækkeligt, at alle overvågningsbetingelser, der skal være opfyldt, for at overvågningsenheden kan afgøre, at der ikke foreligger funktionsfejl, er opfyldt.

| b) | For overvågningsenheder, der kræver flere stadier eller begivenheder i en enkelt kørecyklus for at kunne detektere en funktionsfejl, skal enhver overvågningsbetingelse, som er nødvendig for fuldførelsen af alle begivenheder, være opfyldt. |
| --- | --- |

b)

For overvågningsenheder, der kræver flere stadier eller begivenheder i en enkelt kørecyklus for at kunne detektere en funktionsfejl, skal enhver overvågningsbetingelse, som er nødvendig for fuldførelsen af alle begivenheder, være opfyldt.

| c) | For overvågningsenheder, som anvendes til identificering af fejl, og som kun kører efter lagring af en potentiel diagnosefejlkode, skal tælleren og nævneren være den samme som hos den overvågningsenhed, der detekterede den oprindelige funktionsfejl. |
| --- | --- |

c)

For overvågningsenheder, som anvendes til identificering af fejl, og som kun kører efter lagring af en potentiel diagnosefejlkode, skal tælleren og nævneren være den samme som hos den overvågningsenhed, der detekterede den oprindelige funktionsfejl.

| (d) | For overvågningsenheder, der kræver ekstraordinær diagnostik med henblik på yderligere undersøgelse af, om der foreligger funktionsfejl, kan fabrikanten for den typegodkendende myndighed fremlægge en alternativ metode til forøgelse af tælleren. Dette alternativ skal være ækvivalent med den metode, der - såfremt der havde foreligget en funktionsfejl – ville have gjort det muligt at forøge tælleren. |
| --- | --- |

(d)

For overvågningsenheder, der kræver ekstraordinær diagnostik med henblik på yderligere undersøgelse af, om der foreligger funktionsfejl, kan fabrikanten for den typegodkendende myndighed fremlægge en alternativ metode til forøgelse af tælleren. Dette alternativ skal være ækvivalent med den metode, der - såfremt der havde foreligget en funktionsfejl – ville have gjort det muligt at forøge tælleren.

For overvågningsenheder, der kører eller afsluttes under motorstandsning, forøges tælleren inden for 10 sekunder efter, at overvågningsenheden er afsluttet i løbet af motorstandsningen, eller i løbet af de første 10 sekunder af motorstart for den efterfølgende kørecyklus.

5.3.   Forskrifter for forøgelse af nævneren

5.3.1.   Generelle forskrifter for forøgelse

Nævneren forøges én gang pr. kørecyklus, hvis under denne kørecyklus:

| a) | den generelle nævner forøges som specificeret i punkt 5.4, og |
| --- | --- |

a)

den generelle nævner forøges som specificeret i punkt 5.4, og

| b) | nævneren ikke afbrydes i henhold til punkt 5.6, og |
| --- | --- |

b)

nævneren ikke afbrydes i henhold til punkt 5.6, og

| c) | de særlige supplerende regler om forøgelse, som er specificeret i punkt 5.3.2 (såfremt disse finder anvendelse), er opfyldt. |
| --- | --- |

c)

de særlige supplerende regler om forøgelse, som er specificeret i punkt 5.3.2 (såfremt disse finder anvendelse), er opfyldt.

5.3.2.   Supplerende regler om forøgelse for specifikke overvågningsenheder

5.3.2.1.   Specifik nævner for fordampningsystem (reserveret)

5.3.2.2.   Specifik nævner for sekundærluftsystem (reserveret)

5.3.2.3.   Specifik nævner for komponenter/systemer, der kun er i drift ved motorstart

Ud over kravene i punkt 5.3.1, a) og b): nævneren(-erne) for overvågningsenheder for komponenter eller systemer, der kun er i drift ved motorstart, forøges, hvis komponenterne eller strategierne beordres til »on« (»tændt«) i et tidsrum større end eller lig med 10 sekunder.

For at bestemme varigheden af denne beordrede »on«-tilstand kan OBD-systemet vælge ikke at medregne den tid, der medgår til ekstraordinær drift alene med henblik på overvågning foretaget af komponenter eller strategier i samme kørecyklus.

5.3.2.4.   Specifik nævner for komponenter eller systemer, der ikke kontinuerligt beordres til funktion

Ud over kravene i punkt 5.3.1, a) og b): nævnerne for overvågningsenheder for komponenter eller systemer, der ikke kontinuerligt beordres til funktion (f.eks. Variable Valve Timing-systemer (VVT – variabel ventilindstilling) eller EGR-ventiler), forøges, hvis disse komponenter eller systemer beordres til funktion (f.eks. »on«, »open«, »closed«, »locked«) ved to eller flere lejligheder i løbet af kørecyklussen eller i en periode, der kumulativt overstiger eller er lig med 10, alt efter hvad der indtræffer først.

5.3.2.5.   Specifik nævner for DPF

Ud over kravene i punkt 5.3.1, a) og b): i mindst en kørecyklus forøges nævneren(-erne) for DPF, hvis der sammenlagt er forløbet mindst 800 kilometers motorkørsel eller alternativt mindst 750 minutters motorkørsel, siden tælleren(-erne) sidst blev øget.

5.3.2.6.   Specifik nævner for oxidationskatalysatorer

Ud over kravene i punkt 5.3.1, a) og b), skal nævnerne for overvågningsenheder for oxidationskatalysatorer til DPF-aktiv regenerering i mindst én kørecyklus forøges, hvis en regenereringsbegivenhed beordres for et tidsrum større end eller lig med 10 sekunder.

