# Az Európai Unió L 295/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 295 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. november 21. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 295

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. november 21.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1724 rendelete (2018. október 2.) az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozásáról, továbbá az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 39 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1726 rendelete (2018. november 14.) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségről (eu-LISA), az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről | 99 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1727 rendelete (2018. november 14.) az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust) és a 2002/187/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről | 138 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1724 rendelete (2018. október 2.) az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozásáról, továbbá az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (
  1
  )

1

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

39

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1726 rendelete (2018. november 14.) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségről (eu-LISA), az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

99

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1727 rendelete (2018. november 14.) az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust) és a 2002/187/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről

138

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.11.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 295/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/1724 RENDELETE

(2018. október 2.)

az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozásáról, továbbá az 1024/2012/EU rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 21. cikke (2) bekezdésére és 114. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A belső piac az Unió egyik legkézzelfoghatóbb vívmánya. Azáltal, hogy lehetővé teszi a személyek, az áruk, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgását, új lehetőségeket kínál a polgárok és a vállalkozások számára. Ez a rendelet „Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése” című, 2015. október 28-i bizottsági közleménnyel létrehozott egységes piaci stratégia kulcsfontosságú eleme. E stratégia célja a belső piacban rejlő teljes potenciál felszabadítása azáltal, hogy megkönnyíti a polgárok és a vállalkozások számára az Unión belüli mozgást, valamint a határokon átnyúló kereskedelmi tevékenység folytatását, letelepedést és üzleti terjeszkedést. |
| --- | --- |

(1)

A belső piac az Unió egyik legkézzelfoghatóbb vívmánya. Azáltal, hogy lehetővé teszi a személyek, az áruk, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgását, új lehetőségeket kínál a polgárok és a vállalkozások számára. Ez a rendelet „Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése” című, 2015. október 28-i bizottsági közleménnyel létrehozott egységes piaci stratégia kulcsfontosságú eleme. E stratégia célja a belső piacban rejlő teljes potenciál felszabadítása azáltal, hogy megkönnyíti a polgárok és a vállalkozások számára az Unión belüli mozgást, valamint a határokon átnyúló kereskedelmi tevékenység folytatását, letelepedést és üzleti terjeszkedést.

| (2) | Az „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i bizottsági közlemény elismerte az internet és a digitális technológiák szerepét életvitelünk átalakításában, annak megváltoztatásában, ahogyan a polgárok és a vállalkozások információkhoz férnek hozzá, ismereteket szereznek, árukat és szolgáltatásokat vásárolnak, piaci szereplőként lépnek fel, illetve dolgoznak, ezáltal lehetőségeket teremtve az innováció, a növekedés és a munkahelyteremtés számára. Az említett közlemény és az Európai Parlament által elfogadott számos állásfoglalás megállapította, hogy a meglévő európai szintű portálok, webhelyek, hálózatok, szolgáltatások és rendszerek kiterjesztésével és integrálásával, valamint különböző nemzeti megoldásokkal való összekapcsolásuk és ezáltal egy európai egyablakos ügyintézési pontként szolgáló „egységes digitális kapu” (a továbbiakban: a kapu) létrehozása révén a polgárok és a vállalkozások igényei saját országukban és a határokon átnyúlóan is jobban kielégíthetők. Az „Uniós e-kormányzati cselekvési terv 2016–2020 – A közigazgatás digitális átalakításának felgyorsítása” című, 2016. április 19-i bizottsági közlemény a 2017-re tervezett fellépései között sorolta fel a kapu létrehozását. „A polgárok jogainak megerősítése a demokratikus átalakulás uniójában – Az uniós polgárságról szóló 2017. évi jelentés” című, 2017. január 24-i bizottsági jelentés a kaput prioritásnak tekintette az uniós polgárok jogaival összefüggésben. |
| --- | --- |

(2)

Az „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i bizottsági közlemény elismerte az internet és a digitális technológiák szerepét életvitelünk átalakításában, annak megváltoztatásában, ahogyan a polgárok és a vállalkozások információkhoz férnek hozzá, ismereteket szereznek, árukat és szolgáltatásokat vásárolnak, piaci szereplőként lépnek fel, illetve dolgoznak, ezáltal lehetőségeket teremtve az innováció, a növekedés és a munkahelyteremtés számára. Az említett közlemény és az Európai Parlament által elfogadott számos állásfoglalás megállapította, hogy a meglévő európai szintű portálok, webhelyek, hálózatok, szolgáltatások és rendszerek kiterjesztésével és integrálásával, valamint különböző nemzeti megoldásokkal való összekapcsolásuk és ezáltal egy európai egyablakos ügyintézési pontként szolgáló „egységes digitális kapu” (a továbbiakban: a kapu) létrehozása révén a polgárok és a vállalkozások igényei saját országukban és a határokon átnyúlóan is jobban kielégíthetők. Az „Uniós e-kormányzati cselekvési terv 2016–2020 – A közigazgatás digitális átalakításának felgyorsítása” című, 2016. április 19-i bizottsági közlemény a 2017-re tervezett fellépései között sorolta fel a kapu létrehozását. „A polgárok jogainak megerősítése a demokratikus átalakulás uniójában – Az uniós polgárságról szóló 2017. évi jelentés” című, 2017. január 24-i bizottsági jelentés a kaput prioritásnak tekintette az uniós polgárok jogaival összefüggésben.

| (3) | Az Európai Parlament és a Tanács több alkalommal is egy átfogóbb és felhasználóbarátabb információs és segítségnyújtó csomag kidolgozására hívott fel, amely megkönnyíti a polgárok és a vállalkozások belső piacon való eligazodását, valamint megerősíti és korszerűsíti a belső piaci eszközöket a határokon átnyúló tevékenységet folytató polgárok és vállalkozások igényeinek jobb kielégítése érdekében. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Parlament és a Tanács több alkalommal is egy átfogóbb és felhasználóbarátabb információs és segítségnyújtó csomag kidolgozására hívott fel, amely megkönnyíti a polgárok és a vállalkozások belső piacon való eligazodását, valamint megerősíti és korszerűsíti a belső piaci eszközöket a határokon átnyúló tevékenységet folytató polgárok és vállalkozások igényeinek jobb kielégítése érdekében.

| (4) | Ez a rendelet a polgárok és a vállalkozások számára a belső piaci jogaik gyakorlásához szükséges információkhoz, eljárásokhoz, segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz való könnyű hozzáférés biztosításával válaszol ezekre a felhívásokra. A kapu hozzájárulhat a szabályok és rendelkezések fokozottabb átláthatóságához az olyan különféle, üzleti és magánéleti eseményekhez kapcsolódó területeken, mint az utazás, a nyugdíjazás, az oktatás, a foglalkoztatás, az egészségügy, a fogyasztói jogok és a családi jogok. Emellett segíthet javítani a fogyasztói bizalmat, orvosolni a fogyasztóvédelmi és belső piaci szabályok ismeretének hiányát és csökkenteni a vállalkozások megfelelési költségeit. Ez a rendelet egy felhasználóbarát, interaktív kaput hoz létre, amely a felhasználók igényei alapján elvezeti őket a legmegfelelőbb szolgáltatásokhoz. Ennek keretében a Bizottság és a tagállamok fontos szerepet kell, hogy játsszanak e célkitűzések megvalósításában. |
| --- | --- |

(4)

Ez a rendelet a polgárok és a vállalkozások számára a belső piaci jogaik gyakorlásához szükséges információkhoz, eljárásokhoz, segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz való könnyű hozzáférés biztosításával válaszol ezekre a felhívásokra. A kapu hozzájárulhat a szabályok és rendelkezések fokozottabb átláthatóságához az olyan különféle, üzleti és magánéleti eseményekhez kapcsolódó területeken, mint az utazás, a nyugdíjazás, az oktatás, a foglalkoztatás, az egészségügy, a fogyasztói jogok és a családi jogok. Emellett segíthet javítani a fogyasztói bizalmat, orvosolni a fogyasztóvédelmi és belső piaci szabályok ismeretének hiányát és csökkenteni a vállalkozások megfelelési költségeit. Ez a rendelet egy felhasználóbarát, interaktív kaput hoz létre, amely a felhasználók igényei alapján elvezeti őket a legmegfelelőbb szolgáltatásokhoz. Ennek keretében a Bizottság és a tagállamok fontos szerepet kell, hogy játsszanak e célkitűzések megvalósításában.

| (5) | A kapunak elő kell segítenie egyrészről a polgárok és a vállalkozások, másrészről pedig az illetékes hatóságok közötti kommunikációt azáltal, hogy hozzáférést biztosít az online megoldásokhoz, megkönnyítve ezzel a polgárok és a vállalkozások mindennapi tevékenységeit, és minimalizálva a belső piacon számukra felmerülő akadályokat. Egy olyan egységes digitális kapu, amely online hozzáférést biztosít pontos és naprakész információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz, segíthet felhívni a felhasználók figyelmét a különböző létező online szolgáltatásokra, valamint időt és költséget takaríthat meg számukra. |
| --- | --- |

(5)

A kapunak elő kell segítenie egyrészről a polgárok és a vállalkozások, másrészről pedig az illetékes hatóságok közötti kommunikációt azáltal, hogy hozzáférést biztosít az online megoldásokhoz, megkönnyítve ezzel a polgárok és a vállalkozások mindennapi tevékenységeit, és minimalizálva a belső piacon számukra felmerülő akadályokat. Egy olyan egységes digitális kapu, amely online hozzáférést biztosít pontos és naprakész információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz, segíthet felhívni a felhasználók figyelmét a különböző létező online szolgáltatásokra, valamint időt és költséget takaríthat meg számukra.

| (6) | Ez a rendelet három céllal rendelkezik: nevezetesen az azokra a polgárokra és vállalkozásokra nehezedő további adminisztratív terhek csökkentése, akik, illetve amelyek belső piaci jogaikat, közöttük a polgárok szabad mozgásának jogát a nemzeti szabályokkal és eljárásokkal teljes mértékben összhangban gyakorolják vagy gyakorolni kívánják, a hátrányos megkülönböztetés megszüntetése, valamint a belső piacon a tájékoztatás, az eljárások, a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások működésének biztosítása. Mivel hatálya kiterjed a polgárok szabad mozgására, méghozzá nem csupán járulékos jelleggel, e rendeletnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 21. cikkének (2) bekezdésén és 114. cikkének (1) bekezdésén kell alapulnia. |
| --- | --- |

(6)

Ez a rendelet három céllal rendelkezik: nevezetesen az azokra a polgárokra és vállalkozásokra nehezedő további adminisztratív terhek csökkentése, akik, illetve amelyek belső piaci jogaikat, közöttük a polgárok szabad mozgásának jogát a nemzeti szabályokkal és eljárásokkal teljes mértékben összhangban gyakorolják vagy gyakorolni kívánják, a hátrányos megkülönböztetés megszüntetése, valamint a belső piacon a tájékoztatás, az eljárások, a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások működésének biztosítása. Mivel hatálya kiterjed a polgárok szabad mozgására, méghozzá nem csupán járulékos jelleggel, e rendeletnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 21. cikkének (2) bekezdésén és 114. cikkének (1) bekezdésén kell alapulnia.

| (7) | Annak érdekében, hogy az uniós polgárok és vállalkozások élhessenek a belső piacon való szabad mozgáshoz való jogukkal, az Uniónak olyan konkrét, megkülönböztetésmentes intézkedéseket kell elfogadnia, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy könnyen hozzáférjenek az uniós jogszabályokon alapuló jogaikra vonatkozó, kellően átfogó és megbízható információhoz, valamint tájékoztatást kapjanak azokról a nemzeti szabályokról és eljárásokról, amelyeknek meg kell felelniük azokban az esetekben, amikor a saját tagállamuktól eltérő tagállamba költöznek, ott élnek vagy tanulmányokat folytatnak, továbbá vállalkozást hoznak létre vagy üzleti tevékenységet folytatnak. Az információ akkor minősül kellően átfogónak, ha magában foglal minden olyan információt, amely a felhasználók számára szükséges annak megértéséhez, hogy milyen jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, illetve ha megjelöli, hogy milyen szabályok alkalmazandóak rájuk a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználóként folytatni tervezett tevékenységeik kapcsán. Az információkat egyértelmű, tömör és érthető módon kell közölni, és azoknak használhatónak kell lenniük, valamint igazodniuk kell a felhasználói célcsoporthoz. Az eljárásokkal kapcsolatos információknak ki kell terjedniük minden olyan előre látható eljárási lépésre, amely releváns a felhasználó számára. Összetett szabályozási környezetben, így például az e-kereskedelem és a közösségi gazdaság területén tevékenységet folytató polgárok és vállalkozások esetében fontos az, hogy könnyen meg tudják találni az alkalmazandó szabályokat, és meg tudják állapítani, hogy azok hogyan alkalmazandók a tevékenységeikre. Az információkhoz való hozzáférés akkor minősül könnyűnek és felhasználóbarátnak, ha a felhasználók könnyen meg tudják találni az információkat, könnyen be tudják azonosítani, hogy az ő egyedi helyzetükre nézve az információk mely részei relevánsak, és könnyen meg tudják érteni a releváns információkat. A nemzeti szinten nyújtandó tájékoztatásnak nemcsak az uniós jogot végrehajtó nemzeti szabályokra kell kiterjednie, hanem az egyéb olyan nemzeti szabályokra is, amelyek a határon átnyúló tevékenységet folytató és az ilyen tevékenységet nem folytató felhasználókra egyaránt alkalmazandóak. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy az uniós polgárok és vállalkozások élhessenek a belső piacon való szabad mozgáshoz való jogukkal, az Uniónak olyan konkrét, megkülönböztetésmentes intézkedéseket kell elfogadnia, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy könnyen hozzáférjenek az uniós jogszabályokon alapuló jogaikra vonatkozó, kellően átfogó és megbízható információhoz, valamint tájékoztatást kapjanak azokról a nemzeti szabályokról és eljárásokról, amelyeknek meg kell felelniük azokban az esetekben, amikor a saját tagállamuktól eltérő tagállamba költöznek, ott élnek vagy tanulmányokat folytatnak, továbbá vállalkozást hoznak létre vagy üzleti tevékenységet folytatnak. Az információ akkor minősül kellően átfogónak, ha magában foglal minden olyan információt, amely a felhasználók számára szükséges annak megértéséhez, hogy milyen jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, illetve ha megjelöli, hogy milyen szabályok alkalmazandóak rájuk a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználóként folytatni tervezett tevékenységeik kapcsán. Az információkat egyértelmű, tömör és érthető módon kell közölni, és azoknak használhatónak kell lenniük, valamint igazodniuk kell a felhasználói célcsoporthoz. Az eljárásokkal kapcsolatos információknak ki kell terjedniük minden olyan előre látható eljárási lépésre, amely releváns a felhasználó számára. Összetett szabályozási környezetben, így például az e-kereskedelem és a közösségi gazdaság területén tevékenységet folytató polgárok és vállalkozások esetében fontos az, hogy könnyen meg tudják találni az alkalmazandó szabályokat, és meg tudják állapítani, hogy azok hogyan alkalmazandók a tevékenységeikre. Az információkhoz való hozzáférés akkor minősül könnyűnek és felhasználóbarátnak, ha a felhasználók könnyen meg tudják találni az információkat, könnyen be tudják azonosítani, hogy az ő egyedi helyzetükre nézve az információk mely részei relevánsak, és könnyen meg tudják érteni a releváns információkat. A nemzeti szinten nyújtandó tájékoztatásnak nemcsak az uniós jogot végrehajtó nemzeti szabályokra kell kiterjednie, hanem az egyéb olyan nemzeti szabályokra is, amelyek a határon átnyúló tevékenységet folytató és az ilyen tevékenységet nem folytató felhasználókra egyaránt alkalmazandóak.

| (8) | Az e rendeletben foglalt, információnyújtásra vonatkozó szabályokat nem kell a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerekre alkalmazni, mivel e terület vonatkozásában a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók számára releváns információkat az e-igazságügyi portál már tartalmazza. Bizonyos, e rendelet hatálya alá tartozó helyzetekben előfordulhat, hogy bíróságok minősülnek illetékes hatóságnak, például ha a bíróságok kezelik a cégnyilvántartásokat. Ezen felül a megkülönböztetésmentesség elvét a bírósági eljárásokhoz való hozzáférést biztosító online eljárások esetében is érvényesíteni kell. |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben foglalt, információnyújtásra vonatkozó szabályokat nem kell a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerekre alkalmazni, mivel e terület vonatkozásában a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók számára releváns információkat az e-igazságügyi portál már tartalmazza. Bizonyos, e rendelet hatálya alá tartozó helyzetekben előfordulhat, hogy bíróságok minősülnek illetékes hatóságnak, például ha a bíróságok kezelik a cégnyilvántartásokat. Ezen felül a megkülönböztetésmentesség elvét a bírósági eljárásokhoz való hozzáférést biztosító online eljárások esetében is érvényesíteni kell.

| (9) | Egyértelmű, hogy a más tagállamokból származó polgárok és vállalkozások hátrányos helyzetbe kerülhetnek a nemzeti szabályok és közigazgatási rendszerek ismeretének hiánya, a nyelvi különbségek, valamint a sajátjuktól eltérő tagállamban található illetékes hatóságoktól való földrajzi távolságuk miatt. A belső piaci akadályok csökkentésének leghatékonyabb módja, ha lehetővé válik a határon átnyúló tevékenységet folytató, illetve ilyen tevékenységet nem folytató felhasználók számára, hogy az online információkhoz olyan nyelven férjenek hozzá, amelyet megértenek, a nemzeti szabályoknak való megfelelés érdekében teljes mértékben online folytassanak le eljárásokat, és segítséget kapjanak abban az esetben, ha a szabályok és az eljárások nem egyértelműek, vagy ha akadályokba ütköznek jogaik gyakorlása során. |
| --- | --- |

(9)

Egyértelmű, hogy a más tagállamokból származó polgárok és vállalkozások hátrányos helyzetbe kerülhetnek a nemzeti szabályok és közigazgatási rendszerek ismeretének hiánya, a nyelvi különbségek, valamint a sajátjuktól eltérő tagállamban található illetékes hatóságoktól való földrajzi távolságuk miatt. A belső piaci akadályok csökkentésének leghatékonyabb módja, ha lehetővé válik a határon átnyúló tevékenységet folytató, illetve ilyen tevékenységet nem folytató felhasználók számára, hogy az online információkhoz olyan nyelven férjenek hozzá, amelyet megértenek, a nemzeti szabályoknak való megfelelés érdekében teljes mértékben online folytassanak le eljárásokat, és segítséget kapjanak abban az esetben, ha a szabályok és az eljárások nem egyértelműek, vagy ha akadályokba ütköznek jogaik gyakorlása során.

| (10) | Számos uniós jogi aktus jött létre azzal a céllal, hogy ágazati egyablakos ügyintézési pontok révén nyújtson megoldásokat, ideértve a 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) által létrehozott egyablakos ügyintézési pontokat is, amelyek a szolgáltatásnyújtás szempontjából releváns online információkhoz, segítségnyújtó szolgáltatásokhoz és eljárásokhoz biztosítanak hozzáférést, a 764/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által létrehozott termékinformációs kapcsolattartó pontokat és a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) által létrehozott építésitermék-információs kapcsolattartó pontokat, amelyek termékspecifikus technikai szabályokhoz való hozzáférést biztosítanak, valamint a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) által létrehozott, szakmai képesítésekkel foglalkozó nemzeti segítségnyújtó központokat, amelyek a határokon átnyúlóan munkát vállaló szakembereket hivatottak segíteni. Emellett olyan hálózatok is létrejöttek, mint az Európai Fogyasztói Központok Hálózata, amelyek előmozdítják az uniós fogyasztói jogokkal kapcsolatos tájékoztatást, és segítik a hálózatban részt vevő más tagállamokban – utazás vagy online vásárlás alkalmával – végzett vásárlásokkal kapcsolatos panaszok rendezését. Mindezeken kívül a 2013/461/EU bizottsági ajánlásban (7) említett SOLVIT gyors, hatékony és informális megoldásokat kíván nyújtani a magánszemélyek és vállalkozások számára abban az esetben, ha a hatóságok nem teszik lehetővé számukra belső piaci jogaik gyakorlását. Végül számos információs portál is létrejött, például a belső piaccal kapcsolatos „Európa Önökért” portál és az igazságszolgáltatás területével kapcsolatos e-igazságügyi portál, amelyek a felhasználókat az uniós és nemzeti szabályokról tájékoztatják. |
| --- | --- |

(10)

Számos uniós jogi aktus jött létre azzal a céllal, hogy ágazati egyablakos ügyintézési pontok révén nyújtson megoldásokat, ideértve a 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) által létrehozott egyablakos ügyintézési pontokat is, amelyek a szolgáltatásnyújtás szempontjából releváns online információkhoz, segítségnyújtó szolgáltatásokhoz és eljárásokhoz biztosítanak hozzáférést, a 764/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által létrehozott termékinformációs kapcsolattartó pontokat és a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) által létrehozott építésitermék-információs kapcsolattartó pontokat, amelyek termékspecifikus technikai szabályokhoz való hozzáférést biztosítanak, valamint a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) által létrehozott, szakmai képesítésekkel foglalkozó nemzeti segítségnyújtó központokat, amelyek a határokon átnyúlóan munkát vállaló szakembereket hivatottak segíteni. Emellett olyan hálózatok is létrejöttek, mint az Európai Fogyasztói Központok Hálózata, amelyek előmozdítják az uniós fogyasztói jogokkal kapcsolatos tájékoztatást, és segítik a hálózatban részt vevő más tagállamokban – utazás vagy online vásárlás alkalmával – végzett vásárlásokkal kapcsolatos panaszok rendezését. Mindezeken kívül a 2013/461/EU bizottsági ajánlásban (7) említett SOLVIT gyors, hatékony és informális megoldásokat kíván nyújtani a magánszemélyek és vállalkozások számára abban az esetben, ha a hatóságok nem teszik lehetővé számukra belső piaci jogaik gyakorlását. Végül számos információs portál is létrejött, például a belső piaccal kapcsolatos „Európa Önökért” portál és az igazságszolgáltatás területével kapcsolatos e-igazságügyi portál, amelyek a felhasználókat az uniós és nemzeti szabályokról tájékoztatják.

| (11) | Az említett uniós jogi aktusok ágazati jellege miatt az online információk és segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások, valamint a polgárok és a vállalkozások rendelkezésére álló online eljárások továbbra is rendkívül széttagoltak. Eltérések vannak az online információk és eljárások elérhetőségében, a szolgáltatások minőségével kapcsolatban hiányosságok tapasztalhatók, valamint alacsony az említett információk és segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások ismertsége. A határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók szintén nehézségeket tapasztalnak e szolgáltatások megtalálása és az azokhoz való hozzáférés során. |
| --- | --- |

(11)

Az említett uniós jogi aktusok ágazati jellege miatt az online információk és segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások, valamint a polgárok és a vállalkozások rendelkezésére álló online eljárások továbbra is rendkívül széttagoltak. Eltérések vannak az online információk és eljárások elérhetőségében, a szolgáltatások minőségével kapcsolatban hiányosságok tapasztalhatók, valamint alacsony az említett információk és segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások ismertsége. A határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók szintén nehézségeket tapasztalnak e szolgáltatások megtalálása és az azokhoz való hozzáférés során.

| (12) | E rendeletnek egy egységes ügyintézési pontként működő egységes digitális kaput kell létrehoznia, amelyen keresztül a polgárok és a vállalkozások hozzáférhetnek az azokra a szabályokra és követelményekre vonatkozó információkhoz, amelyeket az uniós vagy nemzeti jog értelmében be kell tartaniuk. A kapunak egyszerűbbé és hatékonyabbá kell tennie a polgárok és a vállalkozások kapcsolatát az uniós vagy nemzeti szinten létrehozott segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokkal. A kapunak az online eljárásokhoz való hozzáférést és azok lefolytatását is meg kell könnyítenie. Ez a rendelet semmilyen módon nem érintheti az adott szakpolitikai területre vonatkozó meglévő uniós vagy nemzeti jog szerinti jogokat és kötelezettségeket. E rendeletnek az e rendelet II. mellékletében felsorolt eljárásokkal és a 2005/36/EK, a 2006/123/EK, a 2014/24/EU (8) és a 2014/25/EU (9) európai parlamenti és tanácsi irányelvben előírt eljárásokkal összefüggésben támogatnia kell az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének alkalmazását, és teljes mértékben tiszteletben kell tartania a személyes adatok védelméhez való alapvető jogot az igazolások különböző tagállamok illetékes hatóságai közötti cseréje céljából. |
| --- | --- |

(12)

E rendeletnek egy egységes ügyintézési pontként működő egységes digitális kaput kell létrehoznia, amelyen keresztül a polgárok és a vállalkozások hozzáférhetnek az azokra a szabályokra és követelményekre vonatkozó információkhoz, amelyeket az uniós vagy nemzeti jog értelmében be kell tartaniuk. A kapunak egyszerűbbé és hatékonyabbá kell tennie a polgárok és a vállalkozások kapcsolatát az uniós vagy nemzeti szinten létrehozott segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokkal. A kapunak az online eljárásokhoz való hozzáférést és azok lefolytatását is meg kell könnyítenie. Ez a rendelet semmilyen módon nem érintheti az adott szakpolitikai területre vonatkozó meglévő uniós vagy nemzeti jog szerinti jogokat és kötelezettségeket. E rendeletnek az e rendelet II. mellékletében felsorolt eljárásokkal és a 2005/36/EK, a 2006/123/EK, a 2014/24/EU (8) és a 2014/25/EU (9) európai parlamenti és tanácsi irányelvben előírt eljárásokkal összefüggésben támogatnia kell az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének alkalmazását, és teljes mértékben tiszteletben kell tartania a személyes adatok védelméhez való alapvető jogot az igazolások különböző tagállamok illetékes hatóságai közötti cseréje céljából.

| (13) | A kapunak és tartalmának felhasználóközpontúnak és felhasználóbarátnak kell lennie. A kapunak kerülnie kell az átfedéseket, és linkek révén kapcsolatot kell biztosítania a meglévő szolgáltatásokkal. Lehetővé kell tennie a polgárok és a vállalkozások számára, hogy kapcsolatba lépjenek a nemzeti és uniós szintű közigazgatási szervekkel, lehetőséget biztosítva számukra, hogy visszajelzést adjanak mind a kapun keresztül hozzáférhető szolgáltatásokat, mind pedig a belső piac működésével kapcsolatos tapasztalataikat illetően. A visszajelzési eszköznek a szolgáltatások minőségének folyamatos javítása érdekében lehetővé kell tennie a felhasználó számára, hogy névtelenségének megőrzése mellett jelezze az észlelt problémákat, hiányosságokat és szükségleteket. |
| --- | --- |

(13)

A kapunak és tartalmának felhasználóközpontúnak és felhasználóbarátnak kell lennie. A kapunak kerülnie kell az átfedéseket, és linkek révén kapcsolatot kell biztosítania a meglévő szolgáltatásokkal. Lehetővé kell tennie a polgárok és a vállalkozások számára, hogy kapcsolatba lépjenek a nemzeti és uniós szintű közigazgatási szervekkel, lehetőséget biztosítva számukra, hogy visszajelzést adjanak mind a kapun keresztül hozzáférhető szolgáltatásokat, mind pedig a belső piac működésével kapcsolatos tapasztalataikat illetően. A visszajelzési eszköznek a szolgáltatások minőségének folyamatos javítása érdekében lehetővé kell tennie a felhasználó számára, hogy névtelenségének megőrzése mellett jelezze az észlelt problémákat, hiányosságokat és szükségleteket.

| (14) | A kapu sikere a Bizottság és a tagállamok közös erőfeszítésétől függ. A kapunak magában kell foglalnia egy, a Bizottság által működtetendő közös felhasználói felületet, amely beépül a meglévő „Európa Önökért” portálba. A közös felhasználói felületen linkeket kell elhelyezni a tagállamok illetékes hatóságai és a Bizottság által kezelt portálokon rendelkezésre álló információkhoz, eljárásokhoz, illetve segítségnyújtó vagy problémamegoldó szolgáltatásokhoz. A kapu használatának megkönnyítése érdekében a közös felhasználói felületnek az Unió intézményeinek valamennyi hivatalos nyelvén (a továbbiakban: az Unió hivatalos nyelvei) rendelkezésre kell állnia. A meglévő „Európa Önökért” portálon és annak fő belépési weboldalán, amely a kapu követelményeihez igazodik, biztosítani kell ezt a többnyelvű megközelítést a nyújtott információk tekintetében. A kapu működését a Bizottság által a tagállamokkal szoros együttműködésben kidolgozott technikai eszközökkel kell támogatni. |
| --- | --- |

(14)

A kapu sikere a Bizottság és a tagállamok közös erőfeszítésétől függ. A kapunak magában kell foglalnia egy, a Bizottság által működtetendő közös felhasználói felületet, amely beépül a meglévő „Európa Önökért” portálba. A közös felhasználói felületen linkeket kell elhelyezni a tagállamok illetékes hatóságai és a Bizottság által kezelt portálokon rendelkezésre álló információkhoz, eljárásokhoz, illetve segítségnyújtó vagy problémamegoldó szolgáltatásokhoz. A kapu használatának megkönnyítése érdekében a közös felhasználói felületnek az Unió intézményeinek valamennyi hivatalos nyelvén (a továbbiakban: az Unió hivatalos nyelvei) rendelkezésre kell állnia. A meglévő „Európa Önökért” portálon és annak fő belépési weboldalán, amely a kapu követelményeihez igazodik, biztosítani kell ezt a többnyelvű megközelítést a nyújtott információk tekintetében. A kapu működését a Bizottság által a tagállamokkal szoros együttműködésben kidolgozott technikai eszközökkel kell támogatni.

| (15) | A 2006/123/EK irányelv szerinti elektronikus egyablakos ügyintézési pontok chartájában, amelyet a Tanács 2013-ban fogadott el, a tagállamok önkéntesen vállalták, hogy az egyablakos ügyintézési pontokon keresztül történő tájékoztatás tekintetében felhasználóközpontú megközelítést alakítanak ki a vállalkozások számára különösen fontos területeken, ideértve a héát és a jövedelemadót, valamint a társadalombiztosítási és munkajogi követelményeket. A charta és az „Európa Önökért” portál kapcsán szerzett tapasztalatok alapján e tájékoztatásnak tartalmaznia kell a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások leírását is. A polgárok és a vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy ezekhez a szolgáltatásokhoz forduljanak, ha problémájuk van az információk megértésével, az információknak a saját helyzetükre való alkalmazásával vagy egy eljárás lefolytatásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(15)

A 2006/123/EK irányelv szerinti elektronikus egyablakos ügyintézési pontok chartájában, amelyet a Tanács 2013-ban fogadott el, a tagállamok önkéntesen vállalták, hogy az egyablakos ügyintézési pontokon keresztül történő tájékoztatás tekintetében felhasználóközpontú megközelítést alakítanak ki a vállalkozások számára különösen fontos területeken, ideértve a héát és a jövedelemadót, valamint a társadalombiztosítási és munkajogi követelményeket. A charta és az „Európa Önökért” portál kapcsán szerzett tapasztalatok alapján e tájékoztatásnak tartalmaznia kell a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások leírását is. A polgárok és a vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy ezekhez a szolgáltatásokhoz forduljanak, ha problémájuk van az információk megértésével, az információknak a saját helyzetükre való alkalmazásával vagy egy eljárás lefolytatásával kapcsolatban.

| (16) | Ennek a rendeletnek fel kell sorolnia azokat az információterületeket, amelyek relevánsak a belső piacon jogaikat gyakorló és kötelezettségeiket teljesítő polgárok és vállalkozások számára. E területek vonatkozásában nemzeti, és ezen belül regionális és helyi szinten, valamint uniós szinten kellően átfogó tájékoztatást kell nyújtani, és annak részeként el kell magyarázni az alkalmazandó szabályokat és kötelezettségeket, valamint azokat az eljárásokat, amelyeket a polgároknak és a vállalkozásoknak le kell folytatniuk az alkalmazandó szabályoknak és kötelezettségeknek való megfelelés érdekében. A nyújtott szolgáltatások minőségének biztosítása érdekében a kapun keresztül nyújtott információknak egyértelműnek, pontosnak és naprakésznek kell lenniük, a bonyolult terminológia használatát a minimálisra kell korlátozni, a mozaikszavak közül pedig csak azokat szabad használni, amelyek egyszerűsített és könnyen érthető fogalmak, és nem követelik meg a kérdés vagy a jogterület előzetes ismeretét. Ezt a tájékoztatást úgy kell rendelkezésre bocsátani, hogy a felhasználók könnyen megérthessék a saját helyzetükre e területek esetében vonatkozó alapvető szabályokat és követelményeket. A felhasználókat ezenkívül tájékoztatni kell arról is, ha az I. mellékletben felsorolt információterületeken egyes tagállamokban nem léteznek nemzeti szabályok, különösen akkor, ha e területeket más tagállamokban nemzeti szinten szabályozzák. A nemzeti szabályok hiányára vonatkozó ezen tájékoztatást az „Európa Önökért” portálon is közzé lehet tenni. |
| --- | --- |

(16)

Ennek a rendeletnek fel kell sorolnia azokat az információterületeket, amelyek relevánsak a belső piacon jogaikat gyakorló és kötelezettségeiket teljesítő polgárok és vállalkozások számára. E területek vonatkozásában nemzeti, és ezen belül regionális és helyi szinten, valamint uniós szinten kellően átfogó tájékoztatást kell nyújtani, és annak részeként el kell magyarázni az alkalmazandó szabályokat és kötelezettségeket, valamint azokat az eljárásokat, amelyeket a polgároknak és a vállalkozásoknak le kell folytatniuk az alkalmazandó szabályoknak és kötelezettségeknek való megfelelés érdekében. A nyújtott szolgáltatások minőségének biztosítása érdekében a kapun keresztül nyújtott információknak egyértelműnek, pontosnak és naprakésznek kell lenniük, a bonyolult terminológia használatát a minimálisra kell korlátozni, a mozaikszavak közül pedig csak azokat szabad használni, amelyek egyszerűsített és könnyen érthető fogalmak, és nem követelik meg a kérdés vagy a jogterület előzetes ismeretét. Ezt a tájékoztatást úgy kell rendelkezésre bocsátani, hogy a felhasználók könnyen megérthessék a saját helyzetükre e területek esetében vonatkozó alapvető szabályokat és követelményeket. A felhasználókat ezenkívül tájékoztatni kell arról is, ha az I. mellékletben felsorolt információterületeken egyes tagállamokban nem léteznek nemzeti szabályok, különösen akkor, ha e területeket más tagállamokban nemzeti szinten szabályozzák. A nemzeti szabályok hiányára vonatkozó ezen tájékoztatást az „Európa Önökért” portálon is közzé lehet tenni.

| (17) | Amennyiben lehetséges, a polgárok és a vállalkozások számára uniós és nemzeti szinten, e rendelet alapján nyújtandó tájékoztatás részeként fel kell használni azokat az adatokat, amelyeket a Bizottság a hatályos uniós jogszabályok vagy önkéntes rendszerek – például az (EU) 2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) által létrehozott EURES-portál, a 2001/470/EK tanácsi határozat (11) által létrehozott e-igazságügyi portál vagy a 2005/36/EK irányelv által létrehozott szabályozott szakmák adatbázisa – alapján már összegyűjtött a tagállamoktól. A tagállamoktól nem követelhető meg, hogy nemzeti webhelyeiken olyan információkat nyújtsanak, amelyek a Bizottság által kezelt vonatkozó adatbázisokban már elérhetőek. Abban az esetben, ha a tagállamok egyéb uniós jogi aktusoknak, így például a 2014/67/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (12) megfelelően már egyébként is kötelesek online információkat közölni, elegendő, ha a tagállamok a meglévő online információkra mutató linkeket bocsátanak rendelkezésre. Ha egy adott szakpolitikai területet az uniós jog már teljes mértékben harmonizált, ahogy például a fogyasztói jogok esetében, az uniós szinten rendelkezésre bocsátott információ általában elegendő kell, hogy legyen ahhoz, hogy a felhasználók megértsék a rájuk vonatkozó jogokat és kötelezettségeket. Ilyen esetekben a tagállamoknak csak a nemzeti közigazgatási eljárásaikra és segítségnyújtó szolgáltatásaikra, vagy egyéb nemzeti közigazgatási szabályokra vonatkozó kiegészítő információkat kell közölniük, feltéve, hogy ezen információk a felhasználók számára relevánsak. A fogyasztói jogokra vonatkozó információk például nem érinthetik a szerződési jogot, ehelyett a fogyasztókat inkább az uniós és a nemzeti jog alapján a kereskedelmi ügyletekkel összefüggésében fennálló jogaikról kell, hogy tájékoztassák. |
| --- | --- |

(17)

Amennyiben lehetséges, a polgárok és a vállalkozások számára uniós és nemzeti szinten, e rendelet alapján nyújtandó tájékoztatás részeként fel kell használni azokat az adatokat, amelyeket a Bizottság a hatályos uniós jogszabályok vagy önkéntes rendszerek – például az (EU) 2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) által létrehozott EURES-portál, a 2001/470/EK tanácsi határozat (11) által létrehozott e-igazságügyi portál vagy a 2005/36/EK irányelv által létrehozott szabályozott szakmák adatbázisa – alapján már összegyűjtött a tagállamoktól. A tagállamoktól nem követelhető meg, hogy nemzeti webhelyeiken olyan információkat nyújtsanak, amelyek a Bizottság által kezelt vonatkozó adatbázisokban már elérhetőek. Abban az esetben, ha a tagállamok egyéb uniós jogi aktusoknak, így például a 2014/67/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (12) megfelelően már egyébként is kötelesek online információkat közölni, elegendő, ha a tagállamok a meglévő online információkra mutató linkeket bocsátanak rendelkezésre. Ha egy adott szakpolitikai területet az uniós jog már teljes mértékben harmonizált, ahogy például a fogyasztói jogok esetében, az uniós szinten rendelkezésre bocsátott információ általában elegendő kell, hogy legyen ahhoz, hogy a felhasználók megértsék a rájuk vonatkozó jogokat és kötelezettségeket. Ilyen esetekben a tagállamoknak csak a nemzeti közigazgatási eljárásaikra és segítségnyújtó szolgáltatásaikra, vagy egyéb nemzeti közigazgatási szabályokra vonatkozó kiegészítő információkat kell közölniük, feltéve, hogy ezen információk a felhasználók számára relevánsak. A fogyasztói jogokra vonatkozó információk például nem érinthetik a szerződési jogot, ehelyett a fogyasztókat inkább az uniós és a nemzeti jog alapján a kereskedelmi ügyletekkel összefüggésében fennálló jogaikról kell, hogy tájékoztassák.

| (18) | E rendeletnek erősítenie kell az online eljárások belső piaci dimenzióját, és ezáltal hozzá kell járulnia a belső piac digitalizálásához azáltal, hogy érvényesíti a megkülönböztetésmentesség általános elvét többek között a polgároknak és a vállalkozásoknak az azon online eljárásokhoz való hozzáférése tekintetében, amelyek az uniós vagy nemzeti jog alapján már léteznek nemzeti szinten, illetve azon eljárásokhoz, amelyeket e rendelet alapján teljes mértékben online elérhetővé kell tenni. Ha egy felhasználó valamely kizárólag egyetlen tagállamra korlátozódó helyzetben online elérhet és lefolytathat valamely eljárást az adott tagállamban az e rendelet hatálya alá eső valamely területen, akkor egy határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó számára is lehetővé kell tenni az online hozzáférést és lefolytatást ugyanazon eljárás tekintetében, mégpedig vagy ugyanazon technikai megoldás segítségével, vagy pedig egy más, technikailag különálló megoldással, amely azonban ugyanahhoz az eredményhez vezet, bármilyen diszkriminatív akadály nélkül. Ilyen akadályok nemzeti szinten kialakított megoldásokból is állhatnak, mint például az, amikor az űrlapokon egyes mezőiben megkövetelik az adott országban használt telefonszámok, nemzeti előhívószámok vagy nemzeti irányítószámok megadását, csak határokon átnyúló fizetéseket nem biztosító rendszereken keresztül teljesíthetők a díjfizetések, nem állnak rendelkezésre részletes magyarázatok a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók által érthető nyelven, más tagállamban található hatóságoktól származó elektronikus igazolás benyújtására nincs lehetőség, valamint a más tagállamokban kibocsátott elektronikus azonosítási eszközöket nem fogadják el. A tagállamoknak megoldással kell szolgálniuk ezen akadályok tekintetében. |
| --- | --- |

(18)

E rendeletnek erősítenie kell az online eljárások belső piaci dimenzióját, és ezáltal hozzá kell járulnia a belső piac digitalizálásához azáltal, hogy érvényesíti a megkülönböztetésmentesség általános elvét többek között a polgároknak és a vállalkozásoknak az azon online eljárásokhoz való hozzáférése tekintetében, amelyek az uniós vagy nemzeti jog alapján már léteznek nemzeti szinten, illetve azon eljárásokhoz, amelyeket e rendelet alapján teljes mértékben online elérhetővé kell tenni. Ha egy felhasználó valamely kizárólag egyetlen tagállamra korlátozódó helyzetben online elérhet és lefolytathat valamely eljárást az adott tagállamban az e rendelet hatálya alá eső valamely területen, akkor egy határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó számára is lehetővé kell tenni az online hozzáférést és lefolytatást ugyanazon eljárás tekintetében, mégpedig vagy ugyanazon technikai megoldás segítségével, vagy pedig egy más, technikailag különálló megoldással, amely azonban ugyanahhoz az eredményhez vezet, bármilyen diszkriminatív akadály nélkül. Ilyen akadályok nemzeti szinten kialakított megoldásokból is állhatnak, mint például az, amikor az űrlapokon egyes mezőiben megkövetelik az adott országban használt telefonszámok, nemzeti előhívószámok vagy nemzeti irányítószámok megadását, csak határokon átnyúló fizetéseket nem biztosító rendszereken keresztül teljesíthetők a díjfizetések, nem állnak rendelkezésre részletes magyarázatok a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók által érthető nyelven, más tagállamban található hatóságoktól származó elektronikus igazolás benyújtására nincs lehetőség, valamint a más tagállamokban kibocsátott elektronikus azonosítási eszközöket nem fogadják el. A tagállamoknak megoldással kell szolgálniuk ezen akadályok tekintetében.

| (19) | Ha a felhasználók határokon átnyúló online eljárásokat folytatnak, akkor lehetővé kell tenni, hogy az összes releváns magyarázathoz az Unió valamely olyan hivatalos nyelvén hozzáférjenek, amelyet a lehető legtöbb, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó széles körben ért. Ezt nem azt jelenti, hogy a tagállamoknak le kell fordítaniuk az eljáráshoz kapcsolódó közigazgatási formanyomtatványaikat, vagy az eljárás eredményét erre a nyelvre. A tagállamokat azonban olyan technikai megoldások használatára kell ösztönözni, amelyek lehetővé teszik a felhasználók számára, hogy a lehető legtöbb esetben ezen az adott nyelven folytassák le az eljárásokat, tiszteletben tartva ugyanakkor az egyes tagállamok nyelvhasználatra vonatkozó nemzeti szabályait. |
| --- | --- |

(19)

Ha a felhasználók határokon átnyúló online eljárásokat folytatnak, akkor lehetővé kell tenni, hogy az összes releváns magyarázathoz az Unió valamely olyan hivatalos nyelvén hozzáférjenek, amelyet a lehető legtöbb, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó széles körben ért. Ezt nem azt jelenti, hogy a tagállamoknak le kell fordítaniuk az eljáráshoz kapcsolódó közigazgatási formanyomtatványaikat, vagy az eljárás eredményét erre a nyelvre. A tagállamokat azonban olyan technikai megoldások használatára kell ösztönözni, amelyek lehetővé teszik a felhasználók számára, hogy a lehető legtöbb esetben ezen az adott nyelven folytassák le az eljárásokat, tiszteletben tartva ugyanakkor az egyes tagállamok nyelvhasználatra vonatkozó nemzeti szabályait.

| (20) | Az, hogy mely online nemzeti eljárások relevánsak abból a célból, hogy a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók gyakorolhassák belső piaci jogaikat, attól függ, hogy az érintett tagállamban rendelkeznek-e lakóhellyel vagy székhellyel, vagy úgy kívánnak az érintett tagállam eljárásaihoz hozzáférni, hogy egy másik tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, illetve székhellyel. E rendelet nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a területükön lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók esetében az online nemzeti eljárásokhoz való hozzáféréshez nemzeti azonosító szám beszerzését írják elő, feltéve, hogy ez nem von maga után indokolatlan további terhet vagy költséget e felhasználók számára. Az olyan, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók számára, akik az érintett tagállamban nem rendelkeznek lakóhellyel vagy székhellyel, azokat az online nemzeti eljárásokat, amelyek belső piaci jogaik gyakorlása szempontjából nem relevánsak – így például olyan helyi szolgáltatások kérelmezését, mint a hulladékgyűjtés vagy a parkolási engedélyek kiadása – nem kell teljes mértékben online elérhetővé tenni. |
| --- | --- |

(20)

Az, hogy mely online nemzeti eljárások relevánsak abból a célból, hogy a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók gyakorolhassák belső piaci jogaikat, attól függ, hogy az érintett tagállamban rendelkeznek-e lakóhellyel vagy székhellyel, vagy úgy kívánnak az érintett tagállam eljárásaihoz hozzáférni, hogy egy másik tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, illetve székhellyel. E rendelet nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a területükön lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók esetében az online nemzeti eljárásokhoz való hozzáféréshez nemzeti azonosító szám beszerzését írják elő, feltéve, hogy ez nem von maga után indokolatlan további terhet vagy költséget e felhasználók számára. Az olyan, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók számára, akik az érintett tagállamban nem rendelkeznek lakóhellyel vagy székhellyel, azokat az online nemzeti eljárásokat, amelyek belső piaci jogaik gyakorlása szempontjából nem relevánsak – így például olyan helyi szolgáltatások kérelmezését, mint a hulladékgyűjtés vagy a parkolási engedélyek kiadása – nem kell teljes mértékben online elérhetővé tenni.

| (21) | E rendeletnek a 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13) kell épülnie, amely megállapítja azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok elismernek a más tagállamok bejelentett elektronikus azonosítási rendszerének keretébe tartozó természetes és jogi személyek esetében bizonyos elektronikus azonosító eszközöket. A 910/2014/EU rendelet meghatározza azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén a felhasználók az online közszolgáltatások határokon átnyúló igénybevételéhez használhatják elektronikus azonosító és hitelesítő eszközeiket. Az uniós intézményeket, szerveket és hivatalokat és ügynökségeket ösztönözni kell arra, hogy a felelősségi körükbe tartozó eljárások során fogadják el az elektronikus azonosító és hitelesítő eszközök használatát. |
| --- | --- |

(21)

E rendeletnek a 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13) kell épülnie, amely megállapítja azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok elismernek a más tagállamok bejelentett elektronikus azonosítási rendszerének keretébe tartozó természetes és jogi személyek esetében bizonyos elektronikus azonosító eszközöket. A 910/2014/EU rendelet meghatározza azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén a felhasználók az online közszolgáltatások határokon átnyúló igénybevételéhez használhatják elektronikus azonosító és hitelesítő eszközeiket. Az uniós intézményeket, szerveket és hivatalokat és ügynökségeket ösztönözni kell arra, hogy a felelősségi körükbe tartozó eljárások során fogadják el az elektronikus azonosító és hitelesítő eszközök használatát.

| (22) | Számos ágazati uniós jogi aktus – például a 2005/36/EK, a 2006/123/EK, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelv – előírja, hogy az eljárásokat teljes mértékben online elérhetővé kell tenni. E rendeletnek a teljes mértékű online elérés követelményét ki kell terjesztenie számos egyéb eljárásra, amely kulcsfontosságú a polgárok és a vállalkozások túlnyomó többsége számára a jogaik és kötelezettségeik határokon átnyúló gyakorlása, illetve teljesítése szempontjából. |
| --- | --- |

(22)

Számos ágazati uniós jogi aktus – például a 2005/36/EK, a 2006/123/EK, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelv – előírja, hogy az eljárásokat teljes mértékben online elérhetővé kell tenni. E rendeletnek a teljes mértékű online elérés követelményét ki kell terjesztenie számos egyéb eljárásra, amely kulcsfontosságú a polgárok és a vállalkozások túlnyomó többsége számára a jogaik és kötelezettségeik határokon átnyúló gyakorlása, illetve teljesítése szempontjából.

| (23) | Annak érdekében, hogy a polgárok és a vállalkozások a rájuk háruló további szükségtelen adminisztratív terhek nélkül közvetlenül élvezhessék a belső piac előnyeit, e rendeletnek elő kell írnia az e rendelet II. mellékletében felsorolt, a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók esetében meghatározott egyes kulcsfontosságú eljárások felhasználói felületének teljeskörű digitalizálását. E rendeletnek ezen felül meg kell határoznia azokat a kritériumokat, amelyek alapján megállapítható, hogy egy eljárás hogyan minősül teljes mértékben online eljárásnak. Az ilyen eljáráshoz való teljes mértékű online hozzáférés biztosítására vonatkozó kötelezettség csak abban az esetben alkalmazandó, ha az érintett tagállamban már létezik az eljárás. E rendelet hatálya nem terjedhet ki az üzleti tevékenység kezdeti nyilvántartásba vételére, sem pedig a jogi személyiséggel rendelkező társaságok alapításához vezető eljárásokra vagy az ilyen társaságok bármilyen későbbi bejegyzési kérelmére, mivel az ilyen eljárások olyan átfogó megközelítést igényelnek, amelynek célja a digitális megoldások elősegítése a vállalat teljes életciklusa során. Amikor a vállalkozások egy másik tagállamban telepednek le, nyilvántartásba kell vetetniük magukat egy társadalombiztosítási és egy biztosítási rendszerben alkalmazottaik bejelentése és a két rendszerbe történő befizetések céljából. Ekkor szükséges lehet, hogy bejelentsék üzleti tevékenységüket, engedélyeket szerezzenek be vagy bejegyezzék az üzleti tevékenységükben bekövetkező változásokat. Ezek az eljárások a gazdaság számos ágazatában valamennyi vállalkozás számára azonosak, ezért helyénvaló előírni, hogy online elérhetők legyenek. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy a polgárok és a vállalkozások a rájuk háruló további szükségtelen adminisztratív terhek nélkül közvetlenül élvezhessék a belső piac előnyeit, e rendeletnek elő kell írnia az e rendelet II. mellékletében felsorolt, a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók esetében meghatározott egyes kulcsfontosságú eljárások felhasználói felületének teljeskörű digitalizálását. E rendeletnek ezen felül meg kell határoznia azokat a kritériumokat, amelyek alapján megállapítható, hogy egy eljárás hogyan minősül teljes mértékben online eljárásnak. Az ilyen eljáráshoz való teljes mértékű online hozzáférés biztosítására vonatkozó kötelezettség csak abban az esetben alkalmazandó, ha az érintett tagállamban már létezik az eljárás. E rendelet hatálya nem terjedhet ki az üzleti tevékenység kezdeti nyilvántartásba vételére, sem pedig a jogi személyiséggel rendelkező társaságok alapításához vezető eljárásokra vagy az ilyen társaságok bármilyen későbbi bejegyzési kérelmére, mivel az ilyen eljárások olyan átfogó megközelítést igényelnek, amelynek célja a digitális megoldások elősegítése a vállalat teljes életciklusa során. Amikor a vállalkozások egy másik tagállamban telepednek le, nyilvántartásba kell vetetniük magukat egy társadalombiztosítási és egy biztosítási rendszerben alkalmazottaik bejelentése és a két rendszerbe történő befizetések céljából. Ekkor szükséges lehet, hogy bejelentsék üzleti tevékenységüket, engedélyeket szerezzenek be vagy bejegyezzék az üzleti tevékenységükben bekövetkező változásokat. Ezek az eljárások a gazdaság számos ágazatában valamennyi vállalkozás számára azonosak, ezért helyénvaló előírni, hogy online elérhetők legyenek.

| (24) | E rendeletnek egyértelművé kell tennie, hogy mit foglal magában az, ha egy eljárás teljes mértékben online elérhető. Egy eljárás akkor tekinthető teljes mértékben online jellegűnek, ha a felhasználó az eljárás elérésétől annak befejezéséig minden lépést az illetékes hatósággal (azaz az ügyintézési felülettel) folytatott interakció révén elektronikusan végezhet el, távolról és online szolgáltatáson keresztül. Ennek az online szolgáltatásnak végig kell vezetnie a felhasználót a teljesítendő követelmények és a benyújtandó igazolások listáján, lehetővé kell tennie a felhasználó számára, hogy benyújtsa az információkat és a valamennyi ilyen követelmény teljesítéséhez szükséges igazoló adatot, valamint a benyújtás megtörténtéről automatikus megerősítést kell küldenie a felhasználónak, kivéve, ha az eljárás eredménye azonnal kézbesítésre kerül. Ez nem akadályozhatja meg az illetékes hatóságokat abban, hogy a felhasználókkal közvetlenül felvegyék a kapcsolatot, ha ez az eljárás érdekében, további pontosítás beszerzése céljából szükséges. Amennyiben az alkalmazandó uniós és nemzeti jog azt lehetővé teszi, az illetékes hatóságoknak az eljárás e rendeletben meghatározott eredményét is elektronikus úton kell megküldeniük a felhasználóknak. |
| --- | --- |

(24)

E rendeletnek egyértelművé kell tennie, hogy mit foglal magában az, ha egy eljárás teljes mértékben online elérhető. Egy eljárás akkor tekinthető teljes mértékben online jellegűnek, ha a felhasználó az eljárás elérésétől annak befejezéséig minden lépést az illetékes hatósággal (azaz az ügyintézési felülettel) folytatott interakció révén elektronikusan végezhet el, távolról és online szolgáltatáson keresztül. Ennek az online szolgáltatásnak végig kell vezetnie a felhasználót a teljesítendő követelmények és a benyújtandó igazolások listáján, lehetővé kell tennie a felhasználó számára, hogy benyújtsa az információkat és a valamennyi ilyen követelmény teljesítéséhez szükséges igazoló adatot, valamint a benyújtás megtörténtéről automatikus megerősítést kell küldenie a felhasználónak, kivéve, ha az eljárás eredménye azonnal kézbesítésre kerül. Ez nem akadályozhatja meg az illetékes hatóságokat abban, hogy a felhasználókkal közvetlenül felvegyék a kapcsolatot, ha ez az eljárás érdekében, további pontosítás beszerzése céljából szükséges. Amennyiben az alkalmazandó uniós és nemzeti jog azt lehetővé teszi, az illetékes hatóságoknak az eljárás e rendeletben meghatározott eredményét is elektronikus úton kell megküldeniük a felhasználóknak.

| (25) | Ez a rendelet nem érintheti a II. mellékletben felsorolt, nemzeti, regionális vagy helyi szinten megállapított eljárások tartalmát, és nem határoz meg anyagi vagy eljárási szabályokat a II. melléklet hatálya alá tartozó területeken, az adóügyi kérdéseket is beleértve. E rendelet célja, hogy meghatározza az ilyen eljárások teljes mértékben online elérhetővé tételéhez szükséges technikai követelményeket, amennyiben az adott eljárásokat az érintett tagállamban létrehozták. |
| --- | --- |

(25)

Ez a rendelet nem érintheti a II. mellékletben felsorolt, nemzeti, regionális vagy helyi szinten megállapított eljárások tartalmát, és nem határoz meg anyagi vagy eljárási szabályokat a II. melléklet hatálya alá tartozó területeken, az adóügyi kérdéseket is beleértve. E rendelet célja, hogy meghatározza az ilyen eljárások teljes mértékben online elérhetővé tételéhez szükséges technikai követelményeket, amennyiben az adott eljárásokat az érintett tagállamban létrehozták.

| (26) | E rendelet nem érintheti a nemzeti hatóságoknak az eljárásokkal kapcsolatban fennálló hatásköreit, beleértve a benyújtott információk vagy igazolások helytállóságának és érvényességének ellenőrzését, valamint a hitelesség ellenőrzését, amennyiben a igazolásokat az „egyszeri adatszolgáltatás” elvén alapuló technikai rendszertől eltérő módon nyújtják be. E rendelet hasonlóképpen nem érintheti az illetékes hatóságokon belüli és azok közötti eljárási munkafolyamatokat (azaz a háttérfolyamatokat), függetlenül attól, hogy azok digitalizáltak vagy sem. Amennyiben szükséges, az üzleti tevékenység változásának nyilvántartásba vételére irányuló egyes eljárásoknál a tagállamok továbbra is előírhatják közjegyzők vagy ügyvédek bevonását, akik adott esetben videokonferenciát vagy egyéb, valós idejű audiovizuális kapcsolatot biztosító online eszközt vehetnek igénybe az ellenőrzéshez. Bevonásuk azonban nem akadályozhatja azt, hogy a változások nyilvántartásba vételére irányuló eljárást teljes egészében online lehessen lefolytatni. |
| --- | --- |

(26)

E rendelet nem érintheti a nemzeti hatóságoknak az eljárásokkal kapcsolatban fennálló hatásköreit, beleértve a benyújtott információk vagy igazolások helytállóságának és érvényességének ellenőrzését, valamint a hitelesség ellenőrzését, amennyiben a igazolásokat az „egyszeri adatszolgáltatás” elvén alapuló technikai rendszertől eltérő módon nyújtják be. E rendelet hasonlóképpen nem érintheti az illetékes hatóságokon belüli és azok közötti eljárási munkafolyamatokat (azaz a háttérfolyamatokat), függetlenül attól, hogy azok digitalizáltak vagy sem. Amennyiben szükséges, az üzleti tevékenység változásának nyilvántartásba vételére irányuló egyes eljárásoknál a tagállamok továbbra is előírhatják közjegyzők vagy ügyvédek bevonását, akik adott esetben videokonferenciát vagy egyéb, valós idejű audiovizuális kapcsolatot biztosító online eszközt vehetnek igénybe az ellenőrzéshez. Bevonásuk azonban nem akadályozhatja azt, hogy a változások nyilvántartásba vételére irányuló eljárást teljes egészében online lehessen lefolytatni.

| (27) | Bizonyos esetekben a felhasználóktól megkövetelhetik, hogy igazolásokat nyújtsanak be olyan tények bizonyítására, amelyeket online eszközökkel nem lehet megállapítani. Ilyenek lehetnek az orvosi igazolások, az életbenléti igazolások, illetve a gépjárművek műszaki alkalmasságának vagy alvázszámának igazolása. Ha ezeket az igazoló dokumentumokat be lehet nyújtani elektronikus formában, akkor ez nem jelenthet kivételt az alól az elv alól, hogy az eljárásoknak teljes mértékben online elérhetőnek kell lenniük. Más esetekben továbbra is szükség lehet arra, hogy az eljárás felhasználói az online eljárás részeként személyesen megjelenjenek az illetékes hatóság előtt. Az ilyen – nem az uniós jogból eredő – kivételeket azokra a helyzetekre kell korlátozni, amikor azokat a közbiztonság, a közegészségügy vagy a csalás elleni küzdelem területén fennálló, közérdeken alapuló kényszerítő indok támasztja alá. Az átláthatóság biztosítása érdekében a tagállamoknak meg kell osztaniuk a Bizottsággal és a többi tagállammal az ilyen kivételekkel, illetve az alkalmazásukat lehetővé tévő indokokkal és körülményekkel kapcsolatos információkat. A tagállamoktól nem követelhető meg, hogy minden egyes olyan egyedi esetről jelentést tegyenek, amikor kivételesen fizikai jelenlétre volt szükség, ehelyett az ilyen eseteket előíró nemzeti rendelkezéseket kell közölniük. A nemzeti szintű bevált gyakorlatokat és az e tekintetben további digitalizációt lehetővé tevő technikai fejleményeket rendszeresen meg kell vitatni a kapuval foglalkozó koordinációs csoportban. |
| --- | --- |

(27)