5.3.2.7.   Specifik nævner for hybrider (reserveret)

5.4.   Forskrifter for forøgelse af den generelle nævner

Den generelle nævner forøges inden for 10 s, såfremt følgende kriterier er opfyldt i løbet af en enkelt kørecyklus:

| a) | Den kumulative tid siden start af en kørecyklus er større end eller lig med 600 sekunder ved følgende konstanter:






  i) | en højde på mindre end 2 500 meter over havets overflade |
| --- | --- | --- |

a)

Den kumulative tid siden start af en kørecyklus er større end eller lig med 600 sekunder ved følgende konstanter:

i)

en højde på mindre end 2 500 meter over havets overflade

| ii) | en omgivende temperatur på mindst 266 K (–7 °C) |
| --- | --- |

ii)

en omgivende temperatur på mindst 266 K (–7 °C)

| iii) | en omgivende temperatur, der er lavere end 308 K (35 °C). |
| --- | --- |

iii)

en omgivende temperatur, der er lavere end 308 K (35 °C).

| b) | Kumulativ kørsel af motor ved eller over 1 150 min–1 i mindst 300 sekunder ved de betingelser, der er angivet i underafsnit a) ovenfor; som alternativer for fabrikanten kan kørsel af motor ved eller over 15 % beregnet belastning eller kørsel af motor ved eller over 40 km/h anvendes i stedet for kriteriet 1 150 min–1. |
| --- | --- |

b)

Kumulativ kørsel af motor ved eller over 1 150 min–1 i mindst 300 sekunder ved de betingelser, der er angivet i underafsnit a) ovenfor; som alternativer for fabrikanten kan kørsel af motor ved eller over 15 % beregnet belastning eller kørsel af motor ved eller over 40 km/h anvendes i stedet for kriteriet 1 150 min–1.

| c) | Kontinuerlig køretøjsdrift i tomgang (dvs. at speederpedalen skal være sluppet af føreren, og hastigheden højst være 1,6 km/h, eller motorhastigheden må højst være 200 min–1 over normal tomgang i varm tilstand) i mindst 30 sekunder, mens ved de betingelser, der er angivet i underafsnit a) ovenfor. |
| --- | --- |

c)

Kontinuerlig køretøjsdrift i tomgang (dvs. at speederpedalen skal være sluppet af føreren, og hastigheden højst være 1,6 km/h, eller motorhastigheden må højst være 200 min–1 over normal tomgang i varm tilstand) i mindst 30 sekunder, mens ved de betingelser, der er angivet i underafsnit a) ovenfor.

5.5.   Forskrifter for forøgelse af tændingscyklussens tæller

Tændingscyklussens tæller skal forøges én og kun én gang pr. motorstart.

5.6.   Afbrydelse af tæller, nævner og den generelle nævner

5.6.1.   Inden for 10 sekunder efter detektering af en funktionsfejl (dvs. efter lagring af en potentiel eller bekræftet og aktiv diagnosefejlkode), der afbryder en overvågningsenhed, skal OBD-systemet deaktivere yderligere forøgelse af hertil svarende tæller og nævner for hver af de afbrudte overvågningsenheder.

Når funktionsfejlen ikke længere detekteres (dvs. at den potentielle diagnosefejlkode slettes ved »selvrensning« eller en scanner-kommando), genoptages forøgelsen af alle tilsvarende tællere og nævnere inden for 10 sekunder.

5.6.2.   OBD-systemet skal senest 10 sekunder efter starten af en kraftudtagsoperation (PTO), der afbryder en overvågningsenhed som tilladt jf. punkt 5.2.5 i bilag 9B, afbryde enhver yderligere forøgelse af den tilsvarende tæller og nævner for hver overvågningsenhed, der er afbrudt.

Når PTO-operationen afsluttes, genoptages forøgelsen af alle tilsvarende tællere og nævnere inden for 10 sekunder.

5.6.3.   I tilfælde af en funktionsfejl (dvs. ved lagring af en potentiel eller bekræftet og aktiv diagnosefejlkode), der forhindrer bestemmelse af, om Nævnerm-kriteriet for en overvågningsenhed m, som er nævnt i punkt 5.3), er opfyldt (19), skal OBD-systemet inden for 10 sekunder deaktivere yderligere forøgelse af Tællerm og Nævnerm.

Forøgelsen af Tællerm og Nævnerm skal starte igen inden for 10 sekunder, når funktionsfejlen ikke længere er til stede (f.eks. den indkommende kode er slettet ved »selvrensning« eller en scanner-kommando).

5.6.4.   I tilfælde af en funktionsfejl (dvs. ved lagring af en potentiel eller bekræftet og aktiv diagnosefejlkode), der forhindrer bestemmelse af, om kriteriet for den generelle nævner, som er nævnt i punkt 5.4), er opfyldt (20), skal OBD-systemet inden for 10 sekunder deaktivere yderligere forøgelse af den generelle nævner.

Forøgelsen af den generelle nævner skal starte igen inden for 10 sekunder, når funktionsfejlen ikke længere er til stede (f.eks. den indkommende kode er slettet ved »selvrensning« eller en scanner-kommando).

Forøgelsen af den generelle nævner må ikke deaktiveres af andre årsager.

6.   FORSKRIFTER FOR SPORING OG REGISTRERING AF FUNKTIONSDATA UNDER BRUG

For hver gruppe af overvågningsenheder opført i tillæg 1 til dette bilag skal OBD-systemet særskilt spore tæller og nævner for hver enkelt af de specifikke overvågningsenheder, der er opført i tillæg 3 til bilag 9B, og som tilhører denne gruppe.

Det skal kun rapportere om den tilsvarende tæller og nævner for den specifikke overvågningsenhed, der har det laveste numeriske forhold.

Hvis to eller flere specifikke overvågningsenheder har samme numeriske forhold, skal den tilsvarende tæller og nævner for den specifikke overvågningsenhed, der har den højeste nævner, rapporteres for den specifikke gruppe overvågningsenheder.

Med henblik på neutral bestemmelse af det laveste numeriske forhold i en gruppe, tages kun de overvågningsenheder, der er specifikt nævnt i denne gruppe i betragtning (f.eks. vil en Nox-sensor blive taget i betragtning under overvågningsenhederne »udstødningsgasfølere«, når den anvendes til at udføre en af de i bilag 9B, tillæg 3, punkt 3 (»SCR«) anførte overvågninger, og ikke i under »SCR«-gruppen af overvågningsenheder).

OBD-systemet skal også spore og rapportere om den generelle nævner og tændingscyklustælleren.

Bemærk: i henhold til punkt 4.1.1 er fabrikanterne ikke forpligtede til at implementere softwarealgoritmer i OBD-systemet til individuel sporing og rapportering af tællere og nævnere for kontinuerligt kørende overvågningsenheder.

7.   FORSKRIFTER FOR SPORING OG MEDDELELSE AF FUNKTIONSDATA UNDER BRUG

Meddelelse af funktionsdata under brug er en ny anvendelse, som ikke er omfattet af de tre eksisterende anvendelser med henblik på forekomsten af mulige funktionsfejl

7.1.   Information om funktionsdata under brug

I henhold til punkt 7.2 skal information om funktionsdata under brug registreret af OBD-systemet være tilgængelig ved ekstern forespørgsel.

Denne information vil give de typegodkendende myndigheder adgang til funktionsdata under brug.

OBD-systemet skal give alle de oplysninger (i overensstemmelse med den gældende standard som fastsat i tillæg 6), der er nødvendige for, at det eksterne IUPR-udstyr kan behandle dataene og give bilinspektionen følgende oplysninger:

| a) | køretøjsidentifikationsnummeret (VIN) |
| --- | --- |

a)

køretøjsidentifikationsnummeret (VIN)

| b) | tæller og nævner for hver gruppe overvågningsenheder som registreret af systemet i henhold til punkt 6 |
| --- | --- |

b)

tæller og nævner for hver gruppe overvågningsenheder som registreret af systemet i henhold til punkt 6

| c) | den generelle nævner |
| --- | --- |

c)

den generelle nævner

| d) | værdien for tændingscyklustælleren |
| --- | --- |

d)

værdien for tændingscyklustælleren

| e) | motorens samlede antal kørselstimer. |
| --- | --- |

e)

motorens samlede antal kørselstimer.

Der skal være »read only«-adgang til disse oplysninger (dvs. de må ikke slettes).

7.2.   Adgang til funktionsdata under brug

Der skal kun gives adgang til funktionsdata under brug i overensstemmelse med de standarder, der er nævnt i tillæg 6 til bilag 9B og følgende underpunkter. (21).

Adgangen til funktionsdata under brug må ikke være afhængig af en adgangskode eller anden anordning eller metode, der kun kan fås hos fabrikanten eller dennes leverandører. Fortolkning af funktionsdata under brug må ikke kræve unikke afkodningsoplysninger, medmindre disse oplysninger er offentligt tilgængelige.

Adgangsmetoden (dvs. adgangspunktet/-knuden) til funktionsdata under brug skal være den samme som den, der anvendes til indhentning af alle OBD-oplysninger. Denne metode skal gøre det muligt at få adgang til alle de funktionsdata under brug, der kræves i henhold til dette bilag.

7.3.   Nulstilling af funktionsdata under brug

7.3.1.   Nulstilling

Ethvert tal kan kun nulstilles ved reset af en ikke flygtig random access-hukommelseskreds (Non-Volatile Random Access Memory - NVRAM), dvs. en omprogrammeringsbegivenhed. Tal kan ikke sættes til nul på anden måde, og dette gælder også, når der modtages ordre om rensning af fejlkoder fra et scanningsværktøj.

7.3.2.   Nulstilling i tilfælde af memory overflow

Hvis tæller eller nævner for en bestemt overvågningsenhed når 65 535 ± 2, divideres begge tal med to, før nogen af dem forøges igen, for derved at undgå problemer med memory overflow.

Hvis tællingscyklussens tæller når maksimalværdien 65 535 ± 2, kan den ved næste tændingscyklus ved forøgelse sættes til nul med henblik på at undgå overflow- problemer.

Hvis den generelle nævner når maksimalværdien 65 535 ± 2, kan den ved næste tændingscyklus, som modsvarer definitionen for den generelle nævner, ved forøgelse sættes til nul med henblik på at undgå overflow- problemer.

TILLÆG 1

GRUPPER AF OVERVÅGNINGSENHEDER

Følgende grupper af overvågningsenheder er omfattet af dette bilag:

| A. | Oxidationskatalysator
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 5. |
| --- | --- |

A.

Oxidationskatalysator

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 5.

| B. | Selektive katalytiske reduktionssystemer (SCR)
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 3. |
| --- | --- |

B.

Selektive katalytiske reduktionssystemer (SCR)

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 3.

| C. | Udstødningsgassensorer og lambda-sonder
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 13. |
| --- | --- |

C.

Udstødningsgassensorer og lambda-sonder

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 13.

| D. | EGR-systemer og VVT
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 6. |
| --- | --- |

D.

EGR-systemer og VVT

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 6.

| E. | DPF-systemer
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 2. |
| --- | --- |

E.

DPF-systemer

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 2.

| F. | Kontrolsystemer for ladetryk
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 8. |
| --- | --- |

F.

Kontrolsystemer for ladetryk

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 8.

| G. | Nox-adsorber
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 4. |
| --- | --- |

G.

Nox-adsorber

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 4.

| H. | 3-vejskatalysator
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 15. |
| --- | --- |

H.

3-vejskatalysator

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 15.

| I. | Fordampningssystemer (reserveret) |
| --- | --- |

I.

Fordampningssystemer (reserveret)

| J. | Sekundærluftsystem (reserveret) |
| --- | --- |

J.

Sekundærluftsystem (reserveret)

Specifikke overvågningsenheder må kun tilhøre en af disse grupper.

Der indsættes et nyt bilag 10, der affattes således:

»BILAG 10

TEKNISKE FORSKRIFTER FOR OFF CYCLE-EMISSIONER (OCE)

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

I dette bilag opstilles der krav til funktionsbaserede off-cycle-emissioner og forbud vedrørende manipulationsstrategier for motorer til tunge køretøjer og tunge køretøjer med henblik på at opnå effektiv kontrol under brugen med emissioner inden for et bredt spektrum af motorer og driftsomstændigheder under normal kørsel af køretøjet.