Bizonyos esetekben a felhasználóktól megkövetelhetik, hogy igazolásokat nyújtsanak be olyan tények bizonyítására, amelyeket online eszközökkel nem lehet megállapítani. Ilyenek lehetnek az orvosi igazolások, az életbenléti igazolások, illetve a gépjárművek műszaki alkalmasságának vagy alvázszámának igazolása. Ha ezeket az igazoló dokumentumokat be lehet nyújtani elektronikus formában, akkor ez nem jelenthet kivételt az alól az elv alól, hogy az eljárásoknak teljes mértékben online elérhetőnek kell lenniük. Más esetekben továbbra is szükség lehet arra, hogy az eljárás felhasználói az online eljárás részeként személyesen megjelenjenek az illetékes hatóság előtt. Az ilyen – nem az uniós jogból eredő – kivételeket azokra a helyzetekre kell korlátozni, amikor azokat a közbiztonság, a közegészségügy vagy a csalás elleni küzdelem területén fennálló, közérdeken alapuló kényszerítő indok támasztja alá. Az átláthatóság biztosítása érdekében a tagállamoknak meg kell osztaniuk a Bizottsággal és a többi tagállammal az ilyen kivételekkel, illetve az alkalmazásukat lehetővé tévő indokokkal és körülményekkel kapcsolatos információkat. A tagállamoktól nem követelhető meg, hogy minden egyes olyan egyedi esetről jelentést tegyenek, amikor kivételesen fizikai jelenlétre volt szükség, ehelyett az ilyen eseteket előíró nemzeti rendelkezéseket kell közölniük. A nemzeti szintű bevált gyakorlatokat és az e tekintetben további digitalizációt lehetővé tevő technikai fejleményeket rendszeresen meg kell vitatni a kapuval foglalkozó koordinációs csoportban.

| (28) | A lakcímváltozás bejelentésére vonatkozó eljárás határokon átnyúló helyzetekben két külön eljárásból állhat: a származás szerinti tagállamban kérni kell a régi lakcím törlését, a cél szerinti tagállamban pedig kérni kell az új lakcím nyilvántartásba vételét. E rendelet hatályának mindkét eljárásra ki kell terjednie. |
| --- | --- |

(28)

A lakcímváltozás bejelentésére vonatkozó eljárás határokon átnyúló helyzetekben két külön eljárásból állhat: a származás szerinti tagállamban kérni kell a régi lakcím törlését, a cél szerinti tagállamban pedig kérni kell az új lakcím nyilvántartásba vételét. E rendelet hatályának mindkét eljárásra ki kell terjednie.

| (29) | mivel a szakmai képesítések elismeréséhez kapcsolódó követelmények, eljárások és alaki követelmények digitalizálásáról a 2005/36/EK irányelv már rendelkezik, ez a rendelet az oklevelek, a bizonyítványok vagy a tanulmányok lezárását alátámasztó egyéb igazolások kizárólag tanulmányi célú elismerésének kérelmezésére irányuló eljárás digitalizációjára vonatkozik olyan személyek esetében, akik tanulmányokat szeretnének kezdeni vagy a megkezdett tanulmányaikat szeretnék folytatni, vagy egy tudományos címet szeretnének használni a szakmai képesítések elismerésére vonatkozó alaki követelmények keretein kívül. |
| --- | --- |

(29)

mivel a szakmai képesítések elismeréséhez kapcsolódó követelmények, eljárások és alaki követelmények digitalizálásáról a 2005/36/EK irányelv már rendelkezik, ez a rendelet az oklevelek, a bizonyítványok vagy a tanulmányok lezárását alátámasztó egyéb igazolások kizárólag tanulmányi célú elismerésének kérelmezésére irányuló eljárás digitalizációjára vonatkozik olyan személyek esetében, akik tanulmányokat szeretnének kezdeni vagy a megkezdett tanulmányaikat szeretnék folytatni, vagy egy tudományos címet szeretnének használni a szakmai képesítések elismerésére vonatkozó alaki követelmények keretein kívül.

| (30) | Ez a rendelet nem érintheti a 883/2004/EK (14) és a 987/2009/EK (15) európai parlamenti és tanácsi rendeletekben foglalt szociális biztonsági koordinációs szabályokat, amelyek meghatározzák a biztosítottak és a szociális biztonsági intézmények jogait és kötelezettségeit, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinálása terén alkalmazandó eljárásokat. |
| --- | --- |

(30)

Ez a rendelet nem érintheti a 883/2004/EK (14) és a 987/2009/EK (15) európai parlamenti és tanácsi rendeletekben foglalt szociális biztonsági koordinációs szabályokat, amelyek meghatározzák a biztosítottak és a szociális biztonsági intézmények jogait és kötelezettségeit, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinálása terén alkalmazandó eljárásokat.

| (31) | Több hálózat és szolgáltatás is létrejött uniós és nemzeti szinten annak érdekében, hogy segítsék a polgárokat és a vállalkozásokat a határokon átnyúló tevékenységeikben. Fontos, hogy ezek a szolgáltatások – közöttük az uniós szinten létrehozott összes segítségnyújtó vagy problémamegoldó szolgáltatás, például az Európai Fogyasztói Központok, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat, a SOLVIT, a Szellemi Tulajdonjogok HelpDesk, a Europe Direct és az Európai Vállalkozási Hálózat – a kapu részét képezzék annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi potenciális felhasználó megtalálja őket. A III. mellékletben felsorolt szolgáltatásokat kötelező erejű uniós jogi aktusok hozták létre, míg más szolgáltatások önkéntes alapon működnek. A kötelező erejű uniós jogi aktusok által létrehozott szolgáltatások számára elő kell írni az e rendeletben meghatározott minőségi követelményeknek való kötelező megfelelést. Az önkéntes alapon működő szolgáltatások csak akkor kell, hogy megfeleljenek e minőségi követelményeknek, ha az a szándék, hogy azok a kapun keresztül hozzáférhetővé váljanak. E rendelet nem módosíthatja ezeknek a szolgáltatásoknak az alkalmazási körét és természetét, azok irányítási kereteit, a már kijelölt határidőket, valamint azt, hogy működtetésükre önkéntes, szerződéses vagy egyéb alapon kerül sor. Például abban az esetben, ha az általuk nyújtott segítség informális jellegű, akkor ennek a rendeletnek a hatására az ilyen segítségnyújtás nem változhat kötelező erejű jogi tanácsadássá. |
| --- | --- |

(31)

Több hálózat és szolgáltatás is létrejött uniós és nemzeti szinten annak érdekében, hogy segítsék a polgárokat és a vállalkozásokat a határokon átnyúló tevékenységeikben. Fontos, hogy ezek a szolgáltatások – közöttük az uniós szinten létrehozott összes segítségnyújtó vagy problémamegoldó szolgáltatás, például az Európai Fogyasztói Központok, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat, a SOLVIT, a Szellemi Tulajdonjogok HelpDesk, a Europe Direct és az Európai Vállalkozási Hálózat – a kapu részét képezzék annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi potenciális felhasználó megtalálja őket. A III. mellékletben felsorolt szolgáltatásokat kötelező erejű uniós jogi aktusok hozták létre, míg más szolgáltatások önkéntes alapon működnek. A kötelező erejű uniós jogi aktusok által létrehozott szolgáltatások számára elő kell írni az e rendeletben meghatározott minőségi követelményeknek való kötelező megfelelést. Az önkéntes alapon működő szolgáltatások csak akkor kell, hogy megfeleljenek e minőségi követelményeknek, ha az a szándék, hogy azok a kapun keresztül hozzáférhetővé váljanak. E rendelet nem módosíthatja ezeknek a szolgáltatásoknak az alkalmazási körét és természetét, azok irányítási kereteit, a már kijelölt határidőket, valamint azt, hogy működtetésükre önkéntes, szerződéses vagy egyéb alapon kerül sor. Például abban az esetben, ha az általuk nyújtott segítség informális jellegű, akkor ennek a rendeletnek a hatására az ilyen segítségnyújtás nem változhat kötelező erejű jogi tanácsadássá.

| (32) | Ezen túlmenően a tagállamok és a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a kaput az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően illetékes hatóságok, részben vagy egészben magánjog hatálya alá tartozó szervezetek, vagy közigazgatási szervek, például kereskedelmi kamarák vagy állampolgárokat célzó nem kormányzati segítségnyújtó szolgálatok által nyújtott egyéb nemzeti segítségnyújtó vagy problémamegoldó szolgáltatásokkal bővítsék. Elvileg az illetékes hatóságok feladata, hogy a polgároknak és a vállalkozásoknak segítséget nyújtsanak az alkalmazandó szabályokra és eljárásokra vonatkozó minden olyan kérdésben, amely nem oldható meg teljes mértékben online szolgáltatások révén. Azonban az igen speciális szaktudást igénylő területeken, és amennyiben egy részben vagy egészben magánjog hatálya alá tartozó szervezetek által nyújtott szolgáltatás megfelel a felhasználók igényeinek, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy javasolják a Bizottságnak egy ilyen szolgáltatásnak a kapuba való felvételét, feltéve, hogy az megfelel az e rendeletben meghatározott valamennyi feltételnek, és nem a kapun keresztül már elérhető segítségnyújtó vagy problémamegoldó szolgáltatások megismétlését jelenti. |
| --- | --- |

(32)

Ezen túlmenően a tagállamok és a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a kaput az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően illetékes hatóságok, részben vagy egészben magánjog hatálya alá tartozó szervezetek, vagy közigazgatási szervek, például kereskedelmi kamarák vagy állampolgárokat célzó nem kormányzati segítségnyújtó szolgálatok által nyújtott egyéb nemzeti segítségnyújtó vagy problémamegoldó szolgáltatásokkal bővítsék. Elvileg az illetékes hatóságok feladata, hogy a polgároknak és a vállalkozásoknak segítséget nyújtsanak az alkalmazandó szabályokra és eljárásokra vonatkozó minden olyan kérdésben, amely nem oldható meg teljes mértékben online szolgáltatások révén. Azonban az igen speciális szaktudást igénylő területeken, és amennyiben egy részben vagy egészben magánjog hatálya alá tartozó szervezetek által nyújtott szolgáltatás megfelel a felhasználók igényeinek, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy javasolják a Bizottságnak egy ilyen szolgáltatásnak a kapuba való felvételét, feltéve, hogy az megfelel az e rendeletben meghatározott valamennyi feltételnek, és nem a kapun keresztül már elérhető segítségnyújtó vagy problémamegoldó szolgáltatások megismétlését jelenti.

| (33) | Annak érdekében, hogy a felhasználók segítséget kapjanak a megfelelő szolgáltatás kiválasztásához, e rendeletnek biztosítania kell egy segítségnyújtó szolgáltatások keresésére szolgáló eszközt, amely automatikusan a megfelelő szolgáltatáshoz irányítja a felhasználókat. |
| --- | --- |

(33)

Annak érdekében, hogy a felhasználók segítséget kapjanak a megfelelő szolgáltatás kiválasztásához, e rendeletnek biztosítania kell egy segítségnyújtó szolgáltatások keresésére szolgáló eszközt, amely automatikusan a megfelelő szolgáltatáshoz irányítja a felhasználókat.

| (34) | A minőségi követelmények egy minimális körének való megfelelés elengedhetetlen a kapu sikeréhez, mivel ezáltal biztosítható az információ- és a szolgáltatásnyújtás megbízhatósága, ennek hiánya pedig súlyosan veszélyeztetné a kapu egészének hitelességét. A követelményeknek való megfelelés átfogó célja annak biztosítása, hogy az információt vagy a szolgáltatást világos és felhasználóbarát módon jelenítsék meg. A tagállamok felelőssége annak meghatározása, hogy a felhasználói lépéssor folyamán hogyan kell megjeleníteni az információkat ahhoz, hogy ez a cél teljesüljön. Így például, bár a felhasználók számára hasznos, ha egy eljárás megindítása előtt tájékoztatást kapnak a negatív eredményhez vezető eljárás esetén általában igénybe vehető jogorvoslati lehetőségekről, sokkal inkább felhasználóbarát az, ha az eljárás végén biztosítanak egyedi tájékoztatást számukra az ilyen esetben megtehető lépésekről. |
| --- | --- |

(34)

A minőségi követelmények egy minimális körének való megfelelés elengedhetetlen a kapu sikeréhez, mivel ezáltal biztosítható az információ- és a szolgáltatásnyújtás megbízhatósága, ennek hiánya pedig súlyosan veszélyeztetné a kapu egészének hitelességét. A követelményeknek való megfelelés átfogó célja annak biztosítása, hogy az információt vagy a szolgáltatást világos és felhasználóbarát módon jelenítsék meg. A tagállamok felelőssége annak meghatározása, hogy a felhasználói lépéssor folyamán hogyan kell megjeleníteni az információkat ahhoz, hogy ez a cél teljesüljön. Így például, bár a felhasználók számára hasznos, ha egy eljárás megindítása előtt tájékoztatást kapnak a negatív eredményhez vezető eljárás esetén általában igénybe vehető jogorvoslati lehetőségekről, sokkal inkább felhasználóbarát az, ha az eljárás végén biztosítanak egyedi tájékoztatást számukra az ilyen esetben megtehető lépésekről.

| (35) | A határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók sokkal könnyebben hozzá tudnak férni az információkhoz akkor, ha az információ elérhető egy, a lehető legtöbb, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó által széles körben érthető hivatalos uniós nyelven. Ez a nyelv a legtöbb esetben az a nyelv kell hogy legyen, amelyet a legszélesebb körben tanulnak idegen nyelvként a felhasználók az egész Unióban, de egyedi esetekben, például amikor valamely tagállami határ közelében fekvő kis településeken helyi szinten kell információkat nyújtani, akkor előfordulhat, hogy annak a nyelvnek a használata a legcélszerűbb, amelyet a szomszédos tagállamban használnak első nyelvként a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók. Az érintett tagállam hivatalos nyelvéről vagy nyelveiről az Unió ezen másik hivatalos nyelvére történő fordításnak pontosan tükröznie kell az eredeti nyelven vagy nyelveken nyújtott információk tartalmát. A fordítás korlátozódhat azokra az információkra, amelyekre a felhasználóknak a helyzetükre alkalmazandó alapvető szabályok és követelmények megértéséhez szükségük van. Bár a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a lehető legtöbb információt fordítsák le egy, a lehető legtöbb, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó által széles körben érthető hivatalos uniós nyelvre, az e rendelet alapján lefordítandó információ terjedelme attól függ, hogy – különösen az uniós költségvetésből – mennyi pénzügyi forrás áll rendelkezésre erre a célra. A Bizottságnak meg kell tennie a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy képes legyen hatékonyan teljesíteni a tagállamok fordítási megrendeléseit. A kapuval foglalkozó koordinációs csoportnak meg kell vitatnia, illetve útmutatást kell nyújtania azzal kapcsolatban, hogy mely hivatalos uniós nyelvre vagy nyelvekre kell lefordítani az említett információkat. |
| --- | --- |

(35)

A határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók sokkal könnyebben hozzá tudnak férni az információkhoz akkor, ha az információ elérhető egy, a lehető legtöbb, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó által széles körben érthető hivatalos uniós nyelven. Ez a nyelv a legtöbb esetben az a nyelv kell hogy legyen, amelyet a legszélesebb körben tanulnak idegen nyelvként a felhasználók az egész Unióban, de egyedi esetekben, például amikor valamely tagállami határ közelében fekvő kis településeken helyi szinten kell információkat nyújtani, akkor előfordulhat, hogy annak a nyelvnek a használata a legcélszerűbb, amelyet a szomszédos tagállamban használnak első nyelvként a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók. Az érintett tagállam hivatalos nyelvéről vagy nyelveiről az Unió ezen másik hivatalos nyelvére történő fordításnak pontosan tükröznie kell az eredeti nyelven vagy nyelveken nyújtott információk tartalmát. A fordítás korlátozódhat azokra az információkra, amelyekre a felhasználóknak a helyzetükre alkalmazandó alapvető szabályok és követelmények megértéséhez szükségük van. Bár a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a lehető legtöbb információt fordítsák le egy, a lehető legtöbb, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó által széles körben érthető hivatalos uniós nyelvre, az e rendelet alapján lefordítandó információ terjedelme attól függ, hogy – különösen az uniós költségvetésből – mennyi pénzügyi forrás áll rendelkezésre erre a célra. A Bizottságnak meg kell tennie a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy képes legyen hatékonyan teljesíteni a tagállamok fordítási megrendeléseit. A kapuval foglalkozó koordinációs csoportnak meg kell vitatnia, illetve útmutatást kell nyújtania azzal kapcsolatban, hogy mely hivatalos uniós nyelvre vagy nyelvekre kell lefordítani az említett információkat.

| (36) | Az (EU) 2016/2102 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (16) összhangban a tagállamok kötelesek biztosítani, hogy közigazgatási szerveik webhelyei az érzékelhetőség, a kezelhetőség, az érthetőség és a stabilitás elveivel összhangban akadálymentesek legyenek, és hogy megfeleljenek az irányelv követelményeinek. A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek és különösen annak 9. és 21. cikkének való megfelelést, valamint annak érdekében, hogy a szellemi fogyatékossággal élő személyek könnyebben hozzáférjenek az információkhoz, a lehető legnagyobb mértékben alternatívákat kell biztosítaniuk könnyen érthető nyelven, az arányosság elvével összhangban. Az említett egyezmény megerősítésével, illetve megkötésével (17) a tagállamok, illetve az Unió kötelezettséget vállaltak arra, hogy megfelelő intézkedések révén másokkal azonos alapon biztosítják a fogyatékossággal élő személyek számára az új információs és kommunikációs technológiákhoz és rendszerekhez – ezen belül az internethez – való hozzáférést, megkönnyítve a szellemi fogyatékossággal élő személyek információkhoz való hozzáférését és a lehető legnagyobb mértékben és arányosan alternatívákat biztosítva számukra könnyen érthető nyelven. |
| --- | --- |

(36)

Az (EU) 2016/2102 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (16) összhangban a tagállamok kötelesek biztosítani, hogy közigazgatási szerveik webhelyei az érzékelhetőség, a kezelhetőség, az érthetőség és a stabilitás elveivel összhangban akadálymentesek legyenek, és hogy megfeleljenek az irányelv követelményeinek. A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek és különösen annak 9. és 21. cikkének való megfelelést, valamint annak érdekében, hogy a szellemi fogyatékossággal élő személyek könnyebben hozzáférjenek az információkhoz, a lehető legnagyobb mértékben alternatívákat kell biztosítaniuk könnyen érthető nyelven, az arányosság elvével összhangban. Az említett egyezmény megerősítésével, illetve megkötésével (17) a tagállamok, illetve az Unió kötelezettséget vállaltak arra, hogy megfelelő intézkedések révén másokkal azonos alapon biztosítják a fogyatékossággal élő személyek számára az új információs és kommunikációs technológiákhoz és rendszerekhez – ezen belül az internethez – való hozzáférést, megkönnyítve a szellemi fogyatékossággal élő személyek információkhoz való hozzáférését és a lehető legnagyobb mértékben és arányosan alternatívákat biztosítva számukra könnyen érthető nyelven.

| (37) | Az (EU) 2016/2102 irányelv nem vonatkozik az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek weboldalaira és mobilalkalmazásaira, de a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az általa kezelt közös felhasználói felület és weboldalak, amelyek a tervek szerint részét képezik a kapunak, hozzáférhetők legyenek a fogyatékossággal élő személyek számára abban az értelemben, hogy érzékelhetőek, kezelhetőek, érthetőek és stabilak. Az érzékelhetőség azt jelenti, hogy az információkat és a közös felhasználói felület elemeit úgy kell megjeleníteni, hogy azokat a felhasználók észrevegyék; a kezelhetőség azt jelenti, hogy a közös felhasználói felület elemeinek és a navigálási funkcióknak jól kezelhetőnek kell lenniük; az érthetőség azt jelenti, hogy az információknak és a közös felhasználói felület működésének érthetőnek kell lenniük; a stabilitás pedig azt jelenti, hogy a tartalmaknak kellően stabilnak kell lenniük ahhoz, hogy számos különböző közvetítő eszközzel – többek között támogató technológiákkal – megbízhatóan értelmezhetők legyenek. Az érzékelhetőség, kezelhetőség, érthetőség és stabilitás fogalma tekintetében a Bizottság ösztönözést kap arra, feleljen meg a vonatkozó harmonizált szabványoknak. |
| --- | --- |

(37)

Az (EU) 2016/2102 irányelv nem vonatkozik az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek weboldalaira és mobilalkalmazásaira, de a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az általa kezelt közös felhasználói felület és weboldalak, amelyek a tervek szerint részét képezik a kapunak, hozzáférhetők legyenek a fogyatékossággal élő személyek számára abban az értelemben, hogy érzékelhetőek, kezelhetőek, érthetőek és stabilak. Az érzékelhetőség azt jelenti, hogy az információkat és a közös felhasználói felület elemeit úgy kell megjeleníteni, hogy azokat a felhasználók észrevegyék; a kezelhetőség azt jelenti, hogy a közös felhasználói felület elemeinek és a navigálási funkcióknak jól kezelhetőnek kell lenniük; az érthetőség azt jelenti, hogy az információknak és a közös felhasználói felület működésének érthetőnek kell lenniük; a stabilitás pedig azt jelenti, hogy a tartalmaknak kellően stabilnak kell lenniük ahhoz, hogy számos különböző közvetítő eszközzel – többek között támogató technológiákkal – megbízhatóan értelmezhetők legyenek. Az érzékelhetőség, kezelhetőség, érthetőség és stabilitás fogalma tekintetében a Bizottság ösztönözést kap arra, feleljen meg a vonatkozó harmonizált szabványoknak.

| (38) | Az online eljárások részeként vagy a segítségnyújtó vagy problémamegoldó szolgáltatások ellenében megkövetelt díjak megfizetésének megkönnyítése érdekében a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók számára lehetővé kell tenni, hogy e díjakat a 260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) szerinti átutalással vagy beszedéssel, illetve más általánosan használt határokon átnyúló fizetési mód felhasználásával, így például betéti kártyával vagy hitelkártyával fizessék meg. |
| --- | --- |

(38)

Az online eljárások részeként vagy a segítségnyújtó vagy problémamegoldó szolgáltatások ellenében megkövetelt díjak megfizetésének megkönnyítése érdekében a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók számára lehetővé kell tenni, hogy e díjakat a 260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) szerinti átutalással vagy beszedéssel, illetve más általánosan használt határokon átnyúló fizetési mód felhasználásával, így például betéti kártyával vagy hitelkártyával fizessék meg.

| (39) | Hasznos, ha a felhasználók tájékoztatást kapnak az eljárások várható időtartamáról. Ennek megfelelően tájékoztatni kell őket az alkalmazandó határidőkről vagy a hallgatólagos jóváhagyásra vagy a közigazgatás hallgatására vonatkozó rendelkezésekről, vagy amennyiben ilyenek nincsenek érvényben, legalább arról, hogy rendszerint mi az eljárás átlagos, becsült vagy valószínűsíthető időtartama. A becsült vagy valószínűsíthető időtartam megadásának szerepe csak az, hogy segítse a felhasználókat a tevékenységeiknek vagy a soron következő adminisztratív lépéseiknek a megtervezésében, joghatással azonban nem bír. |
| --- | --- |

(39)

Hasznos, ha a felhasználók tájékoztatást kapnak az eljárások várható időtartamáról. Ennek megfelelően tájékoztatni kell őket az alkalmazandó határidőkről vagy a hallgatólagos jóváhagyásra vagy a közigazgatás hallgatására vonatkozó rendelkezésekről, vagy amennyiben ilyenek nincsenek érvényben, legalább arról, hogy rendszerint mi az eljárás átlagos, becsült vagy valószínűsíthető időtartama. A becsült vagy valószínűsíthető időtartam megadásának szerepe csak az, hogy segítse a felhasználókat a tevékenységeiknek vagy a soron következő adminisztratív lépéseiknek a megtervezésében, joghatással azonban nem bír.

| (40) | E rendeletnek továbbá lehetővé kell tennie a felhasználók által elektronikus formában benyújtott igazolások ellenőrzését abban az esetben, ha ezeket az igazolásokat a kibocsátó illetékes hatóság elektronikus bélyegzője vagy tanúsítványa nélkül nyújtják be, vagy ha az e rendelettel létrehozott technikai eszköz vagy a különböző tagállamok illetékes hatóságai között az igazolások közvetlen cseréjét vagy ellenőrzését lehetővé tevő bármely más rendszer nem áll rendelkezésre. Ilyen esetekre e rendeletnek rendelkeznie kell a tagállamok illetékes hatóságai közötti hatékony igazgatási együttműködési mechanizmusról, amely az 1024/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) létrehozott belső piaci információs rendszeren (IMI) alapul. Ilyen esetekben az illetékes hatóság önkéntes alapon dönthet úgy, hogy igénybe veszi az IMI-t, ugyanakkor onnantól kezdve, hogy e hatóság az IMI-n keresztül elküldte a tájékoztatás vagy együttműködés iránti kérelmet, a megkeresett illetékes hatóság köteles együttműködni és választ adni. A megkeresést az IMI-n keresztül vagy az igazolást kibocsátó illetékes hatóságnak, vagy a tagállamok által a saját közigazgatási szabályaiknak megfelelően kijelölendő központi hatóságnak lehet megküldeni. A felesleges párhuzamosságok elkerülése érdekében, valamint tekintettel arra, hogy az (EU) 2016/1191 európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) kiterjed az e rendelet hatálya alá tartozó eljárások szempontjából releváns igazolások egy részére, az IMI keretében folytatott együttműködésre vonatkozó, az (EU) 2016/1191 rendeletben meghatározott szabályokat az olyan egyéb igazolások vonatkozásában is alkalmazni lehet, amelyekre az e rendelet hatálya alá tartozó eljárásokban szükség lehet. Annak érdekében, hogy az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek az IMI szereplőivé válhassanak, az 1024/2012/EU rendeletet módosítani kell. |
| --- | --- |

(40)

E rendeletnek továbbá lehetővé kell tennie a felhasználók által elektronikus formában benyújtott igazolások ellenőrzését abban az esetben, ha ezeket az igazolásokat a kibocsátó illetékes hatóság elektronikus bélyegzője vagy tanúsítványa nélkül nyújtják be, vagy ha az e rendelettel létrehozott technikai eszköz vagy a különböző tagállamok illetékes hatóságai között az igazolások közvetlen cseréjét vagy ellenőrzését lehetővé tevő bármely más rendszer nem áll rendelkezésre. Ilyen esetekre e rendeletnek rendelkeznie kell a tagállamok illetékes hatóságai közötti hatékony igazgatási együttműködési mechanizmusról, amely az 1024/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) létrehozott belső piaci információs rendszeren (IMI) alapul. Ilyen esetekben az illetékes hatóság önkéntes alapon dönthet úgy, hogy igénybe veszi az IMI-t, ugyanakkor onnantól kezdve, hogy e hatóság az IMI-n keresztül elküldte a tájékoztatás vagy együttműködés iránti kérelmet, a megkeresett illetékes hatóság köteles együttműködni és választ adni. A megkeresést az IMI-n keresztül vagy az igazolást kibocsátó illetékes hatóságnak, vagy a tagállamok által a saját közigazgatási szabályaiknak megfelelően kijelölendő központi hatóságnak lehet megküldeni. A felesleges párhuzamosságok elkerülése érdekében, valamint tekintettel arra, hogy az (EU) 2016/1191 európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) kiterjed az e rendelet hatálya alá tartozó eljárások szempontjából releváns igazolások egy részére, az IMI keretében folytatott együttműködésre vonatkozó, az (EU) 2016/1191 rendeletben meghatározott szabályokat az olyan egyéb igazolások vonatkozásában is alkalmazni lehet, amelyekre az e rendelet hatálya alá tartozó eljárásokban szükség lehet. Annak érdekében, hogy az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek az IMI szereplőivé válhassanak, az 1024/2012/EU rendeletet módosítani kell.

| (41) | Az illetékes hatóságok által nyújtott online szolgáltatások elengedhetetlenek a polgárok és a vállalkozások számára nyújtott szolgáltatások minőségének és biztonságának javításához. A tagállamok közigazgatásai egyre inkább az adatok újbóli felhasználására törekednek ahelyett, hogy megkövetelnék a polgároktól és a vállalkozásoktól, hogy ugyanazt az információt több ízben is benyújtsák. A további terhek csökkentése érdekében a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók tekintetében meg kell könnyíteni az adatok újbóli felhasználását. |
| --- | --- |

(41)

Az illetékes hatóságok által nyújtott online szolgáltatások elengedhetetlenek a polgárok és a vállalkozások számára nyújtott szolgáltatások minőségének és biztonságának javításához. A tagállamok közigazgatásai egyre inkább az adatok újbóli felhasználására törekednek ahelyett, hogy megkövetelnék a polgároktól és a vállalkozásoktól, hogy ugyanazt az információt több ízben is benyújtsák. A további terhek csökkentése érdekében a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók tekintetében meg kell könnyíteni az adatok újbóli felhasználását.

| (42) | Annak érdekében, hogy az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének uniós szintű alkalmazásával lehetővé tegyék az igazolások és információk jogszerű határokon átnyúló cseréjét, e rendelet és az „egyszeri adatszolgáltatás” elve alkalmazásának meg kell felelnie minden hatályos adatvédelmi előírásnak, beleértve az adatminimalizálás, a pontosság, az adattárolás korlátozása, az adatok sértetlensége és titkossága, a szükségesség, az arányosság és a célhoz kötöttség elvét is. Végrehajtásának emellett maradéktalanul meg kell felelnie a beépített biztonság és a beépített adatvédelem elveinek, és tiszteletben kell tartania az egyének alapvető jogait, beleértve a méltányossághoz és az átláthatósághoz kapcsolódó jogokat is. |
| --- | --- |

(42)

Annak érdekében, hogy az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének uniós szintű alkalmazásával lehetővé tegyék az igazolások és információk jogszerű határokon átnyúló cseréjét, e rendelet és az „egyszeri adatszolgáltatás” elve alkalmazásának meg kell felelnie minden hatályos adatvédelmi előírásnak, beleértve az adatminimalizálás, a pontosság, az adattárolás korlátozása, az adatok sértetlensége és titkossága, a szükségesség, az arányosság és a célhoz kötöttség elvét is. Végrehajtásának emellett maradéktalanul meg kell felelnie a beépített biztonság és a beépített adatvédelem elveinek, és tiszteletben kell tartania az egyének alapvető jogait, beleértve a méltányossághoz és az átláthatósághoz kapcsolódó jogokat is.

| (43) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az eljárások felhasználói egyértelmű tájékoztatást kapjanak arról, hogy az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) 13. és 14. cikkével, valamint az (EU) 2018/1725 rendelet (22) 15. és 16. cikkével összhangban hogyan kezelik a rájuk vonatkozó személyes adatokat. |
| --- | --- |

(43)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az eljárások felhasználói egyértelmű tájékoztatást kapjanak arról, hogy az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) 13. és 14. cikkével, valamint az (EU) 2018/1725 rendelet (22) 15. és 16. cikkével összhangban hogyan kezelik a rájuk vonatkozó személyes adatokat.

| (44) | Az online eljárások alkalmazásának további előmozdítása érdekében ennek a rendeletnek – az „egyszeri adatszolgáltatás” elvével összhangban – meg kell alapoznia egy olyan, teljes mértékben működőképes és biztonságos technikai rendszer létrehozását és alkalmazását, amely biztosítja az igazolások határokon átnyúló automatizált cseréjét az eljárásban érintett szereplők között, amennyiben ezt a polgárok és a vállalkozások kifejezett kérik. Abban az esetben, ha az igazolások cseréje személyes adatokat is magába foglal, a kérelmet akkor lehet kifejezett kérelemnek tekinteni, ha annak keretében az egyén nyilatkozattal vagy megerősítést kifejező cselekedettel önkéntesen, konkrétan megfelelő tájékoztatáson alapulóan és egyértelműen kinyilvánítja az adott személyesadat-cserére irányuló akaratát. Ha a felhasználó nem azonos az adatok által érintett személlyel, az online eljárás nem érintheti az (EU) 2016/679 rendelet szerinti jogait. Az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének határokon átnyúló alkalmazása azt kell, hogy eredményezze, hogy a polgároknak és a vállalkozásoknak nem kell egynél több alkalommal megadniuk ugyanazokat az adatokat a hatóságoknak, valamint azt is, hogy ezeket az adatokat a felhasználó kérésére határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználókat érintő, határokon átnyúló online eljárások lefolytatására is fel lehet használni. A kibocsátó illetékes hatóság csak akkor köteles az igazolások különböző tagállamok közötti automatizált cseréjére szolgáló technikai rendszert használni, ha a hatóságok saját tagállamukban jogszerűen bocsátanak ki az ilyen automatizált cserét lehetővé tévő elektronikus formátumban igazolásokat. |
| --- | --- |

(44)

Az online eljárások alkalmazásának további előmozdítása érdekében ennek a rendeletnek – az „egyszeri adatszolgáltatás” elvével összhangban – meg kell alapoznia egy olyan, teljes mértékben működőképes és biztonságos technikai rendszer létrehozását és alkalmazását, amely biztosítja az igazolások határokon átnyúló automatizált cseréjét az eljárásban érintett szereplők között, amennyiben ezt a polgárok és a vállalkozások kifejezett kérik. Abban az esetben, ha az igazolások cseréje személyes adatokat is magába foglal, a kérelmet akkor lehet kifejezett kérelemnek tekinteni, ha annak keretében az egyén nyilatkozattal vagy megerősítést kifejező cselekedettel önkéntesen, konkrétan megfelelő tájékoztatáson alapulóan és egyértelműen kinyilvánítja az adott személyesadat-cserére irányuló akaratát. Ha a felhasználó nem azonos az adatok által érintett személlyel, az online eljárás nem érintheti az (EU) 2016/679 rendelet szerinti jogait. Az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének határokon átnyúló alkalmazása azt kell, hogy eredményezze, hogy a polgároknak és a vállalkozásoknak nem kell egynél több alkalommal megadniuk ugyanazokat az adatokat a hatóságoknak, valamint azt is, hogy ezeket az adatokat a felhasználó kérésére határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználókat érintő, határokon átnyúló online eljárások lefolytatására is fel lehet használni. A kibocsátó illetékes hatóság csak akkor köteles az igazolások különböző tagállamok közötti automatizált cseréjére szolgáló technikai rendszert használni, ha a hatóságok saját tagállamukban jogszerűen bocsátanak ki az ilyen automatizált cserét lehetővé tévő elektronikus formátumban igazolásokat.

| (45) | Az igazolások határokon átnyúló cseréjéhez olyan megfelelő jogalapra van szükség, mint például a 2005/36/EK, a 2006/123/EK, a 2014/24/EU vagy a 2014/25/EU irányelv, vagy pedig a II. mellékletben szereplő eljárások esetében más hatályos uniós vagy nemzeti jogszabályok. |
| --- | --- |

(45)

Az igazolások határokon átnyúló cseréjéhez olyan megfelelő jogalapra van szükség, mint például a 2005/36/EK, a 2006/123/EK, a 2014/24/EU vagy a 2014/25/EU irányelv, vagy pedig a II. mellékletben szereplő eljárások esetében más hatályos uniós vagy nemzeti jogszabályok.

| (46) | E rendeletnek általános szabályként le kell fektetnie azt, hogy az igazolások határokon átnyúló automatizált cseréjére a felhasználó kifejezett kérésére kerül sor. Ezt a követelményt azonban nem kell alkalmazni azokban az esetekben, amikor a vonatkozó uniós vagy nemzeti jogszabály lehetővé teszi a kifejezett felhasználói kérés nélküli, határokon átnyúló automatizált adatcserét. |
| --- | --- |

(46)

E rendeletnek általános szabályként le kell fektetnie azt, hogy az igazolások határokon átnyúló automatizált cseréjére a felhasználó kifejezett kérésére kerül sor. Ezt a követelményt azonban nem kell alkalmazni azokban az esetekben, amikor a vonatkozó uniós vagy nemzeti jogszabály lehetővé teszi a kifejezett felhasználói kérés nélküli, határokon átnyúló automatizált adatcserét.

| (47) | Az e rendelet által létrehozott technikai rendszer használata önkéntes kell hogy maradjon, és a felhasználók számára továbbra is lehetővé kell tenni, hogy az igazolásokat a technikai rendszeren kívül más módon is be tudják nyújtani. A felhasználónak lehetőséget kell adni az igazolás előzetes megtekintésére, és jogosultnak kell lennie arra, hogy úgy döntsön, nem folytatja az igazolás megosztását, amennyiben a megosztandó igazolás megtekintése után észleli, hogy az információ pontatlan, elavult vagy túlmutat az adott eljáráshoz szükséges mértéken. Az előzetes megtekintés során megjelenő adatok nem tárolhatók a technikai szempontból szükséges mértéknél hosszabb ideig. |
| --- | --- |

(47)

Az e rendelet által létrehozott technikai rendszer használata önkéntes kell hogy maradjon, és a felhasználók számára továbbra is lehetővé kell tenni, hogy az igazolásokat a technikai rendszeren kívül más módon is be tudják nyújtani. A felhasználónak lehetőséget kell adni az igazolás előzetes megtekintésére, és jogosultnak kell lennie arra, hogy úgy döntsön, nem folytatja az igazolás megosztását, amennyiben a megosztandó igazolás megtekintése után észleli, hogy az információ pontatlan, elavult vagy túlmutat az adott eljáráshoz szükséges mértéken. Az előzetes megtekintés során megjelenő adatok nem tárolhatók a technikai szempontból szükséges mértéknél hosszabb ideig.

| (48) | Az e rendelet alapján létrehozandó, az igazolások cseréjére szolgáló biztonságos technikai rendszernek bizonyossággal kell szolgálnia az illetékes hatóságok számára afelől, hogy a kért igazolásokat a megfelelő kibocsátó hatóság adta meg. Mielőtt az illetékes hatóság valamely eljárás keretében elfogadna egy felhasználó által szolgáltatott információt, lehetőséget kell adni számára, hogy kétség esetén azt ellenőrizze és helytállóságát megállapítsa. |
| --- | --- |

(48)

Az e rendelet alapján létrehozandó, az igazolások cseréjére szolgáló biztonságos technikai rendszernek bizonyossággal kell szolgálnia az illetékes hatóságok számára afelől, hogy a kért igazolásokat a megfelelő kibocsátó hatóság adta meg. Mielőtt az illetékes hatóság valamely eljárás keretében elfogadna egy felhasználó által szolgáltatott információt, lehetőséget kell adni számára, hogy kétség esetén azt ellenőrizze és helytállóságát megállapítsa.

| (49) | Néhány már meglévő, alapképességeket biztosító építőelemet fel lehet használni a technikai rendszer létrehozásához; ilyen például az (EU) 1316/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (23) és az e-kézbesítési és elektronikus azonosítási építőelemek, amelyek ennek az eszköznek a részét képezik. Ezek az építőelemek műszaki előírásokból, mintaszoftverekből és támogató szolgáltatásokból állnak, és az a céljuk, hogy biztosítsák az interoperabilitást a különböző tagállamok meglévő az információs és kommunikációs technológiai rendszerek (a továbbiakban: ikt) között annak érdekében, hogy a polgárok, a vállalkozások és a közigazgatások – függetlenül attól, hogy az Unión belül hol találhatóak – zökkenőmentes digitális közszolgáltatásokat vehessenek igénybe. |
| --- | --- |

(49)

Néhány már meglévő, alapképességeket biztosító építőelemet fel lehet használni a technikai rendszer létrehozásához; ilyen például az (EU) 1316/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (23) és az e-kézbesítési és elektronikus azonosítási építőelemek, amelyek ennek az eszköznek a részét képezik. Ezek az építőelemek műszaki előírásokból, mintaszoftverekből és támogató szolgáltatásokból állnak, és az a céljuk, hogy biztosítsák az interoperabilitást a különböző tagállamok meglévő az információs és kommunikációs technológiai rendszerek (a továbbiakban: ikt) között annak érdekében, hogy a polgárok, a vállalkozások és a közigazgatások – függetlenül attól, hogy az Unión belül hol találhatóak – zökkenőmentes digitális közszolgáltatásokat vehessenek igénybe.

| (50) | Az e rendelet által létrehozott rendszernek a hatóságok közötti együttműködési mechanizmusokat biztosító más rendszerek, például az IMI-rendszer mellett kell rendelkezésre állnia, és nem érintheti a többi rendszert, így a 987/2009/EK rendeletben előírt rendszert, a 2014/24/EU irányelv szerinti egységes európai közbeszerzési dokumentumot, a szociális biztonságra vonatkozó információknak a 987/2009/EK rendelet szerinti elektronikus adatcseréjét, a 2005/36/EK irányelv szerinti európai szakmai kártyát, a nemzeti nyilvántartások, valamint a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) szerinti összekapcsolását, továbbá a fizetésképtelenségi nyilvántartásoknak az (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) szerinti összekapcsolását sem. |
| --- | --- |

(50)

Az e rendelet által létrehozott rendszernek a hatóságok közötti együttműködési mechanizmusokat biztosító más rendszerek, például az IMI-rendszer mellett kell rendelkezésre állnia, és nem érintheti a többi rendszert, így a 987/2009/EK rendeletben előírt rendszert, a 2014/24/EU irányelv szerinti egységes európai közbeszerzési dokumentumot, a szociális biztonságra vonatkozó információknak a 987/2009/EK rendelet szerinti elektronikus adatcseréjét, a 2005/36/EK irányelv szerinti európai szakmai kártyát, a nemzeti nyilvántartások, valamint a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) szerinti összekapcsolását, továbbá a fizetésképtelenségi nyilvántartásoknak az (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) szerinti összekapcsolását sem.

| (51) | Az igazolások automatizált cseréjét lehetővé tevő technikai rendszer végrehajtásához szükséges egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni, hogy meghatározza különösen a technikai és üzemeltetési előírásokat az igazolások cseréje és az igazolások továbbítása iránti felhasználói kérelmek feldolgozására szolgáló rendszerre vonatkozóan, valamint megállapítsa az adatok sértetlenségének és bizalmas jellegének biztosításához szükséges szabályokat. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (26). |
| --- | --- |

(51)

Az igazolások automatizált cseréjét lehetővé tevő technikai rendszer végrehajtásához szükséges egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni, hogy meghatározza különösen a technikai és üzemeltetési előírásokat az igazolások cseréje és az igazolások továbbítása iránti felhasználói kérelmek feldolgozására szolgáló rendszerre vonatkozóan, valamint megállapítsa az adatok sértetlenségének és bizalmas jellegének biztosításához szükséges szabályokat. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni (26).

| (52) | Annak érdekében, hogy garantált legyen a technikai rendszer magas szintű biztonsága az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének határokon átnyúló alkalmazás során, az e technikai rendszerre alkalmazandó előírások meghatározásáról szóló végrehajtási jogi aktusok elfogadása során a Bizottságnak kellően figyelembe kell vennie az európai és nemzetközi szabványügyi szervezetek és szervek – különösen az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI), a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) és a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) – által kidolgozott szabványokat és műszaki előírásokat, valamint az (EU) 2016/679 rendelet 32. cikkében és az (EU) 2018/1725 rendelet 22. cikkében említett biztonsági szabványokat. |
| --- | --- |

(52)

Annak érdekében, hogy garantált legyen a technikai rendszer magas szintű biztonsága az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének határokon átnyúló alkalmazás során, az e technikai rendszerre alkalmazandó előírások meghatározásáról szóló végrehajtási jogi aktusok elfogadása során a Bizottságnak kellően figyelembe kell vennie az európai és nemzetközi szabványügyi szervezetek és szervek – különösen az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI), a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) és a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) – által kidolgozott szabványokat és műszaki előírásokat, valamint az (EU) 2016/679 rendelet 32. cikkében és az (EU) 2018/1725 rendelet 22. cikkében említett biztonsági szabványokat.

| (53) | A technikai rendszer felelősségi körébe tartozó részei fejlesztésének, rendelkezésre állásának, felügyeletének, ellenőrzésének és biztonsági irányításának biztosításához szükséges mértékben a Bizottságnak tanácsadás iránti kérelemmel kell fordulnia az európai adatvédelmi biztoshoz. |
| --- | --- |

(53)

A technikai rendszer felelősségi körébe tartozó részei fejlesztésének, rendelkezésre állásának, felügyeletének, ellenőrzésének és biztonsági irányításának biztosításához szükséges mértékben a Bizottságnak tanácsadás iránti kérelemmel kell fordulnia az európai adatvédelmi biztoshoz.

| (54) | Az illetékes hatóságoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell a felelősségi körükbe tartozó információk, eljárások és szolgáltatások tekintetében a minőségi kritériumoknak való megfelelést. Az e rendelet szerint kijelölt nemzeti koordinátoroknak a nemzeti szintű, a Bizottságnak pedig az uniós szintű minőségi és biztonsági kritériumoknak való megfelelést rendszeres időközönként ellenőrizniük, és a felmerülő problémákat kezelniük kell. A nemzeti koordinátoroknak továbbá segíteniük kell a Bizottságot az igazolások határokon átnyúló cseréjét lehetővé tevő technikai rendszer működésének ellenőrzésében. E rendeletben a kapun keresztül nyújtott szolgáltatások esetleges minőségromlásának kezelésére annak súlyosságától és tartósságától függően, eszközöket kell biztosítani a Bizottság számára, ami szükség esetén a kapuval foglalkozó koordinációs csoport bevonásával is járhat. Ez nem befolyásolhatja a Bizottságnak az e rendeletnek való megfelelés nyomon követésére vonatkozó általános felelősségét. |
| --- | --- |

(54)

Az illetékes hatóságoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell a felelősségi körükbe tartozó információk, eljárások és szolgáltatások tekintetében a minőségi kritériumoknak való megfelelést. Az e rendelet szerint kijelölt nemzeti koordinátoroknak a nemzeti szintű, a Bizottságnak pedig az uniós szintű minőségi és biztonsági kritériumoknak való megfelelést rendszeres időközönként ellenőrizniük, és a felmerülő problémákat kezelniük kell. A nemzeti koordinátoroknak továbbá segíteniük kell a Bizottságot az igazolások határokon átnyúló cseréjét lehetővé tevő technikai rendszer működésének ellenőrzésében. E rendeletben a kapun keresztül nyújtott szolgáltatások esetleges minőségromlásának kezelésére annak súlyosságától és tartósságától függően, eszközöket kell biztosítani a Bizottság számára, ami szükség esetén a kapuval foglalkozó koordinációs csoport bevonásával is járhat. Ez nem befolyásolhatja a Bizottságnak az e rendeletnek való megfelelés nyomon követésére vonatkozó általános felelősségét.

| (55) | Ebben a rendeletben meg kell határozni a kapu működését támogató technikai eszközöknek – különösen a közös felhasználói felületnek, a linkeket tartalmazó adattárnak és a segítségnyújtó szolgáltatások közös keresőeszközének – a fő funkcióit. A közös felhasználói felületnek biztosítania kell azt, hogy a felhasználók a nemzeti és az uniós szintű webhelyeken könnyen megtalálhassák az információkat, az eljárásokat, valamint a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokat. A tagállamoknak és a Bizottságnak arra kell törekednie, hogy olyan linkeket adjon meg, amelyek a kapu által megkövetelt információ egyetlen forrására mutatnak, annak elkerülése érdekében, hogy a felhasználóknak ugyanazon információra vonatkozóan különböző vagy teljes mértékben vagy részben átfedésben lévő források között kelljen eligazodniuk. Ez azonban nem zárja ki annak lehetőségét, hogy ugyanazon információra vonatkozóan több linket is megadjanak, amennyiben különböző földrajzi területek tekintetében helyi vagy regionális szintű illetékes hatóságok nyújtanak információkat. Nem zárja ki továbbá az információk bizonyos mértékű átfedését sem, amennyiben az elkerülhetetlen vagy kívánatos, például abban az esetben, amikor az információ felhasználóbarát formában történő rendelkezésre bocsátása érdekében az uniós jogokat, kötelezettségeket és szabályokat a nemzeti szintű weboldalak is feltüntetik vagy összefoglalják. Annak érdekében, hogy a közös felhasználói felületen alkalmazandó linkek naprakésszé tételéhez a lehető legkevesebb emberi beavatkozásra legyen szükség, amennyiben technikailag megoldható, közvetlen kapcsolatot kell kialakítani a releváns tagállami technikai rendszerek és a linkeket tartalmazó adattár között. A közös ikt-támogatási eszközök alkalmazhatják az alapvető közszolgáltatásokra vonatkozó szójegyzéket a nemzeti szolgáltatási katalógusokkal és szemantikával való interoperabilitás elősegítése érdekében. A tagállamokat ösztönözni kell az alapvető közszolgáltatásokra vonatkozó szójegyzék alkalmazására, ugyanakkor azok dönthetnek nemzeti megoldások alkalmazása mellett is. A linkeket tartalmazó adattárban feltüntetett információt az újrafelhasználhatóságának biztosítása érdekében – például alkalmazásfejlesztési felületek (API-k) segítségével – hozzáférhetővé kell tenni nyílt, általánosan használt és géppel olvasható formátumban. |
| --- | --- |

(55)

Ebben a rendeletben meg kell határozni a kapu működését támogató technikai eszközöknek – különösen a közös felhasználói felületnek, a linkeket tartalmazó adattárnak és a segítségnyújtó szolgáltatások közös keresőeszközének – a fő funkcióit. A közös felhasználói felületnek biztosítania kell azt, hogy a felhasználók a nemzeti és az uniós szintű webhelyeken könnyen megtalálhassák az információkat, az eljárásokat, valamint a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokat. A tagállamoknak és a Bizottságnak arra kell törekednie, hogy olyan linkeket adjon meg, amelyek a kapu által megkövetelt információ egyetlen forrására mutatnak, annak elkerülése érdekében, hogy a felhasználóknak ugyanazon információra vonatkozóan különböző vagy teljes mértékben vagy részben átfedésben lévő források között kelljen eligazodniuk. Ez azonban nem zárja ki annak lehetőségét, hogy ugyanazon információra vonatkozóan több linket is megadjanak, amennyiben különböző földrajzi területek tekintetében helyi vagy regionális szintű illetékes hatóságok nyújtanak információkat. Nem zárja ki továbbá az információk bizonyos mértékű átfedését sem, amennyiben az elkerülhetetlen vagy kívánatos, például abban az esetben, amikor az információ felhasználóbarát formában történő rendelkezésre bocsátása érdekében az uniós jogokat, kötelezettségeket és szabályokat a nemzeti szintű weboldalak is feltüntetik vagy összefoglalják. Annak érdekében, hogy a közös felhasználói felületen alkalmazandó linkek naprakésszé tételéhez a lehető legkevesebb emberi beavatkozásra legyen szükség, amennyiben technikailag megoldható, közvetlen kapcsolatot kell kialakítani a releváns tagállami technikai rendszerek és a linkeket tartalmazó adattár között. A közös ikt-támogatási eszközök alkalmazhatják az alapvető közszolgáltatásokra vonatkozó szójegyzéket a nemzeti szolgáltatási katalógusokkal és szemantikával való interoperabilitás elősegítése érdekében. A tagállamokat ösztönözni kell az alapvető közszolgáltatásokra vonatkozó szójegyzék alkalmazására, ugyanakkor azok dönthetnek nemzeti megoldások alkalmazása mellett is. A linkeket tartalmazó adattárban feltüntetett információt az újrafelhasználhatóságának biztosítása érdekében – például alkalmazásfejlesztési felületek (API-k) segítségével – hozzáférhetővé kell tenni nyílt, általánosan használt és géppel olvasható formátumban.

| (56) | A közös felhasználói felület keresőeszközének a felhasználókat az igényeiknek megfelelő információhoz kell irányítania, függetlenül attól, hogy az uniós vagy nemzeti szintű weboldalakon található-e. Ezenkívül – a felhasználók hasznos információkhoz való irányításának másik lehetséges módjaként – továbbra is hasznos, ha linkeket hoznak létre a meglévő és kiegészítő webhelyek vagy weboldalak között, amelynek során a lehető legnagyobb mértékben észszerűsítik és csoportosítják azokat, és linkeket hoznak létre az online szolgáltatásokhoz és információkhoz hozzáférést biztosító uniós és nemzeti szintű weboldalak és webhelyek között. |
| --- | --- |

(56)

A közös felhasználói felület keresőeszközének a felhasználókat az igényeiknek megfelelő információhoz kell irányítania, függetlenül attól, hogy az uniós vagy nemzeti szintű weboldalakon található-e. Ezenkívül – a felhasználók hasznos információkhoz való irányításának másik lehetséges módjaként – továbbra is hasznos, ha linkeket hoznak létre a meglévő és kiegészítő webhelyek vagy weboldalak között, amelynek során a lehető legnagyobb mértékben észszerűsítik és csoportosítják azokat, és linkeket hoznak létre az online szolgáltatásokhoz és információkhoz hozzáférést biztosító uniós és nemzeti szintű weboldalak és webhelyek között.

| (57) | Ebben a rendeletben meg kell határozni a közös felhasználói felületre vonatkozó minőségi követelményeket is. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a közös felhasználói felület megfeleljen e követelményeknek, és így különösen a felületnek különféle csatornákon online elérhetőnek és hozzáférhetőnek kell lennie, és annak használata könnyű kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

(57)

Ebben a rendeletben meg kell határozni a közös felhasználói felületre vonatkozó minőségi követelményeket is. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a közös felhasználói felület megfeleljen e követelményeknek, és így különösen a felületnek különféle csatornákon online elérhetőnek és hozzáférhetőnek kell lennie, és annak használata könnyű kell, hogy legyen.

| (58) | A kapu támogatását biztosító műszaki megoldások végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni arra, hogy szükség esetén meghatározza az alkalmazandó szabványokat és interoperabilitási követelményeket, elősegítendő ezzel azt, hogy a tagállamok és a Bizottság hatáskörébe tartozó szabályokra és a kötelezettségekre, eljárásokra, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokra vonatkozó információkat könnyen meg lehessen találni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(58)

A kapu támogatását biztosító műszaki megoldások végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni arra, hogy szükség esetén meghatározza az alkalmazandó szabványokat és interoperabilitási követelményeket, elősegítendő ezzel azt, hogy a tagállamok és a Bizottság hatáskörébe tartozó szabályokra és a kötelezettségekre, eljárásokra, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokra vonatkozó információkat könnyen meg lehessen találni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

| (59) | Ebben a rendeletben egyértelműen fel kell osztani a kaput támogató ikt-alkalmazások fejlesztésével, rendelkezésre állásával, karbantartásával és biztonságosságával kapcsolatos felelősségi köröket is a Bizottság és a tagállamok között. A karbantartási feladatok részeként a Bizottságnak és a tagállamoknak rendszeresen ellenőrizniük kell ezen ikt-alkalmazások megfelelő működését. |
| --- | --- |

(59)

Ebben a rendeletben egyértelműen fel kell osztani a kaput támogató ikt-alkalmazások fejlesztésével, rendelkezésre állásával, karbantartásával és biztonságosságával kapcsolatos felelősségi köröket is a Bizottság és a tagállamok között. A karbantartási feladatok részeként a Bizottságnak és a tagállamoknak rendszeresen ellenőrizniük kell ezen ikt-alkalmazások megfelelő működését.

| (60) | A kapu részét képzendő különböző információterületek, eljárások, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások lehetőségeinek maradéktalan kihasználása érdekében jelentős mértékben javítani kell a célközönség ismereteit ezek létezéséről és működéséről. A kapuba történő beillesztésük nagymértékben meg kell, hogy könnyítse a felhasználók számára a számukra szükséges információk, eljárások, segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások megtalálását, még akkor is, ha azok egyikét sem ismerik. Emellett összehangolt promóciós tevékenységekre lesz szükség annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok és a vállalkozások az egész Unióban tudomást szerezzenek a kapu létezéséről és annak előnyeiről. A promóciós tevékenységek között szerepelnie kell a keresőprogram optimalizálásának és egyéb online tájékoztató tevékenységeknek, mivel ezek rendkívül költséghatékonyak és a lehető legszélesebb célközönség elérését teszik lehetővé. A maximális hatékonyság érdekében e promóciós tevékenységeket a kapuval foglalkozó koordinációs csoport keretén belül össze kell hangolni, a tagállamoknak pedig ki kell igazítaniuk promóciós erőfeszítéseiket oly módon, hogy minden releváns területen egy közös márkanévre hivatkozzanak, lehetőség szerint társítva a márkanevet a kapu és a nemzeti kezdeményezések között. |
| --- | --- |

(60)

A kapu részét képzendő különböző információterületek, eljárások, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások lehetőségeinek maradéktalan kihasználása érdekében jelentős mértékben javítani kell a célközönség ismereteit ezek létezéséről és működéséről. A kapuba történő beillesztésük nagymértékben meg kell, hogy könnyítse a felhasználók számára a számukra szükséges információk, eljárások, segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások megtalálását, még akkor is, ha azok egyikét sem ismerik. Emellett összehangolt promóciós tevékenységekre lesz szükség annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok és a vállalkozások az egész Unióban tudomást szerezzenek a kapu létezéséről és annak előnyeiről. A promóciós tevékenységek között szerepelnie kell a keresőprogram optimalizálásának és egyéb online tájékoztató tevékenységeknek, mivel ezek rendkívül költséghatékonyak és a lehető legszélesebb célközönség elérését teszik lehetővé. A maximális hatékonyság érdekében e promóciós tevékenységeket a kapuval foglalkozó koordinációs csoport keretén belül össze kell hangolni, a tagállamoknak pedig ki kell igazítaniuk promóciós erőfeszítéseiket oly módon, hogy minden releváns területen egy közös márkanévre hivatkozzanak, lehetőség szerint társítva a márkanevet a kapu és a nemzeti kezdeményezések között.

| (61) | Minden uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget ösztönözni kell arra, hogy népszerűsítsék a kaput, többek között azáltal, hogy annak logóját és az arra mutató linkeket beillesztik a felelősségi körükbe tartozó valamennyi érintett weboldalra. |
| --- | --- |

(61)

Minden uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget ösztönözni kell arra, hogy népszerűsítsék a kaput, többek között azáltal, hogy annak logóját és az arra mutató linkeket beillesztik a felelősségi körükbe tartozó valamennyi érintett weboldalra.

| (62) | A kapu neve, amelyen azt a nyilvánosság körében meg kell ismertetni és népszerűsíteni kell, a következő: „Your Europe”. A közös felhasználói felületnek kiemelt helyen, könnyen fellelhetőnek kell lennie, különösen az érintett uniós és nemzeti weboldalakon. A kapu logójának láthatónak kell lennie az érintett uniós és nemzeti webhelyeken. |
| --- | --- |

(62)

A kapu neve, amelyen azt a nyilvánosság körében meg kell ismertetni és népszerűsíteni kell, a következő: „Your Europe”. A közös felhasználói felületnek kiemelt helyen, könnyen fellelhetőnek kell lennie, különösen az érintett uniós és nemzeti weboldalakon. A kapu logójának láthatónak kell lennie az érintett uniós és nemzeti webhelyeken.

| (63) | Annak érdekében, hogy a kapu teljesítményének méréséhez és javításához szükséges megfelelő információkhoz hozzá tudjanak jutni, ebben a rendeletben elő kell írni az illetékes hatóságok és a Bizottság számára azt, hogy adatokat gyűjtsenek a kapun keresztül elérhetővé tett különböző információterületek, eljárások és szolgáltatások használatáról, és azokat elemezzék. Az olyan felhasználói statisztikai adatok gyűjtése, mint például az egyes weboldalak látogatóinak számára, az egyes tagállamok felhasználóinak más tagállamok felhasználóihoz viszonyított számára, a használt keresőkifejezésekre, a leginkább látogatott weboldalakra, a kapura hivatkozó weboldalakra, vagy a segítségkérések számára, eredetére és tárgyára vonatkozó adatok, várhatóan javítani fogja a kapu működését azzal, hogy lehetővé teszi a közönség azonosítását, segíti a promóciós tevékenységek kidolgozását, és hozzájárul a nyújtott szolgáltatások minőségének javításához. Ezen adatok gyűjtése során az átfedések elkerülése végett figyelembe kell venni a Bizottság e-kormányzatra vonatkozó éves teljesítményértékelő jelentését. |
| --- | --- |