2.   Reserveret (22)

3.   DEFINITIONER

3.1.   »Understøttende emissionsstrategi« (Auxiliaty Emission Strategy - AES)": en emissionsstrategi, der aktiveres, og som erstatter eller modificerer en grundlæggende emissionsstrategi med et specifikt formål/specifikke formål for øje og som reaktion på et specifikt sæt betingelser vedrørende omgivelser og/eller drift, og som kun forbliver operationel, så længe disse betingelser eksisterer.

3.2.   »Grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi (Base Emissions Strategy - BES)«: en emissionsbegrænsningsstrategi, som gælder hele motorens arbejdshastigheds- og belastningsområde, medmindre en AES aktiveres.

3.3.   »Manipulationsstrategi«: en emissionsstrategi, som ikke opfylder præstationskravene til grundlæggende og/eller understøttende emissionsstrategier som specificeret i dette bilag.

3.4.   »Konstruktionselementer«:

| a) | Motorsystemer |
| --- | --- |

a)

Motorsystemer

| b) | Alle kontrolsystemer, herunder: computersoftware, elektroniske styresystemer og computerstyret logik |
| --- | --- |

b)

Alle kontrolsystemer, herunder: computersoftware, elektroniske styresystemer og computerstyret logik

| c) | anordninger til kalibrering af kontrolsystemer eller |
| --- | --- |

c)

anordninger til kalibrering af kontrolsystemer eller

| d) | resultatet af systemers interaktion. |
| --- | --- |

d)

resultatet af systemers interaktion.

3.5.   »Emissionsstrategi«: et element eller et sæt elementer, som er indbygget i den overordnede konstruktion for et motorsystem eller et køretøj, og som anvendes til begrænsning af emissioner.

3.6.   »Emissionsbegrænsningssystem«: de konstruktionselementer og emissionsstrategier, der er udviklet eller kalibreret med henblik på begrænsning af emissioner.

3.7.   »Motorfamilie«: fabrikantens opdeling af motorer efter WHDC, global teknisk forskrift nr. 4. (23)

3.8.   »Motorstart«: den proces, der forløber fra indledning af motortørning og indtil motoren når en hastighed på 150 min–1 under den normale tomgangshastighed i varm tilstand (køreposition for køretøjer udstyret med automatgear).

3.9.   »Motorsystem«: motoren, emissionsbegrænsningssystemet og kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(er) og andre styreenheder for drivaggregater eller køretøj.

3.10.   »Motoropvarmning«: tilstrækkelig kørsel til at kølemidlets temperatur når en minimaltemperatur 70 °C.

3.11.   »Periodisk regenerering«: regenereringsprocessen for et system til efterbehandling af udstødningen, som foregår periodisk efter mindre end 100 timers normal motordrift.

3.12.   »Mærkehastighed«: den maksimale motorhastighed ved fuld belastning, som tillades af regulatoren ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation, eller, hvis der ikke er en regulator, den hastighed ved hvilken motorens maksimale effekt opnås ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation.

3.13.   »Regulerede emissioner«: »forurenende gasser« defineret som carbonmonoxid, carbonhydrider og/eller andre carbonhydrider end methan (idet der antages et kul-brintforhold på CH1,85 for diesel, CH2,525 for LPG og CH2,93 for NG og et molekyle CH3O0.5 for ethanoldrevne dieselmotorer), methan (idet der antages et kul-brintforhold på CH4 for NG) og nitrogenoxider (udtrykt som nitrogendioxidækvivalenter (NO2)) samt »partikler« (PM), som er defineret som materiale, der er indsamlet på et nærmere angivet filtermateriale efter fortynding af udstødningsgassen med ren, filtreret luft, således at temperaturen er mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C), målt umiddelbart opstrøms for filteret (hovedsagelig carbon, kondenserede carbonhydrider og sulfater med tilhørende vand).

4.   GENERELLE FORSKRIFTER

Ethvert motorsystem og ethvert konstruktionselement, som kan have indflydelse på emissionerne fra regulerede emissioner, skal være udformet, konstrueret, samlet og anbragt på en sådan måde, at motoren og køretøjet opfylder forskrifterne i dette bilag.

4.1.   Forbud mod manipulationsstrategier

Motorsystemer og køretøjer må ikke være udstyret med manipulationsstrategier.

4.2.   Verdensomspændende harmoniserede emissionsgrænser

I dette bilag kræves det, at motorsystemer og køretøjer opfylder WNTE-emisssionsgrænseværdierne, som er beskrevet i punkt 5.2. I forbindelse med laboratoriebaseret prøvning, jf. punkt 7.4, må intet prøveresultat overstige emissionsgrænserne i punkt 5.2.

5.   PRÆSTATIONSKRAV

5.1.   Emissionsstrategier

Emissionsstrategier skal være udformet således, at motorsystemet under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette bilag. Normale driftsforhold er ikke begrænset til de driftsforhold, som er angivet i punkt 6.

5.1.1.   Forskrifter for grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategier (BES)

En BES må ikke skelne mellem drift under relevant typegodkendelses- eller certificeringsprøvning og anden drift og give et lavere niveau af emissionsbegrænsning under forhold, som ikke i væsentligt omfang er omfattet af gældende typegodkendelses- og certificeringsprøvning.

5.1.2.   Forskrifter for understøttende emissionsbegrænsningsstrategier (AES)

En AES må ikke reducere effektiviteten af emissionsbegrænsningen i forhold til en BES under betingelser, som med rimelighed kan forventes ved normal køretøjsdrift, med mindre AES'en falder ind under en af følgende specifikke undtagelser:

| a) | Dens drift er i væsentligt omfang omfattet af relevant typegodkendelses- eller certificeringsprøvning, herunder WNTE-bestemmelserne i punkt 7 |
| --- | --- |

a)

Dens drift er i væsentligt omfang omfattet af relevant typegodkendelses- eller certificeringsprøvning, herunder WNTE-bestemmelserne i punkt 7

| b) | Den aktiveres med henblik på at beskytte motoren og/eller køretøjet mod skade eller ulykker |
| --- | --- |

b)

Den aktiveres med henblik på at beskytte motoren og/eller køretøjet mod skade eller ulykker

| c) | Den aktiveres kun ved motorstart eller opvarmning som defineret i dette bilag |
| --- | --- |

c)

Den aktiveres kun ved motorstart eller opvarmning som defineret i dette bilag

| d) | Dens drift anvendes til at slække kontrollen med en type regulerede emissioner for at opretholde kontrollen med en anden type reguleret emission i specifikke omgivelser eller under specifikke driftsbetingelser, der ikke i væsentligt omfang er omfattet af typegodkendelses- eller certificeringsprøvningen. Den samlede virkning af en sådan AES vil være at kompensere for virkningerne af ekstreme omgivelsesparametre på en måde, der giver acceptabel begrænsning af alle regulerede emissioner. |
| --- | --- |

d)

Dens drift anvendes til at slække kontrollen med en type regulerede emissioner for at opretholde kontrollen med en anden type reguleret emission i specifikke omgivelser eller under specifikke driftsbetingelser, der ikke i væsentligt omfang er omfattet af typegodkendelses- eller certificeringsprøvningen. Den samlede virkning af en sådan AES vil være at kompensere for virkningerne af ekstreme omgivelsesparametre på en måde, der giver acceptabel begrænsning af alle regulerede emissioner.

5.2.   Verdensomspændende harmoniserede emissionsgrænser for gas- og partikelemissioner

5.2.1.   Udstødningsemissionerne må ikke overstige de gældende WNTE-emissionsgrænseværdier, som er angivet i punkt 5.2.2, når motoren køres i overensstemmelse med de i punkt 6 og 7 anførte betingelser og procedurer.

5.2.2.   De gældende WNTE-emissionsgrænseværdier bestemmes på følgende måde:

WNTE-emissionsgrænseværdi = WHTC-emissionsgrænseværdi + WNTE-komponent

hvor

| »WHTC-grænseværdi« | er den emissionsgrænseværdi (EL), motorer er certificeret til i henhold til WHDC, global teknisk forskrift, og |
| --- | --- |
| »WNTE-komponenten« | bestemmes ved ligning 1-4 i punkt 5.2.3. |

»WHTC-grænseværdi«

er den emissionsgrænseværdi (EL), motorer er certificeret til i henhold til WHDC, global teknisk forskrift, og

»WNTE-komponenten«

bestemmes ved ligning 1-4 i punkt 5.2.3.

5.2.3.   De gældende WNTE-komponenter bestemmes ved anvendelse af følgende ligninger, når EL er udtrykt i g/kWh:

| For NOx: | WNTE-komponent = 0,25 × EL + 0,1 | (1) |
| --- | --- | --- |
| For HC: | WNTE-komponent = 0,15 × EL + 0,07 | (2) |
| For CO: | WNTE-komponent = 0,20 × EL + 0,2 | (3) |
| For PM: | WNTE-komponent = 0,25 × EL + 0,003 | (4) |

For NOx:

WNTE-komponent = 0,25 × EL + 0,1

(1)

For HC:

WNTE-komponent = 0,15 × EL + 0,07

(2)

For CO:

WNTE-komponent = 0,20 × EL + 0,2

(3)

For PM:

WNTE-komponent = 0,25 × EL + 0,003

(4)

Hvis den gældende EL-komponent er udtrykt i andre enheder end g/kWh, konverteres de adderede konstanter i ligningerne fra g/kWh til de relevante enheder.

WNTE-komponenten afrundes til det antal decimaler, der er angivet i den gældende EL i overensstemmelse med afrundingsmetoden i ASTM E 29-06.

6.   BETINGELSER VEDRØRENDE OMGIVELSER OG DRIFT

WNTE-emissionsgrænseværdierne finder anvendelse ved:

| a) | et atmosfæretryk, der er større end eller lig med 82,5 kPa |
| --- | --- |

a)

et atmosfæretryk, der er større end eller lig med 82,5 kPa

| b) | en temperatur, der er mindre end eller lig med den temperatur, der bestemmes ved anvendelse af ligning 5 ved det specificerede atmosfæriske tryk:
  T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)
  hvor






  T | er den omgivende lufts temperatur, K |
| --- | --- | --- |
| pb | er atmosfæretrykket, kPa |

b)

en temperatur, der er mindre end eller lig med den temperatur, der bestemmes ved anvendelse af ligning 5 ved det specificerede atmosfæriske tryk:

T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)

hvor

T

er den omgivende lufts temperatur, K

pb

er atmosfæretrykket, kPa

| c) | en kølevæsketemperatur over 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

en kølevæsketemperatur over 343 K (70 °C).

De anvendte atmosfæretryk og temperaturer for omgivelserne vises i figur 1.

WNTE – atmosfæretryk og temperatur

Image

7.   VERDENSOMSPÆNDENDE HARMONISEREDE EMISSIONSGRÆNSER - METODER

7.1.   Kontrolområde for verdensomspændende harmoniserede emissionsgrænser

WNTE-kontrolområdet består af de i punkt 7.1.1 til 7.1.6 specificerede motorhastigheder og belastningsværdier. Figur 2 er et eksempel på en illustration af WTNE-kontrolområdet.

7.1.1.   Motorhastighedsområde

WNTE-kontrolområdet omfatter alle driftshastigheder mellem det 30. percentil af den kumulative hastighedsfordeling over WHTC-prøvningscyklussen, herunder tomgang, (n30) og den højeste hastighed, hvor 70 procent af maksimaleffekten forekommer (nhi). Figur 3 er et eksempel på den kumulative WNTE-hastighedsfordeling for en bestemt motor.

7.1.2.   Drejningsmomentområde

WNTE-kontrolområdet omfatter alle belastningsværdier for motoren, hvor drejningsmomentets værdi er større end eller lig med 30 % af det af motoren leverede maksimale drejningsmoment.