(63)

Annak érdekében, hogy a kapu teljesítményének méréséhez és javításához szükséges megfelelő információkhoz hozzá tudjanak jutni, ebben a rendeletben elő kell írni az illetékes hatóságok és a Bizottság számára azt, hogy adatokat gyűjtsenek a kapun keresztül elérhetővé tett különböző információterületek, eljárások és szolgáltatások használatáról, és azokat elemezzék. Az olyan felhasználói statisztikai adatok gyűjtése, mint például az egyes weboldalak látogatóinak számára, az egyes tagállamok felhasználóinak más tagállamok felhasználóihoz viszonyított számára, a használt keresőkifejezésekre, a leginkább látogatott weboldalakra, a kapura hivatkozó weboldalakra, vagy a segítségkérések számára, eredetére és tárgyára vonatkozó adatok, várhatóan javítani fogja a kapu működését azzal, hogy lehetővé teszi a közönség azonosítását, segíti a promóciós tevékenységek kidolgozását, és hozzájárul a nyújtott szolgáltatások minőségének javításához. Ezen adatok gyűjtése során az átfedések elkerülése végett figyelembe kell venni a Bizottság e-kormányzatra vonatkozó éves teljesítményértékelő jelentését.

| (64) | E rendelet végrehajtása egyéges feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a felhasználói statisztikai adatok gyűjtésének és cseréjének módszerére vonatkozó egységes szabályok megállapítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(64)

E rendelet végrehajtása egyéges feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a felhasználói statisztikai adatok gyűjtésének és cseréjének módszerére vonatkozó egységes szabályok megállapítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

| (65) | A kapu minősége az azon keresztül nyújtott uniós és nemzeti szolgáltatások minőségétől függ. Következésképpen a kapun keresztül rendelkezésre álló információk, eljárások, segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások minőségét többek között egy felhasználói visszajelzésekre szolgáló eszköz segítségével szintén rendszeresen ellenőrizni kell, amelyben a felhasználókat felkérik az általuk igénybe vett információk, eljárás vagy segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatás teljességének és minőségének értékelésére és az ezzel kapcsolatos visszajelzés küldésére. A visszajelzéseket olyan közös eszköz segítségével kell gyűjteni, amelyhez a Bizottságnak, az illetékes hatóságoknak és a nemzeti koordinátoroknak kell hozzáféréssel rendelkeznie. Annak biztosítása érdekében, hogy e rendelet végrehajtására – a felhasználói visszajelzési eszközök közös funkciói, valamint a felhasználói visszajelzések összegyűjtésére és megosztására vonatkozó részletes szabályok tekintetében – egységes feltételek mellett kerüljön sor, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. A Bizottságnak anonimizált formában online áttekintéseket kell közzétennie az e rendelet alapján gyűjtött információk, főbb felhasználói statisztikák és főbb felhasználói visszajelzések alapján feltárt problémákról. |
| --- | --- |

(65)

A kapu minősége az azon keresztül nyújtott uniós és nemzeti szolgáltatások minőségétől függ. Következésképpen a kapun keresztül rendelkezésre álló információk, eljárások, segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások minőségét többek között egy felhasználói visszajelzésekre szolgáló eszköz segítségével szintén rendszeresen ellenőrizni kell, amelyben a felhasználókat felkérik az általuk igénybe vett információk, eljárás vagy segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatás teljességének és minőségének értékelésére és az ezzel kapcsolatos visszajelzés küldésére. A visszajelzéseket olyan közös eszköz segítségével kell gyűjteni, amelyhez a Bizottságnak, az illetékes hatóságoknak és a nemzeti koordinátoroknak kell hozzáféréssel rendelkeznie. Annak biztosítása érdekében, hogy e rendelet végrehajtására – a felhasználói visszajelzési eszközök közös funkciói, valamint a felhasználói visszajelzések összegyűjtésére és megosztására vonatkozó részletes szabályok tekintetében – egységes feltételek mellett kerüljön sor, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. A Bizottságnak anonimizált formában online áttekintéseket kell közzétennie az e rendelet alapján gyűjtött információk, főbb felhasználói statisztikák és főbb felhasználói visszajelzések alapján feltárt problémákról.

| (66) | Ezen felül a kapunak egy visszajelzési eszközt is magában kell foglalnia, amely lehetővé teszi a felhasználók számára, hogy önként és névtelenül jelezhessék a belső piaci jogaik gyakorlása során tapasztalt problémákat és nehézségeket. Ez az eszköz csupán a panaszkezelési mechanizmusok kiegészítésére szolgáló eszköznek tekintendő, mivel nem képes személyre szabott választ adni a felhasználóknak. A belső piac felhasználók általi megítélésének megértéséhez, valamint azoknak a problémás területeknek a meghatározásához, amelyekre a belső piac működésének javítását célzó lehetséges jövőbeli intézkedések irányulhatnak, a beérkezett információkat össze kell vonni a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásoktól származó, az általuk kezelt ügyekre vonatkozó összesített információkkal. Ezt az áttekintést össze kell kapcsolni az olyan, már meglévő jelentéstételi eszközökkel, mint például a belső piaci eredménytábla. |
| --- | --- |

(66)

Ezen felül a kapunak egy visszajelzési eszközt is magában kell foglalnia, amely lehetővé teszi a felhasználók számára, hogy önként és névtelenül jelezhessék a belső piaci jogaik gyakorlása során tapasztalt problémákat és nehézségeket. Ez az eszköz csupán a panaszkezelési mechanizmusok kiegészítésére szolgáló eszköznek tekintendő, mivel nem képes személyre szabott választ adni a felhasználóknak. A belső piac felhasználók általi megítélésének megértéséhez, valamint azoknak a problémás területeknek a meghatározásához, amelyekre a belső piac működésének javítását célzó lehetséges jövőbeli intézkedések irányulhatnak, a beérkezett információkat össze kell vonni a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásoktól származó, az általuk kezelt ügyekre vonatkozó összesített információkkal. Ezt az áttekintést össze kell kapcsolni az olyan, már meglévő jelentéstételi eszközökkel, mint például a belső piaci eredménytábla.

| (67) | Ez a rendelet nem érinti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy eldöntsék, ki töltse be a nemzeti koordinátor szerepét. Lehetőséget kell biztosítani a tagállamoknak arra, hogy nemzeti koordinátoraiknak a kapuval kapcsolatos funkcióit és felelősségi köreit hozzáigazítsák belső közigazgatási szerkezetükhöz. Lehetőséget kell biztosítani a tagállamoknak arra, hogy valamely közigazgatási ág vagy földrajzi régió tekintetében vagy egyéb kritérium alapján további nemzeti koordinátorokat nevezzenek ki az e rendelet szerinti feladatok önálló vagy másokkal közös elvégzésére. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot arról azon egyedüli nemzeti koordinátor személyéről, akit a Bizottsággal való kapcsolattartás céljára neveztek ki. |
| --- | --- |

(67)

Ez a rendelet nem érinti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy eldöntsék, ki töltse be a nemzeti koordinátor szerepét. Lehetőséget kell biztosítani a tagállamoknak arra, hogy nemzeti koordinátoraiknak a kapuval kapcsolatos funkcióit és felelősségi köreit hozzáigazítsák belső közigazgatási szerkezetükhöz. Lehetőséget kell biztosítani a tagállamoknak arra, hogy valamely közigazgatási ág vagy földrajzi régió tekintetében vagy egyéb kritérium alapján további nemzeti koordinátorokat nevezzenek ki az e rendelet szerinti feladatok önálló vagy másokkal közös elvégzésére. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot arról azon egyedüli nemzeti koordinátor személyéről, akit a Bizottsággal való kapcsolattartás céljára neveztek ki.

| (68) | Létre kell hozni egy, a nemzeti koordinátorokból álló és a Bizottság elnökletével működő, a kapuval foglalkozó koordinációs csoportot, amely e rendelet alkalmazását különösen a legjobb gyakorlatok cseréje és az információk megjelenítése egységességének javítására irányuló közös munka révén hivatott megkönnyíteni az e rendeletben foglaltaknak megfelelően. A kapuval foglalkozó koordinációs csoport munkája során figyelembe kell venni az éves munkaprogramban meghatározott célkitűzéseket, amelyet a Bizottság megfontolás céljából a csoport elé terjeszt. Az éves munkaprogramot a tagállamokra nézve nem kötelező erejű iránymutatások vagy ajánlások formájában kell kidolgozni. A Bizottság az Európai Parlament kérésére határozhat úgy, hogy felkéri a Parlamentet, hogy küldjön szakértőket a kapuval foglalkozó koordinációs csoport üléseire. |
| --- | --- |

(68)

Létre kell hozni egy, a nemzeti koordinátorokból álló és a Bizottság elnökletével működő, a kapuval foglalkozó koordinációs csoportot, amely e rendelet alkalmazását különösen a legjobb gyakorlatok cseréje és az információk megjelenítése egységességének javítására irányuló közös munka révén hivatott megkönnyíteni az e rendeletben foglaltaknak megfelelően. A kapuval foglalkozó koordinációs csoport munkája során figyelembe kell venni az éves munkaprogramban meghatározott célkitűzéseket, amelyet a Bizottság megfontolás céljából a csoport elé terjeszt. Az éves munkaprogramot a tagállamokra nézve nem kötelező erejű iránymutatások vagy ajánlások formájában kell kidolgozni. A Bizottság az Európai Parlament kérésére határozhat úgy, hogy felkéri a Parlamentet, hogy küldjön szakértőket a kapuval foglalkozó koordinációs csoport üléseire.

| (69) | Ebben a rendeletben célszerű világosan meghatározni azt, hogy a kapu mely részeit kell az uniós költségvetésből finanszírozni, és mely részei azok, amelyek a tagállamok felelősségi körébe tartoznak. A Bizottságnak segítséget kell nyújtania a tagállamoknak annak azonosításában, hogy mely ikt-építőelemeket lehet újból felhasználni, valamint annak az azonosításában is, hogy a különféle uniós szintű alapok és programok keretében milyen finanszírozási lehetőségek érhetők el az ikt-rendszereknek az e rendeletnek való megfelelés érdekében nemzeti szinten végrehajtandó adaptálásával és fejlesztésével kapcsolatos költségek fedezésére. Az e rendelet végrehajtásához szükséges költségvetésnek összeegyeztethetőnek kell lennie az alkalmazandó többéves pénzügyi kerettel. |
| --- | --- |

(69)

Ebben a rendeletben célszerű világosan meghatározni azt, hogy a kapu mely részeit kell az uniós költségvetésből finanszírozni, és mely részei azok, amelyek a tagállamok felelősségi körébe tartoznak. A Bizottságnak segítséget kell nyújtania a tagállamoknak annak azonosításában, hogy mely ikt-építőelemeket lehet újból felhasználni, valamint annak az azonosításában is, hogy a különféle uniós szintű alapok és programok keretében milyen finanszírozási lehetőségek érhetők el az ikt-rendszereknek az e rendeletnek való megfelelés érdekében nemzeti szinten végrehajtandó adaptálásával és fejlesztésével kapcsolatos költségek fedezésére. Az e rendelet végrehajtásához szükséges költségvetésnek összeegyeztethetőnek kell lennie az alkalmazandó többéves pénzügyi kerettel.

| (70) | A tagállamoknak a kiberbiztonsággal összefüggő stratégiai, operatív, kutatási és fejlesztési kapacitásaik növelése érdekében javasolt még inkább összehangolniuk tevékenységeiket, továbbá fokozniuk az információcserét és az együttműködést, különösen az (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (27) említett hálózat- és információbiztonság végrehajtása révén, a közigazgatásuk és a közszolgáltatásaik biztonságának és ellenállóképességének megerősítése érdekében. Javasolt továbbá, hogy a tagállamok az a 910/2014/EU rendelet által létrehozott eIDAS-keret – és különösen a megfelelő biztonsági szintek – alkalmazásával fokozzák a tranzakciók biztonságát és gondoskodjanak az elektronikus eszközökbe vetett kellő szintű bizalomról. A tagállamok az uniós joggal összhangban hozhatnak olyan intézkedéseket, amelyek célja a kiberbiztonság garantálása és a személyazonossággal való, illetve egyéb visszaélések megelőzése. |
| --- | --- |

(70)

A tagállamoknak a kiberbiztonsággal összefüggő stratégiai, operatív, kutatási és fejlesztési kapacitásaik növelése érdekében javasolt még inkább összehangolniuk tevékenységeiket, továbbá fokozniuk az információcserét és az együttműködést, különösen az (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (27) említett hálózat- és információbiztonság végrehajtása révén, a közigazgatásuk és a közszolgáltatásaik biztonságának és ellenállóképességének megerősítése érdekében. Javasolt továbbá, hogy a tagállamok az a 910/2014/EU rendelet által létrehozott eIDAS-keret – és különösen a megfelelő biztonsági szintek – alkalmazásával fokozzák a tranzakciók biztonságát és gondoskodjanak az elektronikus eszközökbe vetett kellő szintű bizalomról. A tagállamok az uniós joggal összhangban hozhatnak olyan intézkedéseket, amelyek célja a kiberbiztonság garantálása és a személyazonossággal való, illetve egyéb visszaélések megelőzése.

| (71) | Amennyiben e rendelet alkalmazása a személyes adatok kezelését vonja maga után, azt a személyes adatok védeleméről szóló uniós jogszabályokkal, különösen az (EU) 2016/679 rendelettel és az (EU) 2018/1725 rendelettel összhangban kell végezni. Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelvét (28) is alkalmazni kell e rendelettel összefüggésben. Az (EU) 2016/679 rendeletnek megfelelően a tagállamok további feltételeket – például korlátozásokat – tarthatnak hatályban, illetve vezethetnek be az egészségügyi adatok kezelésére vonatkozóan, valamint pontosabban meghatározott szabályokat állapíthatnak meg a munkavállalók személyes adatainak a foglalkoztatással összefüggő kezelése tekintetében. |
| --- | --- |

(71)

Amennyiben e rendelet alkalmazása a személyes adatok kezelését vonja maga után, azt a személyes adatok védeleméről szóló uniós jogszabályokkal, különösen az (EU) 2016/679 rendelettel és az (EU) 2018/1725 rendelettel összhangban kell végezni. Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelvét (28) is alkalmazni kell e rendelettel összefüggésben. Az (EU) 2016/679 rendeletnek megfelelően a tagállamok további feltételeket – például korlátozásokat – tarthatnak hatályban, illetve vezethetnek be az egészségügyi adatok kezelésére vonatkozóan, valamint pontosabban meghatározott szabályokat állapíthatnak meg a munkavállalók személyes adatainak a foglalkoztatással összefüggő kezelése tekintetében.

| (72) | Ennek a rendeletnek elő kell mozdítania és meg kell könnyítenie a kapun keresztül elérhető szolgáltatások irányítási kereteinek észszerűsítését. Ezért a Bizottságnak a tagállamokkal szoros együttműködésben felül kell vizsgálnia a meglévő irányítási kereteket, és szükség esetén ki kell igazítania azokat, a párhuzamosságok elkerülése és a nem hatékony működés megszüntetése érdekében. |
| --- | --- |

(72)

Ennek a rendeletnek elő kell mozdítania és meg kell könnyítenie a kapun keresztül elérhető szolgáltatások irányítási kereteinek észszerűsítését. Ezért a Bizottságnak a tagállamokkal szoros együttműködésben felül kell vizsgálnia a meglévő irányítási kereteket, és szükség esetén ki kell igazítania azokat, a párhuzamosságok elkerülése és a nem hatékony működés megszüntetése érdekében.

| (73) | E rendelet célja annak biztosítása, hogy a más tagállamokban tevékenységet folytató felhasználók online hozzáféréssel rendelkezzenek a jogokra, szabályokra és kötelezettségekre vonatkozó átfogó, megbízható, hozzáférhető és érthető uniós és nemzeti információkhoz, a határokon átnyúlóan teljeskörűen működőképes online eljárásokhoz, valamint a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz. Mivel ezt a célt a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e rendelet terjedelme vagy hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(73)

E rendelet célja annak biztosítása, hogy a más tagállamokban tevékenységet folytató felhasználók online hozzáféréssel rendelkezzenek a jogokra, szabályokra és kötelezettségekre vonatkozó átfogó, megbízható, hozzáférhető és érthető uniós és nemzeti információkhoz, a határokon átnyúlóan teljeskörűen működőképes online eljárásokhoz, valamint a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz. Mivel ezt a célt a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e rendelet terjedelme vagy hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (74) | Annak érdekében, hogy a tagállamok és a Bizottság kidolgozzák és végrehajtsák az e rendelet érvényesüléséhez szükséges eszközöket, e rendelet egyes rendelkezéseit a hatálybalépését követő két év elteltével kell alkalmazni. Az önkormányzati hatóságoknak e rendelet hatálybalépését követően négy év kell, hogy rendelkezésére álljon a hatáskörükbe tartozó szabályokra, eljárásokra, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokra vonatkozó információk megadására vonatkozó követelmény teljesítéséhez. Az e rendeletben foglalt, a teljes mértékben online nyújtandó eljárásokra, az online eljárásokhoz való határokon átnyúló hozzáférésre és az igazolások határokon átnyúló, automatizált, az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének megfelelő cseréjét szolgáló technikai rendszerre vonatkozó rendelkezéseket legkésőbb öt évvel e rendelet hatálybalépését követően kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(74)

Annak érdekében, hogy a tagállamok és a Bizottság kidolgozzák és végrehajtsák az e rendelet érvényesüléséhez szükséges eszközöket, e rendelet egyes rendelkezéseit a hatálybalépését követő két év elteltével kell alkalmazni. Az önkormányzati hatóságoknak e rendelet hatálybalépését követően négy év kell, hogy rendelkezésére álljon a hatáskörükbe tartozó szabályokra, eljárásokra, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokra vonatkozó információk megadására vonatkozó követelmény teljesítéséhez. Az e rendeletben foglalt, a teljes mértékben online nyújtandó eljárásokra, az online eljárásokhoz való határokon átnyúló hozzáférésre és az igazolások határokon átnyúló, automatizált, az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének megfelelő cseréjét szolgáló technikai rendszerre vonatkozó rendelkezéseket legkésőbb öt évvel e rendelet hatálybalépését követően kell végrehajtani.

| (75) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, és végrehajtása során e jogoknak és elveknek megfelelően kell eljárni. |
| --- | --- |

(75)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, és végrehajtása során e jogoknak és elveknek megfelelően kell eljárni.

| (76) | Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2017. augusztus 1-én véleményt nyilvánított (30), |
| --- | --- |

(76)

Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2017. augusztus 1-én véleményt nyilvánított (30),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet szabályokat állapít meg a következők vonatkozásában:

| a) | az EUMSZ 26. cikkének (2) bekezdése értelmében vett belső piac területén az uniós jogból eredő jogaikat gyakorló vagy gyakorolni kívánó polgárokra és vállalkozásokra vonatkozó uniós és nemzeti szabályok tekintetében a polgárok és a vállalkozások számára jó minőségű információkhoz, hatékony eljárásokhoz, valamint eredményes segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz egyszerű hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozása és működtetése; |
| --- | --- |

a)

az EUMSZ 26. cikkének (2) bekezdése értelmében vett belső piac területén az uniós jogból eredő jogaikat gyakorló vagy gyakorolni kívánó polgárokra és vállalkozásokra vonatkozó uniós és nemzeti szabályok tekintetében a polgárok és a vállalkozások számára jó minőségű információkhoz, hatékony eljárásokhoz, valamint eredményes segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz egyszerű hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozása és működtetése;

| b) | az eljárások igénybevétele a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók által, és az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének alkalmazása e rendelet II. mellékletében felsorolt eljárásokkal, valamint a 2005/36/EK, a 2006/123/EK, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben előírt eljárásokkal összefüggésben; |
| --- | --- |

b)

az eljárások igénybevétele a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók által, és az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének alkalmazása e rendelet II. mellékletében felsorolt eljárásokkal, valamint a 2005/36/EK, a 2006/123/EK, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben előírt eljárásokkal összefüggésben;

| c) | a belső piacon fennálló akadályokról a kapun keresztül hozzáférhető szolgáltatásoktól gyűjtött felhasználói visszajelzések és statisztikák alapján történő jelentéstétel. |
| --- | --- |

c)

a belső piacon fennálló akadályokról a kapun keresztül hozzáférhető szolgáltatásoktól gyűjtött felhasználói visszajelzések és statisztikák alapján történő jelentéstétel.

(2)   Amennyiben e rendelet ellentétes az e rendelet hatálya alá tartozó valamely terület konkrét vonatkozásait szabályozó másik uniós jogi aktus valamely rendelkezésével, a másik uniós jogi aktus rendelkezése az irányadó.

(3)   Ez a rendelet nem érinti az általa szabályozott területeken az uniós vagy nemzeti szinten meghatározott eljárásoknak sem a tartalmát, sem az azokon keresztül biztosított jogokat. Ez a rendelet nem érinti továbbá a kiberbiztonság szavatolása és a csalás megakadályozása céljából az uniós joggal összhangban hozott intézkedéseket.

2. cikk

Az egységes digitális kapu létrehozása

(1)   A Bizottság és a tagállamok e rendelettel összhangban létrehoznak egy egységes digitális kaput (a továbbiakban: a kapu). A kapu a Bizottság által működtetett közös felhasználói felületből áll (a továbbiakban: a közös felhasználói felület), amelyet integrálni kell az „Európa Önökért” portálba, és amely hozzáférést biztosít a releváns uniós és nemzeti weboldalakhoz.

(2)   A kapunak hozzáférést kell biztosítania a következőkhöz:

| a) | az uniós jogból eredő jogaikat gyakorló vagy gyakorolni szándékozó felhasználókra a belső piacon az I. mellékletben felsorolt területeken alkalmazandó, az uniós jogban és a nemzeti jogban foglalt jogokra, kötelezettségekre és szabályokra vonatkozó információk; |
| --- | --- |

a)

az uniós jogból eredő jogaikat gyakorló vagy gyakorolni szándékozó felhasználókra a belső piacon az I. mellékletben felsorolt területeken alkalmazandó, az uniós jogban és a nemzeti jogban foglalt jogokra, kötelezettségekre és szabályokra vonatkozó információk;

| b) | a belső piaccal kapcsolatos, az I. mellékletben felsorolt területekre vonatkozó szabályoknak és kötelezettségeknek való megfeleléshez, illetve a felhasználók e területekkel kapcsolatos jogainak gyakorlásához szükséges uniós, illetve nemzeti szintű online és offline eljárásokra vonatkozó információk és az online – többek között a II. mellékletben említett – eljárásokra mutató link; |
| --- | --- |

b)

a belső piaccal kapcsolatos, az I. mellékletben felsorolt területekre vonatkozó szabályoknak és kötelezettségeknek való megfeleléshez, illetve a felhasználók e területekkel kapcsolatos jogainak gyakorlásához szükséges uniós, illetve nemzeti szintű online és offline eljárásokra vonatkozó információk és az online – többek között a II. mellékletben említett – eljárásokra mutató link;

| c) | azokra a III. mellékletben felsorolt vagy a 7. cikkben említett segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokra vonatkozó információk, és az ilyen szolgáltatásokra mutató linkek, amelyekhez a polgárok és a vállalkozások az e bekezdés a) és b) pontjában említett jogokkal, kötelezettségekkel, szabályokkal vagy eljárásokkal kapcsolatban felmerült kérdéseik és problémáik esetén fordulhatnak. |
| --- | --- |

c)

azokra a III. mellékletben felsorolt vagy a 7. cikkben említett segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokra vonatkozó információk, és az ilyen szolgáltatásokra mutató linkek, amelyekhez a polgárok és a vállalkozások az e bekezdés a) és b) pontjában említett jogokkal, kötelezettségekkel, szabályokkal vagy eljárásokkal kapcsolatban felmerült kérdéseik és problémáik esetén fordulhatnak.

(3)   A közös felhasználói felületnek az Unió valamennyi hivatalos nyelvén hozzáférhetőnek kell lennie.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „felhasználó”: az Unió valamely polgára, valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező természetes személy vagy valamely tagállamban bejegyzett székhellyel rendelkező jogi személy, aki, illetve amely a kapun keresztül a 2. cikk (2) bekezdésében említett információhoz, eljárásokhoz, segítségnyújtó vagy problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáfér; |
| --- | --- |

1.

„felhasználó”: az Unió valamely polgára, valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező természetes személy vagy valamely tagállamban bejegyzett székhellyel rendelkező jogi személy, aki, illetve amely a kapun keresztül a 2. cikk (2) bekezdésében említett információhoz, eljárásokhoz, segítségnyújtó vagy problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáfér;

| 2. | „határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó”: olyan felhasználó, akinek a helyzete nem korlátozódik minden elemében egyetlen tagállamra; |
| --- | --- |

2.

„határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó”: olyan felhasználó, akinek a helyzete nem korlátozódik minden elemében egyetlen tagállamra;

| 3. | „eljárás”: olyan lépések sorozata, amelyeket a felhasználóknak a követelmények teljesítése, vagy annak érdekében meg kell tenniük, hogy valamely illetékes hatóság rájuk vonatkozóan olyan határozatot hozzon, amely lehetővé teszi a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett jogaik gyakorlását; |
| --- | --- |

3.

„eljárás”: olyan lépések sorozata, amelyeket a felhasználóknak a követelmények teljesítése, vagy annak érdekében meg kell tenniük, hogy valamely illetékes hatóság rájuk vonatkozóan olyan határozatot hozzon, amely lehetővé teszi a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett jogaik gyakorlását;

| 4. | „illetékes hatóság”: bármely nemzeti, regionális vagy helyi szinten létrehozott olyan tagállami hatóság vagy testület, amely hatáskörrel rendelkezik az e rendelet hatálya alá tartozó információk, eljárások, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

4.

„illetékes hatóság”: bármely nemzeti, regionális vagy helyi szinten létrehozott olyan tagállami hatóság vagy testület, amely hatáskörrel rendelkezik az e rendelet hatálya alá tartozó információk, eljárások, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokkal kapcsolatban;

| 5. | „igazolás”: az illetékes hatóság által a tények vagy a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett eljárási követelményeknek való megfelelés bizonyítása érdekében megkövetelt bármely dokumentum vagy adat, ideértve a szöveget, illetve a hang-, kép- és audiovizuális felvételt is, függetlenül az alkalmazott médiumtól. |
| --- | --- |

5.

„igazolás”: az illetékes hatóság által a tények vagy a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett eljárási követelményeknek való megfelelés bizonyítása érdekében megkövetelt bármely dokumentum vagy adat, ideértve a szöveget, illetve a hang-, kép- és audiovizuális felvételt is, függetlenül az alkalmazott médiumtól.

II. FEJEZET

A KAPU SZOLGÁLTATÁSAI

4. cikk

Az információkhoz való hozzáférés

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy nemzeti weboldalaikon keresztül a felhasználók könnyen és online hozzáférjenek a következőkhöz:

| a) | a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett, a nemzeti jogból eredő jogokkal, kötelezettségekkel és szabályokkal kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett, a nemzeti jogból eredő jogokkal, kötelezettségekkel és szabályokkal kapcsolatos információk;

| b) | a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, nemzeti szinten megállapított eljárásokkal kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

b)

a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, nemzeti szinten megállapított eljárásokkal kapcsolatos információk;

| c) | a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, nemzeti szinten biztosított segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokkal kapcsolatos információk. |
| --- | --- |

c)

a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, nemzeti szinten biztosított segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokkal kapcsolatos információk.

(2)   A Bizottság biztosítja, hogy az „Európa Önökért” portál a felhasználók számára könnyű, online hozzáférést nyújtson a következőkhöz:

| a) | a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett, uniós jogból eredő jogokkal, kötelezettségekkel és szabályokkal kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett, uniós jogból eredő jogokkal, kötelezettségekkel és szabályokkal kapcsolatos információk;

| b) | a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, uniós szinten megállapított eljárásokkal kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

b)

a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, uniós szinten megállapított eljárásokkal kapcsolatos információk;

| c) | a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, uniós szinten biztosított segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokkal kapcsolatos információk. |
| --- | --- |

c)

a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, uniós szinten biztosított segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokkal kapcsolatos információk.

5. cikk

Az I. mellékletben nem szereplő információkhoz való hozzáférés

(1)   A tagállamok és a Bizottság linkeket biztosíthatnak az I. mellékletben nem szereplő olyan információhoz, amelyet az illetékes hatóságok, a Bizottság vagy az Unió szervei, hivatalai és ügynökségei nyújtanak, amennyiben ez az információ a kapu 1. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti tárgykörébe tartozik és megfelel a 9. cikkben meghatározott minőségi követelményeknek.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett információkra vonatkozó linkeket a 19. cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően kell biztosítani.

(3)   A Bizottság a link aktiválása előtt ellenőrzi, hogy teljesülnek-e az (1) bekezdésben foglalt feltételek, és konzultál a kapuval foglalkozó koordinációs csoporttal.

6. cikk

A teljes mértékben online kínált eljárások

(1)   Minden tagállam biztosítja, hogy a felhasználók hozzáférhessenek és teljes mértékben online lefolytathassák a II. mellékletben felsorolt eljárásokat, amennyiben az érintett tagállamban léteznek ilyen eljárások.

(2)   Az (1) bekezdésben említett eljárások akkor tekinthetők teljes mértékben online jellegűnek, ha:

| a) | a felhasználók azonosítása, az információ és az alátámasztó igazolások benyújtása, az aláírás és a végső benyújtás mind elektronikus úton, távolról, olyan szolgáltató csatornán keresztül végezhető el, amely lehetővé teszi a felhasználók számára, hogy az eljáráshoz kapcsolódó összes követelményt felhasználóbarát és strukturált módon teljesítsék; |
| --- | --- |

a)

a felhasználók azonosítása, az információ és az alátámasztó igazolások benyújtása, az aláírás és a végső benyújtás mind elektronikus úton, távolról, olyan szolgáltató csatornán keresztül végezhető el, amely lehetővé teszi a felhasználók számára, hogy az eljáráshoz kapcsolódó összes követelményt felhasználóbarát és strukturált módon teljesítsék;

| b) | a felhasználók automatikus átvételi elismervényt kapnak, kivéve, ha az eljárás eredménye azonnal kézbesítésre kerül; |
| --- | --- |

b)

a felhasználók automatikus átvételi elismervényt kapnak, kivéve, ha az eljárás eredménye azonnal kézbesítésre kerül;

| c) | az eljárás eredményét elektronikusan, vagy ha az alkalmazandó uniós vagy nemzeti jognak való megfeleléshez szükséges, fizikai úton kézbesítik; és |
| --- | --- |

c)

az eljárás eredményét elektronikusan, vagy ha az alkalmazandó uniós vagy nemzeti jognak való megfeleléshez szükséges, fizikai úton kézbesítik; és

| d) | a felhasználókat elektronikus úton értesítik az eljárás befejezéséről. |
| --- | --- |

d)

a felhasználókat elektronikus úton értesítik az eljárás befejezéséről.

(3)   Amennyiben a közbiztonság, a közegészségügy vagy a csalás elleni küzdelem területén fennálló, kivételesen indokolt közérdeken alapuló kényszerítő indokból egy eljárás célját nem lehet teljes mértékben online elérni, a tagállamok megkövetelhetik, hogy a felhasználó az eljárás egy bizonyos lépéseként az illetékes hatóság előtt személyesen megjelenjen. Ilyen kivételes esetekben a tagállamok az ilyen fizikai jelenlétet a feltétlenül szükséges és objektív módon indokolt esetekre korlátozzák, és biztosítják, hogy az eljárás további lépései teljes mértékben online elvégezhetők legyenek. A tagállamoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy a fizikai jelenléttel kapcsolatos követelmények nem eredményeznek megkülönböztetést a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználókkal szemben.

(4)   A tagállamok a Bizottság és a többi tagállam számára hozzáférhető közös adattáron keresztül bejelentik és kifejtik azokat az indokokat és körülményeket, amelyek fennállása esetén a (3) bekezdésben említett fizikai jelenlét követelhető meg az eljárási lépésekhez, valamint azokat az indokokat és körülményeket, amelyek fennállása esetén a (2) bekezdés c) pontjában említett fizikai kézbesítés szükséges.

(5)   E cikk nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a felhasználók számára a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett eljárásokhoz való hozzáférésnek és az eljárások lefolytatásának az online csatornától eltérő további lehetőségeit kínálják, vagy közvetlenül kapcsolatba lépjenek a felhasználókkal.

7. cikk

Hozzáférés a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz

(1)   A tagállamok és a Bizottság biztosítják, hogy a felhasználók, köztük a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók is különböző csatornákon keresztül könnyű, online hozzáféréssel rendelkezzenek a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz.

(2)   A 28. cikkben említett nemzeti koordinátorok és a Bizottság a 19. cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban linkeket biztosíthatnak az illetékes hatóságok, a Bizottság vagy az Unió szervei, hivatalai és ügynökségei által kínált, a III. mellékletben felsoroltaktól eltérő segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz, amennyiben ezek a szolgáltatások megfelelnek a 11. és a 16. cikkben meghatározott minőségi követelményeknek.

(3)   Amennyiben a felhasználói igények alapján szükséges, a nemzeti koordinátor javaslatot tehet a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy a kapu részben vagy egészben magánjog hatálya alá tartozó szervezetek által nyújtott segítségnyújtó vagy problémamegoldó szolgáltatásokra mutató linkeket is tartalmazzon, amennyiben e szolgáltatások megfelelnek az alábbi feltételeknek:

| a) | az e rendelet hatálya alá tartozó területeken és célokra nyújtanak információt vagy segítséget, és kiegészítik a kapun már szereplő szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

a)

az e rendelet hatálya alá tartozó területeken és célokra nyújtanak információt vagy segítséget, és kiegészítik a kapun már szereplő szolgáltatásokat;

| b) | azokat ingyenesen vagy a mikrovállalkozások, a nonprofit szervezetek és a polgárok számára megfizethető áron kínálják; és |
| --- | --- |

b)

azokat ingyenesen vagy a mikrovállalkozások, a nonprofit szervezetek és a polgárok számára megfizethető áron kínálják; és

| c) | megfelelnek a 8., a 11. és a 16. cikkben meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

c)

megfelelnek a 8., a 11. és a 16. cikkben meghatározott követelményeknek.

(4)   Amennyiben a nemzeti koordinátor e cikk (3) bekezdésével összhangban javaslatot tesz egy link beillesztésére, és a linket a 19. cikk (3) bekezdése szerint elérhetővé teszi, a Bizottság megvizsgálja, hogy az ilyen linken keresztül a kapuba beillesztendő szolgáltatás teljesíti-e az e cikk (3) bekezdésében foglalt feltételeket, és ha igen, akkor aktiválja a linket.

Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy a beillesztendő szolgáltatás nem felel meg a (3) bekezdésben foglalt feltételeknek, tájékoztatja a nemzeti koordinátort annak okáról, hogy miért nem aktiválja a linket.

8. cikk

Az internetes akadálymentesítésre vonatkozó minőségi követelmények

A Bizottság érzékelhetővé, kezelhetővé, érthetővé és stabillá téve akadálymentesebbé teszi azokat a webhelyeit és weboldalait, amelyeken keresztül hozzáférést biztosít a 4. cikk (2) bekezdésében említett információkhoz, valamint a 7. cikkben említett segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz.

III. FEJEZET

MINŐSÉGI KÖVETELMÉNYEK

1. SZAKASZ

A jogokkal, kötelezettségekkel és szabályokkal, az eljárásokkal, valamint a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokkal kapcsolatos információkra vonatkozó minőségi követelmények

9. cikk

A jogokra, kötelezettségekre és szabályokra vonatkozó információk minősége

(1)   Amennyiben – a 4. cikkel összhangban – a tagállamok és a Bizottság feladata a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett információ elérhetőségének biztosítása, gondoskodniuk kell arról, hogy ezen információ megfeleljen a következő követelményeknek:

| a) | felhasználóbarát, lehetővé téve, hogy a felhasználó könnyen meg tudja találni és érteni az információt, és könnyen be tudja azonosítani, hogy az ő egyedi helyzetére nézve az információ mely részei relevánsak; |
| --- | --- |

a)

felhasználóbarát, lehetővé téve, hogy a felhasználó könnyen meg tudja találni és érteni az információt, és könnyen be tudja azonosítani, hogy az ő egyedi helyzetére nézve az információ mely részei relevánsak;

| b) | pontos és kellőképpen átfogó ahhoz, hogy lefedje azokat az információkat, amelyekre a felhasználóknak szükségük van jogaik gyakorlásához, maradéktalanul megfelelve az alkalmazandó szabályoknak és kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

b)

pontos és kellőképpen átfogó ahhoz, hogy lefedje azokat az információkat, amelyekre a felhasználóknak szükségük van jogaik gyakorlásához, maradéktalanul megfelelve az alkalmazandó szabályoknak és kötelezettségeknek;

| c) | adott esetben jogi aktusokra, műszaki előírásokra és iránymutatásokra mutató hivatkozásokat és linkeket tartalmaz; |
| --- | --- |

c)

adott esetben jogi aktusokra, műszaki előírásokra és iránymutatásokra mutató hivatkozásokat és linkeket tartalmaz;

| d) | tartalmazza az információ tartalmáért felelős illetékes hatóság vagy szervezet megnevezését; |
| --- | --- |

d)

tartalmazza az információ tartalmáért felelős illetékes hatóság vagy szervezet megnevezését;

| e) | tartalmazza minden releváns segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatás elérhetőségét, többek között egy telefonszámot, e-mailcímet, online űrlapot vagy más, széles körben használt elektronikus kommunikációs eszközt, amely a legmegfelelőbb a nyújtott szolgáltatás típusa és célközönsége szempontjából; |
| --- | --- |

e)

tartalmazza minden releváns segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatás elérhetőségét, többek között egy telefonszámot, e-mailcímet, online űrlapot vagy más, széles körben használt elektronikus kommunikációs eszközt, amely a legmegfelelőbb a nyújtott szolgáltatás típusa és célközönsége szempontjából;

| f) | tartalmazza az információk legutóbbi frissítésének időpontját, ha történt ilyen, vagy ha az információkat nem frissítették, azok közzétételének időpontját; |
| --- | --- |

f)

tartalmazza az információk legutóbbi frissítésének időpontját, ha történt ilyen, vagy ha az információkat nem frissítették, azok közzétételének időpontját;

| g) | jól strukturált, és úgy van megjelenítve, hogy a felhasználók gyorsan meg tudják találni a szükséges információkat; |
| --- | --- |

g)

jól strukturált, és úgy van megjelenítve, hogy a felhasználók gyorsan meg tudják találni a szükséges információkat;

| h) | naprakész állapotban tartják; és |
| --- | --- |

h)

naprakész állapotban tartják; és

| i) | a felhasználói célcsoport igényeihez igazodó világos és közérthető nyelvezetet használ. |
| --- | --- |

i)

a felhasználói célcsoport igényeihez igazodó világos és közérthető nyelvezetet használ.

(2)   A tagállamok az e cikk (1) bekezdésében említett információt a 12. cikkel összhangban elérhetővé teszik az Unió valamely olyan hivatalos nyelvén, amelyet a lehető legtöbb, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó széles körben ért.

10. cikk

Az eljárásokra vonatkozó információk minősége

(1)   A tagállamok és a Bizottság a 4. cikknek való megfelelés érdekében biztosítják, hogy a felhasználók azt megelőzően, hogy azonosítaniuk kellene magukat az eljárás megindítása előtt, kellően átfogó, egyértelmű és felhasználóbarát magyarázatot kapjanak a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett eljárások következő elemeiről:

| a) | az eljárás felhasználó által elvégzendő releváns lépései, beleértve a kivételeket is a 6. cikk (3) bekezdése szerint a tagállamok azon kötelezettsége alól, hogy teljes mértékben online hozzáférhetővé tegyék az eljárást; |
| --- | --- |

a)

az eljárás felhasználó által elvégzendő releváns lépései, beleértve a kivételeket is a 6. cikk (3) bekezdése szerint a tagállamok azon kötelezettsége alól, hogy teljes mértékben online hozzáférhetővé tegyék az eljárást;

| b) | az eljárásért felelős illetékes hatóság neve, beleértve annak elérhetőségét is; |
| --- | --- |

b)

az eljárásért felelős illetékes hatóság neve, beleértve annak elérhetőségét is;

| c) | az eljáráshoz elfogadott hitelesítési, azonosítási és aláírási módok; |
| --- | --- |

c)

az eljáráshoz elfogadott hitelesítési, azonosítási és aláírási módok;

| d) | a benyújtandó igazolások típusa és formátuma; |
| --- | --- |

d)

a benyújtandó igazolások típusa és formátuma;

| e) | az illetékes hatóságokkal felmerülő vita esetén általában rendelkezésre álló jogorvoslati vagy fellebbezési lehetőségek; |
| --- | --- |

e)

az illetékes hatóságokkal felmerülő vita esetén általában rendelkezésre álló jogorvoslati vagy fellebbezési lehetőségek;

| f) | az alkalmazandó díjak és az online fizetési módok; |
| --- | --- |

f)

az alkalmazandó díjak és az online fizetési módok;

| g) | a felhasználók vagy az illetékes hatóság által betartandó határidők, és amennyiben nincsenek határidők, azon átlagos, becsült vagy valószínűsíthető időtartam, amelyre az illetékes hatóságnak szüksége van az eljárás befejezéséhez; |
| --- | --- |

g)

a felhasználók vagy az illetékes hatóság által betartandó határidők, és amennyiben nincsenek határidők, azon átlagos, becsült vagy valószínűsíthető időtartam, amelyre az illetékes hatóságnak szüksége van az eljárás befejezéséhez;

| h) | az illetékes hatóság válaszadásának hiányára, valamint a válaszadás hiányának a felhasználót érintő jogi következményeire vonatkozó szabályok, beleértve a hallgatólagos jóváhagyásra vagy a közigazgatás hallgatására vonatkozó szabályokat is; |
| --- | --- |

h)

az illetékes hatóság válaszadásának hiányára, valamint a válaszadás hiányának a felhasználót érintő jogi következményeire vonatkozó szabályok, beleértve a hallgatólagos jóváhagyásra vagy a közigazgatás hallgatására vonatkozó szabályokat is;

| i) | azok a további nyelvek, amelyeken az eljárás lefolytatható. |
| --- | --- |

i)

azok a további nyelvek, amelyeken az eljárás lefolytatható.

(2)   A hallgatólagos jóváhagyásra vagy a közigazgatás hallgatására vonatkozó szabályok, vagy más hasonló rendelkezések hiányában az illetékes hatóságnak adott esetben tájékoztatnia kell a felhasználókat a késedelmekről és a határidők meghosszabbításáról, vagy annak következményeiről.

(3)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett magyarázat már rendelkezésre áll a nem határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók számára, akkor azt e rendelet alkalmazásában adott esetben fel lehet használni, illetve újra fel lehet használni, feltéve, hogy annak tartalma lefedi a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók helyzetét is.

(4)   A tagállamok az e cikk (1) bekezdésében említett magyarázatot a 12. cikkel összhangban elérhetővé teszik az Unió valamely olyan hivatalos nyelvén, amelyet a lehető legtöbb, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó széles körben ért.

11. cikk

A segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokra vonatkozó információk minősége

(1)   A tagállamok és a Bizottság a 4. cikknek való megfelelés érdekében biztosítják, hogy a felhasználók a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett szolgáltatás iránti kérelem benyújtása előtt egyértelmű és felhasználóbarát magyarázatot kapjanak az alábbiakkal kapcsolatban:

| a) | a nyújtott szolgáltatás típusa, célja és várható eredményei; |
| --- | --- |

a)

a nyújtott szolgáltatás típusa, célja és várható eredményei;

| b) | a szolgáltatásért felelős szervezetek elérhetőségei, többek között telefonszám, e-mailcím, online űrlap vagy bármely egyéb, széles körben használt elektronikus kommunikációs eszköz, amely a legmegfelelőbb a nyújtott szolgáltatás típusa és célközönsége szempontjából; |
| --- | --- |

b)

a szolgáltatásért felelős szervezetek elérhetőségei, többek között telefonszám, e-mailcím, online űrlap vagy bármely egyéb, széles körben használt elektronikus kommunikációs eszköz, amely a legmegfelelőbb a nyújtott szolgáltatás típusa és célközönsége szempontjából;

| c) | adott esetben az alkalmazandó díjak és az online fizetési mód; |
| --- | --- |

c)

adott esetben az alkalmazandó díjak és az online fizetési mód;

| d) | a betartandó határidők, vagy amennyiben nincsenek határidők, az eljárás lefolytatásához szükséges átlagos vagy becsült idő; |
| --- | --- |

d)

a betartandó határidők, vagy amennyiben nincsenek határidők, az eljárás lefolytatásához szükséges átlagos vagy becsült idő;

| e) | azok a további nyelvek, amelyeken a kérelem benyújtható, és amelyet későbbi kapcsolatfelvételek során is használni lehet. |
| --- | --- |

e)

azok a további nyelvek, amelyeken a kérelem benyújtható, és amelyet későbbi kapcsolatfelvételek során is használni lehet.

(2)   A tagállamok az e cikk (1) bekezdésében említett magyarázatot a 12. cikkel összhangban elérhetővé teszik az Unió valamely olyan hivatalos nyelvén, amelyet a lehető legtöbb, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó széles körben ért.

12. cikk

Az információk fordítása

(1)   Amennyiben valamely tagállam nem bocsátja rendelkezésre a 9., a 10. és a 11. cikkben, valamint a 13. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott információkat, magyarázatokat és utasításokat az Unió egy olyan hivatalos nyelvén, amelyet a lehető legtöbb, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó széles körben ért, köteles kérni a Bizottságtól, hogy gondoskodjon azok lefordításáról erre a nyelvre, a rendelkezésre álló uniós költségvetés keretein belül, a 32. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említettek szerint.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az e cikk (1) bekezdése szerinti fordításra benyújtott szövegek kiterjedjenek legalább az I. mellékletben felsorolt valamennyi területhez tartozó alapvető információkra, és ha ehhez elegendő uniós költségvetés áll rendelkezésre, akkor a 9., a 10. és a 11. cikkben, valamint a 13. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott információkra, magyarázatokra és utasításokra is, figyelembe véve a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók legfontosabb igényeit. A tagállamok a 19. cikkben említett, linkeket tartalmazó adattár számára megküldik az ily módon lefordított információkra mutató linkeket.

(3)   Az (1) bekezdésben említett nyelv az Unió azon hivatalos nyelve kell, hogy legyen, amelyet a felhasználók a legszélesebb körben tanulnak idegen nyelvként az egész Unióban. Kivételesen, ha a lefordítandó információkhoz, magyarázatokhoz vagy utasításokhoz várhatóan elsősorban egy másik érintett tagállamból származó felhasználóknak fűződik nyomós érdeke, az (1) bekezdésben említett nyelv lehet az Unió azon hivatalos nyelve, amelyet e határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók első nyelvként használnak.

(4)   Amennyiben egy tagállam az Unió olyan hivatalos nyelvére kér fordítást, amely nem a felhasználók által legszélesebb körben idegen nyelvként tanult nyelv az egész Unióban, kérelmét indokolnia kell. Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy e másik nyelv kiválasztása vonatkozásában a (3) bekezdésben említett feltételek nem teljesülnek, elutasíthatja a kérést, és ennek indokairól tájékoztatja a tagállamot.

2. SZAKASZ

Az online eljárásokra vonatkozó követelmények

13. cikk

Határokon átnyúló hozzáférés az online eljárásokhoz

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, nemzeti szinten létrehozott eljárás a nem határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók számára online elérhető és általuk lefolytatható, akkor az eljárás a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók számára megkülönböztetéstől mentesen, akár ugyanazon, akár valamely alternatív technikai megoldás segítségével szintén elérhető és általuk lefolytatható legyen.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett eljárások esetében, legalább a következő követelmények teljesüljenek:

| a) | a felhasználók a 12. cikkel összhangban el tudják érni az eljárás lefolytatásához szükséges utasításokat az Unió egy olyan hivatalos nyelvén, amelyet a lehető legtöbb, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó széles körben ért; |
| --- | --- |

a)

a felhasználók a 12. cikkel összhangban el tudják érni az eljárás lefolytatásához szükséges utasításokat az Unió egy olyan hivatalos nyelvén, amelyet a lehető legtöbb, határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználó széles körben ért;

| b) | a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók be tudják nyújtani a szükséges információkat, abban az esetben is, ha az ilyen információk struktúrája eltér az érintett tagállambeli hasonló információkétól; |
| --- | --- |

b)

a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók be tudják nyújtani a szükséges információkat, abban az esetben is, ha az ilyen információk struktúrája eltér az érintett tagállambeli hasonló információkétól;

| c) | a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók a 910/2014/EU rendeletben előírtaknak megfelelően elektronikusan azonosíthatják és hitelesíthetik magukat, valamint aláírhatnak vagy bélyegzővel láthatnak el dokumentumokat minden olyan esetben, amikor erre a nem határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználóknak is lehetősége van; |
| --- | --- |

c)

a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók a 910/2014/EU rendeletben előírtaknak megfelelően elektronikusan azonosíthatják és hitelesíthetik magukat, valamint aláírhatnak vagy bélyegzővel láthatnak el dokumentumokat minden olyan esetben, amikor erre a nem határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználóknak is lehetősége van;

| d) | a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók elektronikus formátumban nyújthatják be az igazolásokat a vonatkozó követelményeknek való megfelelésről és kaphatják meg az eljárás eredményét minden olyan esetben, amikor erre a nem határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználóknak is lehetősége van; |
| --- | --- |

d)

a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók elektronikus formátumban nyújthatják be az igazolásokat a vonatkozó követelményeknek való megfelelésről és kaphatják meg az eljárás eredményét minden olyan esetben, amikor erre a nem határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználóknak is lehetősége van;

| e) | amennyiben az eljárás elvégzéséhez díjfizetésre van szükség, a felhasználók széles körben elterjedt határokon átnyúló pénzforgalmi szolgáltatásokon keresztül fizethetnek az eljárásért, aszerinti megkülönböztetés nélkül, hogy az Unióban hol van a pénzforgalmi szolgáltató letelepedési helye, a fizetési eszköz kibocsátási helye vagy a fizetési számla helye. |
| --- | --- |

e)

amennyiben az eljárás elvégzéséhez díjfizetésre van szükség, a felhasználók széles körben elterjedt határokon átnyúló pénzforgalmi szolgáltatásokon keresztül fizethetnek az eljárásért, aszerinti megkülönböztetés nélkül, hogy az Unióban hol van a pénzforgalmi szolgáltató letelepedési helye, a fizetési eszköz kibocsátási helye vagy a fizetési számla helye.

(3)   Amennyiben az eljáráshoz nem szükséges a (2) bekezdés c) pontjában említett elektronikus azonosítás, illetve hitelesítés, és amennyiben az illetékes hatóságok az alkalmazandó nemzeti jog vagy közigazgatási gyakorlatok alapján elfogadhatják a nem határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók esetében a személyazonosságára vonatkozó nem elektronikus igazolások – például személyazonosító igazolványok vagy útlevelek – digitalizált másolatait, akkor e hatóságoknak a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók esetében is el kell fogadniuk az ilyen digitalizált másolatokat.

14. cikk

Az igazolások határokon átnyúló automatizált cseréjének technikai rendszere és az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének alkalmazása

(1)   Az e rendelet II. mellékletében felsorolt online eljárásokban, valamint a 2005/36/EK, a 2006/123/EK, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben előírt eljárásokban az igazolások cseréje céljából a Bizottság a tagállamokkal együttműködve létrehozza a különböző tagállamok illetékes hatóságai között az igazolások automatizált cseréjének technikai rendszerét (a továbbiakban: a technikai rendszer).

(2)   Amennyiben az illetékes hatóságok saját tagállamukban elektronikus formátumban bocsátanak ki jogszerűen olyan igazolásokat, amelyek lehetővé teszik az automatizált cserét, és amely releváns az (1) bekezdésben felsorolt online eljárások vonatkozásában, kötelesek ezen igazolásokat a többi tagállam megkereső illetékes hatóságainak részére is olyan elektronikus formátumban szolgáltatni, amely lehetővé teszi az automatizált cserét.

(3)   A technikai rendszer többek között:

| a) | lehetővé teszi az igazolások feldolgozását a felhasználó kifejezett kérelme alapján; |
| --- | --- |

a)

lehetővé teszi az igazolások feldolgozását a felhasználó kifejezett kérelme alapján;

| b) | lehetővé teszi az igazolások megosztására és az igazolásokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmek feldolgozását; |
| --- | --- |

b)

lehetővé teszi az igazolások megosztására és az igazolásokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmek feldolgozását;

| c) | lehetővé teszi az igazolások illetékes hatóságok közötti átadását; |
| --- | --- |

c)

lehetővé teszi az igazolások illetékes hatóságok közötti átadását;

| d) | lehetővé teszi az igazolásnak a kérelmező illetékes hatóság általi feldolgozását; |
| --- | --- |

d)

lehetővé teszi az igazolásnak a kérelmező illetékes hatóság általi feldolgozását;

| e) | biztosítja az igazolások bizalmas jellegét és sértetlenségét; |
| --- | --- |

e)

biztosítja az igazolások bizalmas jellegét és sértetlenségét;

| f) | lehetővé teszi a felhasználó számára egyrészt azt, hogy előzetesen megtekinthesse a kérelmező hatóság által felhasználandó igazolást, másrészt azt, hogy dönthessen az igazolás további megosztásának esetleges mellőzéséről; |
| --- | --- |

f)

lehetővé teszi a felhasználó számára egyrészt azt, hogy előzetesen megtekinthesse a kérelmező hatóság által felhasználandó igazolást, másrészt azt, hogy dönthessen az igazolás további megosztásának esetleges mellőzéséről;

| g) | megfelelő szintű átjárhatóságot biztosít más releváns rendszerekkel; |
| --- | --- |

g)

megfelelő szintű átjárhatóságot biztosít más releváns rendszerekkel;

| h) | garantálja a biztonság magas szintjét az igazolások átadása és feldolgozása során; |
| --- | --- |

h)

garantálja a biztonság magas szintjét az igazolások átadása és feldolgozása során;

| i) | csak az igazolások megosztásához technikai szempontból szükséges mértékben dolgozza fel az igazolásokat, és ebben az esetben is csak a cél eléréséhez szükséges ideig. |
| --- | --- |

i)

csak az igazolások megosztásához technikai szempontból szükséges mértékben dolgozza fel az igazolásokat, és ebben az esetben is csak a cél eléréséhez szükséges ideig.

(4)   A technikai rendszer használata nem kötelező a felhasználók számára, és csak kifejezett kérelmük esetén van rá lehetőség, hacsak az uniós vagy a nemzeti jog másként nem rendelkezik. A felhasználók számára lehetővé kell tenni, hogy a technikai rendszertől eltérő más módon, közvetlenül az érintett illetékes hatóságnak nyújtsanak be igazolást.

(5)   Az igazolásoknak az e cikk (3) bekezdésének f) pontjában említett előzetes megtekintésére vonatkozó lehetőséget nem kell felajánlani azon eljárások esetében, ahol az alkalmazandó uniós vagy nemzeti jog megengedi az adatok ilyen megtekintés nélküli, határokon átnyúló, automatizált cseréjét. Az igazolások ilyen előzetes megtekintésének lehetősége nem érinti az (EU) 2016/679 rendelet 13. és 14. cikke szerinti információszolgáltatási kötelezettséget.

(6)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett eljárások részeként integrálják a teljesen működőképes technikai rendszert.

(7)   Az (1) bekezdésben említett online eljárásokért felelős illetékes hatóságok az érintett felhasználó kifejezett, önkéntes, konkrét, megfelelő tájékoztatáson alapuló és egyértelmű kérésére a technikai rendszeren keresztül közvetlenül a más tagállamban igazolást kibocsátó illetékes hatóságoktól kérnek igazolást. A (2) bekezdésben említett illetékes kibocsátó hatóságok a (3) bekezdés e) pontjával összhangban ugyanezen rendszeren keresztül bocsátják rendelkezésre ezeket az igazolásokat.

(8)   A kérelmező illetékes hatóság számára rendelkezésre bocsátott igazolásoknak a kért információkra kell korlátozódniuk, és azokat e hatóság csak azon eljárás céljaira használhatja fel, amely kapcsán az igazolások cseréjére sor került. A technikai rendszer használatával megosztott igazolásokat az azokat kérelmező hatóság hitelesnek kell tekintse.

(9)   Legkésőbb 2021. június 12-ig a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az e cikk végrehajtásához szükséges technikai rendszer technikai és üzemeltetési specifikációinak meghatározására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 37. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

(10)   Az (1)–(8) bekezdés nem vonatkozik az uniós szinten létrehozott olyan eljárásokra, amelyek eltérő mechanizmusokat írnak elő az igazolások cseréjére, kivéve, ha az e cikk végrehajtásához szükséges technikai rendszer az azokat megállapító uniós jogszabályokkal összhangban integrálva van az említett eljárásokba.

(11)   A Bizottság és valamennyi tagállam felelnek a technikai rendszer rájuk eső részeinek fejlesztéséért, rendelkezésre állásáért, felügyeletéért, ellenőrzéséért és biztonsági irányításáért.

15. cikk

Az igazolások ellenőrzése a tagállamok között

Amennyiben nem áll rendelkezésre vagy nem alkalmazandó a technikai rendszer vagy az igazolások tagállamok közötti cseréjét, illetve ellenőrzését szolgáló egyéb rendszer, vagy a felhasználó nem kéri a technikai rendszer alkalmazását, az illetékes hatóságok szükség esetén az IMI-n keresztül működnek együtt azon igazolások hitelességének ellenőrzése céljából, amelyeket valamely felhasználó elektronikus formátumban, online eljárás céljára hozzájuk benyújtott.

3. SZAKASZ

A segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokra vonatkozó minőségi követelmények

16. cikk

A segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokra vonatkozó minőségi követelmények

Az illetékes hatóságok és a Bizottság – saját hatáskörükön belül – biztosítják, hogy a III. mellékletben felsorolt segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások, továbbá a 7. cikk (2), (3) és (4) bekezdése szerint a kapu részét képező szolgáltatások megfeleljenek az alábbi minőségi követelményeknek:

| a) | a szolgáltatásokat a kérelem összetettségét figyelembe véve észszerű időtartamon belül nyújtják; |
| --- | --- |

a)

a szolgáltatásokat a kérelem összetettségét figyelembe véve észszerű időtartamon belül nyújtják;

| b) | a határidők meghosszabbítása esetén a felhasználókat előzetesen tájékoztatják annak okairól és az új megadott határidőről; |
| --- | --- |

b)

a határidők meghosszabbítása esetén a felhasználókat előzetesen tájékoztatják annak okairól és az új megadott határidőről;

| c) | amennyiben egy szolgáltatás nyújtásához díjfizetésre van szükség, a felhasználók széles körben elterjedt határokon átnyúló pénzforgalmi szolgáltatásokon keresztül fizethetnek a szolgáltatásért, aszerinti megkülönböztetés nélkül, hogy az Unióban hol van a pénzforgalmi szolgáltató székhelye, a fizetési eszköz kibocsátási helye vagy a fizetési számla helye. |
| --- | --- |

c)

amennyiben egy szolgáltatás nyújtásához díjfizetésre van szükség, a felhasználók széles körben elterjedt határokon átnyúló pénzforgalmi szolgáltatásokon keresztül fizethetnek a szolgáltatásért, aszerinti megkülönböztetés nélkül, hogy az Unióban hol van a pénzforgalmi szolgáltató székhelye, a fizetési eszköz kibocsátási helye vagy a fizetési számla helye.