7.1.3.   Motoreffektområde

Med forbehold for bestemmelserne i punkt 7.1.1 og 7.1.2 udelukkes hastigheds- og belastningsværdier ved under 30 % af den af motorens maksimale leverede effekt fra WNTEs kontrolområde for alle emissioner.

7.1.4.   Anvendelsen af begrebet motorfamilie

I princippet har enhver motor inden for en motorfamilie, der har sin egen kurve for drejningsmoment/effekt, sit eget WNTE-kontrolområde. Ved prøvning under brug anvendes den pågældende motors individuelle WNTE-kontrolområde. Ved typegodkendelses- og certificeringsprøvning inden for motorfamiliekonceptet i WHDC, global teknisk forskrift, kan motorfabrikanten under iagttagelse af følgende forskrifter valgfrit anvende et enkelt WNTE-kontrolområde for motorfamilien:

| a) | Der kan anvendes et enkelt motorhastighedsområde inden for WNTE-kontrolområdet; hvis de målte motorhastigheder n30 og nhi ligger inden for ±3 % af de af fabrikanten opgivne motorhastigheder. Hvis nogen motorhastighed overskrider tolerancen, anvendes den målte motorhastighed til bestemmelse af WNTE-kontrolområdet. |
| --- | --- |

a)

Der kan anvendes et enkelt motorhastighedsområde inden for WNTE-kontrolområdet; hvis de målte motorhastigheder n30 og nhi ligger inden for ±3 % af de af fabrikanten opgivne motorhastigheder. Hvis nogen motorhastighed overskrider tolerancen, anvendes den målte motorhastighed til bestemmelse af WNTE-kontrolområdet.

| b) | Der kan anvendes et enkelt drejningsmoment/effekt-område af WNTE-kontrolområdet, hvis det dækker det fulde område fra motorfamiliens højeste ydelse til dens laveste ydelse. Alternativt er det tilladt at gruppere motorydelser i forskellige WNTE-kontrolområder. |
| --- | --- |

b)

Der kan anvendes et enkelt drejningsmoment/effekt-område af WNTE-kontrolområdet, hvis det dækker det fulde område fra motorfamiliens højeste ydelse til dens laveste ydelse. Alternativt er det tilladt at gruppere motorydelser i forskellige WNTE-kontrolområder.

Image

Image

7.1.5.   Udelukkelse af visse WNTE-funktioner

Fabrikanten kan kræve, at den godkendende myndighed udelukker funktioner fra WNTE-kontrolområdet som defineret i punkt 7.1.1 til 7.1.4 i løbet af certificeringen/typegodkendelsen. Den godkendende myndighed kan bevilge denne udelukkelse, hvis fabrikanten kan påvise, at motoren aldrig er i stand til at arbejde ved sådanne værdier, uanset køretøjskombination.

7.2.   Verdensomspændende harmoniserede emissionsgrænser - begivenheders varighed og dataindsamlingsfrekvens

7.2.1.   Med henblik på bestemmelse af opfyldelsen af de i punkt 5.2 specificerede WNTE-emissionsgrænser køres motoren inden for WNTE kontrolområdet som defineret i punkt 7.1, og dens emissioner måles og integreres over en periode på mindst 30 sekunder. En WNTE-begivenhed er defineret som et enkelt sæt integrerede emissioner over det pågældende tidsrum. Hvis f.eks. motoren er i drift i en sammenhængende periode på 65 sekunder inden for WNTE-kontrolområdet og –omgivelsesparametrene, vil dette udgøre en enkelt WNTE-begivenhed og gennemsnittet af emissionerne blive beregnet over hele perioden på 65 sekunder. For laboratorieprøvning finder en integreringsperiode på 7,5 sekunder anvendelse.

7.2.2.   Hvis en regenereringsbegivenhed finder sted i løbet af WNTE-prøvningen skal den periode, gennemsnittet beregnes over for køretøjer udstyret med emissionsbegrænsning, som indebærer periodiske regenereringsbegivenheder, være mindst lige så lang som tidsrummet mellem begivenhederne ganget med antallet af fulde regenereringsbegivenheder inden indsamlingsperioden. Dette krav finder kun anvendelse på motorer, der udsender elektroniske signaler om start af regenereringsbegivenheden.

7.2.3.   En WNTE-begivenhed er en sekvens af data indsamlet med en frekvens på mindst 1 Hz i løbet af motorkørslen inden for WNTE-kontrolområdet i den mindste varighed af begivenheden eller længere. Gennemsnittet for de målte emissionsdata beregnes over hver enkelt WNTE-begivenhed.

7.3.   Verdensomspændende harmoniserede emissionsgrænser - prøvning under brug

I tilfælde, hvor bestemmelserne i dette bilag anvendes som grundlag for prøvning under brug, finder dette sted under egentlig brug af motoren. Prøvningsresultaterne fra det samlede datasæt i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 6, 7.1 og 7.2 anvendes til vurdering af overholdelsen af WNTE-emissionsgrænserne, jf. punkt 5.2. Det skal præciseres, at emissionerne i forbindelse med nogle WNTE-begivenheder ikke forventes at overholde WNTE-emissionsgrænserne. Derfor bør der defineres og implementeres statistiske metoder til vurdering af overholdelsen, som er konsistente med punkt 7.2 og 7.3.

7.4.   Verdensomspændende harmoniserede emissionsgrænser - laboratorieprøvning

I tilfælde, hvor bestemmelserne i dette bilag anvendes som grundlag for laboratorieprøvning, finder følgende bestemmelser anvendelse:

7.4.1.   De specifikke masseemissioner af regulerede forurenende stoffer bestemmes på basis af tilfældigt definerede testpunkter fordelt over WNTE-kontrolområdet. Alle testpunkter skal være inden for 3 tilfældigt udvalgte netkvadrater lagt ind over kontrolområdet. Nettet skal omfatte 9 celler for motorer med en mærkehastighed på mindre end 3 000 min–1 og 12 celler for motorer med en mærkehastighed, der er større end eller lig med 3 000 min–1. Nettene er defineret som følger:

| a) | Nettets ydre grænser er på linje med WNTE-kontrolområdet |
| --- | --- |

a)

Nettets ydre grænser er på linje med WNTE-kontrolområdet

| b) | 2 lodrette, indbyrdes ækvidistante linjer mellem motorhastighederne n30 og nhi, hvis der er tale om et net med 9 celler, og 3 lodrette, indbyrdes ækvidistante linjer mellem motorhastighederne n30 og nhi, hvis der er tale om et net med 12 celler og |
| --- | --- |

b)

2 lodrette, indbyrdes ækvidistante linjer mellem motorhastighederne n30 og nhi, hvis der er tale om et net med 9 celler, og 3 lodrette, indbyrdes ækvidistante linjer mellem motorhastighederne n30 og nhi, hvis der er tale om et net med 12 celler og

| c) | 2 med samme afstand fra motorens drejningsmoment (1/3) afsat på hver lodret linje inden for WNTE-kontrolområdet. |
| --- | --- |

c)

2 med samme afstand fra motorens drejningsmoment (1/3) afsat på hver lodret linje inden for WNTE-kontrolområdet.

Figur 5 og 6 indeholder eksempler på anvendelsen af nettet på specifikke motorer.

7.4.2.   De 3 udvalgte netceller skal indeholde hver 5 tilfældige testpunkter, således at der prøves i alt 15 tilfældige punkter inden for WNTE-kontrolområdet. Hver celles prøves sekventielt; derfor prøves alle 5 punkter i en netcelle, før der tages fat på den næste netcelle. Testpunkterne kombineres i en enkelt, stationær prøvningscyklus med ramper.

7.4.3.   Den rækkefølge, hvormed hver af nettets celler prøves, og hvormed punkterne inden for hver netcelle prøves, fastlægges tilfældigt. De 3 netceller, der skal prøves, de 15 testpunkter, rækkefølgen for prøvningen af netcellerne og rækkefølgen for prøvningen af punkter inden for hver netcelle, fastlægges af den typegodkendende eller certificerende myndighed ved anvendelse af almindeligt anerkendte statistiske randomiseringsmetoder.

7.4.4.   De gennemsnitlige specifikke masseemissioner for regulerede forurenende gasser må ikke overstige de i punkt 5.2 specificerede grænseværdier, målt over en hvilken som helst cyklus i en netcelle med 5 testpunkter.

7.4.5.   De gennemsnitlige specifikke masseemissioner for regulerede forurenende partikler må ikke overstige de i punkt 5.2 specificerede grænseværdier, målt over en hvilken som helst cyklus i en netcelle med 15 testpunkter.

7.5.   Laboratorieprøvningsprocedure

7.5.1.   Efter gennemførelse af WHSC-prøvningscyklussen forkonditioneres motoren ved WHSC-modus 9 i tre minutter. Prøvningscyklussen påbegyndes omgående efter fuldførelse af forkonditioneringsfasen.

7.5.2.   Motoren køres i 2 minutter ved hvert af de tilfældige testpunkter. Denne periode omfatter rampen fra hvert foregående stationære punkt. Overgangene mellem testpunkterne skal være lineære for motorhastighed og belastning og skal minimalt vare 20 ± 1 sekunder.

7.5.3.   Den samlede prøvningstid fra start til slut skal være 30 minutter. Prøvningen ved hver af de 5 tilfældigt valgte punkter i en netcelle skal have en varighed af 10 minutter målt fra starten ved indgangsrampen til det første punkt og til slutningen af den stationære måling ved det femte punkt. Prøvningsprocedurens forløb er skitseret i figur 5.

7.5.4.   WNTE-laboratorieprøvningen skal være i overensstemmelse med valideringsstatistikkerne i punkt 7.7.2 i WHDC, global teknisk forskrift.

7.5.5.   Målingen af emissionerne skal udføres i overensstemmelse med punkt 7.8 i WHDC, global teknisk forskrift.

7.5.6.   Beregningen af prøvningsresultaterne skal udføres i overensstemmelse med punkt 8 i WHDC, global teknisk forskrift.

Image

Image

Image

7.6.   Afrunding

Det endelige prøvningsresultat afrundes i én operation til det antal decimaler til højre for decimaltegnet, der er angivet i den gældende WHDC-emissionsstandard, plus endnu et betydende ciffer i overensstemmelse med ASTM E 29-06. Ingen mellemværdier, der fører til det endelige specifikke emissionsresultat, må afrundes.

8.   VERDENSOMSPÆNDENDE HARMONISEREDE EMISSIONSGRÆNSER - UFULDSTÆNDIGHEDER

Begrebet ufuldstændighed skal muliggøre, at en motor eller et køretøj kan certificeres som værende i overensstemmelse med et regulativ, selv om specifikke krav - som har begrænset betydning - endnu ikke er fuldt ud overholdt. En hensyntagen til ufuldstændigheder i WNTE vil gøre det muligt for en fabrikant at ansøge om fritagelse fra WNTE-emissionskrav under særlige omstændigheder såsom ekstreme omgivende temperaturer og/eller svære driftsvilkår, hvor køretøjerne ikke opnår et særligt højt antal kørte kilometer.

9.   VERDENSOMSPÆNDENDE HARMONISEREDE EMISSIONSGRÆNSER - UNDTAGELSER

WNTE-undtagelserne består af et sæt tekniske betingelser, under hvilke de i dette bilag beskrevne WNTE-grænser ikke finder anvendelse. En WNTE-undtagelse gælder for alle motor- og køretøjsfabrikanter.

Især ved indførelse af mere restriktive emissionsgrænser kan der vedtages WNTE-undtagelser. For eksempel kan det være nødvendigt at vedtage en WNTE-undtagelse, hvis den godkendende myndighed beslutter, at det ved visse former for drift af motor eller køretøj inden for WNTE-kontrolområdet ikke er muligt at overholde WNTE-emissionsgrænserne. I sådanne tilfælde kan den godkendende myndighed beslutte, at det ikke er nødvendigt, at motorfabrikanten ansøger om WNTE-undtagelse i forbindelse med en sådan drift, og at det er passende at bevilge WNTE-undtagelse. Den godkendende myndighed kan vedtage både omfanget af undtagelsen fra WNTE-kravene og varigheden af undtagelsens gyldighedsperiode.