4. SZAKASZ

Minőségellenőrzés

17. cikk

Minőségellenőrzés

(1)   A 28. cikkben említett nemzeti koordinátorok és a Bizottság – saját hatáskörükön belül – rendszeresen ellenőrzik a 8–13. cikkben és a 16. cikkben meghatározott minőségi követelmények teljesülését a kapun keresztül rendelkezésre álló információk, eljárások, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások vonatkozásában. Az ellenőrzést a 24. és a 25. cikk szerint gyűjtött adatok alapján végzik el.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, az illetékes hatóságok által nyújtott információk, eljárások, segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások minőségének romlása esetén a minőségromlás súlyosságától és tartósságától függően a Bizottság az alábbiak közül egy vagy több intézkedést hoz:

| a) | tájékoztatja az illetékes nemzeti koordinátort, és felkéri korrekciós intézkedések meghozatalára; |
| --- | --- |

a)

tájékoztatja az illetékes nemzeti koordinátort, és felkéri korrekciós intézkedések meghozatalára;

| b) | vitára bocsátja a kapuval foglalkozó koordinációs csoportban a minőségi követelményeknek való megfelelés javítása érdekében javasolt fellépéseket; |
| --- | --- |

b)

vitára bocsátja a kapuval foglalkozó koordinációs csoportban a minőségi követelményeknek való megfelelés javítása érdekében javasolt fellépéseket;

| c) | ajánlásokat tartalmazó levelet küld az érintett tagállamnak; |
| --- | --- |

c)

ajánlásokat tartalmazó levelet küld az érintett tagállamnak;

| d) | az információt, az eljárást, a segítségnyújtó vagy a problémamegoldó szolgáltatást ideiglenesen eltávolítja a kapuról. |
| --- | --- |

d)

az információt, az eljárást, a segítségnyújtó vagy a problémamegoldó szolgáltatást ideiglenesen eltávolítja a kapuról.

(3)   Amennyiben a kapun a 7. cikk (3) bekezdésének megfelelően szolgáltatott linkeken keresztül elérhető valamely segítségnyújtó vagy problémamegoldó szolgáltatás tartósan nem felel meg a 11. és a 16. cikkben meghatározott követelményeknek, vagy a 24. és a 25. cikknek megfelelően gyűjtött adatok szerint többé nem felelnek meg a felhasználók igényeinek, a Bizottság az illetékes nemzeti koordinátorral és szükség esetén a kapuval foglalkozó koordinációs csoporttal folytatott konzultációt követően eltávolíthatja azt a kapuról.

IV. FEJEZET

TECHNIKAI MEGOLDÁSOK

18. cikk

Közös felhasználói felület

(1)   A Bizottság a kapu megfelelő működése érdekében a tagállamokkal szoros együttműködésben az „Európa Önökért” portálba integrálva közös felhasználói felületet biztosít.

(2)   A közös felhasználói felület a 19. cikkben említett, linkeket tartalmazó adattárba felvett, a releváns uniós és nemzeti webhelyekre vagy weboldalakra mutató linkjei révén hozzáférést biztosít az információkhoz, eljárásokhoz, segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz.

(3)   A tagállamok és a Bizottság – a 4. cikkben előírt feladataikkal és felelősségi köreikkel összhangban – biztosítják, hogy a szabályokra és a kötelezettségekre, az eljárásokra, valamint a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokra vonatkozó információk oly módon legyenek rendezve és megjelenítve, amely segíti az információk fellelhetőséget a közös felhasználói felületen.

(4)   A Bizottság gondoskodik arról, hogy a közös felhasználói felület megfeleljen a következő minőségi követelményeknek:

| a) | könnyen használható; |
| --- | --- |

a)

könnyen használható;

| b) | különböző elektronikus eszközökön keresztül online hozzáférhető; |
| --- | --- |

b)

különböző elektronikus eszközökön keresztül online hozzáférhető;

| c) | különféle webböngészőkre van kifejlesztve és optimalizálva; |
| --- | --- |

c)

különféle webböngészőkre van kifejlesztve és optimalizálva;

| d) | megfelel az alábbi internetes hozzáférésre vonatkozó követelményeknek: érzékelhető, kezelhető, érthető és stabil. |
| --- | --- |

d)

megfelel az alábbi internetes hozzáférésre vonatkozó követelményeknek: érzékelhető, kezelhető, érthető és stabil.

(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el olyan interoperabilitási követelményekre vonatkozóan, amelyek segítik a szabályokra és a kötelezettségekre, az eljárásokra, valamint a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokra vonatkozó információk fellelhetőségét a közös felhasználói felület révén. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 37. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

19. cikk

A linkeket tartalmazó adattár

(1)   A Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben létrehozza és karbantartja a 2. cikk (2) bekezdésében említett információkhoz, eljárásokhoz, segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz vezető linkek elektronikus adattárát, amely lehetővé teszi az adott szolgáltatások és a közös felhasználói felület közötti kapcsolatot.

(2)   A Bizottság a linkeket tartalmazó adattár számára megadja a linkeket az uniós szinten kezelt weboldalakon hozzáférhető információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz, és ezeket a linkeket folyamatosan pontosan és naprakészen tartja.

(3)   A nemzeti koordinátorok a linkeket tartalmazó adattár számára megadják a linkeket az illetékes hatóságok vagy a 7. cikk (3) bekezdésében említett, részben vagy egészben magánjog hatálya alá tartozó szervezetek által kezelt weboldalakon hozzáférhető információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz, továbbá az ezek minden későbbi frissítéséhez vezető linkeket, és ezeket a linkeket folyamatosan pontosan és naprakészen tartják.

(4)   A linkek (3) bekezdés szerinti megadására, ha ez technikailag lehetséges, sor kerülhet a tagállamok megfelelő technikai rendszerei és a linkeket tartalmazó adattár között automatikusan is.

(5)   A Bizottság nyílt és géppel olvasható formátumban nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a linkeket tartalmazó adattárban található információkat.

(6)   Az Európai Bizottság és a nemzeti koordinátorok biztosítják, hogy a kapun keresztül hozzáférhető információkra, eljárásokra, segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokra mutató linkek ne tartalmazzanak szükségtelenül teljes vagy részleges átfedéseket, amelyek valószínűsíthetően összezavarják a felhasználókat.

(7)   Amennyiben a 4. cikkben említett információk rendelkezésre bocsátásáról más uniós jogi aktusok is rendelkeznek, a Bizottság és a nemzeti koordinátorok az említett cikk követelményeinek való megfelelés érdekében közzétehetik az ezekre az információkra mutató linkeket.

20. cikk

A segítségnyújtó szolgáltatások közös keresőeszköze

(1)   A III. mellékletben felsorolt vagy a 7. cikk (2) és (3) bekezdésében említett segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében az illetékes hatóságok és a Bizottság biztosítják, hogy a felhasználók ezeket a kapun keresztül rendelkezésre álló, a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások közös keresőeszköze (a továbbiakban: a segítségnyújtó szolgáltatások közös keresőeszköze) segítségével elérjék.

(2)   A Bizottság kifejleszti és karbantartja a segítségnyújtó szolgáltatások közös keresőeszközét, és a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások közös keresőeszközének megfelelő működése érdekében dönt a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások leírásának és elérhetőségeinek felépítéséről és formátumáról.

(3)   A nemzeti koordinátorok eljuttatják a Bizottságnak a (2) bekezdésben említett leírásokat és elérhetőségi adatokat.

21. cikk

A kapu működését támogató ikt-alkalmazásokkal kapcsolatos felelősség

(1)   A Bizottság felelős a következő infokommunikációs alkalmazások és weboldalak fejlesztéséért, rendelkezésre állásáért, ellenőrzéséért, frissítéséért, karbantartásáért, biztonságáért és tárolásáért:

| a) | a 2. cikk (1) bekezdésében említett „Európa Önökért” portál; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikk (1) bekezdésében említett „Európa Önökért” portál;

| b) | a 18. cikk (1) bekezdésében említett közös felhasználói felület, beleértve a keresőprogramot vagy bármely más olyan ikt-eszközt is, amely lehetővé teszi a webes információk és szolgáltatások kereshetőségét; |
| --- | --- |

b)

a 18. cikk (1) bekezdésében említett közös felhasználói felület, beleértve a keresőprogramot vagy bármely más olyan ikt-eszközt is, amely lehetővé teszi a webes információk és szolgáltatások kereshetőségét;

| c) | a 19. cikk (1) bekezdésében említett, linkeket tartalmazó adattár; |
| --- | --- |

c)

a 19. cikk (1) bekezdésében említett, linkeket tartalmazó adattár;

| d) | a segítségnyújtó szolgáltatások 20. cikk (1) bekezdésében említett közös keresőeszköze; |
| --- | --- |

d)

a segítségnyújtó szolgáltatások 20. cikk (1) bekezdésében említett közös keresőeszköze;

| e) | a 25. cikk (1) bekezdésében és a 26. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett felhasználói visszajelzési eszközök. |
| --- | --- |

e)

a 25. cikk (1) bekezdésében és a 26. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett felhasználói visszajelzési eszközök.

A Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben fejleszti ki az ikt-alkalmazásokat.

(2)   A tagállamok felelősek az általuk kezelt és a közös felhasználói felülethez kapcsolódó nemzeti webhelyeikhez és weboldalaikhoz kapcsolódó informatikai alkalmazások fejlesztéséért, rendelkezésre állásáért, ellenőrzéséért, frissítéséért, karbantartásáért és biztonságáért.

V. FEJEZET

PROMÓCIÓ

22. cikk

Név, logó és minőségi védjegy

(1)   A kapu neve, amelyen azt a nyilvánosság körében meg kell ismertetni és népszerűsíteni kell: „Your Europe”.

A Bizottság legkésőbb 2019. június 12-ig a kapuval foglalkozó koordinációs csoporttal szoros együttműködésben határoz arról a logóról, amellyel a kaput ismertté kell tenni a nyilvánosság körében.

A kapu logóját és a kapura mutató linket fel kell tüntetni és elérhetővé kell tenni a kapuhoz kapcsolt uniós és nemzeti szintű webhelyeken.

(2)   A 9–11. cikkben említett minőségi követelmények iránti elköteleződés igazolásaként a kapu neve és logója egyben minőségi védjegyként is szolgál. A kapu logóját azonban minőségi védjegyként csak a 19. cikkben említett, linkeket tartalmazó adattárban található weboldalak és webhelyek használhatják.

23. cikk

Promóció

(1)   A tagállamok és a Bizottság előmozdítják a kapu ismertségét és használatát a polgárok és a vállalkozások körében, és biztosítják, hogy a kapu és az annak részét képező információk, eljárások és segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások a nyilvánosság számára elérhető keresőprogramokon keresztül láthatóak és könnyen megtalálhatóak legyenek.

(2)   A tagállamok és a Bizottság összehangolják az (1) bekezdésben említett promóciós tevékenységeiket, és az ilyen tevékenységek során hivatkoznak a kapura és használják annak logóját, adott esetben más márkanevekkel együtt.

(3)   A tagállamok és a Bizottság biztosítják, hogy a kapu könnyen megtalálható legyen azokon a kapcsolódó webhelyeken, amelyekért felelősek, és a közös felhasználói felületre mutató egyértelmű linkek álljanak rendelkezésre valamennyi uniós és nemzeti szintű releváns webhelyen.

(4)   A nemzeti koordinátorok az illetékes nemzeti hatóságok felé népszerűsítik a kaput.

VI. FEJEZET

FELHASZNÁLÓI VISSZAJELZÉSEK ÉS STATISZTIKÁK GYŰJTÉSE

24. cikk

Felhasználói statisztikák

(1)   Az illetékes hatóságok és a Bizottság a kapu működésének javítása érdekében mind a kapun, mind az ahhoz linkekkel kapcsolódó weboldalakon – a felhasználók anonimitását garantálva – gondoskodnak a felhasználói látogatásokhoz kapcsolódó statisztikai adatok gyűjtéséről.

(2)   Az illetékes hatóságok, a 7. cikk (3) bekezdésében említett segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások nyújtói és a Bizottság összesített módon összegyűjtik a segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások igénybevételére irányuló kérelmek számát, eredetét és tárgyát, valamint a válaszadási idejüket, és megosztják egymással ezeket az információkat.

(3)   Az (1) és (2) bekezdéssel összhangban összegyűjtött, a kapun keresztül linkkel elérhető információkra, eljárásokra, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokra vonatkozó statisztikáknak ki kell terjedniük az alábbi adatkategóriákra:

| a) | a kapu felhasználóinak számára, származására és típusára vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

a)

a kapu felhasználóinak számára, származására és típusára vonatkozó adatok;

| b) | a felhasználók preferenciáira és a felhasználói lépéssorokra vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

b)

a felhasználók preferenciáira és a felhasználói lépéssorokra vonatkozó adatok;

| c) | az információk, eljárások, segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások használhatóságára, fellelhetőségére és minőségére vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

c)

az információk, eljárások, segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások használhatóságára, fellelhetőségére és minőségére vonatkozó adatok.

Ezeket az adatokat géppel olvasható és nyílt, széles körben használt adatformátumban hozzáférhetővé kell tenni.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett felhasználói statisztikák gyűjtésének és megosztásának módjáról. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 37. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

25. cikk

Felhasználói visszajelzések a kapu szolgáltatásaival kapcsolatban

(1)   Annak érdekében, hogy a felhasználóktól közvetlenül információkat lehessen gyűjteni a kapun belül nyújtott szolgáltatásokkal és információkkal kapcsolatos elégedettségükről, a Bizottság a kapun keresztül egy felhasználóbarát visszajelzési eszközt biztosít számukra, amely lehetővé teszi, hogy a 2. cikk (2) bekezdésében említett bármely szolgáltatás igénybevételét követően azonnal és névtelenül megtegyék észrevételeiket a kapun keresztül nyújtott szolgáltatások, az azon keresztül elérhető információk és a közös felhasználói felület minőségéről és rendelkezésre állásáról.

(2)   Az illetékes hatóságok és a Bizottság a kapu részét képező valamennyi weboldalon hozzáférést biztosítanak a felhasználók számára az (1) bekezdésben említett eszközhöz.

(3)   A felmerült problémák kezelése céljából a Bizottság, az illetékes hatóságok és a nemzeti koordinátorok közvetlenül hozzáférhetnek az (1) bekezdésben említett eszköz révén gyűjtött felhasználói visszajelzésekhez.

(4)   Az illetékes hatóságok nem kötelesek a kapu részét képező weboldalaikon hozzáférést adni a felhasználóknak az (1) bekezdésben említett felhasználói visszajelzési eszközhöz, ha a weboldalukon már elérhető az (1) bekezdésben említett visszajelzési eszközhöz hasonló funkciókat ellátó egyéb felhasználói visszajelzési eszköz a szolgáltatások minőségének ellenőrzésére. Az illetékes hatóságok összegyűjtik a saját felhasználói visszajelzési eszközükön keresztül kapott felhasználói visszajelzéseket, és megosztják azokat a Bizottsággal és a többi tagállam nemzeti koordinátorával.

(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a felhasználói visszajelzések gyűjtésére és megosztására vonatkozó szabályokról. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 37. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

26. cikk

Jelentéstétel a belső piac működéséről

(1)   A Bizottság:

| a) | a kapu felhasználói számára felhasználóbarát eszközt biztosít arra, hogy a belső piaci jogaik gyakorlása során általuk tapasztalt akadályokat anonimizált formában jelezzék, és azokról visszajelzést adjanak; |
| --- | --- |

a)

a kapu felhasználói számára felhasználóbarát eszközt biztosít arra, hogy a belső piaci jogaik gyakorlása során általuk tapasztalt akadályokat anonimizált formában jelezzék, és azokról visszajelzést adjanak;

| b) | a kapu részét képező segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásoktól összesített információkat gyűjt a kérelmek és a válaszok tárgyával kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

a kapu részét képező segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásoktól összesített információkat gyűjt a kérelmek és a válaszok tárgyával kapcsolatban.

(2)   A Bizottság, az illetékes hatóságok és a nemzeti koordinátorok közvetlen hozzáféréssel rendelkeznek az (1) bekezdés a) pontja szerint gyűjtött visszajelzésekhez.

(3)   A tagállamok és a Bizottság elemzik és megvizsgálják a felhasználok által e cikk szerint jelzett problémákat, és lehetőség szerint megfelelő módon kezelik azokat.

27. cikk

Online összefoglaló áttekintések

A Bizottság anonimizált formában online áttekintést tesz közzé a 26. cikk (1) bekezdése szerint gyűjtött információk, a 24. cikkben említett felhasználói statisztikák és a 25. cikkben említett legfontosabb felhasználói visszajelzések alapján feltárt problémákról.

VII. FEJEZET

A KAPU IRÁNYÍTÁSA

28. cikk

Nemzeti koordinátorok

(1)   Minden tagállam kijelöl egy nemzeti koordinátort. A 7., 17., 19., 20., 23. és 25. cikk szerinti kötelezettségeiken túlmenően a nemzeti koordinátorok:

| a) | saját közigazgatásukon belül kapcsolattartó pontként szolgálnak a kapuval kapcsolatos valamennyi kérdésben; |
| --- | --- |

a)

saját közigazgatásukon belül kapcsolattartó pontként szolgálnak a kapuval kapcsolatos valamennyi kérdésben;

| b) | elősegítik a 9–16. cikk illetékes hatóságaik általi egységes alkalmazását; |
| --- | --- |

b)

elősegítik a 9–16. cikk illetékes hatóságaik általi egységes alkalmazását;

| c) | biztosítják a 17. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett ajánlások megfelelő végrehajtását. |
| --- | --- |

c)

biztosítják a 17. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett ajánlások megfelelő végrehajtását.

(2)   Az (1) bekezdésben említett bármely feladat ellátására minden tagállam – belső közigazgatási szerkezetének megfelelően – egy vagy több további koordinátort jelölhet ki. Minden tagállamból egy-egy nemzeti koordinátor felelős a Bizottsággal való a kapcsolattartásért a kapuval összefüggő összes ügyben.

(3)   A tagállamok tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot nemzeti koordinátoruk névéről és elérhetőségéről.

29. cikk

Koordinációs csoport

E rendelettel létrejön egy koordinációs csoport (a továbbiakban: a kapuval foglalkozó koordinációs csoport). A csoport tagállamonként egy nemzeti koordinátorból áll, elnöke a Bizottság képviselője. A csoport elfogadja eljárási szabályzatát. A csoport titkárságát a Bizottság biztosítja.

30. cikk

A kapuval foglalkozó koordinációs csoport feladatai

(1)   A kapuval foglalkozó koordinációs csoport támogatja e rendelet végrehajtását. Feladatai különösen a következők:

| a) | elősegíti a legjobb gyakorlatok cseréjét és rendszeres frissítését; |
| --- | --- |

a)

elősegíti a legjobb gyakorlatok cseréjét és rendszeres frissítését;

| b) | ösztönzi az e rendelet II. mellékletében szereplő eljárásokon túlmenően a teljeskörűen online eljárások. valamint az online hitelesítési, azonosítási és aláírási módszerek elterjedését, különösen a 910/2014/EU rendelet által előírt módszerekét; |
| --- | --- |

b)

ösztönzi az e rendelet II. mellékletében szereplő eljárásokon túlmenően a teljeskörűen online eljárások. valamint az online hitelesítési, azonosítási és aláírási módszerek elterjedését, különösen a 910/2014/EU rendelet által előírt módszerekét;

| c) | különösen a 24. és 25. cikkel összhangban gyűjtött adatok alapján megvitatja az I. mellékletben felsorolt területekhez tartozó információk felhasználóbarát megjelenítésének javítását szolgáló lehetőségeket; |
| --- | --- |

c)

különösen a 24. és 25. cikkel összhangban gyűjtött adatok alapján megvitatja az I. mellékletben felsorolt területekhez tartozó információk felhasználóbarát megjelenítésének javítását szolgáló lehetőségeket;

| d) | segít a Bizottságnak a kaput támogató közös ikt-megoldások kifejlesztésében; |
| --- | --- |

d)

segít a Bizottságnak a kaput támogató közös ikt-megoldások kifejlesztésében;

| e) | megvitatja az éves munkaprogram tervezetét; |
| --- | --- |

e)

megvitatja az éves munkaprogram tervezetét;

| f) | segíti a Bizottságot az éves munkaprogram végrehajtásának nyomon követésében; |
| --- | --- |

f)

segíti a Bizottságot az éves munkaprogram végrehajtásának nyomon követésében;

| g) | megvitatja az 5. cikkel összhangban nyújtott kiegészítő információkat abból a célból, hogy a többi tagállamot hasonló információk szolgáltatására ösztönözze, amennyiben ez a felhasználók szempontjából releváns; |
| --- | --- |

g)

megvitatja az 5. cikkel összhangban nyújtott kiegészítő információkat abból a célból, hogy a többi tagállamot hasonló információk szolgáltatására ösztönözze, amennyiben ez a felhasználók szempontjából releváns;

| h) | segíti a Bizottságot a 8–16. cikkben foglalt követelményeknek való megfelelés 17. cikk szerinti nyomon követésében; |
| --- | --- |

h)

segíti a Bizottságot a 8–16. cikkben foglalt követelményeknek való megfelelés 17. cikk szerinti nyomon követésében;

| i) | tájékoztatást nyújt az 6. cikk (1) bekezdésének végrehajtásáról; |
| --- | --- |

i)

tájékoztatást nyújt az 6. cikk (1) bekezdésének végrehajtásáról;

| j) | megvitatja és intézkedéseket javasol az illetékes hatóságok és a Bizottság számára a kapun keresztül elérhető szolgáltatások szükségtelen átfedéseinek elkerülése vagy megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

j)

megvitatja és intézkedéseket javasol az illetékes hatóságok és a Bizottság számára a kapun keresztül elérhető szolgáltatások szükségtelen átfedéseinek elkerülése vagy megszüntetése érdekében;

| k) | véleményt nyilvánít a felhasználók által felvetett, a szolgáltatások minőségével kapcsolatos problémák hatékony kezelését szolgáló eljárásokról vagy intézkedésekről, vagy javaslatokat tesz annak javítására; |
| --- | --- |

k)

véleményt nyilvánít a felhasználók által felvetett, a szolgáltatások minőségével kapcsolatos problémák hatékony kezelését szolgáló eljárásokról vagy intézkedésekről, vagy javaslatokat tesz annak javítására;

| l) | e rendelettel összefüggésben megvitatja a beépített biztonság és a beépített adatvédelem elvének alkalmazását; |
| --- | --- |

l)

e rendelettel összefüggésben megvitatja a beépített biztonság és a beépített adatvédelem elvének alkalmazását;

| m) | megvitatja a 24. és 25. cikkben említett felhasználói visszajelzések és statisztikák gyűjtésével kapcsolatos kérdéseket, hogy folyamatosan javuljanak az uniós és nemzeti szinten nyújtott szolgáltatások; |
| --- | --- |

m)

megvitatja a 24. és 25. cikkben említett felhasználói visszajelzések és statisztikák gyűjtésével kapcsolatos kérdéseket, hogy folyamatosan javuljanak az uniós és nemzeti szinten nyújtott szolgáltatások;

| n) | megvitatja a kapun keresztül hozzáférhető szolgáltatások minőségi követelményeivel kapcsolatos kérdéseket; |
| --- | --- |

n)

megvitatja a kapun keresztül hozzáférhető szolgáltatások minőségi követelményeivel kapcsolatos kérdéseket;

| o) | megosztja a bevált gyakorlatokat és segíti a Bizottságot a 2. cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatások kialakításában, felépítésében és megjelenítésében, a közös felhasználói felület megfelelő működésének lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

o)

megosztja a bevált gyakorlatokat és segíti a Bizottságot a 2. cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatások kialakításában, felépítésében és megjelenítésében, a közös felhasználói felület megfelelő működésének lehetővé tétele érdekében;

| p) | elősegíti az összehangolt promóció kidolgozását és végrehajtását; |
| --- | --- |

p)

elősegíti az összehangolt promóció kidolgozását és végrehajtását;

| q) | együttműködik az információs, segítségnyújtó, illetve problémamegoldó szolgáltatások irányító szerveivel és hálózataival; |
| --- | --- |

q)

együttműködik az információs, segítségnyújtó, illetve problémamegoldó szolgáltatások irányító szerveivel és hálózataival;

| r) | iránymutatást ad a 9. cikk (2) bekezdésével, a 10. cikk (4) bekezdésével, a 11. cikk (2) bekezdésével és a 13. cikk (2) bekezdésének a) pontjával összhangban az illetékes hatóságok által használandó további hivatalos uniós nyelvre vagy nyelvekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

r)

iránymutatást ad a 9. cikk (2) bekezdésével, a 10. cikk (4) bekezdésével, a 11. cikk (2) bekezdésével és a 13. cikk (2) bekezdésének a) pontjával összhangban az illetékes hatóságok által használandó további hivatalos uniós nyelvre vagy nyelvekre vonatkozóan.

(2)   A Bizottság az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos bármely kérdésben konzultálhat a kapuval foglalkozó koordinációs csoporttal.

31. cikk

Éves munkaprogram

(1)   A Bizottság elfogadja az éves munkaprogramot, amelyben meghatározza különösen:

| a) | az I. mellékletben felsorolt területekhez tartozó egyes információk megjelenítésének javítását és annak elősegítését célzó intézkedések, hogy az illetékes hatóságok valamennyi szinten – köztük önkormányzati szinten is – időben teljesítsék az információszolgáltatásra vonatkozó követelményt; |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben felsorolt területekhez tartozó egyes információk megjelenítésének javítását és annak elősegítését célzó intézkedések, hogy az illetékes hatóságok valamennyi szinten – köztük önkormányzati szinten is – időben teljesítsék az információszolgáltatásra vonatkozó követelményt;

| b) | a 6. és 13. cikknek való megfelelést elősegítő intézkedéseket; |
| --- | --- |

b)

a 6. és 13. cikknek való megfelelést elősegítő intézkedéseket;

| c) | a 9–12. cikkben meghatározott követelményeknek való következetes megfelelés biztosításához szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

c)

a 9–12. cikkben meghatározott követelményeknek való következetes megfelelés biztosításához szükséges intézkedéseket;

| d) | a kapu promóciójával kapcsolatos tevékenységeket a 23. cikkel összhangban. |
| --- | --- |

d)

a kapu promóciójával kapcsolatos tevékenységeket a 23. cikkel összhangban.

(2)   A Bizottság az éves munkaprogram tervezetének elkészítésekor figyelembe veszi a 24. és a 25. cikk szerint összegyűjtött felhasználói statisztikákat és véleményeket, valamint a tagállamok esetleges javaslatait. A Bizottság annak elfogadása előtt a kapuval foglalkozó koordinációs csoportban vitára bocsátja az éves munkaprogram tervezetét.

VIII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

32. cikk

Költségek

(1)   Az Európai Unió általános költségvetése fedezi a következők költségeit:

| a) | az e rendelet uniós szintű végrehajtását támogató ikt-eszközök fejlesztése és karbantartása; |
| --- | --- |

a)

az e rendelet uniós szintű végrehajtását támogató ikt-eszközök fejlesztése és karbantartása;

| b) | a kapu uniós szintű népszerűsítése; |
| --- | --- |

b)

a kapu uniós szintű népszerűsítése;

| c) | információk, magyarázatok és utasítások lefordítása a 12. cikkel összhangban, meghatározott tagállamonkénti és évenkénti maximális volumen erejéig, a rendelkezésre álló költségvetés teljes mértékű felhasználásának lehetővé tételéhez szükséges esetleges átcsoportosítás sérelme nélkül. |
| --- | --- |

c)

információk, magyarázatok és utasítások lefordítása a 12. cikkel összhangban, meghatározott tagállamonkénti és évenkénti maximális volumen erejéig, a rendelkezésre álló költségvetés teljes mértékű felhasználásának lehetővé tételéhez szükséges esetleges átcsoportosítás sérelme nélkül.

(2)   Amennyiben uniós jogszabály másként nem rendelkezik, a tagállami szinten létrehozott nemzeti webportálokkal, információs platformokkal, segítségnyújtó szolgáltatásokkal és eljárásokkal kapcsolatos költségeket a tagállamok költségvetéséből kell fedezni.

33. cikk

A személyes adatok védelme

A személyes adatok e rendelet keretében történő, illetékes hatóságok általi kezelését az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban kell végezni. A személyes adatok e rendelet keretében történő, Bizottság általi kezelését az (EU) 2018/1725 rendelettel összhangban kell végezni.

34. cikk

Együttműködés más információs és segítségnyújtó hálózatokkal

(1)   A Bizottság a tagállamokkal folytatott konzultációt követően határoz arról, hogy a III. mellékletben felsorolt segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatások, illetve az I. mellékletben felsorolt információterületek vonatkozásában meglévő informális irányítási keretek közül melyik vagy melyek tartozzanak a kapuval foglalkozó koordinációs csoport felelősségébe.

(2)   Amennyiben az információs és segítségnyújtó szolgáltatásokat vagy hálózatokat valamely, az I. mellékletben szereplő információterületre vonatkozó, jogilag kötelező erejű uniós jogi aktus hozta létre, a Bizottság a szinergiák megteremtése és az átfedések elkerülése érdekében összehangolja a kapuval foglalkozó koordinációs csoport és az adott szolgáltatások, illetve hálózatok irányító testületeinek munkáját.

35. cikk

Belső piaci információs rendszer

(1)   Az 1024/2012/EU rendelet által létrehozott belső piaci információs rendszert (IMI) a 6. cikk (4) bekezdésében és a 15. cikkben meghatározott célra, azokkal összhangban kell használni.

(2)   A Bizottság határozhat úgy, hogy az IMI-t a 19. cikk (1) bekezdésében említett, linkeket tartalmazó elektronikus adattárként használja.

36. cikk

Jelentéstétel és felülvizsgálat

A Bizottság 2022. december 12-ig, azt követően pedig kétévente felülvizsgálja e rendelet alkalmazását, és a 24., a 25. és a 26. cikkel összhangban összegyűjtött statisztikák és visszajelzések alapján értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a kapu működéséről és a belső piac működéséről. A felülvizsgálat során értékelni kell különösen a 14. cikk hatályát, figyelembe véve az igazolások illetékes hatóságok közötti cseréjével kapcsolatos technológiai, piaci és jogi fejleményeket.

37. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

38. cikk

Az 1024/2012/EU rendelet módosításai

Az 1024/2012/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk
  Tárgy
  Ez a rendelet meghatározza a belső piaci információs rendszernek (a továbbiakban: az IMI) az IMI-szereplők közötti igazgatási együttműködés céljából történő használatára vonatkozó szabályokat, ideértve a személyes adatok kezelését is.” |
| --- | --- |

1.

A 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet meghatározza a belső piaci információs rendszernek (a továbbiakban: az IMI) az IMI-szereplők közötti igazgatási együttműködés céljából történő használatára vonatkozó szabályokat, ideértve a személyes adatok kezelését is.”

| 2. | A 3. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az IMI-t az információk, többek között a személyes adatok IMI-szereplők körében történő cseréjére és ezen információk kezelésére az alábbiak valamelyike céljából kell alkalmazni:






  a) | a mellékletben felsorolt jogi aktusok által előírt igazgatási együttműködés; |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az IMI-t az információk, többek között a személyes adatok IMI-szereplők körében történő cseréjére és ezen információk kezelésére az alábbiak valamelyike céljából kell alkalmazni:

a)

a mellékletben felsorolt jogi aktusok által előírt igazgatási együttműködés;

| b) | a 4. cikk szerint végrehajtott kísérleti projekt tárgyát képező igazgatási együttműködés.” |
| --- | --- |

b)

a 4. cikk szerint végrehajtott kísérleti projekt tárgyát képező igazgatási együttműködés.”

| 3. | Az 5. cikk második bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | »IMI«: a Bizottság által biztosított elektronikus eszköz az IMI-szereplők közötti igazgatási együttműködés elősegítésére;” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Az 5. cikk második bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

»IMI«: a Bizottság által biztosított elektronikus eszköz az IMI-szereplők közötti igazgatási együttműködés elősegítésére;”

| b) | a b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | »igazgatási együttműködés«: az IMI-szereplők közötti, az uniós jogszabályok jobb alkalmazása érdekében folytatott együttműködés információcsere és -kezelés révén.”; |
| --- | --- | --- |

b)

a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

»igazgatási együttműködés«: az IMI-szereplők közötti, az uniós jogszabályok jobb alkalmazása érdekében folytatott együttműködés információcsere és -kezelés révén.”;

| c) | a g) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | »IMI-szereplők«: az illetékes hatóságok, az IMI-koordinátorok, a Bizottság és az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek;”. |
| --- | --- | --- |

c)

a g) pont helyébe a következő szöveg lép:

„g)

»IMI-szereplők«: az illetékes hatóságok, az IMI-koordinátorok, a Bizottság és az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek;”.

| 4. | A 8. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „f) | biztosítja a koordinációt az uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, és hozzáférést biztosít számukra az IMI-hez.” |
| --- | --- | --- |

4.

A 8. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„f)

biztosítja a koordinációt az uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, és hozzáférést biztosít számukra az IMI-hez.”

| 5. | A 9. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   A tagállamok, a Bizottság és az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek megfelelő eszközökkel biztosítják, hogy az IMI-felhasználók csak a szükséges mértékig férhessenek hozzá az IMI-ben kezelt személyes adatokhoz, és csak azon a belső piaci területen vagy területeken, amelyre vagy amelyekre vonatkozóan a (3) bekezdés szerint hozzáférési jogot kaptak.” |
| --- | --- |

5.

A 9. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A tagállamok, a Bizottság és az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek megfelelő eszközökkel biztosítják, hogy az IMI-felhasználók csak a szükséges mértékig férhessenek hozzá az IMI-ben kezelt személyes adatokhoz, és csak azon a belső piaci területen vagy területeken, amelyre vagy amelyekre vonatkozóan a (3) bekezdés szerint hozzáférési jogot kaptak.”

| 6. | A 21. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az európai adatvédelmi biztos felel e rendelet alkalmazásának nyomon követéséért és biztosításáért, amikor a Bizottság vagy az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek e rendelet rendelkezéseit alkalmazzák, amikor IMI-szereplőként személyes adatokat kezelnek. Az (EU) 2018/1725 rendelet (*1) 57. és 58. cikkében említett feladatok és hatáskörök megfelelően alkalmazandók.


  (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295, 2018.11.21., 39. o.).”;" |
| --- | --- | --- |

6.

A 21. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az európai adatvédelmi biztos felel e rendelet alkalmazásának nyomon követéséért és biztosításáért, amikor a Bizottság vagy az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek e rendelet rendelkezéseit alkalmazzák, amikor IMI-szereplőként személyes adatokat kezelnek. Az (EU) 2018/1725 rendelet (*1) 57. és 58. cikkében említett feladatok és hatáskörök megfelelően alkalmazandók.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295, 2018.11.21., 39. o.).”;"

*1

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A nemzeti felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos – saját hatáskörükben eljárva – együttműködnek egymással az IMI összehangolt felügyelete és annak biztosítása érdekében, hogy az IMI-szereplők azt az (EU) 2018/1725 rendelet 62. cikkével összhangban alkalmazzák.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A nemzeti felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos – saját hatáskörükben eljárva – együttműködnek egymással az IMI összehangolt felügyelete és annak biztosítása érdekében, hogy az IMI-szereplők azt az (EU) 2018/1725 rendelet 62. cikkével összhangban alkalmazzák.”;

| c) | a (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdést el kell hagyni.

| 7. | A 29. cikk (1) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

7.

A 29. cikk (1) bekezdését el kell hagyni.

| 8. | A melléklet a következő pontokkal egészül ki:






  „(11) | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (*2): az 56. cikk, a 60–66. cikk és a 70. cikk (1) bekezdése. |
| --- | --- | --- |

8.

A melléklet a következő pontokkal egészül ki:

„(11)

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (*2

| (12) | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 2.) az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozásáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (*3): 6. cikk (4) bekezdése, 15. és 19. cikk. |
| --- | --- |

(12)

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 2.) az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozásáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (*3

(*2)  
  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.
  "

*2

(*3)  
  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.)"

*3

39. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

A 2. cikket, a 4. cikket, a 7–12. cikket, a 16. cikket, a 17. cikket, a 18. cikk (1)–(4) bekezdését, a 19. cikket, a 20. cikket, a 24. cikk (1), (2) és (3) bekezdését, a 25. cikk (1)–(4) bekezdését, valamint a 26. és 27. cikket 2020. december 12-től kell alkalmazni.

A 6. cikket, a 13. cikket, a 14. cikk (1)–(8) és (10) bekezdését, valamint a 15. cikket 2023. december 12-től kell alkalmazni.

A 2., 9., 10. és 11 cikk alkalmazásának kezdőnapjától eltérve, az önkormányzati hatóságoknak az e cikkekben említett információkat, magyarázatokat és utasításokat legkésőbb 2022. december 12-ig kell hozzáférhetővé tenniük.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2018. október 2-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  
  HL C 81., 2018.3.2., 88. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2018. szeptember 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2018. szeptember 27-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a belső piaci szolgáltatásokról (HL L 376., 2006.12.27., 36. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 764/2008/EK rendelete (2008. július 9.) az egyes nemzeti műszaki szabályoknak a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott termékekre történő alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról és a 3052/95/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 21. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 305/2011/EU rendelete (2011. március 9.) az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 88., 2011.4.4., 5. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a szakmai képesítések elismeréséről (HL L 255., 2005.9.30., 22. o.).

6

(7)  A Bizottság 2013/461/EU ajánlása (2013. szeptember 17.) a SOLVIT működését meghatározó elvekről (HL L 249., 2013.9.19., 10. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/589 rendelete (2016. április 13.) a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról (EURES), a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz való hozzáféréséről és a munkaerőpiacok további integrációjáról, valamint a 492/2011/EU és az 1296/2013/EU rendeletek módosításáról (HL L 107., 2016.4.22., 1. o.).

10

(11)  A Tanács 2001/470/EK határozata (2001. május 28.) az Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról polgári és kereskedelmi ügyekben (HL L 174., 2001.6.27., 25. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/67/EU irányelve (2014. május 15.) a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv érvényesítéséről és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról (HL L 159., 2014.5.28., 11. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról (HL L 166., 2004.4.30., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 987/2009/EK rendelete (2009. szeptember 16.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról (HL L 284., 2009.10.30., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2102 irányelve (2016. október 26.) a közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről (HL L 327., 2016.12.2., 1. o.).

16

(17)  A Tanács 2010/48/EK határozata (2009. november 26.) a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről (HL L 23., 2010.1.27., 35. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 260/2012/EU rendelete (2012. március 14.) az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 94., 2012.3.30., 22. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 1024/2012/EU rendelete (2012. október 25.) a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről és a 2008/49/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (az IMI-rendelet) (HL L 316., 2012.11.14., 1. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1191 rendelete (2016. július 6.) egyes közokiratoknak az Európai Unión belüli bemutatására vonatkozó előírások egyszerűsítése révén a polgárok szabad mozgásának előmozdításáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 200., 2016.7.26., 1. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 39 oldalát).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 1316/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1132 irányelve (2017. június 14.) a társasági jog egyes vonatkozásairól (HL L 169., 2017.6.30., 46. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/848 rendelete (2015. május 20.) a fizetésképtelenségi eljárásról (HL L 141., 2015.6.5., 19. o.).

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1148 irányelve (2016. július 6.) a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről (HL L 194., 2016.7.19., 1. o.).

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.)

29

(30)  
  HL C 340., 2017.10.11., 6. o.

30

---

I. MELLÉKLET

A 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett belső piaci jogaikat gyakorló polgárok és vállalkozások szempontjából releváns információterületek jegyzéke

A polgárok számára releváns információterületek:

| Terület | AZ UNIÓS ÉS NEMZETI JOGSZABÁLYOKBÓL EREDŐ JOGOKRA, KÖTELEZETTSÉGEKRE ÉS SZABÁLYOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK |
| --- | --- |
| A. | Utazás az Unión belül |

Terület

AZ UNIÓS ÉS NEMZETI JOGSZABÁLYOKBÓL EREDŐ JOGOKRA, KÖTELEZETTSÉGEKRE ÉS SZABÁLYOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

A.

Utazás az Unión belül

| 1. | az uniós polgárok, azok nem uniós polgárnak minősülő családtagjai, az egyedül utazó kiskorúak, valamint az Unión belüli határokon átutazó nem uniós polgárok számára szükséges úti okmányok (személyazonosító igazolvány, vízum, útlevél) |
| --- | --- |

1.

az uniós polgárok, azok nem uniós polgárnak minősülő családtagjai, az egyedül utazó kiskorúak, valamint az Unión belüli határokon átutazó nem uniós polgárok számára szükséges úti okmányok (személyazonosító igazolvány, vízum, útlevél)

| 2. | az Unióban és az Unióból kiindulva repülővel, vonattal, hajóval és busszal utazó, valamint az utazási csomagot vagy utazási szolgáltatásegyüttest vásárló személyek jogai és kötelezettségei |
| --- | --- |

2.

az Unióban és az Unióból kiindulva repülővel, vonattal, hajóval és busszal utazó, valamint az utazási csomagot vagy utazási szolgáltatásegyüttest vásárló személyek jogai és kötelezettségei

| 3. | segítségnyújtás csökkent mozgásképességű személyeknek az Unióban történő és az Unióból kiinduló utazásaik során |
| --- | --- |

3.

segítségnyújtás csökkent mozgásképességű személyeknek az Unióban történő és az Unióból kiinduló utazásaik során

| 4. | állatok, növények, alkohol, dohány, cigaretta és egyéb áruk szállítása az Unióban történő utazások során |
| --- | --- |

4.

állatok, növények, alkohol, dohány, cigaretta és egyéb áruk szállítása az Unióban történő utazások során

| 5. | hanghívások, valamint elektronikus üzenetek és elektronikus adatok küldése és fogadása az Unión belül |
| --- | --- |

5.

hanghívások, valamint elektronikus üzenetek és elektronikus adatok küldése és fogadása az Unión belül

| B. | Munkavállalás és nyugdíj az Unióban |
| --- | --- |

B.

Munkavállalás és nyugdíj az Unióban

| 1. | munkakeresés másik tagállamban |
| --- | --- |

1.

munkakeresés másik tagállamban

| 2. | munkavállalás másik tagállamban |
| --- | --- |

2.

munkavállalás másik tagállamban

| 3. | képesítések elismerése munkavállalás céljából másik tagállamban |
| --- | --- |

3.

képesítések elismerése munkavállalás céljából másik tagállamban

| 4. | adózás másik tagállamban |
| --- | --- |

4.

adózás másik tagállamban

| 5. | a felelősségre és a kötelező biztosításra vonatkozó szabályok egy másik tagállamban való tartózkodáshoz és munkavállaláshoz kapcsolódóan |
| --- | --- |

5.

a felelősségre és a kötelező biztosításra vonatkozó szabályok egy másik tagállamban való tartózkodáshoz és munkavállaláshoz kapcsolódóan

| 6. | törvényben vagy rendeletben foglalt munkavállalási feltételek, ideértve a kiküldött munkavállalókra vonatkozó feltételeket is (beleértve a munkaidőre, a fizetett szabadságra, a szabadnap-jogosultságokra, a túlórával kapcsolatos jogokra és kötelezettségekre, az egészségügyi vizsgálatokra, a szerződések megszüntetésére, az elbocsátásra és a létszámcsökkentésekre vonatkozó információt) |
| --- | --- |

6.

törvényben vagy rendeletben foglalt munkavállalási feltételek, ideértve a kiküldött munkavállalókra vonatkozó feltételeket is (beleértve a munkaidőre, a fizetett szabadságra, a szabadnap-jogosultságokra, a túlórával kapcsolatos jogokra és kötelezettségekre, az egészségügyi vizsgálatokra, a szerződések megszüntetésére, az elbocsátásra és a létszámcsökkentésekre vonatkozó információt)

| 7. | egyenlő bánásmód (szabályok a munkahelyi megkülönböztetés tilalmáról, szabályok a férfiak és nők egyenlő díjazásáról, valamint a határozott vagy határozatlan idejű munkaszerződéssel foglalkoztatott munkavállalók egyenlő díjazásáról) |
| --- | --- |

7.

egyenlő bánásmód (szabályok a munkahelyi megkülönböztetés tilalmáról, szabályok a férfiak és nők egyenlő díjazásáról, valamint a határozott vagy határozatlan idejű munkaszerződéssel foglalkoztatott munkavállalók egyenlő díjazásáról)

| 8. | a különböző típusú tevékenységekre vonatkozó egészségügyi és biztonsági előírások |
| --- | --- |

8.

a különböző típusú tevékenységekre vonatkozó egészségügyi és biztonsági előírások

| 9. | társadalombiztosítási jogok és kötelezettségek az Unióban, beleértve a nyugdíjfolyósítással kapcsolatosakat is |
| --- | --- |

9.

társadalombiztosítási jogok és kötelezettségek az Unióban, beleértve a nyugdíjfolyósítással kapcsolatosakat is

| C. | Járművek az Unióban |
| --- | --- |

C.

Járművek az Unióban

| 1. | gépjármű átvitele ideiglenes vagy állandó jelleggel másik tagállamba |
| --- | --- |

1.

gépjármű átvitele ideiglenes vagy állandó jelleggel másik tagállamba

| 2. | vezetői engedély megszerzése és megújítása |
| --- | --- |

2.

vezetői engedély megszerzése és megújítása

| 3. | kötelező gépjármű-biztosítás kötése |
| --- | --- |

3.

kötelező gépjármű-biztosítás kötése

| 4. | gépjármű vásárlása és értékesítése másik tagállamban |
| --- | --- |

4.

gépjármű vásárlása és értékesítése másik tagállamban

| 5. | nemzeti közlekedési szabályok és a járművezetőkre vonatkozó előírások, beleértve a nemzeti közúti infrastruktúra használatára vonatkozó általános szabályokat: időalapú díjak (matrica), távolságalapú díjak (úthasználati díj), kibocsátási matricák |
| --- | --- |

5.

nemzeti közlekedési szabályok és a járművezetőkre vonatkozó előírások, beleértve a nemzeti közúti infrastruktúra használatára vonatkozó általános szabályokat: időalapú díjak (matrica), távolságalapú díjak (úthasználati díj), kibocsátási matricák

| D. | Tartózkodás másik tagállamban |
| --- | --- |

D.

Tartózkodás másik tagállamban

| 1. | átköltözés ideiglenes vagy állandó jelleggel másik tagállamba |
| --- | --- |

1.

átköltözés ideiglenes vagy állandó jelleggel másik tagállamba

| 2. | ingatlan vásárlása és eladása, beleértve az akár másodlagos lakóhelyként szolgáló ilyen ingatlan adóztatásával, tulajdonlásával vagy használatával kapcsolatos feltételeket és kötelezettségeket is |
| --- | --- |

2.

ingatlan vásárlása és eladása, beleértve az akár másodlagos lakóhelyként szolgáló ilyen ingatlan adóztatásával, tulajdonlásával vagy használatával kapcsolatos feltételeket és kötelezettségeket is

| 3. | részvétel a helyhatósági választásokon és az európai parlamenti választásokon |
| --- | --- |

3.

részvétel a helyhatósági választásokon és az európai parlamenti választásokon

| 4. | a tartózkodási kártyára vonatkozó követelmények az uniós polgárok és családtagjaik számára, beleértve a nem uniós polgár családtagokat is |
| --- | --- |

4.

a tartózkodási kártyára vonatkozó követelmények az uniós polgárok és családtagjaik számára, beleértve a nem uniós polgár családtagokat is

| 5. | másik tagállamból származó személyek honosítására vonatkozó feltételek |
| --- | --- |

5.

másik tagállamból származó személyek honosítására vonatkozó feltételek

| 6. | halál esetén alkalmazandó szabályok, ideértve a földi maradványok másik tagállamba való hazaszállítására vonatkozó szabályokat is |
| --- | --- |

6.

halál esetén alkalmazandó szabályok, ideértve a földi maradványok másik tagállamba való hazaszállítására vonatkozó szabályokat is

| E. | Tanulmányok és szakmai gyakorlat másik tagállamban |
| --- | --- |

E.

Tanulmányok és szakmai gyakorlat másik tagállamban

| 1. | oktatási rendszer egy másik tagállamban, ideértve a kisgyermekkori nevelést és gondozást, az általános és középfokú oktatást, a felsőoktatást és a felnőttoktatást is |
| --- | --- |

1.

oktatási rendszer egy másik tagállamban, ideértve a kisgyermekkori nevelést és gondozást, az általános és középfokú oktatást, a felsőoktatást és a felnőttoktatást is

| 2. | önkéntes tevékenység másik tagállamban |
| --- | --- |

2.

önkéntes tevékenység másik tagállamban

| 3. | szakmai gyakorlat másik tagállamban |
| --- | --- |

3.

szakmai gyakorlat másik tagállamban

| 4. | kutatás végzése másik tagállamban oktatási program keretében |
| --- | --- |

4.

kutatás végzése másik tagállamban oktatási program keretében

| F. | Egészségügyi ellátások |
| --- | --- |

F.

Egészségügyi ellátások

| 1. | orvosi ellátás igénybevétele másik tagállamban |
| --- | --- |

1.

orvosi ellátás igénybevétele másik tagállamban

| 2. | vényköteles gyógyszerek vásárlása a rendelvény kiadásának helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban, online vagy személyesen |
| --- | --- |

2.

vényköteles gyógyszerek vásárlása a rendelvény kiadásának helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban, online vagy személyesen

| 3. | az alkalmazandó egészségbiztosítási szabályok egy másik tagállamban való rövid vagy hosszú távú tartózkodás esetén, ideértve az európai egészségbiztosítási kártya igénylésének módját is |
| --- | --- |

3.

az alkalmazandó egészségbiztosítási szabályok egy másik tagállamban való rövid vagy hosszú távú tartózkodás esetén, ideértve az európai egészségbiztosítási kártya igénylésének módját is

| 4. | általános információ az állami megelőző egészségügyi intézkedésekben való részvételre vonatkozó hozzáférési jogokról vagy kötelezettségekről |
| --- | --- |

4.

általános információ az állami megelőző egészségügyi intézkedésekben való részvételre vonatkozó hozzáférési jogokról vagy kötelezettségekről

| 5. | a nemzeti segélyhívó számokon, köztük a 112-es és a 116-os telefonszámon keresztül biztosított szolgáltatások |
| --- | --- |

5.

a nemzeti segélyhívó számokon, köztük a 112-es és a 116-os telefonszámon keresztül biztosított szolgáltatások

| 6. | bentlakásos gondozóotthonba való költözésre vonatkozó jogok és feltételek |
| --- | --- |

6.

bentlakásos gondozóotthonba való költözésre vonatkozó jogok és feltételek

| G. | Polgári és családi jogok |
| --- | --- |

G.

Polgári és családi jogok

| 1. | születés, kiskorú gyermekek felügyelete, szülői felelősség, a béranyaságra és az örökbefogadásra vonatkozó szabályok, ideértve a társszülős örökbefogadást is, a határokon átnyúló családi helyzetben lévő gyermekekkel kapcsolatos tartási kötelezettségek |
| --- | --- |

1.

születés, kiskorú gyermekek felügyelete, szülői felelősség, a béranyaságra és az örökbefogadásra vonatkozó szabályok, ideértve a társszülős örökbefogadást is, a határokon átnyúló családi helyzetben lévő gyermekekkel kapcsolatos tartási kötelezettségek

| 2. | különböző állampolgárságú párkapcsolatok, beleértve az azonos nemű párokat is (házasság, regisztrált partnerkapcsolat vagy bejegyzett élettársi kapcsolat, különélés, házasság felbontása, házassági vagyonjogi kérdések, együttélők jogai) |
| --- | --- |

2.

különböző állampolgárságú párkapcsolatok, beleértve az azonos nemű párokat is (házasság, regisztrált partnerkapcsolat vagy bejegyzett élettársi kapcsolat, különélés, házasság felbontása, házassági vagyonjogi kérdések, együttélők jogai)

| 3. | a nemek elismerésére vonatkozó szabályok |
| --- | --- |

3.

a nemek elismerésére vonatkozó szabályok

| 4. | másik tagállamban való örökléssel kapcsolatos jogok és kötelezettségek, többek között az adózási szabályok tekintetében |
| --- | --- |

4.

másik tagállamban való örökléssel kapcsolatos jogok és kötelezettségek, többek között az adózási szabályok tekintetében

| 5. | a gyermekek szülő általi jogellenes külföldre vitele esetén alkalmazandó jogok és szabályok |
| --- | --- |

5.

a gyermekek szülő általi jogellenes külföldre vitele esetén alkalmazandó jogok és szabályok

| H. | Fogyasztói jogok |
| --- | --- |

H.

Fogyasztói jogok

| 1. | áru, digitális tartalom vagy szolgáltatás (köztük pénzügyi szolgáltatások) vásárlása más tagállamból, online vagy személyesen |
| --- | --- |

1.

áru, digitális tartalom vagy szolgáltatás (köztük pénzügyi szolgáltatások) vásárlása más tagállamból, online vagy személyesen

| 2. | rendelkezés bankszámlával egy másik tagállamban |
| --- | --- |

2.

rendelkezés bankszámlával egy másik tagállamban

| 3. | kapcsolódás a közszolgáltatásokhoz, például a gáz-, a villamos, a víz-, a háztartási hulladékgyűjtő, a távközlési és az internethálózathoz |
| --- | --- |

3.

kapcsolódás a közszolgáltatásokhoz, például a gáz-, a villamos, a víz-, a háztartási hulladékgyűjtő, a távközlési és az internethálózathoz

| 4. | fizetési műveletek, beleértve az átutalásokat is, valamint a határokon átnyúló fizetési műveletek késedelme |
| --- | --- |

4.

fizetési műveletek, beleértve az átutalásokat is, valamint a határokon átnyúló fizetési műveletek késedelme

| 5. | az áruk és szolgáltatások vásárlásával kapcsolatos fogyasztói jogok és vásárlói garancia, beleértve a fogyasztói vitarendezési és kártérítési eljárásokat is |
| --- | --- |

5.

az áruk és szolgáltatások vásárlásával kapcsolatos fogyasztói jogok és vásárlói garancia, beleértve a fogyasztói vitarendezési és kártérítési eljárásokat is

| 6. | fogyasztói termékek biztonsága |
| --- | --- |

6.

fogyasztói termékek biztonsága

| 7. | gépjármű bérlése |
| --- | --- |

7.

gépjármű bérlése

| I. | A személyes adatok védelme |
| --- | --- |

I.

A személyes adatok védelme

| 1. | az érintettek személyes adataik védelmével kapcsolatos jogainak gyakorlása |
| --- | --- |

1.

az érintettek személyes adataik védelmével kapcsolatos jogainak gyakorlása

A vállalkozások számára releváns információterületek:

| Terület | A JOGOKRA, KÖTELEZETTSÉGEKRE ÉS SZABÁLYOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK |
| --- | --- |
| J. | Vállalkozás indítása, működtetése és megszüntetése |

Terület

A JOGOKRA, KÖTELEZETTSÉGEKRE ÉS SZABÁLYOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

J.

Vállalkozás indítása, működtetése és megszüntetése

| 1. | cég nyilvántartásba vétele, társasági formájának módosítása vagy megszüntetése (nyilvántartásba vételi eljárások és jogi formák üzleti tevékenység végzéséhez) |
| --- | --- |

1.

cég nyilvántartásba vétele, társasági formájának módosítása vagy megszüntetése (nyilvántartásba vételi eljárások és jogi formák üzleti tevékenység végzéséhez)

| 2. | vállalkozás átköltöztetése egyik tagállamból egy másikba |
| --- | --- |

2.

vállalkozás átköltöztetése egyik tagállamból egy másikba

| 3. | szellemi tulajdonjogok (szabadalmi bejelentés; védjegybejelentés, rajz vagy formaterv lajstromozása; többszörözési engedély megszerzése) |
| --- | --- |

3.

szellemi tulajdonjogok (szabadalmi bejelentés; védjegybejelentés, rajz vagy formaterv lajstromozása; többszörözési engedély megszerzése)

| 4. | a kereskedelmi gyakorlatok tisztességessége és átláthatósága, ideértve a fogyasztói jogokat és az áruk és szolgáltatások értékesítésével kapcsolatos garanciákat |
| --- | --- |

4.

a kereskedelmi gyakorlatok tisztességessége és átláthatósága, ideértve a fogyasztói jogokat és az áruk és szolgáltatások értékesítésével kapcsolatos garanciákat

| 5. | online fizetési szolgáltatások határokon átnyúló fizetések számára online értékesített áruk és szolgáltatások esetén |
| --- | --- |

5.

online fizetési szolgáltatások határokon átnyúló fizetések számára online értékesített áruk és szolgáltatások esetén

| 6. | a szerződési jogból eredő jogok és kötelezettségek, ideértve a késedelmi kamatokat is |
| --- | --- |

6.

a szerződési jogból eredő jogok és kötelezettségek, ideértve a késedelmi kamatokat is

| 7. | fizetésképtelenségi eljárás és a vállalkozás felszámolása |
| --- | --- |

7.

fizetésképtelenségi eljárás és a vállalkozás felszámolása

| 8. | hitelbiztosítás |
| --- | --- |

8.

hitelbiztosítás

| 9. | társaságok egyesülése, vállalat értékesítése |
| --- | --- |

9.

társaságok egyesülése, vállalat értékesítése

| 10. | a társaság vezető tisztségviselőnek polgári jogi felelőssége |
| --- | --- |

10.

a társaság vezető tisztségviselőnek polgári jogi felelőssége

| 11. | a személyes adatok kezelésére vonatkozó szabályok és kötelezettségek |
| --- | --- |

11.

a személyes adatok kezelésére vonatkozó szabályok és kötelezettségek

| K. | Munkavállalók |
| --- | --- |

K.

Munkavállalók

| 1. | törvényben vagy rendeletben foglalt foglalkoztatási feltételek (beleértve a munkaidőt, a fizetett szabadságot, a szabadnap-jogosultságokat, a túlórával kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket, az egészségügyi vizsgálatokat, a szerződések megszüntetését, az elbocsátásokat és a csoportos létszámcsökkentéseket is) |
| --- | --- |

1.

törvényben vagy rendeletben foglalt foglalkoztatási feltételek (beleértve a munkaidőt, a fizetett szabadságot, a szabadnap-jogosultságokat, a túlórával kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket, az egészségügyi vizsgálatokat, a szerződések megszüntetését, az elbocsátásokat és a csoportos létszámcsökkentéseket is)

| 2. | társadalombiztosítási jogok és kötelezettségek az Unióban (munkáltatóként való regisztráció, a munkavállalók bejelentése, a munkavállaló munkaszerződésének megszűnéséről való értesítés, társadalombiztosítási járulékok fizetése, a nyugdíjakhoz kapcsolódó jogok és kötelezettségek) |
| --- | --- |

2.

társadalombiztosítási jogok és kötelezettségek az Unióban (munkáltatóként való regisztráció, a munkavállalók bejelentése, a munkavállaló munkaszerződésének megszűnéséről való értesítés, társadalombiztosítási járulékok fizetése, a nyugdíjakhoz kapcsolódó jogok és kötelezettségek)

| 3. | munkavállalók más tagállamokban való foglalkoztatása (a munkavállalók kiküldetése, a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó szabályok, a munkavállalók tartózkodási követelményei) |
| --- | --- |

3.

munkavállalók más tagállamokban való foglalkoztatása (a munkavállalók kiküldetése, a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó szabályok, a munkavállalók tartózkodási követelményei)

| 4. | egyenlő bánásmód (szabályok a munkahelyi megkülönböztetés tilalmáról, a férfiak és nők egyenlő díjazásáról, és a határozott vagy határozatlan idejű munkaszerződéssel foglalkoztatott munkavállalók egyenlő díjazásáról) |
| --- | --- |

4.

egyenlő bánásmód (szabályok a munkahelyi megkülönböztetés tilalmáról, a férfiak és nők egyenlő díjazásáról, és a határozott vagy határozatlan idejű munkaszerződéssel foglalkoztatott munkavállalók egyenlő díjazásáról)

| 5. | az alkalmazottak érdekképviseletére vonatkozó szabályok |
| --- | --- |

5.

az alkalmazottak érdekképviseletére vonatkozó szabályok

| L. | Adózás |
| --- | --- |

L.

Adózás

| 1. | héa: a héával kapcsolatos általános szabályokra, a héakulcsokra és a héamentességekre, a héanyilvántartásba vételre és a héabefizetésre, valamint héavisszatérítésre vonatkozó információk |
| --- | --- |

1.

héa: a héával kapcsolatos általános szabályokra, a héakulcsokra és a héamentességekre, a héanyilvántartásba vételre és a héabefizetésre, valamint héavisszatérítésre vonatkozó információk

| 2. | jövedéki adó: az általános szabályokra, az adókulcsokra és a mentességekre vonatkozó információk, a jövedéki adóval kapcsolatos nyilvántartásba vétel, jövedéki adó befizetése, visszatérítésre vonatkozó információk |
| --- | --- |

2.

jövedéki adó: az általános szabályokra, az adókulcsokra és a mentességekre vonatkozó információk, a jövedéki adóval kapcsolatos nyilvántartásba vétel, jövedéki adó befizetése, visszatérítésre vonatkozó információk

| 3. | a behozatalra kivetett vámok és egyéb adók és illetékek |
| --- | --- |

3.

a behozatalra kivetett vámok és egyéb adók és illetékek

| 4. | az Uniós Vámkódex szerinti behozatali és kiviteli vámeljárások |
| --- | --- |

4.

az Uniós Vámkódex szerinti behozatali és kiviteli vámeljárások

| 5. | egyéb adók: befizetés, adókulcsok, adóvisszatérítések |
| --- | --- |

5.

egyéb adók: befizetés, adókulcsok, adóvisszatérítések

| M. | Termékek |
| --- | --- |

M.

Termékek

| 1. | a CE-jelölés megszerzése |
| --- | --- |

1.

a CE-jelölés megszerzése

| 2. | termékekre vonatkozó szabályok és követelmények |
| --- | --- |

2.

termékekre vonatkozó szabályok és követelmények

| 3. | az alkalmazandó szabványok és műszaki előírások azonosítása, a termékek tanúsíttatása |
| --- | --- |

3.

az alkalmazandó szabványok és műszaki előírások azonosítása, a termékek tanúsíttatása

| 4. | az uniós előírások hatálya alá nem tartozó termékek kölcsönös elismerése |
| --- | --- |

4.

az uniós előírások hatálya alá nem tartozó termékek kölcsönös elismerése

| 5. | a veszélyes vegyi anyagok osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

5.

a veszélyes vegyi anyagok osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó követelmények

| 6. | távértékesítés/üzlethelyiségen kívüli értékesítés: az ügyfeleknek előre adandó tájékoztatás, a szerződés írásban történő megerősítése, a szerződéstől való elállás, az áru kiszállítása, egyéb konkrét kötelezettségek |
| --- | --- |

6.

távértékesítés/üzlethelyiségen kívüli értékesítés: az ügyfeleknek előre adandó tájékoztatás, a szerződés írásban történő megerősítése, a szerződéstől való elállás, az áru kiszállítása, egyéb konkrét kötelezettségek

| 7. | hibás termék: fogyasztói jogok és vásárlói garancia, értékesítés utáni felelősség, a károsult fél jogorvoslati lehetőségei |
| --- | --- |

7.

hibás termék: fogyasztói jogok és vásárlói garancia, értékesítés utáni felelősség, a károsult fél jogorvoslati lehetőségei

| 8. | tanúsítás, címkézés (EMAS, energiacímkézés, környezettudatos tervezés, uniós ökocímke) |
| --- | --- |

8.

tanúsítás, címkézés (EMAS, energiacímkézés, környezettudatos tervezés, uniós ökocímke)

| 9. | újrahasznosítás és hulladékgazdálkodás |
| --- | --- |

9.

újrahasznosítás és hulladékgazdálkodás

| N. | Szolgáltatások |
| --- | --- |

N.

Szolgáltatások

| 1. | az üzleti tevékenység megkezdéséhez és végzéséhez szükséges engedélyek beszerzése |
| --- | --- |

1.

az üzleti tevékenység megkezdéséhez és végzéséhez szükséges engedélyek beszerzése

| 2. | hatóságok értesítése határokon átnyúló tevékenységek végzéséről |
| --- | --- |

2.

hatóságok értesítése határokon átnyúló tevékenységek végzéséről

| 3. | szakmai képesítések elismerése, beleértve a szakoktatási és képzési képesítéseket is |
| --- | --- |

3.

szakmai képesítések elismerése, beleértve a szakoktatási és képzési képesítéseket is

| O. | Vállalkozásfinanszírozás |
| --- | --- |

O.

Vállalkozásfinanszírozás

| 1. | uniós szintű finanszírozás megszerzése, beleértve az uniós finanszírozási programokat és a vállalkozási támogatásokat is |
| --- | --- |

1.

uniós szintű finanszírozás megszerzése, beleértve az uniós finanszírozási programokat és a vállalkozási támogatásokat is

| 2. | nemzeti szintű finanszírozás megszerzése |
| --- | --- |

2.

nemzeti szintű finanszírozás megszerzése

| 3. | vállalkozók számára indított kezdeményezések (új vállalkozók számára szervezett csereprogramok, mentori programok stb.) |
| --- | --- |

3.

vállalkozók számára indított kezdeményezések (új vállalkozók számára szervezett csereprogramok, mentori programok stb.)

| P. | Közbeszerzés |
| --- | --- |

P.

Közbeszerzés

| 1. | nyilvános közbeszerzési eljáráson való részvétel: szabályok és eljárások |
| --- | --- |

1.

nyilvános közbeszerzési eljáráson való részvétel: szabályok és eljárások

| 2. | nyilvános ajánlattételi felhívás alapján ajánlat online benyújtása |
| --- | --- |

2.

nyilvános ajánlattételi felhívás alapján ajánlat online benyújtása

| 3. | közbeszerzési eljárással kapcsolatos szabálytalanságok jelentése |
| --- | --- |

3.

közbeszerzési eljárással kapcsolatos szabálytalanságok jelentése

| Q. | Munkahelyi egészségvédelem és biztonság |
| --- | --- |

Q.

Munkahelyi egészségvédelem és biztonság

| 1. | a különböző típusú tevékenységekre vonatkozó egészségügyi és biztonsági előírások, beleértve a kockázatmegelőzést, a tájékoztatást és a képzést is |
| --- | --- |

1.

a különböző típusú tevékenységekre vonatkozó egészségügyi és biztonsági előírások, beleértve a kockázatmegelőzést, a tájékoztatást és a képzést is

---

II. MELLÉKLET

A 6. cikk (1) bekezdésben említett eljárások

| Életesemények | Eljárások | Várt eredmény, a kérelemnek adott esetben az illetékes hatóság által a nemzeti jog szerint való elbírálása függvényében |
| --- | --- | --- |
| Születés | A születés anyakönyvezése igazolásának kérése | A születés anyakönyvezésének igazolása vagy születési anyakönyvi kivonat |
| Lakóhely | A lakóhely igazolásának kérése | Az aktuális lakcím bejegyzésének megerősítése |
| Tanulmányok folytatása | Felsőfokú tanulmányokhoz finanszírozás, például ösztöndíj vagy kölcsön igénylése közjogi szervtől, illetve intézménytől | Határozat a finanszírozási kérelemről vagy átvételi elismervény |
| Felsőoktatási közintézménybe való felvételre irányuló első kérelem beadása | Visszaigazolás a felvételi kérelem kézhezvételéről |
| Oklevelek, bizonyítványok és egyéb tanulmányi igazolások tanulmányi célú elismerésének kérése | Határozat az elismerés iránti kérelemről |
| Munkavállalás | Az alkalmazandó jogszabályok megállapítására irányuló kérelem a 883/2004/EK rendelet (1) II. címével összhangban | Határozat az alkalmazandó jogszabályokról |
| Szociális biztonsági ellátásban részesülő személy személyes vagy szakmai körülményeiben bekövetkezett, az ellátás szempontjából releváns változások bejelentése | Visszaigazolás a változásról szóló bejelentés kézhezvételéről |
| Európai egészségbiztosítási kártya (EHIC) igénylése | Európai egészségbiztosítási kártya (EHIC) |
| Jövedelemadó-bevallás benyújtása | Visszaigazolás a bevallás kézhezvételéről |
| Költözés | Lakcímváltozás bejelentése | Visszaigazolás az előző lakcímnyilvántartásból való törléséről és az új lakcímnyilvántartásba vételéről |
| Másik uniós tagállamból származó vagy ott már nyilvántartásba vett gépjármű nyilvántartásba vétele standard eljárások keretében (2) | Igazolás a gépjármű nyilvántartásba vételéről |
| Matrica megszerzése a nemzeti közúti infrastruktúra használata céljából: állami szervezet vagy intézmény által kiadott időalapú díjak (matrica), távolságalapú díjak (úthasználati díj) | Úthasználatidíj-matrica, autópálya-matrica vagy egyéb fizetési bizonylat kézhezvétele |
| Közjogi szerv vagy intézmény által kiadott kibocsátási matrica megszerzése | Kibocsátási matrica vagy egyéb fizetési bizonylat kézhezvétele |
| Nyugdíjba vonulás | Nyugdíj és előnyugdíj igénylése kötelező nyugdíjrendszerektől | Visszaigazolás az igénylés kézhezvételéről vagy határozat a nyugdíj-, illetve előnyugdíj-igénylésről |
| Információ igénylése kötelező rendszerekből származó nyugdíjakra vonatkozó adatokról | Nyilatkozat a személyes nyugdíjadatokról |
| Vállalkozás indítása, működtetése és megszüntetése | Üzleti tevékenység bejegyzése, az annak gyakorlásához szükséges engedélyek, üzleti tevékenység módosítása és üzleti tevékenység megszüntetése csődeljárás vagy felszámolási eljárás nélkül, kivéve az üzleti tevékenység cégnyilvántartásba való kezdeti bejegyzését és az EUMSZ 54. cikkének második bekezdése szerinti társaságok alapítására vagy az ilyen társaságok bármilyen későbbi bejegyzési kérelmére vonatkozó eljárásokat | Visszaigazolás az üzleti tevékenység bejegyzése, módosítása vagy az engedélyezésre irányuló kérelem kézhezvételéről |
| Munkáltató (természetes személy) kötelező nyugdíj- és biztosítási rendszereknél való nyilvántartásba vétele | A regisztráció vagy a társadalombiztosítási nyilvántartási szám visszaigazolása |
| Munkavállaló kötelező nyugdíj- és biztosítási rendszereknél való bejelentése | A regisztráció vagy a társadalombiztosítási nyilvántartási szám visszaigazolása |
| Társaságiadó-bevallás benyújtása | Visszaigazolás a bevallás kézhezvételéről |
| A társadalombiztosítási rendszerek értesítése a munkavállalóval kötött szerződés megszűnéséről, ide nem értve a munkaszerződések csoportos megszüntetésére vonatkozó eljárásokat | Az értesítés kézhezvételének igazolása |
| A munkavállalók társadalombiztosítási járulékainak befizetése | A munkavállalók társadalombiztosítási járulékainak befizetéséről szóló elismervény vagy más igazolás |

Életesemények

Eljárások

Várt eredmény, a kérelemnek adott esetben az illetékes hatóság által a nemzeti jog szerint való elbírálása függvényében

Születés

A születés anyakönyvezése igazolásának kérése

A születés anyakönyvezésének igazolása vagy születési anyakönyvi kivonat

Lakóhely

A lakóhely igazolásának kérése

Az aktuális lakcím bejegyzésének megerősítése

Tanulmányok folytatása

Felsőfokú tanulmányokhoz finanszírozás, például ösztöndíj vagy kölcsön igénylése közjogi szervtől, illetve intézménytől

Határozat a finanszírozási kérelemről vagy átvételi elismervény

Felsőoktatási közintézménybe való felvételre irányuló első kérelem beadása

Visszaigazolás a felvételi kérelem kézhezvételéről

Oklevelek, bizonyítványok és egyéb tanulmányi igazolások tanulmányi célú elismerésének kérése

Határozat az elismerés iránti kérelemről

Munkavállalás

Az alkalmazandó jogszabályok megállapítására irányuló kérelem a 883/2004/EK rendelet (1) II. címével összhangban

Határozat az alkalmazandó jogszabályokról

Szociális biztonsági ellátásban részesülő személy személyes vagy szakmai körülményeiben bekövetkezett, az ellátás szempontjából releváns változások bejelentése

Visszaigazolás a változásról szóló bejelentés kézhezvételéről

Európai egészségbiztosítási kártya (EHIC) igénylése

Európai egészségbiztosítási kártya (EHIC)

Jövedelemadó-bevallás benyújtása

Visszaigazolás a bevallás kézhezvételéről

Költözés

Lakcímváltozás bejelentése

Visszaigazolás az előző lakcímnyilvántartásból való törléséről és az új lakcímnyilvántartásba vételéről

Másik uniós tagállamból származó vagy ott már nyilvántartásba vett gépjármű nyilvántartásba vétele standard eljárások keretében (2)

Igazolás a gépjármű nyilvántartásba vételéről

Matrica megszerzése a nemzeti közúti infrastruktúra használata céljából: állami szervezet vagy intézmény által kiadott időalapú díjak (matrica), távolságalapú díjak (úthasználati díj)

Úthasználatidíj-matrica, autópálya-matrica vagy egyéb fizetési bizonylat kézhezvétele

Közjogi szerv vagy intézmény által kiadott kibocsátási matrica megszerzése

Kibocsátási matrica vagy egyéb fizetési bizonylat kézhezvétele

Nyugdíjba vonulás

Nyugdíj és előnyugdíj igénylése kötelező nyugdíjrendszerektől

Visszaigazolás az igénylés kézhezvételéről vagy határozat a nyugdíj-, illetve előnyugdíj-igénylésről

Információ igénylése kötelező rendszerekből származó nyugdíjakra vonatkozó adatokról

Nyilatkozat a személyes nyugdíjadatokról

Vállalkozás indítása, működtetése és megszüntetése

Üzleti tevékenység bejegyzése, az annak gyakorlásához szükséges engedélyek, üzleti tevékenység módosítása és üzleti tevékenység megszüntetése csődeljárás vagy felszámolási eljárás nélkül, kivéve az üzleti tevékenység cégnyilvántartásba való kezdeti bejegyzését és az EUMSZ 54. cikkének második bekezdése szerinti társaságok alapítására vagy az ilyen társaságok bármilyen későbbi bejegyzési kérelmére vonatkozó eljárásokat

Visszaigazolás az üzleti tevékenység bejegyzése, módosítása vagy az engedélyezésre irányuló kérelem kézhezvételéről

Munkáltató (természetes személy) kötelező nyugdíj- és biztosítási rendszereknél való nyilvántartásba vétele

A regisztráció vagy a társadalombiztosítási nyilvántartási szám visszaigazolása

Munkavállaló kötelező nyugdíj- és biztosítási rendszereknél való bejelentése

A regisztráció vagy a társadalombiztosítási nyilvántartási szám visszaigazolása

Társaságiadó-bevallás benyújtása

Visszaigazolás a bevallás kézhezvételéről

A társadalombiztosítási rendszerek értesítése a munkavállalóval kötött szerződés megszűnéséről, ide nem értve a munkaszerződések csoportos megszüntetésére vonatkozó eljárásokat

Az értesítés kézhezvételének igazolása

A munkavállalók társadalombiztosítási járulékainak befizetése

A munkavállalók társadalombiztosítási járulékainak befizetéséről szóló elismervény vagy más igazolás

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról (HL L 166., 2004.4.30., 1. o.).

(2)  Ez a következő gépjárművekre terjed ki: a) a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.) 3. cikkében említett gépjármű vagy pótkocsi és b) a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L. 60., 2013.3.2., 52. o.) 1. cikkében említett, ikerkerekes vagy nem ikerkerekes, közúti használatra szánt bármilyen két- vagy háromkerekű jármű.

---

III. MELLÉKLET

A 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett segítségnyújtási és problémamegoldó szolgáltatások jegyzéke

| 1. | Egyablakos ügyintézési pontok (1) |
| --- | --- |

1.

Egyablakos ügyintézési pontok (1)

| 2. | Termékinformációs kapcsolattartó pontok (2) |
| --- | --- |

2.

Termékinformációs kapcsolattartó pontok (2)

| 3. | Építésitermék-információs kapcsolattartó pontok (3) |
| --- | --- |

3.

Építésitermék-információs kapcsolattartó pontok (3)

| 4. | Szakmai képesítésekkel foglalkozó nemzeti segítségnyújtó központok (4) |
| --- | --- |

4.

Szakmai képesítésekkel foglalkozó nemzeti segítségnyújtó központok (4)

| 5. | Határon átnyúló egészségügyi ellátás nemzeti kapcsolattartó pontjai (5) |
| --- | --- |

5.

Határon átnyúló egészségügyi ellátás nemzeti kapcsolattartó pontjai (5)

| 6. | Foglalkoztatási szolgálatok európai hálózata (EURES) (6) |
| --- | --- |

6.

Foglalkoztatási szolgálatok európai hálózata (EURES) (6)

| 7. | Online vitarendezés (7) |
| --- | --- |

7.

Online vitarendezés (7)

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a belső piaci szolgáltatásokról (HL L 376., 2006.12.27., 36. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 764/2008/EK rendelete (2008. július 9.) az egyes nemzeti műszaki szabályoknak a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott termékekre történő alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról és a 3052/95/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 21. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 305/2011/EU rendelete (2011. március 9.) az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 88., 2011.4.4., 5. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a szakmai képesítések elismeréséről (HL L 255., 2005.9.30., 22. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/24/EU irányelve (2011. március 9.) a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről (HL L 88., 2011.4.4., 45. o.).

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/589 rendelete (2016. április 13.) a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról (EURES), a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz való hozzáféréséről és a munkaerőpiacok további integrációjáról, valamint a 492/2011/EU és az 1296/2013/EU rendeletek módosításáról (HL L 107., 2016.4.22., 1. o.).

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 524/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói online vitarendezési rendelet) (HL L 165., 2013.6.18., 1. o.).

---

| 2018.11.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 295/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 295/39

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/1725 RENDELETE

(2018. október 23.)

a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A természetes személyek személyes adataik kezelésével összefüggő védelme alapvető jog. Az Európai Unió Alapjogi Chartája (Charta) 8. cikkének (1) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 16. cikkének (1) bekezdése rögzíti, hogy mindenkinek joga van a rá vonatkozó személyes adatok védelméhez. Ezt a jogot az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 8. cikke is biztosítja. |
| --- | --- |

(1)

A természetes személyek személyes adataik kezelésével összefüggő védelme alapvető jog. Az Európai Unió Alapjogi Chartája (Charta) 8. cikkének (1) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 16. cikkének (1) bekezdése rögzíti, hogy mindenkinek joga van a rá vonatkozó személyes adatok védelméhez. Ezt a jogot az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 8. cikke is biztosítja.

| (2) | A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) jogi úton érvényesíthető jogokat biztosít a természetes személyek számára, meghatározza az adatkezelőknek a közösségi intézményeken és szerveken belüli adatkezelési kötelezettségeit, és létrehoz egy olyan független felügyeleti hatóságot – az európai adatvédelmi biztost –, amely a személyes adatok uniós intézmények és szervek általi kezelésének figyelemmel kíséréséért felelős. Az említett rendelet nem alkalmazandó azonban a személyes adatoknak az uniós intézmények és szervek olyan tevékenysége során történő kezelésére, amely az uniós jog hatályán kívül esik. |
| --- | --- |

(2)

A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) jogi úton érvényesíthető jogokat biztosít a természetes személyek számára, meghatározza az adatkezelőknek a közösségi intézményeken és szerveken belüli adatkezelési kötelezettségeit, és létrehoz egy olyan független felügyeleti hatóságot – az európai adatvédelmi biztost –, amely a személyes adatok uniós intézmények és szervek általi kezelésének figyelemmel kíséréséért felelős. Az említett rendelet nem alkalmazandó azonban a személyes adatoknak az uniós intézmények és szervek olyan tevékenysége során történő kezelésére, amely az uniós jog hatályán kívül esik.

| (3) | 2016. április 27-én elfogadásra került az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) és az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5). Míg a rendelet a természetes személyeknek a személyes adatok kezelésével kapcsolatos védelmére és a személyes adatok Unión belüli szabad áramlásának biztosítására vonatkozó általános szabályokat állapítja meg, addig az irányelv a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és a rendőrségi együttműködés területén állapítja meg a természetes személyeknek a személyes adatok kezelésével kapcsolatos védelmére, valamint a személyes adatok Unión belüli szabad áramlásának biztosítására vonatkozó különös szabályokat. |
| --- | --- |

(3)

2016. április 27-én elfogadásra került az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) és az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (5). Míg a rendelet a természetes személyeknek a személyes adatok kezelésével kapcsolatos védelmére és a személyes adatok Unión belüli szabad áramlásának biztosítására vonatkozó általános szabályokat állapítja meg, addig az irányelv a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és a rendőrségi együttműködés területén állapítja meg a természetes személyeknek a személyes adatok kezelésével kapcsolatos védelmére, valamint a személyes adatok Unión belüli szabad áramlásának biztosítására vonatkozó különös szabályokat.

| (4) | Az (EU) 2016/679 rendelet előírja a 45/2001/EK rendelet kiigazítását annak érdekében, hogy az Unióban szilárd és koherens adatvédelmi keret álljon rendelkezésre, és lehetővé váljék az említett rendeletnek az (EU) 2016/679 rendelettel párhuzamosan történő alkalmazása. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2016/679 rendelet előírja a 45/2001/EK rendelet kiigazítását annak érdekében, hogy az Unióban szilárd és koherens adatvédelmi keret álljon rendelkezésre, és lehetővé váljék az említett rendeletnek az (EU) 2016/679 rendelettel párhuzamosan történő alkalmazása.

| (5) | A személyes adatok védelmének az Unión belüli egységes megközelítése és a személyes adatok Unión belüli szabad áramlása érdekében a lehető legnagyobb mértékben összhangba kell hozni az uniós intézményekre, szervekre, hivatalokra és ügynökségekre vonatkozó adatvédelmi szabályokat a tagállamokban a közszféra számára elfogadott adatvédelmi szabályokkal. Amennyiben e rendelet rendelkezései ugyanazon elveket követik, mint az (EU) 2016/679 rendelet rendelkezései, az említett két rendelet rendelkezéseit az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) ítélkezési gyakorlata szerint egységesen kell értelmezni, különösen mivel e rendelet struktúrája az (EU) 2016/679 rendelet struktúrájával egyenértékűnek tekintendő. |
| --- | --- |

(5)

A személyes adatok védelmének az Unión belüli egységes megközelítése és a személyes adatok Unión belüli szabad áramlása érdekében a lehető legnagyobb mértékben összhangba kell hozni az uniós intézményekre, szervekre, hivatalokra és ügynökségekre vonatkozó adatvédelmi szabályokat a tagállamokban a közszféra számára elfogadott adatvédelmi szabályokkal. Amennyiben e rendelet rendelkezései ugyanazon elveket követik, mint az (EU) 2016/679 rendelet rendelkezései, az említett két rendelet rendelkezéseit az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) ítélkezési gyakorlata szerint egységesen kell értelmezni, különösen mivel e rendelet struktúrája az (EU) 2016/679 rendelet struktúrájával egyenértékűnek tekintendő.

| (6) | Védeni kell azokat a személyeket, akiknek a személyes adatait az uniós intézmények és szervek bármilyen összefüggésben kezelik, például azért, mert az érintett személyeket az említett intézmények és szervek foglalkoztatják. Ez a rendelet nem alkalmazandó az elhunyt személyek személyes adatainak kezelésére. E rendelet hatálya nem terjed ki az olyan személyes adatkezelésre, amely jogi személyekre, illetve amely különösen olyan vállalkozásokra vonatkozik, amelyeket jogi személyként hoztak létre, beleértve a jogi személy nevét és formáját, valamint a jogi személy elérhetőségére vonatkozó adatokat is. |
| --- | --- |

(6)

Védeni kell azokat a személyeket, akiknek a személyes adatait az uniós intézmények és szervek bármilyen összefüggésben kezelik, például azért, mert az érintett személyeket az említett intézmények és szervek foglalkoztatják. Ez a rendelet nem alkalmazandó az elhunyt személyek személyes adatainak kezelésére. E rendelet hatálya nem terjed ki az olyan személyes adatkezelésre, amely jogi személyekre, illetve amely különösen olyan vállalkozásokra vonatkozik, amelyeket jogi személyként hoztak létre, beleértve a jogi személy nevét és formáját, valamint a jogi személy elérhetőségére vonatkozó adatokat is.

| (7) | A komoly szabálykerülési kockázat veszélyének elkerülése érdekében a természetes személyek védelmének technológiailag semlegesnek kell lennie, és az nem függhet az alkalmazott technikai megoldásoktól. |
| --- | --- |

(7)

A komoly szabálykerülési kockázat veszélyének elkerülése érdekében a természetes személyek védelmének technológiailag semlegesnek kell lennie, és az nem függhet az alkalmazott technikai megoldásoktól.

| (8) | Ezt a rendeletet kell alkalmazni a személyes adatoknak az összes uniós intézmény, szerv, hivatal és ügynökség általi kezelésére. E rendeletet kell alkalmazni a személyes adatok részben vagy teljes egészében automatizált módon történő kezelésére, valamint azoknak a személyes adatoknak a nem automatizált módon történő kezelésére, amelyek valamely nyilvántartási rendszer részét képezik, vagy amelyeket egy nyilvántartási rendszer részévé kívánnak tenni. Olyan iratok, illetve iratok csoportjai, és azok borítóoldalai, amelyek nem rendszerezettek meghatározott szempontok szerint, nem tartoznak e rendelet hatálya alá. |
| --- | --- |

(8)

Ezt a rendeletet kell alkalmazni a személyes adatoknak az összes uniós intézmény, szerv, hivatal és ügynökség általi kezelésére. E rendeletet kell alkalmazni a személyes adatok részben vagy teljes egészében automatizált módon történő kezelésére, valamint azoknak a személyes adatoknak a nem automatizált módon történő kezelésére, amelyek valamely nyilvántartási rendszer részét képezik, vagy amelyeket egy nyilvántartási rendszer részévé kívánnak tenni. Olyan iratok, illetve iratok csoportjai, és azok borítóoldalai, amelyek nem rendszerezettek meghatározott szempontok szerint, nem tartoznak e rendelet hatálya alá.

| (9) | A Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia zárónyilatkozatához csatolt, a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és a rendőrségi együttműködés területén a személyes adatok védelméről szóló 21. sz. nyilatkozatban a konferencia elismerte, hogy az EUMSZ 16. cikke alapján a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és a rendőrségi együttműködés területén – e területek sajátos természetéből adódóan – a személyes adatok védelmére és a személyes adatok szabad áramlására vonatkozóan különös szabályok válhatnak szükségessé. Az e rendelet külön fejezetében található általános szabályokat kell tehát alkalmazni a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésére, így például olyan személyes adatok esetében, amelyeket uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek bűnügyi nyomozás céljából kezelnek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és a rendőrségi együttműködés területén végzett tevékenységek során. |
| --- | --- |

(9)

A Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia zárónyilatkozatához csatolt, a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és a rendőrségi együttműködés területén a személyes adatok védelméről szóló 21. sz. nyilatkozatban a konferencia elismerte, hogy az EUMSZ 16. cikke alapján a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és a rendőrségi együttműködés területén – e területek sajátos természetéből adódóan – a személyes adatok védelmére és a személyes adatok szabad áramlására vonatkozóan különös szabályok válhatnak szükségessé. Az e rendelet külön fejezetében található általános szabályokat kell tehát alkalmazni a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésére, így például olyan személyes adatok esetében, amelyeket uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek bűnügyi nyomozás céljából kezelnek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és a rendőrségi együttműködés területén végzett tevékenységek során.

| (10) | Az (EU) 2016/680 irányelv harmonizált szabályokat állapít meg a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása – így többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése – céljából kezelt személyes adatok védelmére és szabad áramlására vonatkozóan. Annak érdekében, hogy a természetes személyek számára jogi úton érvényesíthető jogok révén Unió-szerte azonos szintű védelmet biztosítsanak, valamint hogy megelőzzék a személyes adatoknak az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek végzése során az uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek és az illetékes hatóságok egymás közötti cseréjét akadályozó eltéréseket, az ilyen uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek által kezelt műveleti vonatkozású személyes adatok védelemére és szabad áramlására vonatkozó szabályoknak összhangban kell állniuk az (EU) 2016/680 irányelvvel. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2016/680 irányelv harmonizált szabályokat állapít meg a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása – így többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése – céljából kezelt személyes adatok védelmére és szabad áramlására vonatkozóan. Annak érdekében, hogy a természetes személyek számára jogi úton érvényesíthető jogok révén Unió-szerte azonos szintű védelmet biztosítsanak, valamint hogy megelőzzék a személyes adatoknak az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek végzése során az uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek és az illetékes hatóságok egymás közötti cseréjét akadályozó eltéréseket, az ilyen uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek által kezelt műveleti vonatkozású személyes adatok védelemére és szabad áramlására vonatkozó szabályoknak összhangban kell állniuk az (EU) 2016/680 irányelvvel.

| (11) | Az e rendeletnek a műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetében található általános szabályokat a műveleti vonatkozású személyes adatok uniós szervek, hivatalok és ügynökségek által az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek végzése során történő kezelésére vonatkozó különös szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni. Az ilyen különös szabályokat az e rendeletnek a műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetében foglalt rendelkezésekhez képest lex specialisnak kell tekinteni (lex specialis derogat legi generali). A jogi széttagoltság csökkentése érdekében a műveleti vonatkozású személyes adatoknak az uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek által az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek végzése során történő kezelésére vonatkozó különös adatvédelmi szabályoknak összhangban kell lenniük az e rendelet műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetének alapjául szolgáló elvekkel, valamint e rendeletnek a független felügyeletre, a jogorvoslatokra, a felelősségre és a szankciókra vonatkozó rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletnek a műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetében található általános szabályokat a műveleti vonatkozású személyes adatok uniós szervek, hivatalok és ügynökségek által az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek végzése során történő kezelésére vonatkozó különös szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni. Az ilyen különös szabályokat az e rendeletnek a műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetében foglalt rendelkezésekhez képest lex specialisnak kell tekinteni (lex specialis derogat legi generali). A jogi széttagoltság csökkentése érdekében a műveleti vonatkozású személyes adatoknak az uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek által az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek végzése során történő kezelésére vonatkozó különös adatvédelmi szabályoknak összhangban kell lenniük az e rendelet műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetének alapjául szolgáló elvekkel, valamint e rendeletnek a független felügyeletre, a jogorvoslatokra, a felelősségre és a szankciókra vonatkozó rendelkezéseivel.

| (12) | Az e rendelet műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetét alkalmazni kell az uniós szervekre, hivatalokra és ügynökségekre az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek végzése során, függetlenül attól, hogy e tevékenységeket fő vagy kiegészítő feladataik körében végzik-e bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy a vádeljárás lefolytatása érdekében. Ez a fejezet azonban az Europolra és az Európai Ügyészségre addig nem alkalmazandó, amíg nem kerül sor az Europolt és az Európai Ügyészséget létrehozó jogi aktusok arra irányuló módosítására, hogy ennek a rendeletnek a műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezete, kiigazított formájában rájuk is alkalmazandó legyen. |
| --- | --- |

(12)

Az e rendelet műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetét alkalmazni kell az uniós szervekre, hivatalokra és ügynökségekre az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek végzése során, függetlenül attól, hogy e tevékenységeket fő vagy kiegészítő feladataik körében végzik-e bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy a vádeljárás lefolytatása érdekében. Ez a fejezet azonban az Europolra és az Európai Ügyészségre addig nem alkalmazandó, amíg nem kerül sor az Europolt és az Európai Ügyészséget létrehozó jogi aktusok arra irányuló módosítására, hogy ennek a rendeletnek a műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezete, kiigazított formájában rájuk is alkalmazandó legyen.

| (13) | A Bizottságnak felül kell vizsgálnia ezt a rendeletet, különösen e rendeletnek a műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetét. A Bizottságnak felül kell vizsgálnia azokat a Szerződések alapján elfogadott egyéb jogi aktusokat is, amelyek a műveleti vonatkozású személyes adatoknak az uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek általi, az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek során végzett kezelését szabályozzák. E felülvizsgálatot követően a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő egységes és következetes védelme érdekében a Bizottságnak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy bármilyen megfelelő jogalkotási javaslatot tegyen – ideértve e rendelet műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetének bármely szükséges kiigazítását is – annak az Europolra és az Európai Ügyészségre való alkalmazása céljával. A kiigazításoknak figyelembe kell venniük a független felügyelettel, a jogorvoslatokkal, a felelősséggel és a szankciókkal kapcsolatos rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottságnak felül kell vizsgálnia ezt a rendeletet, különösen e rendeletnek a műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetét. A Bizottságnak felül kell vizsgálnia azokat a Szerződések alapján elfogadott egyéb jogi aktusokat is, amelyek a műveleti vonatkozású személyes adatoknak az uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek általi, az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek során végzett kezelését szabályozzák. E felülvizsgálatot követően a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő egységes és következetes védelme érdekében a Bizottságnak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy bármilyen megfelelő jogalkotási javaslatot tegyen – ideértve e rendelet műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetének bármely szükséges kiigazítását is – annak az Europolra és az Európai Ügyészségre való alkalmazása céljával. A kiigazításoknak figyelembe kell venniük a független felügyelettel, a jogorvoslatokkal, a felelősséggel és a szankciókkal kapcsolatos rendelkezéseket.

| (14) | E rendelet hatályának ki kell terjednie az adminisztratív jellegű személyes adatok kezelésére, így például a személyzeti adatoknak az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységeket folytató uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek általi kezelésére. |
| --- | --- |

(14)

E rendelet hatályának ki kell terjednie az adminisztratív jellegű személyes adatok kezelésére, így például a személyzeti adatoknak az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységeket folytató uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek általi kezelésére.

| (15) | Ez a rendelet alkalmazandó a személyes adatoknak az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címe 2. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységeket folytató uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek általi kezelésére. Ez a rendelet nem alkalmazandó a személyes adatoknak az EUSZ 42. cikkének (1) bekezdésében, 43. és 44. cikkében említett, a közös biztonság- és védelempolitikát végrehajtó missziók általi kezelésére. A személyes adatok közös biztonság- és védelempolitika területén történő kezelésének további szabályozása érdekében adott esetben erre vonatkozó javaslatokat kell benyújtani. |
| --- | --- |

(15)

Ez a rendelet alkalmazandó a személyes adatoknak az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címe 2. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységeket folytató uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek általi kezelésére. Ez a rendelet nem alkalmazandó a személyes adatoknak az EUSZ 42. cikkének (1) bekezdésében, 43. és 44. cikkében említett, a közös biztonság- és védelempolitikát végrehajtó missziók általi kezelésére. A személyes adatok közös biztonság- és védelempolitika területén történő kezelésének további szabályozása érdekében adott esetben erre vonatkozó javaslatokat kell benyújtani.

| (16) | Az adatvédelem elveit minden azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó információ esetében alkalmazni kell. Az olyan álnevesített személyes adatokat, amelyeket további információ felhasználásával valamely természetes személlyel kapcsolatba lehet hozni, azonosítható természetes személyre vonatkozó adatnak kell tekinteni. Valamely természetes személy azonosíthatóságának meghatározásakor minden olyan módszert figyelembe kell venni – ideértve például a megjelölést –, amelyről észszerűen feltételezhető, hogy az adatkezelő vagy más személy a természetes személy közvetlen vagy közvetett azonosítására felhasználhatja. Annak meghatározásakor, hogy mely eszközökről feltételezhető észszerűen, hogy egy adott természetes személy azonosítására fogják felhasználni, minden objektív tényezőt figyelembe kell venni, így például az azonosítás költségeit és időigényét, számításba véve az adatkezeléskor rendelkezésre álló technológiákat és a technológia fejlődését. Az adatvédelem elvei ennek megfelelően nem alkalmazhatók az anonim információkra, vagyis az olyan információkra, amelyek nem azonosított vagy nem azonosítható természetes személyre vonatkoznak, valamint az olyan személyes adatokra, amelyeket olyan módon anonimizáltak, hogy annak következtében az érintett nem vagy többé nem azonosítható. Ez a rendelet ezért nem vonatkozik az ilyen anonim információk kezelésére, a statisztikai vagy kutatási célú adatkezelést is ideértve. |
| --- | --- |

(16)

Az adatvédelem elveit minden azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó információ esetében alkalmazni kell. Az olyan álnevesített személyes adatokat, amelyeket további információ felhasználásával valamely természetes személlyel kapcsolatba lehet hozni, azonosítható természetes személyre vonatkozó adatnak kell tekinteni. Valamely természetes személy azonosíthatóságának meghatározásakor minden olyan módszert figyelembe kell venni – ideértve például a megjelölést –, amelyről észszerűen feltételezhető, hogy az adatkezelő vagy más személy a természetes személy közvetlen vagy közvetett azonosítására felhasználhatja. Annak meghatározásakor, hogy mely eszközökről feltételezhető észszerűen, hogy egy adott természetes személy azonosítására fogják felhasználni, minden objektív tényezőt figyelembe kell venni, így például az azonosítás költségeit és időigényét, számításba véve az adatkezeléskor rendelkezésre álló technológiákat és a technológia fejlődését. Az adatvédelem elvei ennek megfelelően nem alkalmazhatók az anonim információkra, vagyis az olyan információkra, amelyek nem azonosított vagy nem azonosítható természetes személyre vonatkoznak, valamint az olyan személyes adatokra, amelyeket olyan módon anonimizáltak, hogy annak következtében az érintett nem vagy többé nem azonosítható. Ez a rendelet ezért nem vonatkozik az ilyen anonim információk kezelésére, a statisztikai vagy kutatási célú adatkezelést is ideértve.

| (17) | A személyes adatok álnevesítése csökkentheti az érintettek számára a kockázatokat, valamint segíthet az adatkezelőknek és az adatfeldolgozóknak abban, hogy az adatvédelmi kötelezettségeiknek eleget tegyenek. Az „álnevesítés” e rendeletben történő kifejezett bevezetése nem irányul más adatvédelmi intézkedés kizárására. |
| --- | --- |

(17)

A személyes adatok álnevesítése csökkentheti az érintettek számára a kockázatokat, valamint segíthet az adatkezelőknek és az adatfeldolgozóknak abban, hogy az adatvédelmi kötelezettségeiknek eleget tegyenek. Az „álnevesítés” e rendeletben történő kifejezett bevezetése nem irányul más adatvédelmi intézkedés kizárására.

| (18) | A természetes személyek összefüggésbe hozhatók az általuk használt készülékek, alkalmazások, eszközök és protokollok által rendelkezésre bocsátott online azonosítókkal, például IP-címekkel és cookie-azonosítókkal, valamint egyéb azonosítókkal, például rádiófrekvenciás azonosító címkékkel. Ezáltal olyan nyomok keletkezhetnek, amelyek egyedi azonosítókkal és a szerverek által fogadott egyéb információkkal összekapcsolva felhasználhatók a természetes személyes profiljának létrehozására és az adott személy azonosítására. |
| --- | --- |

(18)

A természetes személyek összefüggésbe hozhatók az általuk használt készülékek, alkalmazások, eszközök és protokollok által rendelkezésre bocsátott online azonosítókkal, például IP-címekkel és cookie-azonosítókkal, valamint egyéb azonosítókkal, például rádiófrekvenciás azonosító címkékkel. Ezáltal olyan nyomok keletkezhetnek, amelyek egyedi azonosítókkal és a szerverek által fogadott egyéb információkkal összekapcsolva felhasználhatók a természetes személyes profiljának létrehozására és az adott személy azonosítására.

| (19) | Az adatkezelésre csak akkor kerülhet sor, ha az érintett egyértelmű megerősítő cselekedettel, például írásbeli – ideértve az elektronikus úton tett – vagy szóbeli nyilatkozattal önkéntes, konkrét, tájékoztatáson alapuló és egyértelmű hozzájárulását adja az őt érintő személyes adatok kezeléséhez. Ilyen hozzájárulásnak minősül az is, ha az érintett valamely internetes honlap megtekintése során bejelöl egy erre vonatkozó négyzetet, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások igénybevétele során erre vonatkozó technikai beállításokat hajt végre, valamint bármely egyéb olyan nyilatkozat vagy cselekedet is, amely az adott összefüggésben az érintett hozzájárulását személyes adatainak tervezett kezeléséhez egyértelműen jelzi. A hallgatás, az előre bejelölt négyzet vagy a nem cselekvés ezért nem minősül hozzájárulásnak. A hozzájárulás az ugyanazon cél vagy célok érdekében végzett összes adatkezelési tevékenységre kiterjed. Ha az adatkezelés egyszerre több célt is szolgál, akkor a hozzájárulást az összes adatkezelési célra vonatkozóan meg kell adni. Ha az érintett hozzájárulását elektronikus felkérést követően adja meg, a felkérésnek egyértelműnek és tömörnek kell lennie, és az nem gátolhatja szükségtelenül azon szolgáltatás igénybevételét, amely vonatkozásában a hozzájárulást kérik. Ugyanakkor az érintettnek rendelkeznie kell a hozzájárulás bármely időpontban történő visszavonásához való joggal, amely nem érinti a visszavonás előtt a hozzájárulás alapján végrehajtott adatkezelés jogszerűségét. Annak biztosítása érdekében, hogy a hozzájárulást önkéntesen adják, a hozzájárulás olyan egyedi esetekben nem szolgálhat érvényes jogalapként a személyes adatok kezeléséhez, amelyekben az érintett és az adatkezelő között egyértelműen egyenlőtlen viszony áll fenn, és az adott helyzet valamennyi körülményét figyelembe véve ezért valószínűtlen, hogy a hozzájárulás megadása önkéntesen történt. Gyakran nem lehetséges a tudományos kutatási célú személyesadat-kezelés célját az adatgyűjtés időpontjában teljes mértékben azonosítani. Ezért lehetővé kell tenni az érintettek számára, hogy a tudományos kutatás bizonyos területeire vonatkozóan hozzájárulásukat adják az adatkezeléshez, betartva a tudományos kutatásokra vonatkozó, elismert etikai előírásokat. Az érintettek számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy – annyiban, amennyiben a célok ezt lehetővé teszik – csak egyes kutatási területekre vagy a kutatási projekteknek csupán bizonyos részeire vonatkozóan adjanak hozzájárulást. |
| --- | --- |

(19)

Az adatkezelésre csak akkor kerülhet sor, ha az érintett egyértelmű megerősítő cselekedettel, például írásbeli – ideértve az elektronikus úton tett – vagy szóbeli nyilatkozattal önkéntes, konkrét, tájékoztatáson alapuló és egyértelmű hozzájárulását adja az őt érintő személyes adatok kezeléséhez. Ilyen hozzájárulásnak minősül az is, ha az érintett valamely internetes honlap megtekintése során bejelöl egy erre vonatkozó négyzetet, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások igénybevétele során erre vonatkozó technikai beállításokat hajt végre, valamint bármely egyéb olyan nyilatkozat vagy cselekedet is, amely az adott összefüggésben az érintett hozzájárulását személyes adatainak tervezett kezeléséhez egyértelműen jelzi. A hallgatás, az előre bejelölt négyzet vagy a nem cselekvés ezért nem minősül hozzájárulásnak. A hozzájárulás az ugyanazon cél vagy célok érdekében végzett összes adatkezelési tevékenységre kiterjed. Ha az adatkezelés egyszerre több célt is szolgál, akkor a hozzájárulást az összes adatkezelési célra vonatkozóan meg kell adni. Ha az érintett hozzájárulását elektronikus felkérést követően adja meg, a felkérésnek egyértelműnek és tömörnek kell lennie, és az nem gátolhatja szükségtelenül azon szolgáltatás igénybevételét, amely vonatkozásában a hozzájárulást kérik. Ugyanakkor az érintettnek rendelkeznie kell a hozzájárulás bármely időpontban történő visszavonásához való joggal, amely nem érinti a visszavonás előtt a hozzájárulás alapján végrehajtott adatkezelés jogszerűségét. Annak biztosítása érdekében, hogy a hozzájárulást önkéntesen adják, a hozzájárulás olyan egyedi esetekben nem szolgálhat érvényes jogalapként a személyes adatok kezeléséhez, amelyekben az érintett és az adatkezelő között egyértelműen egyenlőtlen viszony áll fenn, és az adott helyzet valamennyi körülményét figyelembe véve ezért valószínűtlen, hogy a hozzájárulás megadása önkéntesen történt. Gyakran nem lehetséges a tudományos kutatási célú személyesadat-kezelés célját az adatgyűjtés időpontjában teljes mértékben azonosítani. Ezért lehetővé kell tenni az érintettek számára, hogy a tudományos kutatás bizonyos területeire vonatkozóan hozzájárulásukat adják az adatkezeléshez, betartva a tudományos kutatásokra vonatkozó, elismert etikai előírásokat. Az érintettek számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy – annyiban, amennyiben a célok ezt lehetővé teszik – csak egyes kutatási területekre vagy a kutatási projekteknek csupán bizonyos részeire vonatkozóan adjanak hozzájárulást.

| (20) | A személyes adatok kezelésének jogszerűnek és tisztességesnek kell lennie. A természetes személyek számára átláthatónak kell lennie, hogy a rájuk vonatkozó személyes adataikat hogyan gyűjtik, használják fel, azokba hogy tekintenek bele vagy azokat milyen egyéb módon kezelik, valamint azzal összefüggésben, hogy a személyes adatokat milyen mértékben kezelik vagy fogják kezelni. Az átláthatóság elve megköveteli, hogy a személyes adatok kezelésével összefüggő tájékoztatás, illetve kommunikáció könnyen hozzáférhető és közérthető legyen, valamint hogy azt világosan és egyszerű nyelvezettel fogalmazzák meg. Ez az elv vonatkozik különösen az érintetteknek az adatkezelő kilétéről és az adatkezelés céljáról való tájékoztatására, valamint az azt célzó további tájékoztatásra, hogy biztosított legyen az érintett természetes személyek személyes adatainak tisztességes és átlátható kezelése, továbbá arra a tájékoztatásra, hogy az érintetteknek jogukban áll megerősítést és tájékoztatást kapni a róluk kezelt adatokról. A természetes személyt tájékoztatni kell a személyes adatok kezelésével összefüggő kockázatokról, szabályokról, garanciákról és jogokról, valamint arról, hogy hogyan gyakorolhatja az adatkezelés kapcsán őt megillető jogokat. A személyesadat-kezelés konkrét céljainak mindenekelőtt explicit módon megfogalmazottaknak és jogszerűeknek, továbbá már a személyes adatok gyűjtésének időpontjában meghatározottaknak kell lenniük. A személyes adatoknak a kezelésük céljára alkalmasaknak és relevánsaknak kell lenniük, az adatok körét pedig a célhoz szükséges minimumra kell korlátozni. Ehhez pedig biztosítani kell különösen azt, hogy a személyes adatok tárolása a lehető legrövidebb időtartamra korlátozódjon. Személyes adatok csak abban az esetben kezelhetők, ha az adatkezelés célját egyéb eszközzel észszerű módon nem lehetséges elérni. Annak biztosítása érdekében, hogy a személyes adatok tárolása a szükséges időtartamra korlátozódjon, az adatkezelő törlési vagy rendszeres felülvizsgálati határidőket állapít meg. A pontatlan személyes adatok helyesbítése vagy törlése érdekében minden észszerű lépést meg kell tenni. A személyes adatokat olyan módon kell kezelni, amely biztosítja azok megfelelő szintű biztonságát és bizalmas kezelését, többek között annak érdekében, hogy megakadályozza a személyes adatokhoz és a kezelésükhöz használt eszközökhöz való jogosulatlan hozzáférést, ezen adatok és ezen eszközök jogosulatlan felhasználását, valamint hogy megakadályozza ezen adatok továbbítás során történő jogosulatlan közlését. |
| --- | --- |

(20)

A személyes adatok kezelésének jogszerűnek és tisztességesnek kell lennie. A természetes személyek számára átláthatónak kell lennie, hogy a rájuk vonatkozó személyes adataikat hogyan gyűjtik, használják fel, azokba hogy tekintenek bele vagy azokat milyen egyéb módon kezelik, valamint azzal összefüggésben, hogy a személyes adatokat milyen mértékben kezelik vagy fogják kezelni. Az átláthatóság elve megköveteli, hogy a személyes adatok kezelésével összefüggő tájékoztatás, illetve kommunikáció könnyen hozzáférhető és közérthető legyen, valamint hogy azt világosan és egyszerű nyelvezettel fogalmazzák meg. Ez az elv vonatkozik különösen az érintetteknek az adatkezelő kilétéről és az adatkezelés céljáról való tájékoztatására, valamint az azt célzó további tájékoztatásra, hogy biztosított legyen az érintett természetes személyek személyes adatainak tisztességes és átlátható kezelése, továbbá arra a tájékoztatásra, hogy az érintetteknek jogukban áll megerősítést és tájékoztatást kapni a róluk kezelt adatokról. A természetes személyt tájékoztatni kell a személyes adatok kezelésével összefüggő kockázatokról, szabályokról, garanciákról és jogokról, valamint arról, hogy hogyan gyakorolhatja az adatkezelés kapcsán őt megillető jogokat. A személyesadat-kezelés konkrét céljainak mindenekelőtt explicit módon megfogalmazottaknak és jogszerűeknek, továbbá már a személyes adatok gyűjtésének időpontjában meghatározottaknak kell lenniük. A személyes adatoknak a kezelésük céljára alkalmasaknak és relevánsaknak kell lenniük, az adatok körét pedig a célhoz szükséges minimumra kell korlátozni. Ehhez pedig biztosítani kell különösen azt, hogy a személyes adatok tárolása a lehető legrövidebb időtartamra korlátozódjon. Személyes adatok csak abban az esetben kezelhetők, ha az adatkezelés célját egyéb eszközzel észszerű módon nem lehetséges elérni. Annak biztosítása érdekében, hogy a személyes adatok tárolása a szükséges időtartamra korlátozódjon, az adatkezelő törlési vagy rendszeres felülvizsgálati határidőket állapít meg. A pontatlan személyes adatok helyesbítése vagy törlése érdekében minden észszerű lépést meg kell tenni. A személyes adatokat olyan módon kell kezelni, amely biztosítja azok megfelelő szintű biztonságát és bizalmas kezelését, többek között annak érdekében, hogy megakadályozza a személyes adatokhoz és a kezelésükhöz használt eszközökhöz való jogosulatlan hozzáférést, ezen adatok és ezen eszközök jogosulatlan felhasználását, valamint hogy megakadályozza ezen adatok továbbítás során történő jogosulatlan közlését.

| (21) | Az elszámoltathatóság elvével összhangban, amennyiben uniós intézmények és szervek személyes adatokat továbbítanak ugyanazon uniós intézményen vagy szerven belül, és a címzett nem része az adatkezelőnek, vagy más uniós intézmények vagy szervek számára továbbítanak személyes adatokat, meg kell vizsgálniuk, hogy e személyes adatok szükségesek-e a címzett hatáskörébe tartozó feladatok jogszerű teljesítéséhez. Különösen a címzettnek a személyes adatok továbbítására vonatkozó kérelmét követően az adatkezelőnek ellenőriznie kell, hogy fennáll-e a személyes adatok jogszerű kezelésének releváns alapja, és ellenőriznie kell a címzett hatáskörét. Az adatkezelőnek továbbá előzetesen értékelnie kell az adatok továbbításának szükségességét. Ha a szükségességgel kapcsolatban kétségek merülnek fel, az adatkezelőnek további tájékoztatást kell kérnie a címzettől. A címzettnek gondoskodnia kell arról, hogy az adatok továbbításának szükségessége utóbb ellenőrizhető legyen. |
| --- | --- |

(21)

Az elszámoltathatóság elvével összhangban, amennyiben uniós intézmények és szervek személyes adatokat továbbítanak ugyanazon uniós intézményen vagy szerven belül, és a címzett nem része az adatkezelőnek, vagy más uniós intézmények vagy szervek számára továbbítanak személyes adatokat, meg kell vizsgálniuk, hogy e személyes adatok szükségesek-e a címzett hatáskörébe tartozó feladatok jogszerű teljesítéséhez. Különösen a címzettnek a személyes adatok továbbítására vonatkozó kérelmét követően az adatkezelőnek ellenőriznie kell, hogy fennáll-e a személyes adatok jogszerű kezelésének releváns alapja, és ellenőriznie kell a címzett hatáskörét. Az adatkezelőnek továbbá előzetesen értékelnie kell az adatok továbbításának szükségességét. Ha a szükségességgel kapcsolatban kétségek merülnek fel, az adatkezelőnek további tájékoztatást kell kérnie a címzettől. A címzettnek gondoskodnia kell arról, hogy az adatok továbbításának szükségessége utóbb ellenőrizhető legyen.

| (22) | Az adatfeldolgozás jogszerűsége érdekében a személyes adatokat azon az alapon kell kezelni, hogy az szükséges legyen a közérdekből végzett feladat uniós intézmények és szervek általi végrehajtásához, illetve közhatalmi jogosítványuk uniós intézmények és szervek általi gyakorlásához, hogy az szükséges legyen az adatkezelőt terhelő valamely jogi kötelezettségnek való megfeleléshez, vagy az e rendelet szerinti egyéb jogszerű alapon, beleértve az érintett hozzájárulását vagy egy olyan szerződés teljesítésének szükségességét, amelyben az érintett félként részt vesz, vagy annak érdekében, hogy az érintett kérésére a szerződés megkötése előtt lépéseket lehessen tenni. Az uniós intézmények és szervek által a közérdekből végzett feladatok teljesítése érdekében végzett személyesadat-kezelés magában foglalja az ilyen intézmények és szervek irányításához és működéséhez szükséges személyes adatok kezelését is. Az adatkezelést szintén jogszerűnek kell tekinteni akkor, amikor az az érintett vagy más természetes személy élete szempontjából alapvető érdek védelméhez szükséges. Más természetes személy létfontosságú érdekeire hivatkozással személyesadat-kezelésre elvben csak akkor kerülhet sor, ha az adatkezelés egyéb jogalapon nyilvánvalóan nem végezhető. A személyesadat-kezelés néhány típusa szolgálhat egyszerre fontos közérdeket és az érintett létfontosságú érdekeit is, például olyan esetben, amikor az adatkezelésre humanitárius okokból – ideértve, ha arra a járványok és terjedéseik nyomon követéséhez, vagy humanitárius vészhelyzetben, különösen természeti vagy ember által okozott katasztrófák esetében – van szükség. |
| --- | --- |

(22)

Az adatfeldolgozás jogszerűsége érdekében a személyes adatokat azon az alapon kell kezelni, hogy az szükséges legyen a közérdekből végzett feladat uniós intézmények és szervek általi végrehajtásához, illetve közhatalmi jogosítványuk uniós intézmények és szervek általi gyakorlásához, hogy az szükséges legyen az adatkezelőt terhelő valamely jogi kötelezettségnek való megfeleléshez, vagy az e rendelet szerinti egyéb jogszerű alapon, beleértve az érintett hozzájárulását vagy egy olyan szerződés teljesítésének szükségességét, amelyben az érintett félként részt vesz, vagy annak érdekében, hogy az érintett kérésére a szerződés megkötése előtt lépéseket lehessen tenni. Az uniós intézmények és szervek által a közérdekből végzett feladatok teljesítése érdekében végzett személyesadat-kezelés magában foglalja az ilyen intézmények és szervek irányításához és működéséhez szükséges személyes adatok kezelését is. Az adatkezelést szintén jogszerűnek kell tekinteni akkor, amikor az az érintett vagy más természetes személy élete szempontjából alapvető érdek védelméhez szükséges. Más természetes személy létfontosságú érdekeire hivatkozással személyesadat-kezelésre elvben csak akkor kerülhet sor, ha az adatkezelés egyéb jogalapon nyilvánvalóan nem végezhető. A személyesadat-kezelés néhány típusa szolgálhat egyszerre fontos közérdeket és az érintett létfontosságú érdekeit is, például olyan esetben, amikor az adatkezelésre humanitárius okokból – ideértve, ha arra a járványok és terjedéseik nyomon követéséhez, vagy humanitárius vészhelyzetben, különösen természeti vagy ember által okozott katasztrófák esetében – van szükség.

| (23) | Az e rendeletben említett uniós jognak világosnak és pontosnak kell lennie, alkalmazásának pedig előreláthatónak kell lennie a hatálya alá tartozó személyek számára a Chartában és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben meghatározott követelményekkel összhangban. |
| --- | --- |

(23)

Az e rendeletben említett uniós jognak világosnak és pontosnak kell lennie, alkalmazásának pedig előreláthatónak kell lennie a hatálya alá tartozó személyek számára a Chartában és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben meghatározott követelményekkel összhangban.

| (24) | Az e rendeletben említett belső szabályoknak olyan általánosan alkalmazandó, világos és pontos aktusoknak kell lenniük, amelyek célja, hogy joghatással járjanak az érintettekre nézve. Az említett szabályokat az uniós intézmények és szervek legfelső vezetésének kell hatáskörük keretein belül, a működésükkel kapcsolatos kérdéseket illetően elfogadniuk. Az említett szabályokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. Az említett szabályok alkalmazásának előreláthatónak kell lennie a hatályuk alá tartozó személyek számára a Charta és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben meghatározott követelményekkel összhangban. A belső szabályok lehetnek határozatok, különösen, ha azokat uniós intézmények fogadják el. |
| --- | --- |

(24)

Az e rendeletben említett belső szabályoknak olyan általánosan alkalmazandó, világos és pontos aktusoknak kell lenniük, amelyek célja, hogy joghatással járjanak az érintettekre nézve. Az említett szabályokat az uniós intézmények és szervek legfelső vezetésének kell hatáskörük keretein belül, a működésükkel kapcsolatos kérdéseket illetően elfogadniuk. Az említett szabályokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. Az említett szabályok alkalmazásának előreláthatónak kell lennie a hatályuk alá tartozó személyek számára a Charta és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben meghatározott követelményekkel összhangban. A belső szabályok lehetnek határozatok, különösen, ha azokat uniós intézmények fogadják el.

| (25) | A személyes adatoknak a gyűjtésük eredeti céljától eltérő egyéb célból történő kezelése csak akkor megengedett, ha az adatkezelés összeegyeztethető azokkal a célokkal, amelyekre a személyes adatokat eredetileg gyűjtötték. Ebben az esetben nincs szükség attól a jogalaptól eltérő, külön jogalapra, mint amely lehetővé tette a személyes adatok gyűjtését. Ha az adatkezelés közérdekből végzett feladat teljesítése vagy az adatkezelőre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása érdekében szükséges, az uniós jog meghatározhatja és pontosan leírhatja azokat a feladatokat és célokat, amelyek tekintetében a további adatkezelés jogszerűnek és összeegyeztethetőnek tekintendő. A közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból folytatott további adatkezelést összeegyeztethető, jogszerű adatkezelési műveleteknek kell tekinteni. Az uniós jogban foglalt, a személyes adatok kezelésére vonatkozó jogalap a további adatkezeléshez is jogalapul szolgálhat. Annak megállapításához, hogy a további adatkezelés célja összeegyeztethető-e a személyes adatok gyűjtésének eredeti céljával, az adatkezelő – az eredeti adatkezelés jogszerűségére vonatkozó valamennyi előírás teljesítését követően – figyelembe veszi többek között az említett eredeti célok és a tervezett további adatkezelési célok között fennálló valamennyi összefüggést, az adatgyűjtés körülményeit, ideértve különösen az érintettnek a további adatfelhasználásra vonatkozó, az adatkezelővel fennálló kapcsolatán alapuló észszerű elvárásait is, továbbá a személyes adatok jellegét, a tervezett további adatkezelés következményeit az érintettekre nézve, valamint a megfelelő garanciák meglétét mind az eredeti, mind a tervezett további személyesadat-kezelési műveletek során. |
| --- | --- |