10.   ERKLÆRING OM OVERHOLDELSE I FORBINDELSE MED OFF-CYCLE-EMISSIONER

Ved ansøgning om certificering eller typegodkendelse skal fabrikanten fremlægge erklæring om, at motorfamilien eller motorfamilierne er i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag. Foruden denne erklæring skal overholdelsen af WNTE-grænserne kontrolleres ved yderligere prøvning og certificeringsprocedurer, som er fastlagt af de kontraherende parter.

10.1.   Eksempel på erklæring vedrørende overholdelse i forbindelse med off-cycle-emissioner

Følgende er et eksempel på en erklæring vedrørende overholdelsen:

»(Fabrikantens navn) attesterer, at motorerne i denne motorfamilie er i fuld overensstemmelse med alle forskrifterne i dette bilag. (Fabrikantens navn) fremsætter denne erklæring i god tro efter behørig teknisk vurdering af emissionsresultaterne for motorfamiliens motorer ved de relevante driftsbetingelser og omgivelsesparametre.«

10.2.   Grundlag for erklæring vedrørende overholdelse i forbindelse med off-cycle-emissioner

Fabrikanten skal på fremstillingsstedet føre optegnelser over alle prøvningsdata, tekniske analyser og anden information, som har dannet grundlag for erklæringen vedrørende overholdelse af OCE. Fabrikanten stiller på anmodning herom denne information til rådighed for certificerings- eller typegodkendelsesmyndighederne.

11.   DOKUMENTATION

Den typegodkendende myndighed kan træffe beslutning om at kræve, at fabrikanten leverer en informationspakke. Denne skal beskrive alle motorsystemets konstruktionselementer og dets strategier til begrænsning af emissioner samt de måder, hvorpå outputvariablerne kontrolleres, uanset om kontrollen er direkte eller indirekte.

Oplysningerne kan omfatte en fuldstændig beskrivelse af emissionsbegrænsningsstrategien. Desuden kan pakken indeholde oplysninger om alle AES og alle BES, herunder en beskrivelse af de parametre, der modificeres af alle AES, og de grænsebetingelser, under hvilke disse virker, samt en angivelse af, hvilke AES og BES, der forventes at være aktive under de betingelser, der er gældende i prøvningsprocedurerne i dette bilag.«

---

(1)  Nummereringen i dette bilag er i overensstemmelse med nummereringen i WHDC, global teknisk forskrift. Nogle punkter i WHDC, global teknisk forskrift, er dog ikke påkrævede i dette bilag.

1

(2)  afhængigt af brændstof

2

(3)  ved λ = 2, tør luft, 273 K, 101,3 kPa

3

λ

(4)  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %

4

u

(5)  NMHC på basis of CH2.93 (for samlet HC anvendes u
  gas -koefficienten for CH4)

5

2.93

u

gas

4

(6)  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C3 = 70 - 90 %; C4 = 10 - 30 %

6

u

(7)  afhængigt af brændstof

7

(8)  ved λ = 2, tør luft, 273 K, 101,3 kPa

8

λ

(9)  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %

9

u

(10)  NMHC på basis of CH2.93 (for samlet HC anvendes u
  gas -koefficienten for CH4)

10

2.93

u

gas

4

(11)  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C3 = 70 - 90 %; C4 = 10 - 30 %

11

u

(12)  De anførte værdier er »sande værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 »Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test«, idet minimalværdien er fastsat på grundlag af en minimalforskel på 2R større end nul; for maksimal- og minimalværdi har minimalforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).

12

Til trods for dette mål, som er nødvendigt af statistiske grunde, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimalværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi i tilfælde, hvor der angives maksimal- og minimalværdier. Hvis det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

(13)  Selv om oxidationsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Der bør indhentes retningslinjer for opbevaring og holdbarhed fra leverandøren.

13

(14)  Oxidationsstabiliteten påvises ved EN-ISO 12205 eller EN 14112. Dette krav kontrolleres i henhold til CEN/TC19 evaluering af oxidativ stabilitet og prøvningsgrænseværdier.

14

(15)  FAME-kvalitet jf. EN 14214 (ASTM D 6751).

15

(16)  Seneste version af de respektive testmetoder anvendes.

16

(17)  Dette punkt vil på et senere trin blive udvidet til at omfatte andre overvågningsenheder end overvågning af emissionsgrænser.«

17

(18)  Denne værdi svarer til den højeste hexadecimale værdi af 0xFFFF med opløsningen 0x1.

18

(19)  F.eks. motorhastighed/beregnet belastning, omgivende temperatur, højde over havet, tomgang eller tidspunkt for kørsel.

19

(20)  Det er tilladt for fabrikanten at anvende et yderligere diagnose-display som f.eks. et video-display monteret i instrumentbrættet, for at give adgang til funktionsdata under brug. En sådan yderligere anordning er ikke underlagt kravene i dette bilag.

20

(21)  Det er tilladt for fabrikanten at anvende et yderligere diagnose-display som f.eks. et video-display monteret i instrumentbrættet, for at give adgang til funktionsdata under brug. En sådan yderligere anordning er ikke underlagt kravene i dette bilag.

21

(22)  Nummereringen i dette bilag er i overensstemmelse med nummereringen i den globale tekniske forskrift for OCE. Nogle punkter i den globale tekniske forskrift for OCE, er dog ikke påkrævede i dette bilag.

22

(23)  Test Procedures for Compression-Ignition (C.I.) Engines and Positive-Ignition (P.I.) Engines Fuelled with Natural Gas (NG) or Liquefied Petroleum Gas (LPG) with regard to the Emission of Pollutants (established in the Global Registry on 15 November 2006). Referencer til global teknisk forskrift nr. 4 vedrører dokumentet af 15. november 2006. Senere ændringer af WHDC, global teknisk forskrift, bør vurderes ud fra deres relevans for dette bilag.

23

---