(25)

A személyes adatoknak a gyűjtésük eredeti céljától eltérő egyéb célból történő kezelése csak akkor megengedett, ha az adatkezelés összeegyeztethető azokkal a célokkal, amelyekre a személyes adatokat eredetileg gyűjtötték. Ebben az esetben nincs szükség attól a jogalaptól eltérő, külön jogalapra, mint amely lehetővé tette a személyes adatok gyűjtését. Ha az adatkezelés közérdekből végzett feladat teljesítése vagy az adatkezelőre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása érdekében szükséges, az uniós jog meghatározhatja és pontosan leírhatja azokat a feladatokat és célokat, amelyek tekintetében a további adatkezelés jogszerűnek és összeegyeztethetőnek tekintendő. A közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból folytatott további adatkezelést összeegyeztethető, jogszerű adatkezelési műveleteknek kell tekinteni. Az uniós jogban foglalt, a személyes adatok kezelésére vonatkozó jogalap a további adatkezeléshez is jogalapul szolgálhat. Annak megállapításához, hogy a további adatkezelés célja összeegyeztethető-e a személyes adatok gyűjtésének eredeti céljával, az adatkezelő – az eredeti adatkezelés jogszerűségére vonatkozó valamennyi előírás teljesítését követően – figyelembe veszi többek között az említett eredeti célok és a tervezett további adatkezelési célok között fennálló valamennyi összefüggést, az adatgyűjtés körülményeit, ideértve különösen az érintettnek a további adatfelhasználásra vonatkozó, az adatkezelővel fennálló kapcsolatán alapuló észszerű elvárásait is, továbbá a személyes adatok jellegét, a tervezett további adatkezelés következményeit az érintettekre nézve, valamint a megfelelő garanciák meglétét mind az eredeti, mind a tervezett további személyesadat-kezelési műveletek során.

| (26) | Ha az adatkezelés az érintett hozzájárulásán alapul, az adatkezelőnek képesnek kell lennie annak igazolására, hogy az adatkezelési művelethez az érintett hozzájárult. Különösen a más ügyben tett írásbeli nyilatkozattal összefüggésben garanciákkal szükséges biztosítani azt, hogy az érintett tisztában legyen azzal a ténnyel, hogy hozzájárulását adta, valamint azzal, hogy ezt milyen mértékben tette. A 93/13/EGK tanácsi irányelvnek (6) megfelelően az adatkezelő előre megfogalmazott hozzájárulási nyilatkozatról gondoskodik, amelyet érthető és könnyen hozzáférhető formában bocsát rendelkezésre, nyelvezetének pedig világosnak és egyszerűnek kell lennie, és nem tartalmazhat tisztességtelen feltételeket. Ahhoz, hogy a hozzájárulás tájékoztatáson alapulónak minősüljön, az érintettnek tisztában kell lennie legalább az adatkezelő kilétével és a személyes adatok kezelésének céljával. A hozzájárulás megadása nem tekinthető önkéntesnek, ha az érintett nem rendelkezik valós vagy szabad választási lehetőséggel, és nem áll módjában a hozzájárulás anélküli megtagadása vagy visszavonása, hogy ez kárára válna. |
| --- | --- |

(26)

Ha az adatkezelés az érintett hozzájárulásán alapul, az adatkezelőnek képesnek kell lennie annak igazolására, hogy az adatkezelési művelethez az érintett hozzájárult. Különösen a más ügyben tett írásbeli nyilatkozattal összefüggésben garanciákkal szükséges biztosítani azt, hogy az érintett tisztában legyen azzal a ténnyel, hogy hozzájárulását adta, valamint azzal, hogy ezt milyen mértékben tette. A 93/13/EGK tanácsi irányelvnek (6) megfelelően az adatkezelő előre megfogalmazott hozzájárulási nyilatkozatról gondoskodik, amelyet érthető és könnyen hozzáférhető formában bocsát rendelkezésre, nyelvezetének pedig világosnak és egyszerűnek kell lennie, és nem tartalmazhat tisztességtelen feltételeket. Ahhoz, hogy a hozzájárulás tájékoztatáson alapulónak minősüljön, az érintettnek tisztában kell lennie legalább az adatkezelő kilétével és a személyes adatok kezelésének céljával. A hozzájárulás megadása nem tekinthető önkéntesnek, ha az érintett nem rendelkezik valós vagy szabad választási lehetőséggel, és nem áll módjában a hozzájárulás anélküli megtagadása vagy visszavonása, hogy ez kárára válna.

| (27) | A gyermekek személyes adatai különös védelmet érdemelnek, mivel ők kevésbé lehetnek tisztában a személyes adatok kezelésével összefüggő kockázatokkal, következményekkel és az ahhoz kapcsolódó garanciákkal és jogosultságokkal. Ezt a különös védelmet főként a gyermekekkel kapcsolatos személyi profilok létrehozására és személyes adatok gyűjtésére kell alkalmazni az uniós intézmények és szervek internetes oldalain közvetlenül gyermekeknek kínált szolgáltatások esetén, ideértve például az interperszonális kommunikációs szolgáltatásokat vagy az online jegyértékesítést, valamint amikor a személyes adatok kezelése hozzájáruláson alapul. |
| --- | --- |

(27)

A gyermekek személyes adatai különös védelmet érdemelnek, mivel ők kevésbé lehetnek tisztában a személyes adatok kezelésével összefüggő kockázatokkal, következményekkel és az ahhoz kapcsolódó garanciákkal és jogosultságokkal. Ezt a különös védelmet főként a gyermekekkel kapcsolatos személyi profilok létrehozására és személyes adatok gyűjtésére kell alkalmazni az uniós intézmények és szervek internetes oldalain közvetlenül gyermekeknek kínált szolgáltatások esetén, ideértve például az interperszonális kommunikációs szolgáltatásokat vagy az online jegyértékesítést, valamint amikor a személyes adatok kezelése hozzájáruláson alapul.

| (28) | Amennyiben az Unióban letelepedett, uniós intézményeken és szerveken kívüli címzettek az uniós intézmények és szervek által számukra továbbított személyes adatokat szeretnének kapni, az említett címzetteknek bizonyítaniuk kell, hogy az adatok továbbítására vagy közérdekből vagy a rájuk ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása keretében végzett feladataik teljesítéséhez van szükség. Egyéb esetben az említett címzetteknek azt kell bizonyítaniuk, hogy a továbbítás meghatározott közérdekű célból szükséges, az adatkezelőnek pedig meg kell állapítania, hogy van-e ok annak feltételezésére, hogy az érintett jogos érdekei esetleg sérelmet szenvedhetnek. Ilyen esetekben az adatkezelőnek bizonyíthatóan mérlegelnie kell a különböző egymással versengő érdekeket a személyes adatok kért továbbítása arányosságának értékelése érdekében. A meghatározott közérdekű célok kapcsolatosak lehetnek az uniós intézmények és szervek átláthatóságával. Az uniós intézményeknek és szerveknek – az átláthatóság és a jó közigazgatás elvének megfelelve – továbbá bizonyítaniuk kell az adattovábbítás szükségességét, amikor azt ők maguk kezdeményezik. Az e rendeletben meghatározott, az Unióban letelepedett, uniós intézményektől és szervektől eltérő címzetteknek való adattovábbításra vonatkozó követelményeket úgy kell értelmezni, hogy azok kiegészítik a jogszerű adatkezelés feltételeit. |
| --- | --- |

(28)

Amennyiben az Unióban letelepedett, uniós intézményeken és szerveken kívüli címzettek az uniós intézmények és szervek által számukra továbbított személyes adatokat szeretnének kapni, az említett címzetteknek bizonyítaniuk kell, hogy az adatok továbbítására vagy közérdekből vagy a rájuk ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása keretében végzett feladataik teljesítéséhez van szükség. Egyéb esetben az említett címzetteknek azt kell bizonyítaniuk, hogy a továbbítás meghatározott közérdekű célból szükséges, az adatkezelőnek pedig meg kell állapítania, hogy van-e ok annak feltételezésére, hogy az érintett jogos érdekei esetleg sérelmet szenvedhetnek. Ilyen esetekben az adatkezelőnek bizonyíthatóan mérlegelnie kell a különböző egymással versengő érdekeket a személyes adatok kért továbbítása arányosságának értékelése érdekében. A meghatározott közérdekű célok kapcsolatosak lehetnek az uniós intézmények és szervek átláthatóságával. Az uniós intézményeknek és szerveknek – az átláthatóság és a jó közigazgatás elvének megfelelve – továbbá bizonyítaniuk kell az adattovábbítás szükségességét, amikor azt ők maguk kezdeményezik. Az e rendeletben meghatározott, az Unióban letelepedett, uniós intézményektől és szervektől eltérő címzetteknek való adattovábbításra vonatkozó követelményeket úgy kell értelmezni, hogy azok kiegészítik a jogszerű adatkezelés feltételeit.

| (29) | Az alapvető jogok és szabadságok szempontjából a természetüknél fogva különösen érzékeny személyes adatok egyedi védelmet igényelnek, mivel az alapvető jogokra és szabadságokra nézve a kezelésük körülményei jelentős kockázatot hordozhatnak. Ilyen személyes adatok nem kezelhetők, kivéve az e rendeletben meghatározott külön feltételek teljesülése esetén. Ilyen adatnak minősülnek a faji vagy etnikai származásra utaló személyes adatok is; e tekintetben megjegyzendő, hogy a „faji származás” kifejezés e rendelet keretében történő alkalmazása nem értelmezhető úgy, hogy az Unió elfogadja a különböző emberi fajok létezésének megállapítására törekvő elméleteket. A fényképek kezelését nem szükséges szisztematikusan a személyes adatok különleges kategóriájára vonatkozó adatkezelésnek tekinteni, mivel azokra csak azokban az esetekben vonatkozik a biometrikus adatok fogalommeghatározása, amikor a természetes személy egyedi azonosítását vagy hitelesítését lehetővé tevő speciális eszközzel történik az adatkezelés. A különleges adatok kezelésére vonatkozó különös előírásokon kívül e rendelet általános elveit és egyéb szabályait kell alkalmazni, különösen a jogszerű adatkezelés feltételei tekintetében. A személyes adatok ilyen különleges kategóriáinak kezelésére vonatkozó általános tilalomtól való eltérésről kifejezetten rendelkezni kell, ideértve, ha az érintett egyértelmű hozzájárulását adja, vagy bizonyos sajátos adatkezelési szükségletekre tekintettel, különösen, ha az adatkezelést jogszerű tevékenységük keretében olyan egyesületek vagy alapítványok végzik, amelyek célja az alapvető szabadságok gyakorlásának lehetővé tétele. |
| --- | --- |

(29)

Az alapvető jogok és szabadságok szempontjából a természetüknél fogva különösen érzékeny személyes adatok egyedi védelmet igényelnek, mivel az alapvető jogokra és szabadságokra nézve a kezelésük körülményei jelentős kockázatot hordozhatnak. Ilyen személyes adatok nem kezelhetők, kivéve az e rendeletben meghatározott külön feltételek teljesülése esetén. Ilyen adatnak minősülnek a faji vagy etnikai származásra utaló személyes adatok is; e tekintetben megjegyzendő, hogy a „faji származás” kifejezés e rendelet keretében történő alkalmazása nem értelmezhető úgy, hogy az Unió elfogadja a különböző emberi fajok létezésének megállapítására törekvő elméleteket. A fényképek kezelését nem szükséges szisztematikusan a személyes adatok különleges kategóriájára vonatkozó adatkezelésnek tekinteni, mivel azokra csak azokban az esetekben vonatkozik a biometrikus adatok fogalommeghatározása, amikor a természetes személy egyedi azonosítását vagy hitelesítését lehetővé tevő speciális eszközzel történik az adatkezelés. A különleges adatok kezelésére vonatkozó különös előírásokon kívül e rendelet általános elveit és egyéb szabályait kell alkalmazni, különösen a jogszerű adatkezelés feltételei tekintetében. A személyes adatok ilyen különleges kategóriáinak kezelésére vonatkozó általános tilalomtól való eltérésről kifejezetten rendelkezni kell, ideértve, ha az érintett egyértelmű hozzájárulását adja, vagy bizonyos sajátos adatkezelési szükségletekre tekintettel, különösen, ha az adatkezelést jogszerű tevékenységük keretében olyan egyesületek vagy alapítványok végzik, amelyek célja az alapvető szabadságok gyakorlásának lehetővé tétele.

| (30) | A személyes adatok magasabb szintű védelmet igénylő, különleges kategóriáit csak abban az esetben lehet az egészséggel kapcsolatos célokból kezelni, ha az az említett céloknak a természetes személyek és a társadalom egészének érdekében történő eléréséhez szükséges, különösen az egészségügyi és szociális szolgáltatások és rendszerek irányításának összefüggésében. Ezért a sajátos szükségletek tekintetében ebben a rendeletben harmonizált feltételeket kell meghatározni a személyes egészségügyi adatok különleges kategóriáinak kezelésére vonatkozóan, különösen, ha ezen adatok kezelését bizonyos egészséggel kapcsolatos célokból olyan személyek végzik, akikre jogszabályban megállapított szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik. Az uniós jogban rendelkezni kell olyan célzott és megfelelő intézkedésekről, amelyek a természetes személyek alapvető jogainak és személyes adatainak védelmére irányulnak. |
| --- | --- |

(30)

A személyes adatok magasabb szintű védelmet igénylő, különleges kategóriáit csak abban az esetben lehet az egészséggel kapcsolatos célokból kezelni, ha az az említett céloknak a természetes személyek és a társadalom egészének érdekében történő eléréséhez szükséges, különösen az egészségügyi és szociális szolgáltatások és rendszerek irányításának összefüggésében. Ezért a sajátos szükségletek tekintetében ebben a rendeletben harmonizált feltételeket kell meghatározni a személyes egészségügyi adatok különleges kategóriáinak kezelésére vonatkozóan, különösen, ha ezen adatok kezelését bizonyos egészséggel kapcsolatos célokból olyan személyek végzik, akikre jogszabályban megállapított szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik. Az uniós jogban rendelkezni kell olyan célzott és megfelelő intézkedésekről, amelyek a természetes személyek alapvető jogainak és személyes adatainak védelmére irányulnak.

| (31) | A népegészségügy területén közérdekből szükséges lehet a személyes adatok különleges kategóriáinak az érintett hozzájárulása nélkül történő kezelése. Az ilyen adatkezelés vonatkozásában a természetes személyek jogainak és szabadságainak védelme érdekében megfelelő és célzott intézkedéseket kell hozni. Ebben az összefüggésben a „népegészség” fogalmát az 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) meghatározottak szerint a következőképpen kell értelmezni: valamennyi, az egészséggel kapcsolatos elem, nevezetesen az egészségi állapot – beleértve a morbiditást és a fogyatékosságot –, az egészségi állapotot meghatározó tényezők, az egészségügyi ellátással kapcsolatos igények, az egészségügyi ellátásra biztosított források, az egészségügyi ellátás nyújtása és az ahhoz való általános hozzáférés, valamint az egészségügyi ellátással kapcsolatos kiadások és finanszírozás, továbbá a halálokok. Az egészségügyi adatok ilyen közérdekű kezelése nem eredményezheti a személyes adatok más célokból való kezelését. |
| --- | --- |

(31)

A népegészségügy területén közérdekből szükséges lehet a személyes adatok különleges kategóriáinak az érintett hozzájárulása nélkül történő kezelése. Az ilyen adatkezelés vonatkozásában a természetes személyek jogainak és szabadságainak védelme érdekében megfelelő és célzott intézkedéseket kell hozni. Ebben az összefüggésben a „népegészség” fogalmát az 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) meghatározottak szerint a következőképpen kell értelmezni: valamennyi, az egészséggel kapcsolatos elem, nevezetesen az egészségi állapot – beleértve a morbiditást és a fogyatékosságot –, az egészségi állapotot meghatározó tényezők, az egészségügyi ellátással kapcsolatos igények, az egészségügyi ellátásra biztosított források, az egészségügyi ellátás nyújtása és az ahhoz való általános hozzáférés, valamint az egészségügyi ellátással kapcsolatos kiadások és finanszírozás, továbbá a halálokok. Az egészségügyi adatok ilyen közérdekű kezelése nem eredményezheti a személyes adatok más célokból való kezelését.

| (32) | Ha az adatkezelő által kezelt személyes adatok nem teszik lehetővé az adatkezelő számára valamely természetes személy azonosítását, akkor az adatkezelőt az érintett személyazonosságának megállapítása érdekben nem lehet további információk beszerzésére kötelezni annak érdekében, hogy az adatkezelő megfeleljen e rendelet valamely rendelkezésének. Az adatkezelő ugyanakkor nem utasíthatja vissza az érintett által a jogai gyakorlásának elősegítése érdekében nyújtott további információkat. Az azonosítás magában foglalja az érintettek, például olyan hitelesítési mechanizmus révén történő digitális azonosítását, amelynek keretében az érintett ugyanazokat a belépési azonosító adatokat adja meg, amelyeket az adatkezelő által nyújtott online szolgáltatáshoz történő bejelentkezéshez használ. |
| --- | --- |

(32)

Ha az adatkezelő által kezelt személyes adatok nem teszik lehetővé az adatkezelő számára valamely természetes személy azonosítását, akkor az adatkezelőt az érintett személyazonosságának megállapítása érdekben nem lehet további információk beszerzésére kötelezni annak érdekében, hogy az adatkezelő megfeleljen e rendelet valamely rendelkezésének. Az adatkezelő ugyanakkor nem utasíthatja vissza az érintett által a jogai gyakorlásának elősegítése érdekében nyújtott további információkat. Az azonosítás magában foglalja az érintettek, például olyan hitelesítési mechanizmus révén történő digitális azonosítását, amelynek keretében az érintett ugyanazokat a belépési azonosító adatokat adja meg, amelyeket az adatkezelő által nyújtott online szolgáltatáshoz történő bejelentkezéshez használ.

| (33) | E rendelet értelmében a személyes adatok közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból történő kezelésére az érintettek jogai és szabadságai tekintetében megfelelő garanciák vonatkoznak. Az említett garanciák biztosítják, hogy technikai és szervezési intézkedéseket hozzanak különösen annak érdekében, hogy az adattakarékosság elve érvényesüljön. A személyes adatok közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból történő további kezelésére akkor kerülhet sor, ha az adatkezelő előzetesen felmérte, hogy ezek a célok megvalósíthatók olyan személyes adatok kezelésével, amelyek eleve nem vagy a továbbiakban már nem teszik lehetővé az érintettek azonosítását, feltéve, hogy megfelelő garanciák állnak rendelkezésre (mint például a személyes adatok álnevesítése). Az uniós intézményeknek és szerveknek rendelkezniük kell az uniós jogon belüli megfelelő garanciákról a személyes adatok közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból történő kezelése tekintetében; az uniós jog magában foglalhatja az uniós intézmények és szervek által a működésükkel kapcsolatos kérdéseket illetően elfogadott belső szabályokat is. |
| --- | --- |

(33)

E rendelet értelmében a személyes adatok közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból történő kezelésére az érintettek jogai és szabadságai tekintetében megfelelő garanciák vonatkoznak. Az említett garanciák biztosítják, hogy technikai és szervezési intézkedéseket hozzanak különösen annak érdekében, hogy az adattakarékosság elve érvényesüljön. A személyes adatok közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból történő további kezelésére akkor kerülhet sor, ha az adatkezelő előzetesen felmérte, hogy ezek a célok megvalósíthatók olyan személyes adatok kezelésével, amelyek eleve nem vagy a továbbiakban már nem teszik lehetővé az érintettek azonosítását, feltéve, hogy megfelelő garanciák állnak rendelkezésre (mint például a személyes adatok álnevesítése). Az uniós intézményeknek és szerveknek rendelkezniük kell az uniós jogon belüli megfelelő garanciákról a személyes adatok közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból történő kezelése tekintetében; az uniós jog magában foglalhatja az uniós intézmények és szervek által a működésükkel kapcsolatos kérdéseket illetően elfogadott belső szabályokat is.

| (34) | Olyan intézkedéseket kell biztosítani, amelyek megkönnyítik az érintettek e rendeletben biztosított jogainak gyakorlását, ideértve olyan mechanizmusokat is, amelyek által az érintettnek lehetősége van díjmentesen kérelmezni, illetve adott esetben megkapni különösen a személyes adatokhoz való hozzáférést, azok helyesbítését vagy törlését, valamint a tiltakozáshoz való jog gyakorlását. Az adatkezelő ennek megfelelően biztosítja a kérelmek elektronikus benyújtását lehetővé tevő eszközöket is, különösen, ha a személyes adatok kezelése elektronikus úton történik. Az adatkezelőt kötelezni kell arra, hogy az érintett kérelmére indokolatlan késedelem nélkül, de legkésőbb egy hónapon belül válaszoljon, és ha az adatkezelő az érintett bármely kérelmének nem szándékozik eleget tenni, indokolnia kell azt. |
| --- | --- |

(34)

Olyan intézkedéseket kell biztosítani, amelyek megkönnyítik az érintettek e rendeletben biztosított jogainak gyakorlását, ideértve olyan mechanizmusokat is, amelyek által az érintettnek lehetősége van díjmentesen kérelmezni, illetve adott esetben megkapni különösen a személyes adatokhoz való hozzáférést, azok helyesbítését vagy törlését, valamint a tiltakozáshoz való jog gyakorlását. Az adatkezelő ennek megfelelően biztosítja a kérelmek elektronikus benyújtását lehetővé tevő eszközöket is, különösen, ha a személyes adatok kezelése elektronikus úton történik. Az adatkezelőt kötelezni kell arra, hogy az érintett kérelmére indokolatlan késedelem nélkül, de legkésőbb egy hónapon belül válaszoljon, és ha az adatkezelő az érintett bármely kérelmének nem szándékozik eleget tenni, indokolnia kell azt.

| (35) | A tisztességes és átlátható adatkezelés elve megköveteli, hogy az érintett tájékoztatást kapjon az adatkezelés tényéről és céljairól. Az adatkezelő azokat a további információkat is az érintett rendelkezésére bocsátja, amelyek a tisztességes és átlátható adatkezelés biztosításához szükségesek, figyelembe véve a személyes adatok kezelésének konkrét körülményeit és kontextusát. Az érintettet továbbá tájékoztatni kell a profilalkotás tényéről és annak következményeiről. Ha a személyes adatokat az érintettől gyűjtik, az érintettet arról is tájékoztatni kell, hogy köteles-e a személyes adatokat közölni, valamint hogy az adatszolgáltatás elmaradása milyen következményekkel jár. Ezeket az információkat szabványosított ikonokkal is ki lehet egészíteni annak érdekében, hogy az érintett a tervezett adatkezelésről jól látható, könnyen érthető és jól olvasható formában általános tájékoztatást kapjon. Amikor az ikonokat elektronikus formátumban jelenítik meg, azoknak géppel olvashatóknak kell lenniük. |
| --- | --- |

(35)

A tisztességes és átlátható adatkezelés elve megköveteli, hogy az érintett tájékoztatást kapjon az adatkezelés tényéről és céljairól. Az adatkezelő azokat a további információkat is az érintett rendelkezésére bocsátja, amelyek a tisztességes és átlátható adatkezelés biztosításához szükségesek, figyelembe véve a személyes adatok kezelésének konkrét körülményeit és kontextusát. Az érintettet továbbá tájékoztatni kell a profilalkotás tényéről és annak következményeiről. Ha a személyes adatokat az érintettől gyűjtik, az érintettet arról is tájékoztatni kell, hogy köteles-e a személyes adatokat közölni, valamint hogy az adatszolgáltatás elmaradása milyen következményekkel jár. Ezeket az információkat szabványosított ikonokkal is ki lehet egészíteni annak érdekében, hogy az érintett a tervezett adatkezelésről jól látható, könnyen érthető és jól olvasható formában általános tájékoztatást kapjon. Amikor az ikonokat elektronikus formátumban jelenítik meg, azoknak géppel olvashatóknak kell lenniük.

| (36) | Az érintettre vonatkozó személyes adatok kezelésével összefüggő tájékoztatást az adatgyűjtés időpontjában kell az érintett részére megadni, illetve ha az adatokat nem az érintettől, hanem más forrásból gyűjtötték, az ügy körülményeit figyelembe véve, észszerű időn belül kell rendelkezésre bocsátani. Ha a személyes adatok jogszerűen közölhetőek más címzettel, arról az érintettet a címzettel történő első közléskor tájékoztatni kell. Ha az adatkezelő a személyes adatokat a gyűjtésük eredeti céljától eltérő célból kívánja kezelni, a további adatkezelést megelőzően az érintettet erről az eltérő célról és minden egyéb szükséges tudnivalóról tájékoztatnia kell. Ha az adatkezelő nem tud tájékoztatást nyújtani az érintett részére a személyes adatok eredetéről, mivel azok különböző forrásokból származnak, általános tájékoztatást kell adni. |
| --- | --- |

(36)

Az érintettre vonatkozó személyes adatok kezelésével összefüggő tájékoztatást az adatgyűjtés időpontjában kell az érintett részére megadni, illetve ha az adatokat nem az érintettől, hanem más forrásból gyűjtötték, az ügy körülményeit figyelembe véve, észszerű időn belül kell rendelkezésre bocsátani. Ha a személyes adatok jogszerűen közölhetőek más címzettel, arról az érintettet a címzettel történő első közléskor tájékoztatni kell. Ha az adatkezelő a személyes adatokat a gyűjtésük eredeti céljától eltérő célból kívánja kezelni, a további adatkezelést megelőzően az érintettet erről az eltérő célról és minden egyéb szükséges tudnivalóról tájékoztatnia kell. Ha az adatkezelő nem tud tájékoztatást nyújtani az érintett részére a személyes adatok eredetéről, mivel azok különböző forrásokból származnak, általános tájékoztatást kell adni.

| (37) | Az érintett jogosult arra, hogy hozzáférjen a rá vonatkozóan gyűjtött adatokhoz, valamint arra, hogy egyszerűen és észszerű időközönként, az adatkezelés jogszerűségének megállapítása és ellenőrzése érdekében gyakorolja e jogát. Ez magában foglalja az érintett jogát arra, hogy az egészségi állapotára vonatkozó személyes adatokhoz – mint például a diagnózis, a vizsgálati leletek, a kezelőorvosok véleményei, valamint a kezeléseket és a beavatkozásokat tartalmazó egészségügyi dokumentációk – hozzáférjen. Ezért minden érintett számára biztosítani kell a jogot arra, hogy megismerje különösen a személyes adatok kezelésének céljait, ha lehetséges azt, hogy a személyes adatok kezelése milyen időtartamra vonatkozik, a személyes adatok címzettjeit, azt, hogy a személyes adatok automatizált kezelése milyen logika alapján történt, valamint azt, hogy az adatkezelés – legalább abban az esetben, amikor az profilalkotásra épül – milyen következményekkel járhat, valamint hogy minderről tájékoztatást kapjon. Ez a jog nem érintheti hátrányosan mások jogait és szabadságait, beleértve az üzleti titkokat vagy a szellemi tulajdont és különösen a szoftverek védelmét biztosító szerzői jogokat. Ezek a megfontolások mindazonáltal nem eredményezhetik azt, hogy az érintettől minden információt megtagadnak. Ha az adatkezelő nagy mennyiségű információt kezel az érintettre vonatkozóan, kérheti az érintettet, hogy az információk közlését megelőzően pontosítsa, hogy kérése mely információkra vagy mely adatkezelési tevékenységekre vonatkozik. |
| --- | --- |

(37)

Az érintett jogosult arra, hogy hozzáférjen a rá vonatkozóan gyűjtött adatokhoz, valamint arra, hogy egyszerűen és észszerű időközönként, az adatkezelés jogszerűségének megállapítása és ellenőrzése érdekében gyakorolja e jogát. Ez magában foglalja az érintett jogát arra, hogy az egészségi állapotára vonatkozó személyes adatokhoz – mint például a diagnózis, a vizsgálati leletek, a kezelőorvosok véleményei, valamint a kezeléseket és a beavatkozásokat tartalmazó egészségügyi dokumentációk – hozzáférjen. Ezért minden érintett számára biztosítani kell a jogot arra, hogy megismerje különösen a személyes adatok kezelésének céljait, ha lehetséges azt, hogy a személyes adatok kezelése milyen időtartamra vonatkozik, a személyes adatok címzettjeit, azt, hogy a személyes adatok automatizált kezelése milyen logika alapján történt, valamint azt, hogy az adatkezelés – legalább abban az esetben, amikor az profilalkotásra épül – milyen következményekkel járhat, valamint hogy minderről tájékoztatást kapjon. Ez a jog nem érintheti hátrányosan mások jogait és szabadságait, beleértve az üzleti titkokat vagy a szellemi tulajdont és különösen a szoftverek védelmét biztosító szerzői jogokat. Ezek a megfontolások mindazonáltal nem eredményezhetik azt, hogy az érintettől minden információt megtagadnak. Ha az adatkezelő nagy mennyiségű információt kezel az érintettre vonatkozóan, kérheti az érintettet, hogy az információk közlését megelőzően pontosítsa, hogy kérése mely információkra vagy mely adatkezelési tevékenységekre vonatkozik.

| (38) | Az érintett jogosult arra, hogy kérhesse a rá vonatkozó személyes adatok helyesbítését és megilleti őt „az elfeledtetéshez való jog”, ha az ilyen adatok megőrzése sérti e rendeletet vagy olyan uniós jogot, amelynek hatálya az adatkezelőre kiterjed. Az érintett jogosult arra, hogy személyes adatait töröljék és a továbbiakban ne kezeljék, ha a személyes adatok gyűjtésére vagy más módon való kezelésére az adatkezelés eredeti céljaival összefüggésben már nincs szükség, vagy ha az érintett visszavonta az adatok kezeléshez adott hozzájárulását, vagy ha személyes adatai kezelése egyéb szempontból nem felel meg e rendeletnek. Ez a jog különösen akkor lényeges, ha az érintett gyermekként adta meg hozzájárulását, amikor még nem volt teljes mértékben tisztában az adatkezelés kockázataival, később pedig el akarja távolítani az ilyen személyes adatokat, különösen az internetről. Az érintett e jogát gyakorolhatja akkor is, ha már nem gyermek. Ugyanakkor a személyes adatok további megőrzése jogszerűnek tekinthető, ha az a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához való jog gyakorlása, valamely jogi kötelezettségnek való megfelelés, illetőleg közérdekből vagy az adatkezelőre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása keretében végzett feladat teljesítése miatt, vagy a népegészségügy területét érintő közérdekből, közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból, vagy jogi igények előterjesztéséhez, érvényesítéséhez, illetve védelméhez szükséges. |
| --- | --- |

(38)

Az érintett jogosult arra, hogy kérhesse a rá vonatkozó személyes adatok helyesbítését és megilleti őt „az elfeledtetéshez való jog”, ha az ilyen adatok megőrzése sérti e rendeletet vagy olyan uniós jogot, amelynek hatálya az adatkezelőre kiterjed. Az érintett jogosult arra, hogy személyes adatait töröljék és a továbbiakban ne kezeljék, ha a személyes adatok gyűjtésére vagy más módon való kezelésére az adatkezelés eredeti céljaival összefüggésben már nincs szükség, vagy ha az érintett visszavonta az adatok kezeléshez adott hozzájárulását, vagy ha személyes adatai kezelése egyéb szempontból nem felel meg e rendeletnek. Ez a jog különösen akkor lényeges, ha az érintett gyermekként adta meg hozzájárulását, amikor még nem volt teljes mértékben tisztában az adatkezelés kockázataival, később pedig el akarja távolítani az ilyen személyes adatokat, különösen az internetről. Az érintett e jogát gyakorolhatja akkor is, ha már nem gyermek. Ugyanakkor a személyes adatok további megőrzése jogszerűnek tekinthető, ha az a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához való jog gyakorlása, valamely jogi kötelezettségnek való megfelelés, illetőleg közérdekből vagy az adatkezelőre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása keretében végzett feladat teljesítése miatt, vagy a népegészségügy területét érintő közérdekből, közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból, vagy jogi igények előterjesztéséhez, érvényesítéséhez, illetve védelméhez szükséges.

| (39) | Az elfeledtetéshez való jog online környezetben történő megerősítése érdekében a törléshez való jogot emellett oly módon szükséges kiterjeszteni, hogy a személyes adatokat nyilvánosságra hozó adatkezelőnek az ilyen személyes adatokat kezelő adatkezelőket tájékoztatnia kell arról, hogy töröljék az ilyen személyes adatokra mutató linkeket vagy e személyes adatok másolatát, illetve másodpéldányát. E tájékoztatás során az adatkezelőnek észszerű lépéseket kell tennie annak érdekében, hogy – figyelembe véve a rendelkezésre álló technológiát és eszközöket, ideértve a technikai intézkedések alkalmazását is – a személyes adatokat kezelő adatkezelők értesüljenek az érintett kéréséről. |
| --- | --- |

(39)

Az elfeledtetéshez való jog online környezetben történő megerősítése érdekében a törléshez való jogot emellett oly módon szükséges kiterjeszteni, hogy a személyes adatokat nyilvánosságra hozó adatkezelőnek az ilyen személyes adatokat kezelő adatkezelőket tájékoztatnia kell arról, hogy töröljék az ilyen személyes adatokra mutató linkeket vagy e személyes adatok másolatát, illetve másodpéldányát. E tájékoztatás során az adatkezelőnek észszerű lépéseket kell tennie annak érdekében, hogy – figyelembe véve a rendelkezésre álló technológiát és eszközöket, ideértve a technikai intézkedések alkalmazását is – a személyes adatokat kezelő adatkezelők értesüljenek az érintett kéréséről.

| (40) | A személyes adatok kezelésének korlátozására alkalmazott módszerek közé tartozhat többek között a kiválasztott személyes adatoknak egy másik adatkezelő rendszerbe történő ideiglenes áthelyezése vagy a felhasználók számára való hozzáférhetőségük megszüntetése, vagy egy honlapról az ott közzétett adatok ideiglenes eltávolítása. Az adatkezelés korlátozását az automatizált nyilvántartási rendszerekben alapvetően technikai eszközökkel kell biztosítani oly módon, hogy a személyes adatokon további adatkezelési műveleteket ne végezzenek el és azokat ne lehessen megváltoztatni. Azt a tényt, hogy a személyes adatok kezelése korlátozott, egyértelműen jelezni kell a rendszerben. |
| --- | --- |

(40)

A személyes adatok kezelésének korlátozására alkalmazott módszerek közé tartozhat többek között a kiválasztott személyes adatoknak egy másik adatkezelő rendszerbe történő ideiglenes áthelyezése vagy a felhasználók számára való hozzáférhetőségük megszüntetése, vagy egy honlapról az ott közzétett adatok ideiglenes eltávolítása. Az adatkezelés korlátozását az automatizált nyilvántartási rendszerekben alapvetően technikai eszközökkel kell biztosítani oly módon, hogy a személyes adatokon további adatkezelési műveleteket ne végezzenek el és azokat ne lehessen megváltoztatni. Azt a tényt, hogy a személyes adatok kezelése korlátozott, egyértelműen jelezni kell a rendszerben.

| (41) | Ha a személyes adatok kezelése automatizált módon történik, az érintettek számára – a saját adataik feletti rendelkezés további erősítése érdekében – lehetővé kell tenni azt is, hogy az általuk az adatkezelő rendelkezésére bocsátott, rájuk vonatkozó személyes adatokat tagolt, széles körben használt, géppel olvasható és interoperábilis formátumban megkapják, és azokat egy másik adatkezelő részére továbbítsák. Az adatkezelőket ösztönözni kell, hogy az adathordozhatóságot lehetővé tevő interoperábilis formátumokat fejlesszenek ki. Ez a jog abban az esetben gyakorolható, ha az érintett a személyes adatokat a hozzájárulása alapján bocsátotta rendelkezésre, illetve ha az adatkezelés szerződés teljesítéséhez szükséges. Ezért e jog nem gyakorolható akkor, ha a személyes adatok kezelése valamely, az adatkezelőre alkalmazandó jogi kötelezettségnek való megfeleléshez, illetve közérdekből vagy az adatkezelőre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása keretében végzett feladat teljesítéséhez szükséges. Az érintett azon joga, hogy továbbítsa, illetve megkapja a rá vonatkozóan kezelt személyes adatokat, nem teremthet olyan kötelezettséget az adatkezelők számára, hogy egymással műszakilag kompatibilis adatkezelő rendszereket vezessenek be vagy tartsanak fenn. Ha egy adott személyes adatállomány egynél több érintettre vonatkozik, a személyes adatok megszerzéséhez való jog nem sértheti az egyéb érintettek e rendelet szerinti jogait. Ez a jog nem érinti továbbá az érintettnek a jogát arra, hogy a személyes adatainak törlését elérje, sem pedig az e jogra vonatkozóan e rendeletben megállapított korlátozásokat, továbbá nem járhat különösen az érintettre vonatkozó olyan személyes adatok törlésével, amelyeket az érintett valamely szerződés teljesítése céljából bocsátott rendelkezésre, ha és ameddig a személyes adatokra szükség van az adott szerződés teljesítéséhez. Az érintett jogosult arra, hogy az adatokat az adatkezelők egymás között közvetlenül továbbítsák, ha ez technikailag megvalósítható. |
| --- | --- |

(41)

Ha a személyes adatok kezelése automatizált módon történik, az érintettek számára – a saját adataik feletti rendelkezés további erősítése érdekében – lehetővé kell tenni azt is, hogy az általuk az adatkezelő rendelkezésére bocsátott, rájuk vonatkozó személyes adatokat tagolt, széles körben használt, géppel olvasható és interoperábilis formátumban megkapják, és azokat egy másik adatkezelő részére továbbítsák. Az adatkezelőket ösztönözni kell, hogy az adathordozhatóságot lehetővé tevő interoperábilis formátumokat fejlesszenek ki. Ez a jog abban az esetben gyakorolható, ha az érintett a személyes adatokat a hozzájárulása alapján bocsátotta rendelkezésre, illetve ha az adatkezelés szerződés teljesítéséhez szükséges. Ezért e jog nem gyakorolható akkor, ha a személyes adatok kezelése valamely, az adatkezelőre alkalmazandó jogi kötelezettségnek való megfeleléshez, illetve közérdekből vagy az adatkezelőre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása keretében végzett feladat teljesítéséhez szükséges. Az érintett azon joga, hogy továbbítsa, illetve megkapja a rá vonatkozóan kezelt személyes adatokat, nem teremthet olyan kötelezettséget az adatkezelők számára, hogy egymással műszakilag kompatibilis adatkezelő rendszereket vezessenek be vagy tartsanak fenn. Ha egy adott személyes adatállomány egynél több érintettre vonatkozik, a személyes adatok megszerzéséhez való jog nem sértheti az egyéb érintettek e rendelet szerinti jogait. Ez a jog nem érinti továbbá az érintettnek a jogát arra, hogy a személyes adatainak törlését elérje, sem pedig az e jogra vonatkozóan e rendeletben megállapított korlátozásokat, továbbá nem járhat különösen az érintettre vonatkozó olyan személyes adatok törlésével, amelyeket az érintett valamely szerződés teljesítése céljából bocsátott rendelkezésre, ha és ameddig a személyes adatokra szükség van az adott szerződés teljesítéséhez. Az érintett jogosult arra, hogy az adatokat az adatkezelők egymás között közvetlenül továbbítsák, ha ez technikailag megvalósítható.

| (42) | Bármely érintett számára akkor is biztosítani kell a jogot arra, hogy az egyedi helyzetére vonatkozó adatok kezelése ellen tiltakozzon, ha a személyes adatok jogszerűen kezelhetők, mert az adatkezelésre közérdekből vagy az adatkezelőre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása keretében végzett feladat teljesítéséhez van szükség. Az adatkezelőnek kell bizonyítania, hogy az érintett érdekeivel vagy alapvető jogaival és szabadságaival szemben az ő kényszerítő erejű jogos érdeke elsőbbséget élvezhet. |
| --- | --- |

(42)

Bármely érintett számára akkor is biztosítani kell a jogot arra, hogy az egyedi helyzetére vonatkozó adatok kezelése ellen tiltakozzon, ha a személyes adatok jogszerűen kezelhetők, mert az adatkezelésre közérdekből vagy az adatkezelőre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása keretében végzett feladat teljesítéséhez van szükség. Az adatkezelőnek kell bizonyítania, hogy az érintett érdekeivel vagy alapvető jogaival és szabadságaival szemben az ő kényszerítő erejű jogos érdeke elsőbbséget élvezhet.

| (43) | Az érintett jogosult arra, hogy ne terjedjen ki rá olyan, kizárólag automatizált adatkezelésen alapuló – akár intézkedést is magában foglaló – döntés hatálya, amely a rá vonatkozó egyes személyes jellemzők kiértékelésén alapul, és amely rá nézve joghatással jár vagy őt hasonlóan jelentős mértékben érinti, mint például az emberi beavatkozás nélkül folytatott online munkaerő-toborzás. Ilyen adatkezelésnek minősül a „profilalkotás” is, vagyis a természetes személyekre vonatkozó személyes jellemzők bármilyen automatizált, személyes adatok kezelése keretében történő kiértékelése, különösen az érintett munkahelyi teljesítményére, gazdasági helyzetére, egészségi állapotára, személyes preferenciáira vagy érdeklődési köreire, megbízhatóságára vagy viselkedésére, tartózkodási helyére vagy mozgására vonatkozó jellemzők elemzésére és előrejelzésére, ha az az érintettre nézve joghatással jár vagy őt hasonlóan jelentős mértékben érinti.
  Megengedhető azonban az efféle adatkezelésen – ideértve profilalkotást is – alapuló döntéshozatal, ha azt az uniós jog kifejezetten megengedi. Az ilyen adatkezelés mindazonáltal csakis megfelelő garanciák mellett végezhető, amelyek közé tartozik az érintett külön tájékoztatása és az ahhoz való joga, hogy emberi beavatkozást kérjen és kapjon, különösen, hogy kifejtse álláspontját, hogy magyarázatot kapjon az ilyen értékelés alapján hozott döntésről, és hogy megtámadja a döntést. Az ilyen intézkedés gyermekre nem vonatkozhat. Az érintett szempontjából tisztességes és átlátható adatkezelés biztosítása érdekében – figyelembe véve azokat a körülményeket és kontextust, amelyben a személyes adatokat kezelik – az adatkezelő a profilalkotáshoz megfelelő matematikai és statisztikai eljárásokat alkalmaz, olyan technikai és szervezési intézkedéseket vezet be, amelyek biztosítják különösen az adatok pontatlanságát előidéző tényezők korrekcióját és a hibalehetőségek minimálisra csökkentését, továbbá a személyes adatok biztonságáról oly módon gondoskodik, amely az érintett érdekeit és jogait potenciálisan veszélyeztető tényezőket figyelembe veszi, és megakadályozza többek között az olyan hatások érvényesülését, amelyek a természetes személyek közötti hátrányos megkülönböztetést eredményeznek faji vagy etnikai származás, politikai vélemény, vallási vagy világnézeti meggyőződés, szakszervezeti tagság, genetikai vagy egészségi állapot, szexuális irányultság vagy nemi identitás alapján, illetve azokat az adatkezeléseket, amelyek ilyen hatást kiváltó intézkedéseket eredményeznek. A személyes adatok különleges kategóriáin alapuló automatizált döntéshozatal és profilalkotás csak bizonyos egyedi feltételek mellett engedélyezhető. |
| --- | --- |

(43)

Az érintett jogosult arra, hogy ne terjedjen ki rá olyan, kizárólag automatizált adatkezelésen alapuló – akár intézkedést is magában foglaló – döntés hatálya, amely a rá vonatkozó egyes személyes jellemzők kiértékelésén alapul, és amely rá nézve joghatással jár vagy őt hasonlóan jelentős mértékben érinti, mint például az emberi beavatkozás nélkül folytatott online munkaerő-toborzás. Ilyen adatkezelésnek minősül a „profilalkotás” is, vagyis a természetes személyekre vonatkozó személyes jellemzők bármilyen automatizált, személyes adatok kezelése keretében történő kiértékelése, különösen az érintett munkahelyi teljesítményére, gazdasági helyzetére, egészségi állapotára, személyes preferenciáira vagy érdeklődési köreire, megbízhatóságára vagy viselkedésére, tartózkodási helyére vagy mozgására vonatkozó jellemzők elemzésére és előrejelzésére, ha az az érintettre nézve joghatással jár vagy őt hasonlóan jelentős mértékben érinti.

Megengedhető azonban az efféle adatkezelésen – ideértve profilalkotást is – alapuló döntéshozatal, ha azt az uniós jog kifejezetten megengedi. Az ilyen adatkezelés mindazonáltal csakis megfelelő garanciák mellett végezhető, amelyek közé tartozik az érintett külön tájékoztatása és az ahhoz való joga, hogy emberi beavatkozást kérjen és kapjon, különösen, hogy kifejtse álláspontját, hogy magyarázatot kapjon az ilyen értékelés alapján hozott döntésről, és hogy megtámadja a döntést. Az ilyen intézkedés gyermekre nem vonatkozhat. Az érintett szempontjából tisztességes és átlátható adatkezelés biztosítása érdekében – figyelembe véve azokat a körülményeket és kontextust, amelyben a személyes adatokat kezelik – az adatkezelő a profilalkotáshoz megfelelő matematikai és statisztikai eljárásokat alkalmaz, olyan technikai és szervezési intézkedéseket vezet be, amelyek biztosítják különösen az adatok pontatlanságát előidéző tényezők korrekcióját és a hibalehetőségek minimálisra csökkentését, továbbá a személyes adatok biztonságáról oly módon gondoskodik, amely az érintett érdekeit és jogait potenciálisan veszélyeztető tényezőket figyelembe veszi, és megakadályozza többek között az olyan hatások érvényesülését, amelyek a természetes személyek közötti hátrányos megkülönböztetést eredményeznek faji vagy etnikai származás, politikai vélemény, vallási vagy világnézeti meggyőződés, szakszervezeti tagság, genetikai vagy egészségi állapot, szexuális irányultság vagy nemi identitás alapján, illetve azokat az adatkezeléseket, amelyek ilyen hatást kiváltó intézkedéseket eredményeznek. A személyes adatok különleges kategóriáin alapuló automatizált döntéshozatal és profilalkotás csak bizonyos egyedi feltételek mellett engedélyezhető.

| (44) | A Szerződések vagy az uniós intézmények és szervek által a működésükkel kapcsolatos kérdéseket illetően elfogadott belső szabályok alapján elfogadott jogi aktusok olyan mértékig korlátozhatnak bizonyos elveket, a tájékoztatáshoz való jogot, a személyes adatokhoz való hozzáférési, az azokra vonatkozó helyesbítési vagy törlési jogot, az adathordozhatósághoz való jogot, az elektronikus hírközlési adatok titkosságát, az adatvédelmi incidens érintettel történő közlését, valamint az adatkezelők bizonyos kapcsolódó kötelezettségeit, amilyen mértékig ez egy demokratikus társadalomban szükséges és arányos a közbiztonság védelme, valamint a bűncselekmények megelőzése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása, illetve a büntetőjogi szankciók végrehajtása érdekében. Ez magában foglalja a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelmet és azok megelőzését, az emberi élet védelmét, különösen a természeti vagy ember okozta katasztrófákkal szemben, az uniós intézmények és szervek belső biztonságát, az Unió vagy valamely tagállam általános közérdeket szolgáló egyéb fontos célkitűzéseit, különösen az Unió közös kül- és biztonságpolitikájának céljait vagy az Unió vagy valamely tagállam fontos gazdasági vagy pénzügyi érdekét, valamint az állami nyilvántartások vezetését az általános közérdek vagy az érintett védelme vagy mások jogainak és szabadságainak védelme érdekében, beleértve a szociális védelmet, a közegészségügyet és a humanitárius célokat. |
| --- | --- |

(44)

A Szerződések vagy az uniós intézmények és szervek által a működésükkel kapcsolatos kérdéseket illetően elfogadott belső szabályok alapján elfogadott jogi aktusok olyan mértékig korlátozhatnak bizonyos elveket, a tájékoztatáshoz való jogot, a személyes adatokhoz való hozzáférési, az azokra vonatkozó helyesbítési vagy törlési jogot, az adathordozhatósághoz való jogot, az elektronikus hírközlési adatok titkosságát, az adatvédelmi incidens érintettel történő közlését, valamint az adatkezelők bizonyos kapcsolódó kötelezettségeit, amilyen mértékig ez egy demokratikus társadalomban szükséges és arányos a közbiztonság védelme, valamint a bűncselekmények megelőzése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása, illetve a büntetőjogi szankciók végrehajtása érdekében. Ez magában foglalja a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelmet és azok megelőzését, az emberi élet védelmét, különösen a természeti vagy ember okozta katasztrófákkal szemben, az uniós intézmények és szervek belső biztonságát, az Unió vagy valamely tagállam általános közérdeket szolgáló egyéb fontos célkitűzéseit, különösen az Unió közös kül- és biztonságpolitikájának céljait vagy az Unió vagy valamely tagállam fontos gazdasági vagy pénzügyi érdekét, valamint az állami nyilvántartások vezetését az általános közérdek vagy az érintett védelme vagy mások jogainak és szabadságainak védelme érdekében, beleértve a szociális védelmet, a közegészségügyet és a humanitárius célokat.

| (45) | A személyes adatoknak az adatkezelő által vagy az adatkezelő nevében végzett bármilyen jellegű kezelése tekintetében az adatkezelő hatáskörét és felelősségét szabályozni kell. Az adatkezelőt kötelezni kell különösen arra, hogy megfelelő és hatékony intézkedéseket hajtson végre, valamint hogy képes legyen igazolni azt, hogy az adatkezelési tevékenységek megfelelnek e rendeletnek, és az alkalmazott intézkedések hatékonysága is az e rendelet által előírt szintű. Ezeket az intézkedéseket az adatkezelés jellegének, hatókörének, körülményeinek és céljainak, valamint a természetes személyek jogait és szabadságait érintő kockázatnak a figyelembevételével kell meghozni. |
| --- | --- |

(45)

A személyes adatoknak az adatkezelő által vagy az adatkezelő nevében végzett bármilyen jellegű kezelése tekintetében az adatkezelő hatáskörét és felelősségét szabályozni kell. Az adatkezelőt kötelezni kell különösen arra, hogy megfelelő és hatékony intézkedéseket hajtson végre, valamint hogy képes legyen igazolni azt, hogy az adatkezelési tevékenységek megfelelnek e rendeletnek, és az alkalmazott intézkedések hatékonysága is az e rendelet által előírt szintű. Ezeket az intézkedéseket az adatkezelés jellegének, hatókörének, körülményeinek és céljainak, valamint a természetes személyek jogait és szabadságait érintő kockázatnak a figyelembevételével kell meghozni.

| (46) | A természetes személyek jogait és szabadságait érintő, változó valószínűségű és súlyosságú kockázatok származhatnak a személyes adatok kezeléséből, amelyek fizikai, vagyoni vagy nem vagyoni károkhoz vezethetnek, különösen, ha az adatkezelésből hátrányos megkülönböztetés, személyazonosság-lopás vagy személyazonossággal való visszaélés, pénzügyi veszteség, a jó hírnév sérelme, a szakmai titoktartási kötelezettség által védett személyes adatok bizalmas jellegének sérülése, az álnevesítés engedély nélkül történő feloldása, vagy bármilyen egyéb jelentős gazdasági vagy szociális hátrány fakadhat; vagy ha az érintettek nem gyakorolhatják jogaikat és szabadságaikat, vagy nem rendelkezhetnek saját személyes adataik felett; vagy ha olyan személyes adatok kezelése történik, amelyek faji vagy etnikai származásra, politikai véleményre, vallási vagy világnézeti meggyőződésre vagy szakszervezeti tagságra utalnak, valamint ha a kezelt adatok genetikai adatok, egészségügyi adatok vagy a szexuális életre, büntetőjogi felelősség megállapítására, illetve bűncselekményekre, vagy ezekhez kapcsolódó biztonsági intézkedésekre vonatkoznak; vagy ha személyes jellemzők értékelésére, így különösen munkahelyi teljesítménnyel kapcsolatos jellemzők, gazdasági helyzet, egészségi állapot, személyes preferenciák vagy érdeklődési körök, megbízhatóság vagy viselkedés, tartózkodási hely vagy mozgás elemzésére vagy előrejelzésére kerül sor személyes profil létrehozása vagy felhasználása céljából; vagy ha kiszolgáltatott természetes személyek –különösen gyermekek – személyes adatainak a kezelésére kerül sor; vagy ha az adatkezelés nagy mennyiségű személyes adat alapján zajlik, és nagyszámú érintettre terjed ki. |
| --- | --- |

(46)

A természetes személyek jogait és szabadságait érintő, változó valószínűségű és súlyosságú kockázatok származhatnak a személyes adatok kezeléséből, amelyek fizikai, vagyoni vagy nem vagyoni károkhoz vezethetnek, különösen, ha az adatkezelésből hátrányos megkülönböztetés, személyazonosság-lopás vagy személyazonossággal való visszaélés, pénzügyi veszteség, a jó hírnév sérelme, a szakmai titoktartási kötelezettség által védett személyes adatok bizalmas jellegének sérülése, az álnevesítés engedély nélkül történő feloldása, vagy bármilyen egyéb jelentős gazdasági vagy szociális hátrány fakadhat; vagy ha az érintettek nem gyakorolhatják jogaikat és szabadságaikat, vagy nem rendelkezhetnek saját személyes adataik felett; vagy ha olyan személyes adatok kezelése történik, amelyek faji vagy etnikai származásra, politikai véleményre, vallási vagy világnézeti meggyőződésre vagy szakszervezeti tagságra utalnak, valamint ha a kezelt adatok genetikai adatok, egészségügyi adatok vagy a szexuális életre, büntetőjogi felelősség megállapítására, illetve bűncselekményekre, vagy ezekhez kapcsolódó biztonsági intézkedésekre vonatkoznak; vagy ha személyes jellemzők értékelésére, így különösen munkahelyi teljesítménnyel kapcsolatos jellemzők, gazdasági helyzet, egészségi állapot, személyes preferenciák vagy érdeklődési körök, megbízhatóság vagy viselkedés, tartózkodási hely vagy mozgás elemzésére vagy előrejelzésére kerül sor személyes profil létrehozása vagy felhasználása céljából; vagy ha kiszolgáltatott természetes személyek –különösen gyermekek – személyes adatainak a kezelésére kerül sor; vagy ha az adatkezelés nagy mennyiségű személyes adat alapján zajlik, és nagyszámú érintettre terjed ki.

| (47) | Az érintett jogait és szabadságait érintő kockázat valószínűségét és súlyosságát az adatkezelés jellegének, hatókörének, körülményeinek és céljainak függvényében kell meghatározni. A kockázatot olyan objektív értékelés alapján kell felmérni, amelynek során szükséges megállapítani, hogy az adatkezelési műveletek kockázattal, illetve magas kockázattal járnak-e. |
| --- | --- |

(47)

Az érintett jogait és szabadságait érintő kockázat valószínűségét és súlyosságát az adatkezelés jellegének, hatókörének, körülményeinek és céljainak függvényében kell meghatározni. A kockázatot olyan objektív értékelés alapján kell felmérni, amelynek során szükséges megállapítani, hogy az adatkezelési műveletek kockázattal, illetve magas kockázattal járnak-e.

| (48) | A természetes személyeket személyes adataik kezelése tekintetében megillető jogok és szabadságok védelme megköveteli az e rendelet követelményeinek teljesítését biztosító megfelelő technikai és szervezési intézkedések meghozatalát. Ahhoz, hogy az adatkezelő igazolni tudja az e rendeletnek való megfelelést, olyan belső szabályokat kell alkalmaznia, valamint olyan intézkedéseket kell végrehajtania, amelyek eleget tesznek különösen a beépített és az alapértelmezett adatvédelem elveinek. Az említett intézkedések magukban foglalhatják a személyes adatok kezelésének minimálisra csökkentését, a személyes adatok mielőbbi álnevesítését, a személyes adatok funkcióinak és kezelésének átláthatóságát, valamint azt, hogy az érintett nyomon követhesse az adatkezelést, az adatkezelő pedig biztonsági elemeket hozhasson létre és továbbfejleszthesse azokat. A beépített és az alapértelmezett adatvédelem elveit a közbeszerzések során is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(48)

A természetes személyeket személyes adataik kezelése tekintetében megillető jogok és szabadságok védelme megköveteli az e rendelet követelményeinek teljesítését biztosító megfelelő technikai és szervezési intézkedések meghozatalát. Ahhoz, hogy az adatkezelő igazolni tudja az e rendeletnek való megfelelést, olyan belső szabályokat kell alkalmaznia, valamint olyan intézkedéseket kell végrehajtania, amelyek eleget tesznek különösen a beépített és az alapértelmezett adatvédelem elveinek. Az említett intézkedések magukban foglalhatják a személyes adatok kezelésének minimálisra csökkentését, a személyes adatok mielőbbi álnevesítését, a személyes adatok funkcióinak és kezelésének átláthatóságát, valamint azt, hogy az érintett nyomon követhesse az adatkezelést, az adatkezelő pedig biztonsági elemeket hozhasson létre és továbbfejleszthesse azokat. A beépített és az alapértelmezett adatvédelem elveit a közbeszerzések során is figyelembe kell venni.

| (49) | Az (EU) 2016/679 rendelet előírja az adatkezelők számára, hogy a jóváhagyott tanúsítási mechanizmusokhoz való csatlakozással bizonyítsák a megfelelést. Hasonlóképpen az uniós intézmények és szervek számára is lehetővé kell tenni, hogy a tanúsításnak az (EU) 2016/679 rendelet 42. cikkével összhangban történő megszerzésével is igazolják az e rendeletnek való megfelelést. |
| --- | --- |

(49)

Az (EU) 2016/679 rendelet előírja az adatkezelők számára, hogy a jóváhagyott tanúsítási mechanizmusokhoz való csatlakozással bizonyítsák a megfelelést. Hasonlóképpen az uniós intézmények és szervek számára is lehetővé kell tenni, hogy a tanúsításnak az (EU) 2016/679 rendelet 42. cikkével összhangban történő megszerzésével is igazolják az e rendeletnek való megfelelést.

| (50) | Az érintettek jogainak és szabadságainak védelme csakúgy, mint az adatkezelők és az adatfeldolgozók hatásköre és felelőssége megköveteli az e rendelet szerinti hatáskörök egyértelmű felosztását, ideértve azt az esetet is, amikor az adatkezelő más adatkezelőkkel közösen határozza meg az adatkezelés céljait és eszközeit, vagy amikor egy adatkezelő nevében végeznek adatkezelési műveletet. |
| --- | --- |

(50)

Az érintettek jogainak és szabadságainak védelme csakúgy, mint az adatkezelők és az adatfeldolgozók hatásköre és felelőssége megköveteli az e rendelet szerinti hatáskörök egyértelmű felosztását, ideértve azt az esetet is, amikor az adatkezelő más adatkezelőkkel közösen határozza meg az adatkezelés céljait és eszközeit, vagy amikor egy adatkezelő nevében végeznek adatkezelési műveletet.

| (51) | Az e rendeletben az adatfeldolgozó által az adatkezelő nevében elvégzendő adatkezelésre vonatkozóan előírt követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében, ha az adatkezelő adatfeldolgozót bíz meg az adatkezelési tevékenységek elvégzésével, csak olyan adatfeldolgozókat vehet igénybe, amelyek elégséges garanciákat nyújtanak – különösen a szakértelem, a megbízhatóság és az erőforrások tekintetében – arra vonatkozóan, hogy az e rendelet követelményeinek teljesülését biztosító technikai és szervezési intézkedéseket végrehajtják, ideértve az adatkezelés biztonságát is. Az uniós intézményektől és szervektől eltérő adatfeldolgozó kötelezettségeinek való megfelelés bizonyítására felhasználható, ha az adatfeldolgozó csatlakozik valamelyik jóváhagyott magatartási kódexhez vagy jóváhagyott tanúsítási mechanizmushoz. Az adatkezelésnek az uniós intézménytől vagy szervtől eltérő adatfeldolgozó általi elvégzését az uniós jog alapján létrejött szerződés, illetve adatfeldolgozóként eljáró uniós intézmények és szervek esetében uniós jog alapján létrejött szerződés vagy egyéb jogi aktus szabályozza, amely köti az adatfeldolgozót az adatkezelővel szemben, meghatározza az adatkezelés tárgyát és időtartamát, az adatkezelés jellegét és céljait, a személyes adatok típusát és az érintettek kategóriáit, figyelembe véve az adatfeldolgozóra az elvégzendő adatkezelés kapcsán háruló konkrét feladatokat és felelősségeket, valamint az érintettek jogait és szabadságait érintő kockázatot is. Az adatkezelő és az adatfeldolgozó számára lehetővé kell tenni, hogy választhasson az egyedi szerződés vagy általános szerződési feltételek alkalmazása között, amelyeket vagy közvetlenül a Bizottság, vagy pedig az európai adatvédelmi biztos, majd a Bizottság fogad el. Az adatkezelésnek az adatkezelő nevében való elvégzését követően az adatfeldolgozó az adatkezelő választása szerint visszaszolgáltatja vagy törli a személyes adatokat, kivéve, ha az adatfeldolgozóra alkalmazandó uniós vagy tagállami jog előírja azok tárolását. |
| --- | --- |

(51)

Az e rendeletben az adatfeldolgozó által az adatkezelő nevében elvégzendő adatkezelésre vonatkozóan előírt követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében, ha az adatkezelő adatfeldolgozót bíz meg az adatkezelési tevékenységek elvégzésével, csak olyan adatfeldolgozókat vehet igénybe, amelyek elégséges garanciákat nyújtanak – különösen a szakértelem, a megbízhatóság és az erőforrások tekintetében – arra vonatkozóan, hogy az e rendelet követelményeinek teljesülését biztosító technikai és szervezési intézkedéseket végrehajtják, ideértve az adatkezelés biztonságát is. Az uniós intézményektől és szervektől eltérő adatfeldolgozó kötelezettségeinek való megfelelés bizonyítására felhasználható, ha az adatfeldolgozó csatlakozik valamelyik jóváhagyott magatartási kódexhez vagy jóváhagyott tanúsítási mechanizmushoz. Az adatkezelésnek az uniós intézménytől vagy szervtől eltérő adatfeldolgozó általi elvégzését az uniós jog alapján létrejött szerződés, illetve adatfeldolgozóként eljáró uniós intézmények és szervek esetében uniós jog alapján létrejött szerződés vagy egyéb jogi aktus szabályozza, amely köti az adatfeldolgozót az adatkezelővel szemben, meghatározza az adatkezelés tárgyát és időtartamát, az adatkezelés jellegét és céljait, a személyes adatok típusát és az érintettek kategóriáit, figyelembe véve az adatfeldolgozóra az elvégzendő adatkezelés kapcsán háruló konkrét feladatokat és felelősségeket, valamint az érintettek jogait és szabadságait érintő kockázatot is. Az adatkezelő és az adatfeldolgozó számára lehetővé kell tenni, hogy választhasson az egyedi szerződés vagy általános szerződési feltételek alkalmazása között, amelyeket vagy közvetlenül a Bizottság, vagy pedig az európai adatvédelmi biztos, majd a Bizottság fogad el. Az adatkezelésnek az adatkezelő nevében való elvégzését követően az adatfeldolgozó az adatkezelő választása szerint visszaszolgáltatja vagy törli a személyes adatokat, kivéve, ha az adatfeldolgozóra alkalmazandó uniós vagy tagállami jog előírja azok tárolását.

| (52) | Az e rendeletnek való megfelelés bizonyítása érdekében az adatkezelőnek nyilvántartást kell vezetnie a hatásköre alapján végzett adatkezelési tevékenységekről, az adatfeldolgozónak pedig nyilvántartást kell vezetnie a hatásköre alapján végzett adatkezelési tevékenységek kategóriáiról. Az uniós intézmények és szervek kötelesek együttműködni az európai adatvédelmi biztossal, és nyilvántartásaikat utóbbi kérésére hozzáférhetővé kell tenniük a számára, az érintett adatkezelési műveletek nyomon követése érdekében. Kivéve, ha ez egy uniós intézmény vagy szerv méretére tekintettel nem megfelelő, az uniós intézményeknek és szerveknek képeseknek kell lenniük az adatkezelési tevékenységeik központi nyilvántartásának létrehozására. Az átláthatóság érdekében lehetővé kell tenni számukra az ilyen nyilvántartás nyilvánosságra hozatalát is. |
| --- | --- |

(52)

Az e rendeletnek való megfelelés bizonyítása érdekében az adatkezelőnek nyilvántartást kell vezetnie a hatásköre alapján végzett adatkezelési tevékenységekről, az adatfeldolgozónak pedig nyilvántartást kell vezetnie a hatásköre alapján végzett adatkezelési tevékenységek kategóriáiról. Az uniós intézmények és szervek kötelesek együttműködni az európai adatvédelmi biztossal, és nyilvántartásaikat utóbbi kérésére hozzáférhetővé kell tenniük a számára, az érintett adatkezelési műveletek nyomon követése érdekében. Kivéve, ha ez egy uniós intézmény vagy szerv méretére tekintettel nem megfelelő, az uniós intézményeknek és szerveknek képeseknek kell lenniük az adatkezelési tevékenységeik központi nyilvántartásának létrehozására. Az átláthatóság érdekében lehetővé kell tenni számukra az ilyen nyilvántartás nyilvánosságra hozatalát is.

| (53) | A biztonság fenntartása és az e rendeletet sértő adatkezelés megelőzése érdekében az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó értékeli az adatkezelés természetéből fakadó kockázatokat, és az e kockázatok csökkentését szolgáló intézkedéseket, például titkosítást alkalmaz. Ezek az intézkedések biztosítják a megfelelő szintű biztonságot – ideértve a bizalmas kezelést is –, figyelembe véve a tudomány és a technológia állását, valamint a végrehajtás kockázatokkal és a védelmet igénylő személyes adatok jellegével összefüggő költségeit. Az adatbiztonsági kockázat felmérése során mérlegelni kell a személyes adatok kezelése által képviselt olyan kockázatokat – mint például a továbbított, tárolt vagy más módon kezelt személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítése, elvesztése, megváltoztatása, jogosulatlan közlése vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférés –, amelyek különösen fizikai, vagyoni vagy nem vagyoni károkhoz vezethetnek. |
| --- | --- |

(53)

A biztonság fenntartása és az e rendeletet sértő adatkezelés megelőzése érdekében az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó értékeli az adatkezelés természetéből fakadó kockázatokat, és az e kockázatok csökkentését szolgáló intézkedéseket, például titkosítást alkalmaz. Ezek az intézkedések biztosítják a megfelelő szintű biztonságot – ideértve a bizalmas kezelést is –, figyelembe véve a tudomány és a technológia állását, valamint a végrehajtás kockázatokkal és a védelmet igénylő személyes adatok jellegével összefüggő költségeit. Az adatbiztonsági kockázat felmérése során mérlegelni kell a személyes adatok kezelése által képviselt olyan kockázatokat – mint például a továbbított, tárolt vagy más módon kezelt személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítése, elvesztése, megváltoztatása, jogosulatlan közlése vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférés –, amelyek különösen fizikai, vagyoni vagy nem vagyoni károkhoz vezethetnek.

| (54) | Az uniós intézményeknek és szerveknek biztosítaniuk kell az elektronikus hírközlés bizalmas jellegét, a Charta 7. cikkével összhangban. Az uniós intézményeknek és szerveknek biztosítaniuk kell különösen az elektronikus hírközlési hálózataik biztonságát. Az említetteknek védeniük kell a nyilvánosan elérhető weboldalaikhoz és mobil alkalmazásaikhoz való hozzáférést biztosító felhasználói végberendezésekkel kapcsolatos információkat a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (8) megfelelően. Az említetteknek védeniük kell a felhasználók nyilvántartásokban tárolt személyes adatait is. |
| --- | --- |

(54)

Az uniós intézményeknek és szerveknek biztosítaniuk kell az elektronikus hírközlés bizalmas jellegét, a Charta 7. cikkével összhangban. Az uniós intézményeknek és szerveknek biztosítaniuk kell különösen az elektronikus hírközlési hálózataik biztonságát. Az említetteknek védeniük kell a nyilvánosan elérhető weboldalaikhoz és mobil alkalmazásaikhoz való hozzáférést biztosító felhasználói végberendezésekkel kapcsolatos információkat a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (8) megfelelően. Az említetteknek védeniük kell a felhasználók nyilvántartásokban tárolt személyes adatait is.

| (55) | Az adatvédelmi incidens megfelelő és kellő idejű intézkedés hiányában fizikai, vagyoni vagy nem vagyoni károkat okozhat a természetes személyeknek. Következésképpen, amint az adatkezelő tudomására jut az adatvédelmi incidens, azt indokolatlan késedelem nélkül, és ha megoldható a tudomásszerzéstől számított legkésőbb 72 órán belül köteles bejelenteni az európai adatvédelmi biztosnak, kivéve, ha az elszámoltathatóság elvével összhangban bizonyítani tudja, hogy az adatvédelmi incidens valószínűsíthetően nem jár kockázattal a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve. Ha ilyen bejelentésre 72 órán belül nincs mód, abban meg kell jelölni a késedelem okát, az információkat pedig – további indokolatlan késedelem nélkül – részletekben is közölni lehet. Amennyiben az ilyen késedelem indokolt, az incidensre vonatkozó kevésbé érzékeny vagy kevésbé konkrét információkat a lehető leghamarabb közölni kell, ahelyett, hogy a bejelentést megelőzően teljes mértékben megoldják az alapul szolgáló incidenst. |
| --- | --- |

(55)

Az adatvédelmi incidens megfelelő és kellő idejű intézkedés hiányában fizikai, vagyoni vagy nem vagyoni károkat okozhat a természetes személyeknek. Következésképpen, amint az adatkezelő tudomására jut az adatvédelmi incidens, azt indokolatlan késedelem nélkül, és ha megoldható a tudomásszerzéstől számított legkésőbb 72 órán belül köteles bejelenteni az európai adatvédelmi biztosnak, kivéve, ha az elszámoltathatóság elvével összhangban bizonyítani tudja, hogy az adatvédelmi incidens valószínűsíthetően nem jár kockázattal a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve. Ha ilyen bejelentésre 72 órán belül nincs mód, abban meg kell jelölni a késedelem okát, az információkat pedig – további indokolatlan késedelem nélkül – részletekben is közölni lehet. Amennyiben az ilyen késedelem indokolt, az incidensre vonatkozó kevésbé érzékeny vagy kevésbé konkrét információkat a lehető leghamarabb közölni kell, ahelyett, hogy a bejelentést megelőzően teljes mértékben megoldják az alapul szolgáló incidenst.

| (56) | Az érintettet az adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja, ha az adatvédelmi incidens valószínűsíthetően magas kockázattal jár a természetes személy jogaira és szabadságaira nézve, annak érdekében, hogy megtehesse a szükséges óvintézkedéseket. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell annak leírását, hogy milyen jellegű az adatvédelmi incidens, valamint az érintett természetes személynek szóló, a lehetséges hátrányos hatások enyhítését célzó javaslatokat. Az érintettek említett tájékoztatásáról az észszerűség keretei között a lehető leghamarabb gondoskodni kell, szorosan együttműködve az európai adatvédelmi biztossal, és betartva az általa vagy más érintett hatóságok, például bűnüldöző hatóságok által adott útmutatást. |
| --- | --- |

(56)

Az érintettet az adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja, ha az adatvédelmi incidens valószínűsíthetően magas kockázattal jár a természetes személy jogaira és szabadságaira nézve, annak érdekében, hogy megtehesse a szükséges óvintézkedéseket. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell annak leírását, hogy milyen jellegű az adatvédelmi incidens, valamint az érintett természetes személynek szóló, a lehetséges hátrányos hatások enyhítését célzó javaslatokat. Az érintettek említett tájékoztatásáról az észszerűség keretei között a lehető leghamarabb gondoskodni kell, szorosan együttműködve az európai adatvédelmi biztossal, és betartva az általa vagy más érintett hatóságok, például bűnüldöző hatóságok által adott útmutatást.

| (57) | A 45/2001/EK rendelet általános kötelezettségként előírja az adatkezelő számára, hogy értesítse az adatvédelmi tisztviselőt a személyes adatok kezeléséről. Az adatvédelmi tisztviselőnek nyilvántartást kell vezetnie a bejelentett adatkezelési műveletekről, kivéve, ha ez az uniós intézmény vagy szerv méretére tekintettel nem helyénvaló. Ezen általános kötelezettség mellett hatékony eljárásokat és mechanizmusokat kell létrehozni azon adatkezelési műveletek nyomon követésére, amelyek a jellegüknél, hatókörüknél, körülményeiknél és céljaiknál fogva a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve valószínűsíthetően magas kockázattal járnak. Ilyen eljárásokat kell alkalmazni különösen az olyan típusú adatkezelési műveletek esetén, amelyek új technológiákat alkalmaznak, illetve amelyek új fajtájúak, és amelyek esetében az adatkezelő még nem végezte el az adatvédelmi hatásvizsgálatot, vagy amelyek esetében az adatvédelmi hatásvizsgálat az első adatkezelés óta eltelt időre tekintettel vált szükségessé. Ilyen esetekben az adatkezelő – annak érdekében, hogy az adatkezelés jellegét, hatókörét, körülményeit és céljait, valamint a kockázat forrásait figyelembe véve felmérje a magas kockázat adott valószínűségét és súlyosságát – az adatkezelés előtt adatvédelmi hatásvizsgálatot kell, hogy végezzen. Ennek a hatásvizsgálatnak magában kell foglalnia különösen az említett kockázat mérséklését, a személyes adatok védelmét, valamint az e rendeletnek való megfelelés bizonyítását célzó tervezett intézkedéseket, garanciákat és mechanizmusokat. |
| --- | --- |

(57)

A 45/2001/EK rendelet általános kötelezettségként előírja az adatkezelő számára, hogy értesítse az adatvédelmi tisztviselőt a személyes adatok kezeléséről. Az adatvédelmi tisztviselőnek nyilvántartást kell vezetnie a bejelentett adatkezelési műveletekről, kivéve, ha ez az uniós intézmény vagy szerv méretére tekintettel nem helyénvaló. Ezen általános kötelezettség mellett hatékony eljárásokat és mechanizmusokat kell létrehozni azon adatkezelési műveletek nyomon követésére, amelyek a jellegüknél, hatókörüknél, körülményeiknél és céljaiknál fogva a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve valószínűsíthetően magas kockázattal járnak. Ilyen eljárásokat kell alkalmazni különösen az olyan típusú adatkezelési műveletek esetén, amelyek új technológiákat alkalmaznak, illetve amelyek új fajtájúak, és amelyek esetében az adatkezelő még nem végezte el az adatvédelmi hatásvizsgálatot, vagy amelyek esetében az adatvédelmi hatásvizsgálat az első adatkezelés óta eltelt időre tekintettel vált szükségessé. Ilyen esetekben az adatkezelő – annak érdekében, hogy az adatkezelés jellegét, hatókörét, körülményeit és céljait, valamint a kockázat forrásait figyelembe véve felmérje a magas kockázat adott valószínűségét és súlyosságát – az adatkezelés előtt adatvédelmi hatásvizsgálatot kell, hogy végezzen. Ennek a hatásvizsgálatnak magában kell foglalnia különösen az említett kockázat mérséklését, a személyes adatok védelmét, valamint az e rendeletnek való megfelelés bizonyítását célzó tervezett intézkedéseket, garanciákat és mechanizmusokat.

| (58) | Ha az adatvédelmi hatásvizsgálat azt jelzi, hogy a kockázat mérséklését célzó garanciák, biztonsági intézkedések és mechanizmusok hiányában az adatkezelés magas kockázattal járna a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve, és az adatkezelő véleménye alapján a kockázat nem mérsékelhető a rendelkezésre álló technológiák és a végrehajtási költségek szempontjából észszerű módon, akkor az adatkezelési tevékenység megkezdése előtt konzultálni kell az európai adatvédelmi biztossal. Valószínűsíthetően ilyen magas kockázattal járnak a személyes adatok kezelésének bizonyos típusai és az adatkezelés bizonyos mértéke és gyakorisága, amelyek emellett kárt is okozhatnak, illetve hátrányosan érinthetik a természetes személy jogait és szabadságait. Az európai adatvédelmi biztos meghatározott időtartamon belül választ ad a konzultáció iránti megkeresésre. Ha azonban az európai adatvédelmi biztos az említett időtartamon belül nem reagál, az nem érinti az európai adatvédelmi biztosnak az e rendeletben megállapított feladataival és hatásköreivel összhangban álló bármely beavatkozását, az adatkezelési műveletek megtiltására vonatkozó hatáskörét is beleértve. E konzultációs eljárás során lehetővé kell tenni, hogy az adott adatkezelés tekintetében végzett adatvédelmi hatásvizsgálat eredményét – és különösen a természetes személyek jogait és szabadságait veszélyeztető kockázat mérséklésére szolgáló intézkedések tervezetét – benyújtsák az európai adatvédelmi biztosnak. |
| --- | --- |

(58)

Ha az adatvédelmi hatásvizsgálat azt jelzi, hogy a kockázat mérséklését célzó garanciák, biztonsági intézkedések és mechanizmusok hiányában az adatkezelés magas kockázattal járna a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve, és az adatkezelő véleménye alapján a kockázat nem mérsékelhető a rendelkezésre álló technológiák és a végrehajtási költségek szempontjából észszerű módon, akkor az adatkezelési tevékenység megkezdése előtt konzultálni kell az európai adatvédelmi biztossal. Valószínűsíthetően ilyen magas kockázattal járnak a személyes adatok kezelésének bizonyos típusai és az adatkezelés bizonyos mértéke és gyakorisága, amelyek emellett kárt is okozhatnak, illetve hátrányosan érinthetik a természetes személy jogait és szabadságait. Az európai adatvédelmi biztos meghatározott időtartamon belül választ ad a konzultáció iránti megkeresésre. Ha azonban az európai adatvédelmi biztos az említett időtartamon belül nem reagál, az nem érinti az európai adatvédelmi biztosnak az e rendeletben megállapított feladataival és hatásköreivel összhangban álló bármely beavatkozását, az adatkezelési műveletek megtiltására vonatkozó hatáskörét is beleértve. E konzultációs eljárás során lehetővé kell tenni, hogy az adott adatkezelés tekintetében végzett adatvédelmi hatásvizsgálat eredményét – és különösen a természetes személyek jogait és szabadságait veszélyeztető kockázat mérséklésére szolgáló intézkedések tervezetét – benyújtsák az európai adatvédelmi biztosnak.

| (59) | Az európai adatvédelmi biztost tájékoztatni kell az uniós intézmények és szervek által elfogadott azon közigazgatási intézkedésekről, valamint konzultálni kell vele az uniós intézmények és szervek által a működésükkel kapcsolatos kérdéseket illetően elfogadott azon belső szabályokról, amelyek személyes adatok kezeléséről rendelkeznek, megállapítják az érintettek jogainak korlátozására vonatkozó feltételeket vagy megfelelő biztosítékokat nyújtanak az érintettek jogaira vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy a tervezett adatkezelés megfeleljen e rendeletnek, különösen az érintett számára fennálló kockázat mérséklése tekintetében. |
| --- | --- |

(59)

Az európai adatvédelmi biztost tájékoztatni kell az uniós intézmények és szervek által elfogadott azon közigazgatási intézkedésekről, valamint konzultálni kell vele az uniós intézmények és szervek által a működésükkel kapcsolatos kérdéseket illetően elfogadott azon belső szabályokról, amelyek személyes adatok kezeléséről rendelkeznek, megállapítják az érintettek jogainak korlátozására vonatkozó feltételeket vagy megfelelő biztosítékokat nyújtanak az érintettek jogaira vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy a tervezett adatkezelés megfeleljen e rendeletnek, különösen az érintett számára fennálló kockázat mérséklése tekintetében.

| (60) | Az (EU) 2016/679 rendelet létrehozta az Európai Adatvédelmi Testületet mint jogi személyiséggel rendelkező, független uniós szervet. A testületnek hozzá kell járulnia az (EU) 2016/679 rendelet és az (EU) 2016/680 irányelv egységes alkalmazásához az Unió egész területén, többek között a Bizottságnak nyújtott tanácsadás révén. Ugyanakkor az európai adatvédelmi biztosnak továbbra is gyakorolnia kell felügyeleti és tanácsadói feladatait – saját kezdeményezésére vagy kérésre – valamennyi uniós intézmény és szerv tekintetében. Az adatvédelmi szabályok Unió-szerte való egységességének biztosítása érdekében a javaslatok vagy ajánlások előkészítése során a Bizottságnak törekednie kell arra, hogy konzultáljon az európai adatvédelmi biztossal. Kötelezővé kell tenni a Bizottság számára a konzultációt az EUMSZ 289., 290., illetve 291. cikkében meghatározott olyan jogalkotási aktusok elfogadását követően, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok, illetve végrehajtási jogi aktusok előkészítése során, valamint a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötendő megállapodásokra vonatkozó olyan ajánlásoknak és javaslatoknak az EUMSZ 218. cikke szerinti elfogadását követően, amelyek hatással vannak a személyes adatok védeleméhez való jogra. Ilyen esetekben a Bizottság számára kötelezővé kell tenni, hogy konzultáljon az európai adatvédelmi biztossal, kivéve, ha az (EU) 2016/679 rendelet az Európai Adatvédelmi Testülettel való kötelező konzultációról rendelkezik, például a megfelelőségi határozatok vagy a szabványosított ikonokra vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusok, valamint a tanúsítási mechanizmusokra vonatkozó követelmények esetében. Amennyiben az adott jogi aktus különös jelentőséggel bír a természetes személyek jogainak és szabadságainak a személyes adatok kezelése tekintetében való védelme szempontjából, a Bizottság számára ezen túlmenően lehetőséget kell biztosítani az Európai Adatvédelmi Testülettel való konzultációra. Ezekben az esetekben az európai adatvédelmi biztosnak – az Európai Adatvédelmi Testület tagjaként – össze kell hangolnia a munkáját az utóbbiéval azzal a céllal, hogy közös véleményt adjanak ki. Az Európai Adatvédelmi Biztos és adott esetben az Európai Adatvédelmi Testület nyolc héten belül írásban tanácsot ad. Sürgős esetekben, vagy ha az egyéb okokból indokolt – például amikor a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat és végrehajtási jogi aktusokat készít elő – ennek a határidőnek rövidebbnek kell lennie. |
| --- | --- |

(60)

Az (EU) 2016/679 rendelet létrehozta az Európai Adatvédelmi Testületet mint jogi személyiséggel rendelkező, független uniós szervet. A testületnek hozzá kell járulnia az (EU) 2016/679 rendelet és az (EU) 2016/680 irányelv egységes alkalmazásához az Unió egész területén, többek között a Bizottságnak nyújtott tanácsadás révén. Ugyanakkor az európai adatvédelmi biztosnak továbbra is gyakorolnia kell felügyeleti és tanácsadói feladatait – saját kezdeményezésére vagy kérésre – valamennyi uniós intézmény és szerv tekintetében. Az adatvédelmi szabályok Unió-szerte való egységességének biztosítása érdekében a javaslatok vagy ajánlások előkészítése során a Bizottságnak törekednie kell arra, hogy konzultáljon az európai adatvédelmi biztossal. Kötelezővé kell tenni a Bizottság számára a konzultációt az EUMSZ 289., 290., illetve 291. cikkében meghatározott olyan jogalkotási aktusok elfogadását követően, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok, illetve végrehajtási jogi aktusok előkészítése során, valamint a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötendő megállapodásokra vonatkozó olyan ajánlásoknak és javaslatoknak az EUMSZ 218. cikke szerinti elfogadását követően, amelyek hatással vannak a személyes adatok védeleméhez való jogra. Ilyen esetekben a Bizottság számára kötelezővé kell tenni, hogy konzultáljon az európai adatvédelmi biztossal, kivéve, ha az (EU) 2016/679 rendelet az Európai Adatvédelmi Testülettel való kötelező konzultációról rendelkezik, például a megfelelőségi határozatok vagy a szabványosított ikonokra vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusok, valamint a tanúsítási mechanizmusokra vonatkozó követelmények esetében. Amennyiben az adott jogi aktus különös jelentőséggel bír a természetes személyek jogainak és szabadságainak a személyes adatok kezelése tekintetében való védelme szempontjából, a Bizottság számára ezen túlmenően lehetőséget kell biztosítani az Európai Adatvédelmi Testülettel való konzultációra. Ezekben az esetekben az európai adatvédelmi biztosnak – az Európai Adatvédelmi Testület tagjaként – össze kell hangolnia a munkáját az utóbbiéval azzal a céllal, hogy közös véleményt adjanak ki. Az Európai Adatvédelmi Biztos és adott esetben az Európai Adatvédelmi Testület nyolc héten belül írásban tanácsot ad. Sürgős esetekben, vagy ha az egyéb okokból indokolt – például amikor a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat és végrehajtási jogi aktusokat készít elő – ennek a határidőnek rövidebbnek kell lennie.

| (61) | Az (EU) 2016/679 rendelet 75. cikkével összhangban az európai adatvédelmi biztosnak biztosítania kell az Európai Adatvédelmi Testület titkárságát. |
| --- | --- |

(61)

Az (EU) 2016/679 rendelet 75. cikkével összhangban az európai adatvédelmi biztosnak biztosítania kell az Európai Adatvédelmi Testület titkárságát.

| (62) | Minden uniós intézménynél és szervnél adatvédelmi tisztviselőnek kell biztosítania e rendelet rendelkezéseinek alkalmazását, valamint tanácsokkal kell ellátnia az adatkezelőket és az adatfeldolgozókat a kötelezettségeik teljesítésével kapcsolatban. Ennek a tisztviselőnek olyan személynek kell lennie, aki szakértői ismeretekkel rendelkezik az adatvédelmi jog és gyakorlatok terén, amely ismereteket különösen az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó által végzett adatkezelés, valamint az érintett személyes adatok tekintetében megkövetelt védelem alapján kell meghatározni. Az említett adatvédelmi tisztviselő számára biztosítani kell, hogy a kötelezettségeit és feladatait független módon láthassa el. |
| --- | --- |

(62)

Minden uniós intézménynél és szervnél adatvédelmi tisztviselőnek kell biztosítania e rendelet rendelkezéseinek alkalmazását, valamint tanácsokkal kell ellátnia az adatkezelőket és az adatfeldolgozókat a kötelezettségeik teljesítésével kapcsolatban. Ennek a tisztviselőnek olyan személynek kell lennie, aki szakértői ismeretekkel rendelkezik az adatvédelmi jog és gyakorlatok terén, amely ismereteket különösen az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó által végzett adatkezelés, valamint az érintett személyes adatok tekintetében megkövetelt védelem alapján kell meghatározni. Az említett adatvédelmi tisztviselő számára biztosítani kell, hogy a kötelezettségeit és feladatait független módon láthassa el.

| (63) | A személyes adatoknak az uniós intézményektől vagy szervektől harmadik országbeli adatkezelőknek, adatfeldolgozóknak vagy egyéb címzetteknek vagy nemzetközi szervezeteknek történő továbbítása esetén biztosítani kell a természetes személyeknek az Unióban e rendelettel biztosított védelmi szintjét. Ugyanezen biztosítékokat kell alkalmazni a személyes adatoknak harmadik országból vagy nemzetközi szervezettől ezt követően ugyanazon vagy másik harmadik országbeli adatkezelőnek, adatfeldolgozónak vagy nemzetközi szervezetnek történő újbóli továbbítása esetén. Mindenesetre a harmadik országokba és a nemzetközi szervezetekhez való továbbítás csak e rendeletnek való maradéktalan megfelelés és a Chartában foglalt alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartása mellett hajtható végre. A továbbításra akkor kerülhet csak sor, ha az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó – e rendelet egyéb rendelkezéseire is figyelemmel – megfelel a harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek történő személyesadat-továbbításra vonatkozó, e rendeletben meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(63)

A személyes adatoknak az uniós intézményektől vagy szervektől harmadik országbeli adatkezelőknek, adatfeldolgozóknak vagy egyéb címzetteknek vagy nemzetközi szervezeteknek történő továbbítása esetén biztosítani kell a természetes személyeknek az Unióban e rendelettel biztosított védelmi szintjét. Ugyanezen biztosítékokat kell alkalmazni a személyes adatoknak harmadik országból vagy nemzetközi szervezettől ezt követően ugyanazon vagy másik harmadik országbeli adatkezelőnek, adatfeldolgozónak vagy nemzetközi szervezetnek történő újbóli továbbítása esetén. Mindenesetre a harmadik országokba és a nemzetközi szervezetekhez való továbbítás csak e rendeletnek való maradéktalan megfelelés és a Chartában foglalt alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartása mellett hajtható végre. A továbbításra akkor kerülhet csak sor, ha az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó – e rendelet egyéb rendelkezéseire is figyelemmel – megfelel a harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek történő személyesadat-továbbításra vonatkozó, e rendeletben meghatározott feltételeknek.

| (64) | A Bizottság az (EU) 2016/679 rendelet 45. cikke vagy az (EU) 2016/680 irányelv 36. cikke értelmében dönthet úgy, hogy harmadik ország, egy harmadik ország valamely területe vagy meghatározott ágazata, vagy nemzetközi szervezet megfelelő szintű adatvédelmet nyújt. Ilyen esetekben az uniós intézmények vagy szervek további engedély beszerzése nélkül továbbíthatják a személyes adatokat az említett harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság az (EU) 2016/679 rendelet 45. cikke vagy az (EU) 2016/680 irányelv 36. cikke értelmében dönthet úgy, hogy harmadik ország, egy harmadik ország valamely területe vagy meghatározott ágazata, vagy nemzetközi szervezet megfelelő szintű adatvédelmet nyújt. Ilyen esetekben az uniós intézmények vagy szervek további engedély beszerzése nélkül továbbíthatják a személyes adatokat az említett harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére.

| (65) | Megfelelőségi határozat hiányában az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó a megfelelő garanciák érintett számára való biztosítása útján gondoskodik az adatvédelem harmadik országbeli hiányosságainak ellensúlyozásáról. Ezek a megfelelő garanciák magukban foglalhatják a Bizottság által elfogadott általános adatvédelmi kikötések, az európai adatvédelmi biztos által elfogadott általános adatvédelmi kikötések vagy az európai adatvédelmi biztos által engedélyezett szerződési feltételek alkalmazását. Amennyiben az adatfeldolgozó nem uniós intézmény vagy szerv, ezek a megfelelő garanciák az (EU) 2016/679 rendelet szerinti nemzetközi adattovábbításhoz használt kötelező erejű vállalati szabályokat, magatartási kódexeket és tanúsítási mechanizmusokat is magukban foglalhatnak. Az említett garanciáknak biztosítaniuk kell az adatvédelmi követelményeknek való megfelelést és az érintettek számára az Unión belüli adatkezeléshez megfelelő jogokat, beleértve az érintettek jogainak érvényesíthetőségét és a hatékony jogorvoslat lehetőségét, ezen belül azt, hogy az érintettek hatékony közigazgatási vagy bírósági jogorvoslatot vehessenek igénybe és kártérítést igényelhessenek az Unióban vagy egy harmadik országban. A garanciák különösen a személyes adatok kezelésére vonatkozó általános elveknek, valamint a beépített és alapértelmezett adatvédelem elveinek való megfelelésre vonatkoznak. Adattovábbítást az uniós intézmények és szervek harmadik országbeli közigazgatási hatóságok vagy szervek vagy hasonló feladatokat vagy funkciókat ellátó nemzetközi szervezetek felé is végezhetnek, többek között a közigazgatási megállapodásokba – például egyetértési megállapodás formájában – beillesztendő, az érintetteknek érvényesíthető és tényleges jogokat biztosító rendelkezések alapján. Az európai adatvédelmi biztos engedélyét be kell szerezni abban az esetben, ha a garanciákat olyan közigazgatási megállapodások tartalmazzák, amelyek jogilag nem kötelező erejűek. |
| --- | --- |

(65)

Megfelelőségi határozat hiányában az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó a megfelelő garanciák érintett számára való biztosítása útján gondoskodik az adatvédelem harmadik országbeli hiányosságainak ellensúlyozásáról. Ezek a megfelelő garanciák magukban foglalhatják a Bizottság által elfogadott általános adatvédelmi kikötések, az európai adatvédelmi biztos által elfogadott általános adatvédelmi kikötések vagy az európai adatvédelmi biztos által engedélyezett szerződési feltételek alkalmazását. Amennyiben az adatfeldolgozó nem uniós intézmény vagy szerv, ezek a megfelelő garanciák az (EU) 2016/679 rendelet szerinti nemzetközi adattovábbításhoz használt kötelező erejű vállalati szabályokat, magatartási kódexeket és tanúsítási mechanizmusokat is magukban foglalhatnak. Az említett garanciáknak biztosítaniuk kell az adatvédelmi követelményeknek való megfelelést és az érintettek számára az Unión belüli adatkezeléshez megfelelő jogokat, beleértve az érintettek jogainak érvényesíthetőségét és a hatékony jogorvoslat lehetőségét, ezen belül azt, hogy az érintettek hatékony közigazgatási vagy bírósági jogorvoslatot vehessenek igénybe és kártérítést igényelhessenek az Unióban vagy egy harmadik országban. A garanciák különösen a személyes adatok kezelésére vonatkozó általános elveknek, valamint a beépített és alapértelmezett adatvédelem elveinek való megfelelésre vonatkoznak. Adattovábbítást az uniós intézmények és szervek harmadik országbeli közigazgatási hatóságok vagy szervek vagy hasonló feladatokat vagy funkciókat ellátó nemzetközi szervezetek felé is végezhetnek, többek között a közigazgatási megállapodásokba – például egyetértési megállapodás formájában – beillesztendő, az érintetteknek érvényesíthető és tényleges jogokat biztosító rendelkezések alapján. Az európai adatvédelmi biztos engedélyét be kell szerezni abban az esetben, ha a garanciákat olyan közigazgatási megállapodások tartalmazzák, amelyek jogilag nem kötelező erejűek.

| (66) | Az a lehetőség, amely szerint az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó alkalmazhatja a Bizottság vagy az európai adatvédelmi biztos által elfogadott általános adatvédelmi kikötéseket, nem zárja ki, hogy az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó szélesebb körű szerződésben – ideértve az adatfeldolgozó és valamely egyéb adatfeldolgozó közötti szerződéseket is – alkalmazza ezeket, sem pedig azt, hogy további rendelkezéseket vagy garanciákat adjon hozzájuk, feltéve, hogy azok sem közvetlen, sem közvetett módon nem ellentétesek a Bizottság vagy az európai adatvédelmi biztos által elfogadott általános szerződési feltételekkel, és nem sértik az érintettek alapvető jogait és szabadságait. Az adatkezelőket és az adatfeldolgozókat arra kell ösztönözni, hogy az általános adatvédelmi kikötéseket kiegészítő további szerződéses kötelezettségvállalások útján még erőteljesebb garanciákat nyújtsanak. |
| --- | --- |

(66)

Az a lehetőség, amely szerint az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó alkalmazhatja a Bizottság vagy az európai adatvédelmi biztos által elfogadott általános adatvédelmi kikötéseket, nem zárja ki, hogy az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó szélesebb körű szerződésben – ideértve az adatfeldolgozó és valamely egyéb adatfeldolgozó közötti szerződéseket is – alkalmazza ezeket, sem pedig azt, hogy további rendelkezéseket vagy garanciákat adjon hozzájuk, feltéve, hogy azok sem közvetlen, sem közvetett módon nem ellentétesek a Bizottság vagy az európai adatvédelmi biztos által elfogadott általános szerződési feltételekkel, és nem sértik az érintettek alapvető jogait és szabadságait. Az adatkezelőket és az adatfeldolgozókat arra kell ösztönözni, hogy az általános adatvédelmi kikötéseket kiegészítő további szerződéses kötelezettségvállalások útján még erőteljesebb garanciákat nyújtsanak.

| (67) | Néhány harmadik ország olyan törvényeket, rendeleteket és más jogszabályokat fogad el, amelyek az uniós intézmények és szervek általi adatkezelési tevékenységek közvetlen szabályozására irányulnak. Ide tartoznak a harmadik országok bíróságai és törvényszékei által hozott ítéletek, valamint közigazgatási hatóságai által hozott döntések, amelyek valamely adatkezelő vagy adatfeldolgozó számára személyes adatok továbbítását vagy közlését írják elő, és amelyek nem egy olyan hatályos nemzetközi megállapodáson alapulnak, amely a megkereső harmadik ország és az Unió között jött létre. E törvények, rendeletek és más jogszabályok országhatáron kívüli alkalmazása sértheti a nemzetközi jogot és akadályozhatja a természetes személyeknek az Unióban e rendelet által biztosított védelmét. Az adattovábbítás csak akkor engedélyezhető, ha az e rendeletben a harmadik országokba történő adattovábbítás tekintetében meghatározott feltételek teljesülnek. Ez többek között akkor állhat fenn, ha az adatközlés az uniós jogban elismert fontos közérdekből szükséges. |
| --- | --- |

(67)

Néhány harmadik ország olyan törvényeket, rendeleteket és más jogszabályokat fogad el, amelyek az uniós intézmények és szervek általi adatkezelési tevékenységek közvetlen szabályozására irányulnak. Ide tartoznak a harmadik országok bíróságai és törvényszékei által hozott ítéletek, valamint közigazgatási hatóságai által hozott döntések, amelyek valamely adatkezelő vagy adatfeldolgozó számára személyes adatok továbbítását vagy közlését írják elő, és amelyek nem egy olyan hatályos nemzetközi megállapodáson alapulnak, amely a megkereső harmadik ország és az Unió között jött létre. E törvények, rendeletek és más jogszabályok országhatáron kívüli alkalmazása sértheti a nemzetközi jogot és akadályozhatja a természetes személyeknek az Unióban e rendelet által biztosított védelmét. Az adattovábbítás csak akkor engedélyezhető, ha az e rendeletben a harmadik országokba történő adattovábbítás tekintetében meghatározott feltételek teljesülnek. Ez többek között akkor állhat fenn, ha az adatközlés az uniós jogban elismert fontos közérdekből szükséges.

| (68) | Ha az érintett kifejezett hozzájárulását adta, az adatok továbbítását bizonyos körülmények esetén lehetővé kell tenni, ha az adattovábbítás alkalomszerű, és valamely szerződéssel vagy jogi igénnyel kapcsolatban válik szükségessé, függetlenül attól, hogy a szerződés teljesítésére vagy a jogi igény érvényesítésére bírósági eljárás, illetve közigazgatási vagy egyéb nem bírósági útra tartozó eljárás keretében kerül-e sor, ideértve a szabályozói szervek előtt zajló eljárásokat is. Szintén lehetővé kell tenni az adatok továbbítását, ha azt az uniós jogban megállapított fontos közérdek védelme megkívánja, vagy ha a továbbításra jogszabály alapján létrehozott nyilvántartásból kerül sor, és célja a nyilvánosság vagy az e tekintetben jogos érdekkel rendelkezők általi betekintés biztosítása. Ez utóbbi esetben az ilyen továbbítás nem vonatkozhat a nyilvántartásban szereplő személyes adatok vagy adatkategóriák összességére – kivéve, ha ezt az uniós jog megengedi –, valamint ha a nyilvántartás célja a jogos érdekkel rendelkező személyek általi betekintés biztosítása, a nekik való továbbításra csak e személyek kérelmére kerülhet sor, vagy akkor, ha ők a címzettek, teljes mértékben figyelembe véve az érintettek érdekeit és alapvető jogait. |
| --- | --- |

(68)

Ha az érintett kifejezett hozzájárulását adta, az adatok továbbítását bizonyos körülmények esetén lehetővé kell tenni, ha az adattovábbítás alkalomszerű, és valamely szerződéssel vagy jogi igénnyel kapcsolatban válik szükségessé, függetlenül attól, hogy a szerződés teljesítésére vagy a jogi igény érvényesítésére bírósági eljárás, illetve közigazgatási vagy egyéb nem bírósági útra tartozó eljárás keretében kerül-e sor, ideértve a szabályozói szervek előtt zajló eljárásokat is. Szintén lehetővé kell tenni az adatok továbbítását, ha azt az uniós jogban megállapított fontos közérdek védelme megkívánja, vagy ha a továbbításra jogszabály alapján létrehozott nyilvántartásból kerül sor, és célja a nyilvánosság vagy az e tekintetben jogos érdekkel rendelkezők általi betekintés biztosítása. Ez utóbbi esetben az ilyen továbbítás nem vonatkozhat a nyilvántartásban szereplő személyes adatok vagy adatkategóriák összességére – kivéve, ha ezt az uniós jog megengedi –, valamint ha a nyilvántartás célja a jogos érdekkel rendelkező személyek általi betekintés biztosítása, a nekik való továbbításra csak e személyek kérelmére kerülhet sor, vagy akkor, ha ők a címzettek, teljes mértékben figyelembe véve az érintettek érdekeit és alapvető jogait.

| (69) | Ezeket az eltéréseket különösen a fontos közérdekből szükséges adattovábbításokra kell alkalmazni, például az uniós intézmények és szervek, valamint a versenyhatóságok, adó- és vámhatóságok, pénzügyi felügyeleti hatóságok és a társadalombiztosítási ügyekért vagy a népegészségügyért felelős hivatalok közötti nemzetközi adatcsere érdekében, például fertőző betegségek felmerülésének esetekor a fertőzöttekkel való érintkezések nyomon követése vagy a doppingszerek sportban való használatának visszaszorítása és/vagy megszüntetése céljából. A személyes adatok továbbítása hasonlóképpen jogszerűnek tekintendő, ha olyan érdek védelméhez szükséges, amely az érintett vagy valamely más személy létfontosságú érdekeinek – köztük testi épségének vagy életének – védelme szempontjából bír alapvető fontossággal, és az érintettnek nem áll módjában hozzájárulását megadni. Megfelelőségi határozat hiányában az uniós jog fontos közérdekből kifejezetten korlátozhatja bizonyos kategóriába tartozó adatoknak valamely harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását. Ha a genfi egyezmények által előírt feladat elvégzése, illetve a nemzetközi humanitárius jog fegyveres konfliktus esetén alkalmazandó rendelkezéseinek történő megfelelés alapján valamely nemzetközi humanitárius szervezet számára olyan érintett személyes adatait továbbítják, akinek fizikailag vagy jogilag nem áll módjában a hozzájárulás megadása, erre úgy lehet tekinteni, mint ami fontos közérdekből vagy az érintett létfontosságú érdeke védelmében szükséges. |
| --- | --- |

(69)

Ezeket az eltéréseket különösen a fontos közérdekből szükséges adattovábbításokra kell alkalmazni, például az uniós intézmények és szervek, valamint a versenyhatóságok, adó- és vámhatóságok, pénzügyi felügyeleti hatóságok és a társadalombiztosítási ügyekért vagy a népegészségügyért felelős hivatalok közötti nemzetközi adatcsere érdekében, például fertőző betegségek felmerülésének esetekor a fertőzöttekkel való érintkezések nyomon követése vagy a doppingszerek sportban való használatának visszaszorítása és/vagy megszüntetése céljából. A személyes adatok továbbítása hasonlóképpen jogszerűnek tekintendő, ha olyan érdek védelméhez szükséges, amely az érintett vagy valamely más személy létfontosságú érdekeinek – köztük testi épségének vagy életének – védelme szempontjából bír alapvető fontossággal, és az érintettnek nem áll módjában hozzájárulását megadni. Megfelelőségi határozat hiányában az uniós jog fontos közérdekből kifejezetten korlátozhatja bizonyos kategóriába tartozó adatoknak valamely harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását. Ha a genfi egyezmények által előírt feladat elvégzése, illetve a nemzetközi humanitárius jog fegyveres konfliktus esetén alkalmazandó rendelkezéseinek történő megfelelés alapján valamely nemzetközi humanitárius szervezet számára olyan érintett személyes adatait továbbítják, akinek fizikailag vagy jogilag nem áll módjában a hozzájárulás megadása, erre úgy lehet tekinteni, mint ami fontos közérdekből vagy az érintett létfontosságú érdeke védelmében szükséges.

| (70) | Ha a Bizottság az adott harmadik ország viszonylatában nem hozott határozatot a harmadik ország megfelelő adatvédelemi szintjéről, az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó olyan megoldásokhoz folyamodhat, amelyek az érintettek számára olyan tényleges és érvényesíthető jogokat biztosítanak, hogy az érintettek az adattovábbítást követően is élvezhetik az őket megillető alapvető jogokat és garanciákat. |
| --- | --- |

(70)

Ha a Bizottság az adott harmadik ország viszonylatában nem hozott határozatot a harmadik ország megfelelő adatvédelemi szintjéről, az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó olyan megoldásokhoz folyamodhat, amelyek az érintettek számára olyan tényleges és érvényesíthető jogokat biztosítanak, hogy az érintettek az adattovábbítást követően is élvezhetik az őket megillető alapvető jogokat és garanciákat.

| (71) | A személyes adatok uniós külső határokat átlépő továbbításakor megnövekedhet annak a kockázata, hogy a természetes személyek adatvédelmi jogaikat nem képesek gyakorolni, különösen, ami az adatok jogellenes felhasználása vagy közlése elleni védelmet illeti. Ugyanakkor előfordulhat, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos nem tudnak a joghatóságukon kívül folyó tevékenységek tekintetében a panaszok kapcsán eljárni vagy vizsgálatot lefolytatni. A határokon átnyúló összefüggésben tett erőfeszítéseiket az elégtelen megelőzési vagy jogorvoslati hatáskör, az egymásnak ellentmondó jogrendszerek, valamint olyan gyakorlati akadályok is hátráltathatják, mint a források korlátozott volta. Ezért elő kell mozdítani az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti szorosabb együttműködést a nemzetközi partnereikkel való információcsere elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

(71)

A személyes adatok uniós külső határokat átlépő továbbításakor megnövekedhet annak a kockázata, hogy a természetes személyek adatvédelmi jogaikat nem képesek gyakorolni, különösen, ami az adatok jogellenes felhasználása vagy közlése elleni védelmet illeti. Ugyanakkor előfordulhat, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos nem tudnak a joghatóságukon kívül folyó tevékenységek tekintetében a panaszok kapcsán eljárni vagy vizsgálatot lefolytatni. A határokon átnyúló összefüggésben tett erőfeszítéseiket az elégtelen megelőzési vagy jogorvoslati hatáskör, az egymásnak ellentmondó jogrendszerek, valamint olyan gyakorlati akadályok is hátráltathatják, mint a források korlátozott volta. Ezért elő kell mozdítani az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti szorosabb együttműködést a nemzetközi partnereikkel való információcsere elősegítése érdekében.

| (72) | A 45/2001/EK rendelet által létrehozott, a feladatai ellátása és hatáskörei gyakorlása során teljes függetlenséget élvező európai adatvédelmi biztos tisztsége a természetes személyek személyes adataik kezelése tekintetében fennálló védelmének alapvető része. E rendeletnek tovább kell erősítenie és egyértelművé kell tennie az európai adatvédelmi biztos szerepét és függetlenségét. Az európai adatvédelmi biztosnak olyan személynek kell lennie, akinek a függetlenségéhez nem férhet kétség, és aki elismerten rendelkezik az európai adatvédelmi biztos feladatainak ellátásához szükséges tapasztalatokkal és készségekkel, például azért, mert az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikke alapján létrehozott felügyeleti hatóságok valamelyikéhez tartozott. |
| --- | --- |

(72)

A 45/2001/EK rendelet által létrehozott, a feladatai ellátása és hatáskörei gyakorlása során teljes függetlenséget élvező európai adatvédelmi biztos tisztsége a természetes személyek személyes adataik kezelése tekintetében fennálló védelmének alapvető része. E rendeletnek tovább kell erősítenie és egyértelművé kell tennie az európai adatvédelmi biztos szerepét és függetlenségét. Az európai adatvédelmi biztosnak olyan személynek kell lennie, akinek a függetlenségéhez nem férhet kétség, és aki elismerten rendelkezik az európai adatvédelmi biztos feladatainak ellátásához szükséges tapasztalatokkal és készségekkel, például azért, mert az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikke alapján létrehozott felügyeleti hatóságok valamelyikéhez tartozott.

| (73) | Az adatvédelmi szabályok Unió-szerte következetes nyomon követésének és érvényesítésének biztosítása érdekében az európai adatvédelmi biztosnak ugyanazokkal a feladatokkal és hatékony hatáskörökkel kell rendelkeznie, mint a nemzeti felügyeleti hatóságoknak, ideértve a vizsgálati hatáskört, a korrekciós hatásköröket és a szankciókat, az engedélyezési és a tanácsadási hatáskört, különösen a természetes személyek panaszai esetében, az arra vonatkozó hatáskört, hogy e rendelet megsértése esetén a Bírósághoz forduljon és bírósági eljárást kezdeményezzen az elsődleges joggal összhangban. E hatásköröknek magukban kell foglalniuk az adatkezelés átmeneti vagy végleges korlátozását, ideértve az adatkezelés tilalmának elrendelésére vonatkozó jogosultságot. Annak elkerülésére, hogy az intézkedés az érintett személynek – akit ez hátrányosan érinthet – felesleges költségeket és túlzott kényelmetlenséget okozzon, az európai adatvédelmi biztos valamennyi intézkedésének megfelelőnek, szükségesnek és arányosnak kell lennie az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében, és figyelembe kell vennie az egyes esetek körülményeit, tiszteletben tartva azt, hogy minden személynek joga van ahhoz, hogy az érintett egyedi intézkedés meghozatala előtt meghallgassák. Az európai adatvédelmi biztosnak minden jogilag kötelező erejű intézkedését írásban kell meghoznia, az intézkedésnek világosnak és egyértelműnek kell lennie, fel kell tüntetni rajta az intézkedés meghozatalának időpontját, az európai adatvédelmi biztosnak azt el kell látnia az aláírásával, indokolnia kell és utalnia kell benne a hatékony jogorvoslathoz való jogra. |
| --- | --- |

(73)

Az adatvédelmi szabályok Unió-szerte következetes nyomon követésének és érvényesítésének biztosítása érdekében az európai adatvédelmi biztosnak ugyanazokkal a feladatokkal és hatékony hatáskörökkel kell rendelkeznie, mint a nemzeti felügyeleti hatóságoknak, ideértve a vizsgálati hatáskört, a korrekciós hatásköröket és a szankciókat, az engedélyezési és a tanácsadási hatáskört, különösen a természetes személyek panaszai esetében, az arra vonatkozó hatáskört, hogy e rendelet megsértése esetén a Bírósághoz forduljon és bírósági eljárást kezdeményezzen az elsődleges joggal összhangban. E hatásköröknek magukban kell foglalniuk az adatkezelés átmeneti vagy végleges korlátozását, ideértve az adatkezelés tilalmának elrendelésére vonatkozó jogosultságot. Annak elkerülésére, hogy az intézkedés az érintett személynek – akit ez hátrányosan érinthet – felesleges költségeket és túlzott kényelmetlenséget okozzon, az európai adatvédelmi biztos valamennyi intézkedésének megfelelőnek, szükségesnek és arányosnak kell lennie az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében, és figyelembe kell vennie az egyes esetek körülményeit, tiszteletben tartva azt, hogy minden személynek joga van ahhoz, hogy az érintett egyedi intézkedés meghozatala előtt meghallgassák. Az európai adatvédelmi biztosnak minden jogilag kötelező erejű intézkedését írásban kell meghoznia, az intézkedésnek világosnak és egyértelműnek kell lennie, fel kell tüntetni rajta az intézkedés meghozatalának időpontját, az európai adatvédelmi biztosnak azt el kell látnia az aláírásával, indokolnia kell és utalnia kell benne a hatékony jogorvoslathoz való jogra.

| (74) | Annak érdekében, hogy az igazságszolgáltatási feladatai ellátása során, beleértve a döntéshozatalt is, biztosítva legyen a Bíróság függetlensége, az európai adatvédelmi biztos felügyeleti hatásköre nem terjedhet ki a személyes adatoknak a Bíróság általi olyan kezelésére, amelyet a Bíróság igazságszolgáltatási feladatkörében eljárva végez. Az ilyen adatkezelési műveletekre vonatkozóan a Bíróságnak a Charta 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban független felügyeletet kell kialakítania, például belső mechanizmusok révén. |
| --- | --- |

(74)

Annak érdekében, hogy az igazságszolgáltatási feladatai ellátása során, beleértve a döntéshozatalt is, biztosítva legyen a Bíróság függetlensége, az európai adatvédelmi biztos felügyeleti hatásköre nem terjedhet ki a személyes adatoknak a Bíróság általi olyan kezelésére, amelyet a Bíróság igazságszolgáltatási feladatkörében eljárva végez. Az ilyen adatkezelési műveletekre vonatkozóan a Bíróságnak a Charta 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban független felügyeletet kell kialakítania, például belső mechanizmusok révén.

| (75) | Az európai adatvédelmi biztos e rendelet szerint meghatározott, adatkezelési műveletekre vonatkozó mentességekkel, garanciákkal, engedélyekkel és feltételekkel kapcsolatos határozatait a tevékenységi jelentésben kell közzétenni. Az éves tevékenységi jelentés közzétételétől függetlenül az európai adatvédelmi biztos külön témákban is jelentéseket tehet közzé. |
| --- | --- |

(75)

Az európai adatvédelmi biztos e rendelet szerint meghatározott, adatkezelési műveletekre vonatkozó mentességekkel, garanciákkal, engedélyekkel és feltételekkel kapcsolatos határozatait a tevékenységi jelentésben kell közzétenni. Az éves tevékenységi jelentés közzétételétől függetlenül az európai adatvédelmi biztos külön témákban is jelentéseket tehet közzé.

| (76) | Az európai adatvédelmi biztosnak meg kell felelnie az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9). |
| --- | --- |

(76)

Az európai adatvédelmi biztosnak meg kell felelnie az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9).

| (77) | A nemzeti felügyeleti hatóságok figyelemmel kísérik az (EU) 2016/679 rendelet alkalmazását és hozzájárulnak annak Unió-szerte történő egységes alkalmazásához annak érdekében, hogy védjék a természetes személyeket a személyes adataik kezelésével kapcsolatban, valamint elősegítsék a személyes adatok belső piacon belüli szabad áramlását. A tagállamokban alkalmazandó és az uniós intézményekre és szervekre alkalmazandó adatvédelmi szabályok egységesebb alkalmazása érdekében az európai adatvédelmi biztosnak hatékonyan együtt kell működnie a nemzeti felügyeleti hatóságokkal. |
| --- | --- |

(77)

A nemzeti felügyeleti hatóságok figyelemmel kísérik az (EU) 2016/679 rendelet alkalmazását és hozzájárulnak annak Unió-szerte történő egységes alkalmazásához annak érdekében, hogy védjék a természetes személyeket a személyes adataik kezelésével kapcsolatban, valamint elősegítsék a személyes adatok belső piacon belüli szabad áramlását. A tagállamokban alkalmazandó és az uniós intézményekre és szervekre alkalmazandó adatvédelmi szabályok egységesebb alkalmazása érdekében az európai adatvédelmi biztosnak hatékonyan együtt kell működnie a nemzeti felügyeleti hatóságokkal.

| (78) | Bizonyos esetekben az uniós jog rendelkezik az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti megosztott, összehangolt felügyelet modelljéről. Az európai adatvédelmi biztos az Europol felügyeleti hatósága is, és e célból egy tanácsadó funkcióval rendelkező együttműködési testület révén a nemzeti felügyeleti hatóságokkal való együttműködés sajátos modelljét hozták létre. Az anyagi adatvédelmi szabályok hatékony felügyeletének és érvényesítésének javítása érdekében egységes és következetes összehangolt felügyeleti modellt kell bevezetni az Unióban. A Bizottságnak ezért adott esetben jogalkotási javaslatokat kell előterjesztenie az összehangolt felügyelet modelljéről rendelkező uniós jogi aktusok módosítása céljából annak érdekében, hogy összhangba hozza azokat az összehangolt felügyelet e rendelet szerinti modelljével. Az Európai Adatvédelmi Testületnek egységes fórumként kell biztosítania a hatékony összehangolt felügyeletet minden területen. |
| --- | --- |

(78)

Bizonyos esetekben az uniós jog rendelkezik az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti megosztott, összehangolt felügyelet modelljéről. Az európai adatvédelmi biztos az Europol felügyeleti hatósága is, és e célból egy tanácsadó funkcióval rendelkező együttműködési testület révén a nemzeti felügyeleti hatóságokkal való együttműködés sajátos modelljét hozták létre. Az anyagi adatvédelmi szabályok hatékony felügyeletének és érvényesítésének javítása érdekében egységes és következetes összehangolt felügyeleti modellt kell bevezetni az Unióban. A Bizottságnak ezért adott esetben jogalkotási javaslatokat kell előterjesztenie az összehangolt felügyelet modelljéről rendelkező uniós jogi aktusok módosítása céljából annak érdekében, hogy összhangba hozza azokat az összehangolt felügyelet e rendelet szerinti modelljével. Az Európai Adatvédelmi Testületnek egységes fórumként kell biztosítania a hatékony összehangolt felügyeletet minden területen.

| (79) | Minden érintett jogosult arra, hogy panaszt nyújtson be az európai adatvédelmi biztoshoz, és a Szerződésekkel összhangban hatékony bírósági jogorvoslattal éljen a Bíróság előtt, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az e rendelet értelmében őt megillető jogokat megsértették, vagy ha az európai adatvédelmi biztos nem jár el valamely panasza alapján, illetve részben vagy egészben elutasítja vagy megalapozatlannak tekinti a panaszát, vagy nem jár el olyan esetben, amikor fellépése az érintett jogainak védelmében szükséges. A panasz benyújtását követően – a konkrét esethez szükséges mértékben – vizsgálatot kell lefolytatni, amely bírósági felülvizsgálat tárgyát képezheti. Az európai adatvédelmi biztosnak észszerű időn belül tájékoztatnia kell az érintettet a panaszhoz fűződő fejleményekről és eredményekről. Ha az ügy egy másik nemzeti felügyeleti hatósággal való további együttműködést tesz szükségessé, az érintettet időközben tájékoztatni kell. A panaszok benyújtásának megkönnyítése érdekében az európai adatvédelmi biztosnak intézkedéseket kell tennie, például olyan panasz benyújtására szolgáló formanyomtatványt kell biztosítania, amely elektronikus úton is kitölthető, nem zárva ki azonban más kommunikációs eszközök alkalmazását sem. |
| --- | --- |

(79)

Minden érintett jogosult arra, hogy panaszt nyújtson be az európai adatvédelmi biztoshoz, és a Szerződésekkel összhangban hatékony bírósági jogorvoslattal éljen a Bíróság előtt, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az e rendelet értelmében őt megillető jogokat megsértették, vagy ha az európai adatvédelmi biztos nem jár el valamely panasza alapján, illetve részben vagy egészben elutasítja vagy megalapozatlannak tekinti a panaszát, vagy nem jár el olyan esetben, amikor fellépése az érintett jogainak védelmében szükséges. A panasz benyújtását követően – a konkrét esethez szükséges mértékben – vizsgálatot kell lefolytatni, amely bírósági felülvizsgálat tárgyát képezheti. Az európai adatvédelmi biztosnak észszerű időn belül tájékoztatnia kell az érintettet a panaszhoz fűződő fejleményekről és eredményekről. Ha az ügy egy másik nemzeti felügyeleti hatósággal való további együttműködést tesz szükségessé, az érintettet időközben tájékoztatni kell. A panaszok benyújtásának megkönnyítése érdekében az európai adatvédelmi biztosnak intézkedéseket kell tennie, például olyan panasz benyújtására szolgáló formanyomtatványt kell biztosítania, amely elektronikus úton is kitölthető, nem zárva ki azonban más kommunikációs eszközök alkalmazását sem.

| (80) | Minden olyan személy, aki e rendelet megsértésének eredményeként vagyoni vagy nem vagyoni kárt szenvedett, az elszenvedett kárért a Szerződésekben foglalt feltételek szerint az adatkezelőtől vagy az adatfeldolgozótól kártérítésre jogosult. |
| --- | --- |

(80)

Minden olyan személy, aki e rendelet megsértésének eredményeként vagyoni vagy nem vagyoni kárt szenvedett, az elszenvedett kárért a Szerződésekben foglalt feltételek szerint az adatkezelőtől vagy az adatfeldolgozótól kártérítésre jogosult.

| (81) | Az európai adatvédelmi biztos felügyeleti szerepének és e rendelet hatékony végrehajtásának megerősítése érdekében az európai adatvédelmi biztosnak – végső megoldásként – lehetőséget kell adni arra, hogy közigazgatási bírságokat szabjon ki. A bírságoknak arra kell irányulniuk, hogy az e rendelet jövőbeli megsértésének megakadályozása, valamint az uniós intézményeken és szerveken belül a személyes adatok védelme kultúrájának előmozdítása érdekében e rendelet megsértéséért az uniós intézményt vagy szervet, és ne az egyéneket szankcionálják. E rendeletben kell meghatározni a közigazgatási bírságokkal szankcionálható jogsértéseket, valamint a kapcsolódó bírságok összegének felső határát és azok megállapításának szempontjait. A közigazgatási bírság összegét az egyes esetekben az európai adatvédelmi biztos állapítja meg a konkrét helyzet valamennyi releváns körülményét figyelembe véve, kellő figyelmet fordítva a jogsértés természetére, súlyosságára és időtartamára, a jogsértés következményeire, valamint az e rendelet szerinti kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása és a jogsértés következményeinek megelőzése vagy enyhítése érdekében tett intézkedésekre. Közigazgatási bírság uniós intézményre vagy szervre történő kiszabásakor az európai adatvédelmi biztosnak meg kell vizsgálnia a bírság összegének arányosságát. Az uniós intézményekre és szervekre kiszabott bírságokra vonatkozó közigazgatási eljárás során tiszteletben kell tartani az uniós jog általános elveit, a Bíróság általi értelmezésnek megfelelően. |
| --- | --- |

(81)

Az európai adatvédelmi biztos felügyeleti szerepének és e rendelet hatékony végrehajtásának megerősítése érdekében az európai adatvédelmi biztosnak – végső megoldásként – lehetőséget kell adni arra, hogy közigazgatási bírságokat szabjon ki. A bírságoknak arra kell irányulniuk, hogy az e rendelet jövőbeli megsértésének megakadályozása, valamint az uniós intézményeken és szerveken belül a személyes adatok védelme kultúrájának előmozdítása érdekében e rendelet megsértéséért az uniós intézményt vagy szervet, és ne az egyéneket szankcionálják. E rendeletben kell meghatározni a közigazgatási bírságokkal szankcionálható jogsértéseket, valamint a kapcsolódó bírságok összegének felső határát és azok megállapításának szempontjait. A közigazgatási bírság összegét az egyes esetekben az európai adatvédelmi biztos állapítja meg a konkrét helyzet valamennyi releváns körülményét figyelembe véve, kellő figyelmet fordítva a jogsértés természetére, súlyosságára és időtartamára, a jogsértés következményeire, valamint az e rendelet szerinti kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása és a jogsértés következményeinek megelőzése vagy enyhítése érdekében tett intézkedésekre. Közigazgatási bírság uniós intézményre vagy szervre történő kiszabásakor az európai adatvédelmi biztosnak meg kell vizsgálnia a bírság összegének arányosságát. Az uniós intézményekre és szervekre kiszabott bírságokra vonatkozó közigazgatási eljárás során tiszteletben kell tartani az uniós jog általános elveit, a Bíróság általi értelmezésnek megfelelően.

| (82) | Ha az érintett úgy ítéli meg, hogy az e rendelet értelmében fennálló jogait megsértették, jogában áll megbízni egy, az uniós jognak vagy a tagállami jognak megfelelően létrehozott, az alapszabályában rögzített közérdekű célokat szolgáló és a személyes adatok védelmével foglalkozó nonprofit szervet, szervezetet vagy egyesületet, hogy a nevében eljárva panaszt nyújtson be az európai adatvédelmi biztoshoz. Az ilyen szerv, szervezet vagy egyesület számára lehetővé kell tenni azt is, hogy az érintettek nevében a bírósági jogorvoslathoz való jogot gyakorolja, illetve a kártérítéshez való jogot érvényesítse. |
| --- | --- |

(82)

Ha az érintett úgy ítéli meg, hogy az e rendelet értelmében fennálló jogait megsértették, jogában áll megbízni egy, az uniós jognak vagy a tagállami jognak megfelelően létrehozott, az alapszabályában rögzített közérdekű célokat szolgáló és a személyes adatok védelmével foglalkozó nonprofit szervet, szervezetet vagy egyesületet, hogy a nevében eljárva panaszt nyújtson be az európai adatvédelmi biztoshoz. Az ilyen szerv, szervezet vagy egyesület számára lehetővé kell tenni azt is, hogy az érintettek nevében a bírósági jogorvoslathoz való jogot gyakorolja, illetve a kártérítéshez való jogot érvényesítse.

| (83) | Az Unió azon tisztviselője vagy alkalmazottja ellen, aki nem teljesíti az e rendeletben foglalt kötelezettségeket, a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelettel (10) megállapított, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) megállapított szabályokkal és eljárásokkal összhangban fegyelmi vagy más eljárás indítható. |
| --- | --- |

(83)

Az Unió azon tisztviselője vagy alkalmazottja ellen, aki nem teljesíti az e rendeletben foglalt kötelezettségeket, a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelettel (10) megállapított, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) megállapított szabályokkal és eljárásokkal összhangban fegyelmi vagy más eljárás indítható.

| (84) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. Vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni az adatkezelők és az adatfeldolgozók közötti, valamint az adatfeldolgozók közötti általános szerződési feltételek elfogadására, azon adatkezelési műveletek jegyzékének elfogadására, amelyek esetében a közérdekből végzett feladat teljesítése érdekében személyes adatot kezelő adatkezelőknek előzetes konzultációt kell folytatniuk az európai adatvédelmi biztossal, valamint a nemzetközi adattovábbításhoz megfelelő garanciákról rendelkező általános szerződési feltételek elfogadására. |
| --- | --- |

(84)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. Vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni az adatkezelők és az adatfeldolgozók közötti, valamint az adatfeldolgozók közötti általános szerződési feltételek elfogadására, azon adatkezelési műveletek jegyzékének elfogadására, amelyek esetében a közérdekből végzett feladat teljesítése érdekében személyes adatot kezelő adatkezelőknek előzetes konzultációt kell folytatniuk az európai adatvédelmi biztossal, valamint a nemzetközi adattovábbításhoz megfelelő garanciákról rendelkező általános szerződési feltételek elfogadására.

| (85) | Az uniós és a nemzeti statisztikai hatóságok által a hivatalos uniós és a hivatalos nemzeti statisztikák készítéséhez gyűjtött bizalmas adatokat védeni kell. Az uniós statisztikákat az EUMSZ 338. cikkének (2) bekezdésében foglalt statisztikai elveknek megfelelően kell kidolgozni, elkészíteni és terjeszteni. A 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) további konkrét rendelkezéseket határoz meg az uniós statisztikákra vonatkozó titoktartási kötelezettségekről. |
| --- | --- |

(85)

Az uniós és a nemzeti statisztikai hatóságok által a hivatalos uniós és a hivatalos nemzeti statisztikák készítéséhez gyűjtött bizalmas adatokat védeni kell. Az uniós statisztikákat az EUMSZ 338. cikkének (2) bekezdésében foglalt statisztikai elveknek megfelelően kell kidolgozni, elkészíteni és terjeszteni. A 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) további konkrét rendelkezéseket határoz meg az uniós statisztikákra vonatkozó titoktartási kötelezettségekről.

| (86) | A 45/2001/EK rendeletet és az 1247/2002/EK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatot (13) hatályon kívül kell helyezni. A hatályát vesztett rendeletre és határozatra való hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(86)

A 45/2001/EK rendeletet és az 1247/2002/EK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatot (13) hatályon kívül kell helyezni. A hatályát vesztett rendeletre és határozatra való hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásnak kell tekinteni.

| (87) | A független felügyeleti hatóság tagjai teljes függetlenségének biztosítása érdekében ez a rendelet nem érinti a jelenlegi európai adatvédelmi biztos és a jelenlegi helyettes biztos megbízatását. A jelenlegi helyettes biztos kitölti hivatali idejét, kivéve, ha az európai adatvédelmi biztos megbízatása e rendeletben meghatározott idő előtti megszűnésére vonatkozó feltételek egyike teljesül. E rendelet vonatkozó rendelkezései a helyettes biztosra hivatali ideje lejártáig alkalmazandók. |
| --- | --- |

(87)

A független felügyeleti hatóság tagjai teljes függetlenségének biztosítása érdekében ez a rendelet nem érinti a jelenlegi európai adatvédelmi biztos és a jelenlegi helyettes biztos megbízatását. A jelenlegi helyettes biztos kitölti hivatali idejét, kivéve, ha az európai adatvédelmi biztos megbízatása e rendeletben meghatározott idő előtti megszűnésére vonatkozó feltételek egyike teljesül. E rendelet vonatkozó rendelkezései a helyettes biztosra hivatali ideje lejártáig alkalmazandók.

| (88) | A természetes személyek személyes adatok kezelése tekintetében azonos szintű védelmének és a személyes adatok Unión belüli szabad áramlásának biztosítására vonatkozó alapvető cél eléréséhez az arányosság elvével összhangban szükséges és helyénvaló, hogy a személyes adatok uniós intézményekben és szervekben történő kezelésére vonatkozóan szabályok megállapítására kerüljön sor. E rendelet az EUSZ 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(88)

A természetes személyek személyes adatok kezelése tekintetében azonos szintű védelmének és a személyes adatok Unión belüli szabad áramlásának biztosítására vonatkozó alapvető cél eléréséhez az arányosság elvével összhangban szükséges és helyénvaló, hogy a személyes adatok uniós intézményekben és szervekben történő kezelésére vonatkozóan szabályok megállapítására kerüljön sor. E rendelet az EUSZ 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (89) | Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2017. március 15-én véleményt nyilvánított (14), |
| --- | --- |

(89)

Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2017. március 15-én véleményt nyilvánított (14),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és célkitűzések

(1)   Ez a rendelet a személyes adatok uniós intézmények és szervek által történő kezelése tekintetében a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelmére vonatkozó szabályokat, valamint a személyes adatok ezen intézmények és szervek közötti, vagy az Unión belül letelepedett más címzettekhez irányuló szabad áramlására vonatkozó szabályokat állapít meg.

(2)   Ez a rendelet a természetes személyek alapvető jogait és szabadságait és különösen a személyes adatok védelméhez való jogukat védi.

(3)   Az európai adatvédelmi biztos figyelemmel kíséri e rendelet rendelkezéseinek valamely uniós intézmény vagy szerv által végzett valamennyi adatkezelési műveletre történő alkalmazását.

2. cikk

Hatály

(1)   E rendeletet kell alkalmazni a személyes adatok valamennyi uniós intézmény és szerv általi kezelésére.

(2)   A műveleti vonatkozású személyes adatoknak az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek végzése során történő, uniós szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelésére csak e rendelet 3. cikkét és IX. fejezetét kell alkalmazni.

(3)   Az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (15) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletnek (16) az e rendelet 98. cikkével összhangban történő kiigazításáig ez a rendelet nem alkalmazandó a műveleti vonatkozású személyes adatoknak az Europol és az Európai Ügyészség általi kezelésére.

(4)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a személyes adatoknak az EUSZ 42. cikkének (1) bekezdésében, valamint a 43. és a 44. cikkében említett missziók általi kezelésére.

(5)   E rendeletet kell alkalmazni a személyes adatok részben vagy egészben automatizált módon történő kezelésére, valamint azoknak a személyes adatoknak a nem automatizált módon való kezelésére, amelyek valamely nyilvántartó rendszer részét képezik, vagy amelyeket egy nyilvántartó rendszer részévé kívánnak tenni.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „személyes adat”: azonosított vagy azonosítható természetes személyre („érintett”) vonatkozó bármely információ; azonosítható az a természetes személy, aki közvetlen vagy közvetett módon, különösen valamely azonosító, például név, szám, helymeghatározó adat, online azonosító vagy a természetes személy testi, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára vonatkozó egy vagy több tényező alapján azonosítható; |
| --- | --- |

1.

„személyes adat”: azonosított vagy azonosítható természetes személyre („érintett”) vonatkozó bármely információ; azonosítható az a természetes személy, aki közvetlen vagy közvetett módon, különösen valamely azonosító, például név, szám, helymeghatározó adat, online azonosító vagy a természetes személy testi, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára vonatkozó egy vagy több tényező alapján azonosítható;

| 2. | „műveleti vonatkozású személyes adat”: az uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek által, az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységeik során, az e szerveket, hivatalokat vagy ügynökségeket létrehozó jogi aktusokban meghatározott célok és feladatok teljesítése érdekében kezelt minden személyes adat; |
| --- | --- |

2.

„műveleti vonatkozású személyes adat”: az uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek által, az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységeik során, az e szerveket, hivatalokat vagy ügynökségeket létrehozó jogi aktusokban meghatározott célok és feladatok teljesítése érdekében kezelt minden személyes adat;

| 3. | „adatkezelés”: a személyes adatokon vagy adatállományokon automatizált vagy nem automatizált módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, így a gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tagolás, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, lekérdezés, betekintés, felhasználás, közléstovábbítás, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel, összehangolás vagy összekapcsolás, korlátozás, törlés, illetve megsemmisítés; |
| --- | --- |

3.

„adatkezelés”: a személyes adatokon vagy adatállományokon automatizált vagy nem automatizált módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, így a gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tagolás, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, lekérdezés, betekintés, felhasználás, közléstovábbítás, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel, összehangolás vagy összekapcsolás, korlátozás, törlés, illetve megsemmisítés;

| 4. | „az adatkezelés korlátozása”: a tárolt személyes adatok megjelölése jövőbeli kezelésük korlátozása céljából; |
| --- | --- |

4.

„az adatkezelés korlátozása”: a tárolt személyes adatok megjelölése jövőbeli kezelésük korlátozása céljából;

| 5. | „profilalkotás”: személyes adatok automatizált kezelésének bármely olyan formája, amelynek során a személyes adatokat valamely természetes személyhez fűződő bizonyos személyes jellemzők értékelésére, különösen az adott természetes személy munkahelyi teljesítményéhez, gazdasági helyzetéhez, egészségi állapotához, személyes preferenciáihoz, érdeklődéséhez, megbízhatóságához, viselkedéséhez, tartózkodási helyéhez vagy mozgásához kapcsolódó jellemzők elemzésére vagy előrejelzésére használják; |
| --- | --- |

5.

„profilalkotás”: személyes adatok automatizált kezelésének bármely olyan formája, amelynek során a személyes adatokat valamely természetes személyhez fűződő bizonyos személyes jellemzők értékelésére, különösen az adott természetes személy munkahelyi teljesítményéhez, gazdasági helyzetéhez, egészségi állapotához, személyes preferenciáihoz, érdeklődéséhez, megbízhatóságához, viselkedéséhez, tartózkodási helyéhez vagy mozgásához kapcsolódó jellemzők elemzésére vagy előrejelzésére használják;

| 6. | „álnevesítés”: a személyes adatok olyan módon történő kezelése, amelynek következtében további információk felhasználása nélkül többé már nem állapítható meg, hogy a személyes adat mely konkrét természetes személyre vonatkozik, feltéve, hogy az ilyen további információt külön tárolják, és technikai és szervezési intézkedések megtételével biztosított, hogy azonosított vagy azonosítható természetes személyekhez ezt a személyes adatot nem lehet kapcsolni; |
| --- | --- |

6.

„álnevesítés”: a személyes adatok olyan módon történő kezelése, amelynek következtében további információk felhasználása nélkül többé már nem állapítható meg, hogy a személyes adat mely konkrét természetes személyre vonatkozik, feltéve, hogy az ilyen további információt külön tárolják, és technikai és szervezési intézkedések megtételével biztosított, hogy azonosított vagy azonosítható természetes személyekhez ezt a személyes adatot nem lehet kapcsolni;

| 7. | „nyilvántartási rendszer”: a személyes adatok bármely módon – centralizált, decentralizált, illetve funkcionális vagy földrajzi szempontok szerint – tagolt állománya, amely meghatározott ismérvek alapján hozzáférhető; |
| --- | --- |

7.

„nyilvántartási rendszer”: a személyes adatok bármely módon – centralizált, decentralizált, illetve funkcionális vagy földrajzi szempontok szerint – tagolt állománya, amely meghatározott ismérvek alapján hozzáférhető;

| 8. | „adatkezelő”: az az uniós intézmény vagy szerv vagy főigazgatóság vagy bármely más szervezeti egység, amely a személyes adatok kezelésének céljait és eszközeit önállóan vagy másokkal együtt meghatározza; ha az ilyen adatkezelés céljait és eszközeit egy konkrét uniós jogi aktus határozza meg, az adatkezelőt vagy az adatkezelő kijelölésére vonatkozó különös szempontokat az uniós jog is meghatározhatja; |
| --- | --- |

8.

„adatkezelő”: az az uniós intézmény vagy szerv vagy főigazgatóság vagy bármely más szervezeti egység, amely a személyes adatok kezelésének céljait és eszközeit önállóan vagy másokkal együtt meghatározza; ha az ilyen adatkezelés céljait és eszközeit egy konkrét uniós jogi aktus határozza meg, az adatkezelőt vagy az adatkezelő kijelölésére vonatkozó különös szempontokat az uniós jog is meghatározhatja;

| 9. | „uniós intézményektől és szervektől eltérő adatkezelők”: az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 7. pontja szerinti adatkezelők, valamint az (EU) 2016/680 irányelv 3. cikkének 8. pontja szerinti adatkezelők; |
| --- | --- |

9.

„uniós intézményektől és szervektől eltérő adatkezelők”: az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 7. pontja szerinti adatkezelők, valamint az (EU) 2016/680 irányelv 3. cikkének 8. pontja szerinti adatkezelők;

| 10. | „uniós intézmények és szervek”: az EUSZ, az EUMSZ vagy az Euratom-Szerződés által vagy azok alapján létrehozott uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek; |
| --- | --- |

10.

„uniós intézmények és szervek”: az EUSZ, az EUMSZ vagy az Euratom-Szerződés által vagy azok alapján létrehozott uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek;

| 11. | „illetékes hatóság”: bármely olyan tagállami közhatalmi szerv, amely a bűncselekmények megelőzését, nyomozását, felderítését, a vádeljárás lefolytatását vagy büntetőjogi szankciók végrehajtását illetően eljárni jogosult, beleértve a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelmet és e veszélyek megelőzését is; |
| --- | --- |

11.

„illetékes hatóság”: bármely olyan tagállami közhatalmi szerv, amely a bűncselekmények megelőzését, nyomozását, felderítését, a vádeljárás lefolytatását vagy büntetőjogi szankciók végrehajtását illetően eljárni jogosult, beleértve a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelmet és e veszélyek megelőzését is;

| 12. | „adatfeldolgozó”: az a természetes vagy jogi személy, közhatalmi szerv, ügynökség vagy egyéb szerv, amely az adatkezelő nevében személyes adatokat kezel; |
| --- | --- |

12.

„adatfeldolgozó”: az a természetes vagy jogi személy, közhatalmi szerv, ügynökség vagy egyéb szerv, amely az adatkezelő nevében személyes adatokat kezel;

| 13. | „címzett”: az a természetes vagy jogi személy, közhatalmi szerv, ügynökség vagy bármely egyéb szerv, akivel vagy amellyel a személyes adatot közlik, függetlenül attól, hogy harmadik fél-e. Nem tekintendők azonban címzetteknek azok a közhatalmi szervek, amelyek egy egyedi vizsgálat keretében az uniós vagy a tagállami joggal összhangban kaphatnak személyes adatot, és az említett adatok e közhatalmi szervek általi kezelése meg kell, hogy feleljen az adatkezelés céljainak megfelelően az alkalmazandó adatvédelmi szabályoknak; |
| --- | --- |

13.

„címzett”: az a természetes vagy jogi személy, közhatalmi szerv, ügynökség vagy bármely egyéb szerv, akivel vagy amellyel a személyes adatot közlik, függetlenül attól, hogy harmadik fél-e. Nem tekintendők azonban címzetteknek azok a közhatalmi szervek, amelyek egy egyedi vizsgálat keretében az uniós vagy a tagállami joggal összhangban kaphatnak személyes adatot, és az említett adatok e közhatalmi szervek általi kezelése meg kell, hogy feleljen az adatkezelés céljainak megfelelően az alkalmazandó adatvédelmi szabályoknak;

| 14. | „harmadik fél”: az érintettől, az adatkezelőtől, az adatfeldolgozótól és az olyan személyektől eltérő természetes vagy jogi személy, közhatalmi szerv, ügynökség vagy szerv, aki vagy amely az adatkezelő vagy adatfeldolgozó közvetlen irányítása alatt a személyes adatok kezelésére felhatalmazást kapott; |
| --- | --- |

14.

„harmadik fél”: az érintettől, az adatkezelőtől, az adatfeldolgozótól és az olyan személyektől eltérő természetes vagy jogi személy, közhatalmi szerv, ügynökség vagy szerv, aki vagy amely az adatkezelő vagy adatfeldolgozó közvetlen irányítása alatt a személyes adatok kezelésére felhatalmazást kapott;

| 15. | „hozzájárulás”: az érintett akaratának önkéntes, konkrét és megfelelő tájékoztatáson alapuló és egyértelmű kinyilvánítása, amellyel az érintett nyilatkozat vagy a megerősítést félreérthetetlenül kifejező cselekedet útján jelzi, hogy beleegyezését adja az őt érintő személyes adatok kezeléséhez; |
| --- | --- |

15.

„hozzájárulás”: az érintett akaratának önkéntes, konkrét és megfelelő tájékoztatáson alapuló és egyértelmű kinyilvánítása, amellyel az érintett nyilatkozat vagy a megerősítést félreérthetetlenül kifejező cselekedet útján jelzi, hogy beleegyezését adja az őt érintő személyes adatok kezeléséhez;

| 16. | „adatvédelmi incidens”: a biztonság olyan sérülése, amely a továbbított, tárolt vagy más módon kezelt személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elvesztését, megváltoztatását, jogosulatlan közlését vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést eredményezi; |
| --- | --- |

16.

„adatvédelmi incidens”: a biztonság olyan sérülése, amely a továbbított, tárolt vagy más módon kezelt személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elvesztését, megváltoztatását, jogosulatlan közlését vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést eredményezi;

| 17. | „genetikai adat”: egy természetes személy örökölt vagy szerzett genetikai jellemzőire vonatkozó minden olyan személyes adat, amely az adott természetes személy fiziológiájára vagy egészségi állapotára vonatkozó egyedi információt hordoz, és amely elsősorban az említett természetes személyből vett biológiai minta elemzéséből ered; |
| --- | --- |

17.

„genetikai adat”: egy természetes személy örökölt vagy szerzett genetikai jellemzőire vonatkozó minden olyan személyes adat, amely az adott természetes személy fiziológiájára vagy egészségi állapotára vonatkozó egyedi információt hordoz, és amely elsősorban az említett természetes személyből vett biológiai minta elemzéséből ered;

| 18. | „biometrikus adat”: egy természetes személy testi, fiziológiai vagy viselkedési jellemzőire vonatkozó minden olyan sajátos technikai eljárásokkal nyert személyes adat, amely lehetővé teszi vagy megerősíti az adott természetes személy egyedi azonosítását, így például az arckép vagy a daktiloszkópiai adat; |
| --- | --- |

18.

„biometrikus adat”: egy természetes személy testi, fiziológiai vagy viselkedési jellemzőire vonatkozó minden olyan sajátos technikai eljárásokkal nyert személyes adat, amely lehetővé teszi vagy megerősíti az adott természetes személy egyedi azonosítását, így például az arckép vagy a daktiloszkópiai adat;

| 19. | „egészségügyi adat”: egy természetes személy testi vagy pszichikai egészségi állapotára vonatkozó személyes adat, ideértve a természetes személy számára nyújtott egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó olyan adatot is, amely információt hordoz a természetes személy egészségi állapotáról; |
| --- | --- |

19.

„egészségügyi adat”: egy természetes személy testi vagy pszichikai egészségi állapotára vonatkozó személyes adat, ideértve a természetes személy számára nyújtott egészségügyi szolgáltatásokra vonatkozó olyan adatot is, amely információt hordoz a természetes személy egészségi állapotáról;

| 20. | „információs társadalommal összefüggő szolgáltatás”: az (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott szolgáltatás (17); |
| --- | --- |

20.

„információs társadalommal összefüggő szolgáltatás”: az (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott szolgáltatás (17);

17

| 21. | „nemzetközi szervezet”: a nemzetközi közjog hatálya alá tartozó szervezet vagy annak alárendelt szervei, vagy olyan egyéb szerv, amelyet két vagy több ország közötti megállapodás hozott létre, vagy amely ilyen megállapodás alapján jött létre; |
| --- | --- |

21.

„nemzetközi szervezet”: a nemzetközi közjog hatálya alá tartozó szervezet vagy annak alárendelt szervei, vagy olyan egyéb szerv, amelyet két vagy több ország közötti megállapodás hozott létre, vagy amely ilyen megállapodás alapján jött létre;

| 22. | „nemzeti felügyeleti hatóság”: egy tagállam által az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikke vagy az (EU) 2016/680 irányelv 41. cikke értelmében létrehozott független közhatalmi szerv; |
| --- | --- |

22.

„nemzeti felügyeleti hatóság”: egy tagállam által az (EU) 2016/679 rendelet 51. cikke vagy az (EU) 2016/680 irányelv 41. cikke értelmében létrehozott független közhatalmi szerv;

| 23. | „felhasználó”: olyan természetes személy, aki valamely uniós intézmény vagy szerv ellenőrzése mellett üzemeltetett hálózati vagy végberendezést használ; |
| --- | --- |

23.

„felhasználó”: olyan természetes személy, aki valamely uniós intézmény vagy szerv ellenőrzése mellett üzemeltetett hálózati vagy végberendezést használ;

| 24. | „nyilvántartás”: valamely uniós intézményen vagy szerven belül rendelkezésre álló, illetve uniós intézmények és szervek által közösen használt, nyomtatott vagy elektronikus formában létező, nyilvánosan hozzáférhető felhasználó-nyilvántartás vagy belső felhasználó-nyilvántartás; |
| --- | --- |

24.

„nyilvántartás”: valamely uniós intézményen vagy szerven belül rendelkezésre álló, illetve uniós intézmények és szervek által közösen használt, nyomtatott vagy elektronikus formában létező, nyilvánosan hozzáférhető felhasználó-nyilvántartás vagy belső felhasználó-nyilvántartás;

| 25. | „elektronikus hírközlési hálózat”: olyan átviteli rendszer – függetlenül attól, hogy állandó infrastruktúrán vagy központosított adminisztrációs kapacitáson alapul-e vagy sem – és adott esetben kapcsoló vagy útválasztó eszközök, valamint egyéb erőforrások – ideértve a nem aktív hálózati elemeket is –, amelyek lehetővé teszik a vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történő jelátvitelt, beleértve a műholdas hálózatokat, a helyhez kötött (vonal- és csomagkapcsolt, beleértve az internetet) és mobil földi hálózatokat, az elektromos vezetékrendszereket annyiban, amennyiben azokat jelek továbbítására használják, a rádió- és televízióműsor-terjesztő hálózatokat, valamint a kábeltelevízió-hálózatokat, a továbbított információtípusra tekintet nélkül; |
| --- | --- |

25.

„elektronikus hírközlési hálózat”: olyan átviteli rendszer – függetlenül attól, hogy állandó infrastruktúrán vagy központosított adminisztrációs kapacitáson alapul-e vagy sem – és adott esetben kapcsoló vagy útválasztó eszközök, valamint egyéb erőforrások – ideértve a nem aktív hálózati elemeket is –, amelyek lehetővé teszik a vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történő jelátvitelt, beleértve a műholdas hálózatokat, a helyhez kötött (vonal- és csomagkapcsolt, beleértve az internetet) és mobil földi hálózatokat, az elektromos vezetékrendszereket annyiban, amennyiben azokat jelek továbbítására használják, a rádió- és televízióműsor-terjesztő hálózatokat, valamint a kábeltelevízió-hálózatokat, a továbbított információtípusra tekintet nélkül;

| 26. | „végberendezések”: a 2008/63/EK bizottsági irányelv (18) 1. cikkének 1. pontjában meghatározott végberendezések. |
| --- | --- |

26.

„végberendezések”: a 2008/63/EK bizottsági irányelv (18) 1. cikkének 1. pontjában meghatározott végberendezések.

18

II. FEJEZET

ÁLTALÁNOS ALAPELVEK

4. cikk

A személyes adatok kezelésére vonatkozó elvek

(1)   A személyes adatok:

| a) | kezelését jogszerűen, tisztességesen és az érintett számára átlátható módon kell végezni („jogszerűség, tisztességes eljárás és átláthatóság”); |
| --- | --- |

a)

kezelését jogszerűen, tisztességesen és az érintett számára átlátható módon kell végezni („jogszerűség, tisztességes eljárás és átláthatóság”);

| b) | gyűjtése meghatározott, egyértelmű és jogszerű célból kell, hogy történjen, és azok további kezelésére nem kerülhet sor ezekkel a célokkal össze nem egyeztethető módon; a 13. cikknek megfelelően nem minősül az eredeti céllal össze nem egyeztethetőnek a közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból történő további adatkezelés („célhoz kötöttség”); |
| --- | --- |

b)

gyűjtése meghatározott, egyértelmű és jogszerű célból kell, hogy történjen, és azok további kezelésére nem kerülhet sor ezekkel a célokkal össze nem egyeztethető módon; a 13. cikknek megfelelően nem minősül az eredeti céllal össze nem egyeztethetőnek a közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból történő további adatkezelés („célhoz kötöttség”);

| c) | az adatkezelés céljai szempontjából megfelelőek és relevánsak kell, hogy legyenek, és a szükségesre kell korlátozódniuk („adattakarékosság”); |
| --- | --- |

c)

az adatkezelés céljai szempontjából megfelelőek és relevánsak kell, hogy legyenek, és a szükségesre kell korlátozódniuk („adattakarékosság”);

| d) | pontosak és szükség esetén naprakészek kell, hogy legyenek; minden észszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy az adatkezelés céljaira figyelemmel pontatlan személyes adatokat haladéktalanul töröljék vagy helyesbítsék („pontosság”); |
| --- | --- |

d)

pontosak és szükség esetén naprakészek kell, hogy legyenek; minden észszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy az adatkezelés céljaira figyelemmel pontatlan személyes adatokat haladéktalanul töröljék vagy helyesbítsék („pontosság”);

| e) | tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek azonosítását csak a személyes adatok kezelése céljából szükséges ideig teszi lehetővé; a személyes adatok ennél hosszabb ideig történő tárolására csak annyiban kerülhet sor, amennyiben a személyes adatok kezelésére a 13. cikknek megfelelően közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból kerül majd sor, az e rendeletben az érintett jogainak és szabadságainak védelme érdekében előírt megfelelő technikai és szervezési intézkedések végrehajtására is figyelemmel („korlátozott tárolhatóság”); |
| --- | --- |

e)

tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek azonosítását csak a személyes adatok kezelése céljából szükséges ideig teszi lehetővé; a személyes adatok ennél hosszabb ideig történő tárolására csak annyiban kerülhet sor, amennyiben a személyes adatok kezelésére a 13. cikknek megfelelően közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból kerül majd sor, az e rendeletben az érintett jogainak és szabadságainak védelme érdekében előírt megfelelő technikai és szervezési intézkedések végrehajtására is figyelemmel („korlátozott tárolhatóság”);

| f) | kezelését oly módon kell végezni, hogy megfelelő technikai vagy szervezési intézkedések alkalmazásával biztosítva legyen a személyes adatok megfelelő biztonsága, az adatok jogosulatlan vagy jogellenes kezelésével, véletlen elvesztésével, megsemmisítésével vagy károsodásával szembeni védelmet is ideértve („integritás és bizalmas jelleg”). |
| --- | --- |

f)

kezelését oly módon kell végezni, hogy megfelelő technikai vagy szervezési intézkedések alkalmazásával biztosítva legyen a személyes adatok megfelelő biztonsága, az adatok jogosulatlan vagy jogellenes kezelésével, véletlen elvesztésével, megsemmisítésével vagy károsodásával szembeni védelmet is ideértve („integritás és bizalmas jelleg”).

(2)   Az adatkezelő felelős az (1) bekezdésnek való megfelelésért, továbbá képesnek kell lennie e megfelelés igazolására („elszámoltathatóság”).

5. cikk

Az adatkezelés jogszerűsége

(1)   A személyes adatok kezelése csak akkor és annyiban jogszerű, amennyiben legalább a következők egyike teljesül:

| a) | az adatkezelés közérdekből vagy az uniós intézményre vagy szervre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása keretében végzett feladat teljesítéséhez szükséges; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelés közérdekből vagy az uniós intézményre vagy szervre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása keretében végzett feladat teljesítéséhez szükséges;

| b) | az adatkezelés az adatkezelőre vonatkozó valamely jogi kötelezettségnek való megfeleléshez szükséges; |
| --- | --- |

b)

az adatkezelés az adatkezelőre vonatkozó valamely jogi kötelezettségnek való megfeleléshez szükséges;

| c) | az adatkezelés olyan szerződés teljesítéséhez szükséges, amelyben az érintett az egyik fél, vagy az a szerződés megkötését megelőzően az érintett kérésére történő lépések megtételéhez szükséges; |
| --- | --- |

c)

az adatkezelés olyan szerződés teljesítéséhez szükséges, amelyben az érintett az egyik fél, vagy az a szerződés megkötését megelőzően az érintett kérésére történő lépések megtételéhez szükséges;

| d) | az érintett hozzájárulását adta személyes adatainak egy vagy több konkrét célból történő kezeléséhez; |
| --- | --- |

d)

az érintett hozzájárulását adta személyes adatainak egy vagy több konkrét célból történő kezeléséhez;

| e) | az adatkezelés az érintett vagy egy másik természetes személy létfontosságú érdekeinek védelme miatt szükséges. |
| --- | --- |

e)

az adatkezelés az érintett vagy egy másik természetes személy létfontosságú érdekeinek védelme miatt szükséges.

(2)   Az a) és b) pontban említett adatkezelés alapját az uniós jog állapítja meg.

6. cikk

Más összeegyeztethető célból történő adatkezelés

Ha az adatgyűjtés céljától eltérő célból történő adatkezelés nem az érintett hozzájárulásán vagy valamely olyan uniós jogon alapul, amely szükséges és arányos intézkedésnek minősül egy demokratikus társadalomban a 25. cikk (1) bekezdésében említett célok eléréséhez, annak megállapításához, hogy az eltérő célú adatkezelés összeegyeztethető-e azzal a céllal, amelyből a személyes adatokat eredetileg gyűjtötték, az adatkezelő többek között figyelembe veszi:

| a) | a személyes adatok gyűjtésének céljait és a tervezett további adatkezelés céljai közötti esetleges kapcsolatokat; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok gyűjtésének céljait és a tervezett további adatkezelés céljai közötti esetleges kapcsolatokat;

| b) | a személyes adatok gyűjtésének körülményeit, különös tekintettel az érintettek és az adatkezelő közötti kapcsolatra; |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok gyűjtésének körülményeit, különös tekintettel az érintettek és az adatkezelő közötti kapcsolatra;

| c) | a személyes adatok jellegét, különösen pedig azt, hogy a 10. cikk szerinti személyes adatok különleges kategóriáinak kezeléséről van-e szó, illetve, hogy büntetőjogi felelősség megállapítására és bűncselekményekre vonatkozó adatoknak a 11. cikk szerinti kezeléséről van-e szó; |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok jellegét, különösen pedig azt, hogy a 10. cikk szerinti személyes adatok különleges kategóriáinak kezeléséről van-e szó, illetve, hogy büntetőjogi felelősség megállapítására és bűncselekményekre vonatkozó adatoknak a 11. cikk szerinti kezeléséről van-e szó;

| d) | azt, hogy az érintettekre nézve milyen esetleges következményekkel járna az adatok tervezett további kezelése; |
| --- | --- |

d)

azt, hogy az érintettekre nézve milyen esetleges következményekkel járna az adatok tervezett további kezelése;

| e) | megfelelő garanciák meglétét, ami jelenthet titkosítást vagy álnevesítést is. |
| --- | --- |

e)

megfelelő garanciák meglétét, ami jelenthet titkosítást vagy álnevesítést is.

7. cikk

A hozzájárulás feltételei

(1)   Ha az adatkezelés hozzájáruláson alapul, az adatkezelőnek képesnek kell lennie annak igazolására, hogy az érintett hozzájárult a személyes adatainak kezeléséhez.

(2)   Ha az érintett hozzájárulását olyan írásbeli nyilatkozat keretében adja meg, amely más ügyekre is vonatkozik, a hozzájárulás iránti kérelmet ezektől a más ügyektől egyértelműen megkülönböztethető módon kell előadni, érthető és könnyen hozzáférhető formában, világos és egyszerű nyelvezettel. Az érintett hozzájárulását tartalmazó ilyen nyilatkozat bármely olyan része, amely sérti e rendeletet, kötelező erővel nem bír.

(3)   Az érintett jogosult arra, hogy hozzájárulását bármikor visszavonja. A hozzájárulás visszavonása nem érinti a hozzájáruláson alapuló, a visszavonás előtti adatkezelés jogszerűségét. A hozzájárulás megadása előtt az érintettet erről tájékoztatni kell. A hozzájárulás visszavonását ugyanolyan egyszerű módon kell lehetővé tenni, mint annak megadását.

(4)   Annak megállapítása során, hogy a hozzájárulás önkéntes-e, a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell venni többek között azt, hogy a szerződés teljesítésének – beleértve a szolgáltatások nyújtását is – feltételéül szabták-e az olyan személyes adatok kezeléséhez való hozzájárulást, amelyek nem szükségesek az említett szerződés teljesítéséhez.

8. cikk

A gyermek hozzájárulására vonatkozó feltételek az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások vonatkozásában

(1)   Ha az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontja alkalmazandó, a közvetlenül gyermekeknek kínált, információs társadalommal összefüggő szolgáltatások vonatkozásában végzett személyes adatok kezelése akkor jogszerű, ha a gyermek a 13. életévét betöltötte. A 13. életévét be nem töltött gyermek esetében a személyes adatainak kezelése csak akkor és olyan mértékben jogszerű, ha a hozzájárulást a gyermek feletti szülői felügyeletet gyakorló adta meg, illetve engedélyezte.

(2)   Az adatkezelő – figyelembe véve az elérhető technológiát – észszerű erőfeszítéseket tesz, hogy ilyen esetekben ellenőrizze, hogy a hozzájárulást a gyermek feletti szülői felügyeleti jog gyakorlója megadta, illetve engedélyezte.

(3)   Az (1) bekezdés nem érinti a tagállamok általános szerződési jogát, például a gyermekkel kapcsolatban kötött szerződések érvényességére, formájára vagy hatályára vonatkozó szabályokat.

9. cikk

Személyes adatok továbbítása az Unióban letelepedett, az uniós intézményektől és szervektől eltérő címzetteknek

(1)   A 4., az 5., a 6. és a 10. cikk sérelme nélkül, a személyes adatok csak akkor továbbíthatók az Unióban letelepedett, az uniós intézményektől és szervektől eltérő címzettek számára, ha:

| a) | a címzett igazolja, hogy az adatok közérdekből vagy a címzettre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása keretében végzett feladat teljesítéséhez szükségesek; vagy |
| --- | --- |

a)

a címzett igazolja, hogy az adatok közérdekből vagy a címzettre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása keretében végzett feladat teljesítéséhez szükségesek; vagy

| b) | a címzett igazolja, hogy az adatok továbbítása meghatározott közérdekű célból szükséges, és az adatkezelő – ha van bármely ok feltételezni, hogy az érintett jogos érdekei sérelmet szenvedhetnek – igazolja, hogy a személyes adat e meghatározott célból történő továbbítása arányos, miután bizonyíthatóan mérlegelte a különböző, egymással versengő érdekeket. |
| --- | --- |

b)

a címzett igazolja, hogy az adatok továbbítása meghatározott közérdekű célból szükséges, és az adatkezelő – ha van bármely ok feltételezni, hogy az érintett jogos érdekei sérelmet szenvedhetnek – igazolja, hogy a személyes adat e meghatározott célból történő továbbítása arányos, miután bizonyíthatóan mérlegelte a különböző, egymással versengő érdekeket.

(2)   Amennyiben az adatkezelő kezdeményezi az e cikk szerinti továbbítást, bizonyítania kell, hogy a személyes adatok továbbítása az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában meghatározott feltételek alkalmazásával a továbbítás céljához szükséges és azzal arányos.

(3)   Az uniós intézmények és szervek az uniós joggal összhangban összeegyeztetik a személyes adatok védelméhez való jogot a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés jogával.

10. cikk

A személyes adatok különleges kategóriáinak kezelése

(1)   A faji vagy etnikai származásra, politikai véleményre, vallási vagy világnézeti meggyőződésre vagy szakszervezeti tagságra utaló személyes adatok, valamint a természetes személyek egyedi azonosítását célzó genetikai és biometrikus adatok, az egészségügyi adatok és a természetes személyek szexuális életére vagy szexuális irányultságára vonatkozó személyes adatok kezelése tilos.

(2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha a következők valamelyike teljesül:

| a) | az érintett kifejezett hozzájárulását adta az említett személyes adatok egy vagy több konkrét célból történő kezeléséhez, kivéve, ha az uniós jog úgy rendelkezik, hogy az (1) bekezdésben említett tilalom nem oldható fel az érintett hozzájárulásával; |
| --- | --- |

a)

az érintett kifejezett hozzájárulását adta az említett személyes adatok egy vagy több konkrét célból történő kezeléséhez, kivéve, ha az uniós jog úgy rendelkezik, hogy az (1) bekezdésben említett tilalom nem oldható fel az érintett hozzájárulásával;

| b) | az adatkezelés az adatkezelőnek vagy az érintettnek a foglalkoztatást, valamint a szociális biztonságot és szociális védelmet szabályozó jogi előírásokból fakadó kötelezettségei teljesítése és konkrét jogai gyakorlása érdekében szükséges, ha az érintett alapvető jogait és érdekeit védő megfelelő garanciákról is rendelkező uniós jog ezt megengedi; |
| --- | --- |

b)

az adatkezelés az adatkezelőnek vagy az érintettnek a foglalkoztatást, valamint a szociális biztonságot és szociális védelmet szabályozó jogi előírásokból fakadó kötelezettségei teljesítése és konkrét jogai gyakorlása érdekében szükséges, ha az érintett alapvető jogait és érdekeit védő megfelelő garanciákról is rendelkező uniós jog ezt megengedi;

| c) | az adatkezelés az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges, ha az érintett fizikai vagy jogi cselekvőképtelensége folytán nem képes a hozzájárulását megadni; |
| --- | --- |

c)

az adatkezelés az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges, ha az érintett fizikai vagy jogi cselekvőképtelensége folytán nem képes a hozzájárulását megadni;

| d) | az adatkezelés valamely uniós intézménybe vagy szervbe integrált nonprofit szervezet megfelelő garanciák mellett végzett jogszerű tevékenysége keretében és valamely politikai, világnézeti, vallási vagy szakszervezeti célból történik, azzal a feltétellel, hogy az adatkezelés kizárólag az ilyen szerv tagjaira vagy volt tagjaira, vagy olyan személyekre vonatkozik, akik a szervezettel rendszeres kapcsolatban állnak a szervezet céljaihoz kapcsolódóan, és hogy az adatokat az érintettek hozzájárulása nélkül nem teszik hozzáférhetővé a szervezeten kívül; |
| --- | --- |

d)

az adatkezelés valamely uniós intézménybe vagy szervbe integrált nonprofit szervezet megfelelő garanciák mellett végzett jogszerű tevékenysége keretében és valamely politikai, világnézeti, vallási vagy szakszervezeti célból történik, azzal a feltétellel, hogy az adatkezelés kizárólag az ilyen szerv tagjaira vagy volt tagjaira, vagy olyan személyekre vonatkozik, akik a szervezettel rendszeres kapcsolatban állnak a szervezet céljaihoz kapcsolódóan, és hogy az adatokat az érintettek hozzájárulása nélkül nem teszik hozzáférhetővé a szervezeten kívül;

| e) | az adatkezelés olyan személyes adatokra vonatkozik, amelyeket az érintett kifejezetten nyilvánosságra hozott; |
| --- | --- |

e)

az adatkezelés olyan személyes adatokra vonatkozik, amelyeket az érintett kifejezetten nyilvánosságra hozott;

| f) | az adatkezelés jogi igények előterjesztéséhez, érvényesítéséhez vagy védelméhez szükséges, vagy amikor a Bíróság igazságszolgáltatási feladatkörében jár el; |
| --- | --- |

f)

az adatkezelés jogi igények előterjesztéséhez, érvényesítéséhez vagy védelméhez szükséges, vagy amikor a Bíróság igazságszolgáltatási feladatkörében jár el;

| g) | az adatkezelés jelentős közérdek miatt szükséges, uniós jog alapján, amely arányos az elérni kívánt céllal, tiszteletben tartja a személyes adatok védelméhez való jog lényeges tartalmát, és az érintett alapvető jogainak és érdekeinek biztosítására megfelelő és konkrét intézkedéseket ír elő; |
| --- | --- |

g)

az adatkezelés jelentős közérdek miatt szükséges, uniós jog alapján, amely arányos az elérni kívánt céllal, tiszteletben tartja a személyes adatok védelméhez való jog lényeges tartalmát, és az érintett alapvető jogainak és érdekeinek biztosítására megfelelő és konkrét intézkedéseket ír elő;

| h) | az adatkezelés megelőző egészségügyi vagy munkahelyi egészségügyi célokból, a munkavállaló munkavégzési képességének felmérése, orvosi diagnózis felállítása, egészségügyi vagy szociális ellátás vagy kezelés nyújtása, illetve egészségügyi vagy szociális rendszerek és szolgáltatások irányítása érdekében szükséges, uniós jog alapján vagy egészségügyi szakemberrel kötött szerződés értelmében, továbbá a (3) bekezdésben említett feltételekre és garanciákra figyelemmel; |
| --- | --- |

h)

az adatkezelés megelőző egészségügyi vagy munkahelyi egészségügyi célokból, a munkavállaló munkavégzési képességének felmérése, orvosi diagnózis felállítása, egészségügyi vagy szociális ellátás vagy kezelés nyújtása, illetve egészségügyi vagy szociális rendszerek és szolgáltatások irányítása érdekében szükséges, uniós jog alapján vagy egészségügyi szakemberrel kötött szerződés értelmében, továbbá a (3) bekezdésben említett feltételekre és garanciákra figyelemmel;

| i) | az adatkezelés a népegészségügy területét érintő olyan közérdekből szükséges, mint a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekkel szembeni védelem vagy az egészségügyi ellátás, a gyógyszerek és az orvostechnikai eszközök magas színvonalának és biztonságának a biztosítása, és az adatkezelés olyan uniós jog alapján történik, amely megfelelő és konkrét intézkedésekről rendelkezik az érintett jogait és szabadságait védő garanciákra és különösen a szakmai titoktartásra vonatkozóan; vagy |
| --- | --- |

i)

az adatkezelés a népegészségügy területét érintő olyan közérdekből szükséges, mint a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekkel szembeni védelem vagy az egészségügyi ellátás, a gyógyszerek és az orvostechnikai eszközök magas színvonalának és biztonságának a biztosítása, és az adatkezelés olyan uniós jog alapján történik, amely megfelelő és konkrét intézkedésekről rendelkezik az érintett jogait és szabadságait védő garanciákra és különösen a szakmai titoktartásra vonatkozóan; vagy

| j) | az adatkezelés a közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból szükséges olyan uniós jog alapján, amely arányos az elérni kívánt céllal, tiszteletben tartja a személyes adatok védelméhez való jog lényeges tartalmát, és az érintett alapvető jogainak és érdekeinek biztosítására megfelelő és konkrét intézkedéseket ír elő. |
| --- | --- |

j)

az adatkezelés a közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból szükséges olyan uniós jog alapján, amely arányos az elérni kívánt céllal, tiszteletben tartja a személyes adatok védelméhez való jog lényeges tartalmát, és az érintett alapvető jogainak és érdekeinek biztosítására megfelelő és konkrét intézkedéseket ír elő.

(3)   Az (1) bekezdésben említett személyes adatokat abban az esetben lehet a (2) bekezdés h) pontjában említett célokból kezelni, ha ezen adatok kezelése olyan szakember által vagy olyan szakember felelőssége mellett történik, aki az uniós vagy tagállami jogban meghatározott, vagy az arra hatáskörrel rendelkező tagállami szervek által megállapított szabályokban meghatározott szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alatt áll, vagy ezen adatok kezelése olyan más személy által történik, aki szintén az uniós vagy tagállami jogban meghatározott, vagy az arra hatáskörrel rendelkező tagállami szervek által megállapított szabályokban meghatározott titoktartási kötelezettség hatálya alatt áll.

11. cikk

A büntetőjogi felelősség megállapítására vonatkozó határozatokra és a bűncselekményekre vonatkozó személyes adatok kezelése

A büntetőjogi felelősség megállapítására vonatkozó határozatokra és a bűncselekményekre, valamint a kapcsolódó biztonsági intézkedésekre vonatkozó személyes adatoknak az 5. cikk (1) bekezdése alapján történő kezelésére csak abban az esetben kerülhet sor, ha az közhatalmi szerv felügyelete alatt történik, vagy ha az adatkezelést az érintettek jogai és szabadságai tekintetében megfelelő garanciákat nyújtó uniós jog megengedi.

12. cikk

Azonosítást nem igénylő adatkezelés

(1)   Ha azok a célok, amelyekből az adatkezelő a személyes adatokat kezeli, nem vagy már nem teszik szükségessé az érintettnek az adatkezelő általi azonosítását, az adatkezelő nem köteles kiegészítő információkat megőrizni, beszerezni vagy kezelni annak érdekében, hogy pusztán azért azonosítsa az érintettet, hogy megfeleljen e rendeletnek.

(2)   Ha az e cikk (1) bekezdésében említett esetekben az adatkezelő bizonyítani tudja, hogy nincs abban a helyzetben, hogy azonosítsa az érintettet, erről lehetőség szerint őt megfelelő módon tájékoztatja. Ilyen esetekben a 17–22. cikk nem alkalmazandó, kivéve, ha az érintett abból a célból, hogy az említett cikkek szerinti jogait gyakorolja, az azonosítását lehetővé tevő kiegészítő információkat nyújt.

13. cikk

A közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból folytatott adatkezelésre vonatkozó garanciák

A személyes adatok közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból folytatott kezelését e rendelettel összhangban az érintett jogait és szabadságait védő megfelelő garanciák mellett kell végezni. E garanciáknak biztosítaniuk kell, hogy olyan technikai és szervezési intézkedések legyenek érvényben, amelyek biztosítják különösen az adattakarékosság elvének betartását. Ezen intézkedések közé tartozhat az álnevesítés, amennyiben az említett célok ily módon megvalósíthatók. Amennyiben e célok megvalósíthatók az adatok oly módon történő további kezelése révén, amely nem vagy már nem teszi lehetővé az érintettek azonosítását, az említett célokat ilyen módon kell megvalósítani.

III. FEJEZET

AZ ÉRINTETT JOGAI

1. SZAKASZ

átláthatóság és intézkedések

14. cikk

Átlátható tájékoztatás, kommunikáció és az érintett jogainak gyakorlására vonatkozó intézkedések

(1)   Az adatkezelő megfelelő intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy az érintett részére a személyes adatok kezelésére vonatkozó, a 15. és a 16. cikkben említett valamennyi információt és a 17–24. és a 35. cikk szerinti minden egyes tájékoztatást tömör, átlátható, érthető és könnyen hozzáférhető formában, világosan és közérthetően megfogalmazva nyújtsa, különösen a gyermekeknek címzett bármely információ esetében. Az információkat írásban vagy más módon – ideértve adott esetben az elektronikus utat is – kell megadni. Az érintett kérésére szóbeli tájékoztatás is adható, feltéve, hogy más módon igazolták az érintett személyazonosságát.

(2)   Az adatkezelő elősegíti az érintett 17–24. cikk szerinti jogainak a gyakorlását. A 12. cikk (2) bekezdésében említett esetekben az adatkezelő az érintett 17–24. cikk szerinti jogai gyakorlására irányuló kérelmének a teljesítését nem tagadhatja meg, kivéve, ha bizonyítja, hogy az érintettet nem áll módjában azonosítani.

(3)   Az adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül, de mindenféleképpen a kérelem beérkezésétől számított egy hónapon belül tájékoztatja az érintettet a 17–24. cikk szerinti kérelem nyomán hozott intézkedésekről. Szükség esetén, figyelembe véve a kérelem összetettségét és a kérelmek számát, ez a határidő további két hónappal meghosszabbítható. A határidő meghosszabbításáról az adatkezelő a késedelem okainak megjelölésével a kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül tájékoztatja az érintettet. Ha az érintett elektronikus úton nyújtotta be a kérelmet, a tájékoztatást lehetőség szerint elektronikus úton kell megadni, kivéve, ha az érintett azt másként kéri.

(4)   Ha az adatkezelő nem tesz intézkedéseket az érintett kérelme nyomán, késedelem nélkül, de legkésőbb a kérelem beérkezésétől számított egy hónapon belül tájékoztatja az érintettet az intézkedés elmaradásának okairól, valamint arról, hogy az érintett panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, és élhet bírósági jogorvoslati jogával.

(5)   A 15. és a 16. cikk szerint rendelkezésre bocsátott információkat és a 17–24. és a 35. cikk szerinti tájékoztatást és aszerint tett bármely intézkedést díjmentesen kell biztosítani. Ha az érintett kérelme egyértelműen megalapozatlan vagy – különösen ismétlődő jellege miatt – túlzó, az adatkezelő megtagadhatja a kérelem alapján történő intézkedést. A kérelem egyértelműen megalapozatlan vagy túlzó jellegének bizonyítása az adatkezelőt terheli.

(6)   A 12. cikk sérelme nélkül, ha az adatkezelőnek megalapozott kétségei vannak a 17–23. cikkben említett kérelmet benyújtó természetes személy kilétével kapcsolatban, további, az érintett személyazonosságának megerősítéséhez szükséges információk nyújtását kérheti.

(7)   Az érintett részére a 15. és a 16. cikk értelmében nyújtandó információkat szabványosított ikonokkal is ki lehet egészíteni annak érdekében, hogy a tervezett adatkezelésről az érintett jól látható, könnyen érthető és jól olvasható formában kapjon általános tájékoztatást. Az elektronikusan megjelenített ikonoknak géppel olvashatóknak kell lenniük.

(8)   Amennyiben a Bizottság az (EU) 2016/679 rendelet 12. cikkének (8) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az ikonok által megjelenítendő információk és a szabványosított ikonok biztosítására vonatkozó eljárások meghatározásáról, az uniós intézmények és szervek adott esetben az e rendelet 15. és 16. cikke szerinti információkat az ilyen szabványosított ikonokkal együtt adják meg.

2. SZAKASZ

tájékoztatás és a személyes adatokhoz való hozzáférés

15. cikk

Rendelkezésre bocsátandó információk, ha a személyes adatokat az érintettől gyűjtik

(1)   Ha az érintettre vonatkozó személyes adatokat az érintettől gyűjtik, az adatkezelő a személyes adatok megszerzésének időpontjában az érintett rendelkezésére bocsátja a következő információk mindegyikét:

| a) | az adatkezelő kiléte és elérhetőségei; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelő kiléte és elérhetőségei;

| b) | az adatvédelmi tisztviselő elérhetőségei; |
| --- | --- |

b)

az adatvédelmi tisztviselő elérhetőségei;

| c) | a személyes adatok tervezett kezelésének célja, valamint az adatkezelés jogalapja; |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok tervezett kezelésének célja, valamint az adatkezelés jogalapja;

| d) | a személyes adatok címzettjei, illetve a címzettek kategóriái, ha van ilyen; |
| --- | --- |

d)

a személyes adatok címzettjei, illetve a címzettek kategóriái, ha van ilyen;

| e) | adott esetben annak ténye, hogy az adatkezelő harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére kívánja továbbítani a személyes adatokat, továbbá a Bizottság megfelelőségi határozatának léte vagy annak hiánya, a 48. cikkben említett adattovábbítás esetén a megfelelő és alkalmas garanciák megjelölése, valamint az azok másolatának megszerzésére szolgáló módokra vagy az azok elérhetőségére való hivatkozás. |
| --- | --- |

e)

adott esetben annak ténye, hogy az adatkezelő harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére kívánja továbbítani a személyes adatokat, továbbá a Bizottság megfelelőségi határozatának léte vagy annak hiánya, a 48. cikkben említett adattovábbítás esetén a megfelelő és alkalmas garanciák megjelölése, valamint az azok másolatának megszerzésére szolgáló módokra vagy az azok elérhetőségére való hivatkozás.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információk mellett az adatkezelő a személyes adatok megszerzésének időpontjában, annak érdekében, hogy a tisztességes és átlátható adatkezelést biztosítsa, az érintett rendelkezésére bocsátja a következő kiegészítő információkat:

| a) | a személyes adatok tárolásának időtartama, vagy ha ez nem lehetséges, ezen időtartam meghatározásának szempontjai; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok tárolásának időtartama, vagy ha ez nem lehetséges, ezen időtartam meghatározásának szempontjai;

| b) | az érintett azon joga, hogy kérelmezheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó személyes adatokhoz való hozzáférést, azok helyesbítését, törlését vagy kezelésének korlátozását, vagy adott esetben azon joga, hogy tiltakozhat az adatkezelés ellen vagy az adathordozhatósághoz való joga; |
| --- | --- |

b)

az érintett azon joga, hogy kérelmezheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó személyes adatokhoz való hozzáférést, azok helyesbítését, törlését vagy kezelésének korlátozását, vagy adott esetben azon joga, hogy tiltakozhat az adatkezelés ellen vagy az adathordozhatósághoz való joga;

| c) | az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontján vagy a 10. cikk (2) bekezdésének a) pontján alapuló adatkezelés esetén a hozzájárulás bármely időpontban történő visszavonásához való jog, amely nem érinti a visszavonás előtt a hozzájárulás alapján végrehajtott adatkezelés jogszerűségét; |
| --- | --- |

c)

az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontján vagy a 10. cikk (2) bekezdésének a) pontján alapuló adatkezelés esetén a hozzájárulás bármely időpontban történő visszavonásához való jog, amely nem érinti a visszavonás előtt a hozzájárulás alapján végrehajtott adatkezelés jogszerűségét;

| d) | az európai adatvédelmi biztoshoz címzett panasz benyújtásához való jog; |
| --- | --- |

d)

az európai adatvédelmi biztoshoz címzett panasz benyújtásához való jog;

| e) | az a tény, hogy a személyes adat szolgáltatása jogszabályon vagy szerződéses kötelezettségen alapul-e vagy szerződés kötésének előfeltétele-e, valamint hogy az érintett köteles-e a személyes adatokat megadni, továbbá hogy milyen lehetséges következményekkel járhat az adatszolgáltatás elmaradása; |
| --- | --- |

e)

az a tény, hogy a személyes adat szolgáltatása jogszabályon vagy szerződéses kötelezettségen alapul-e vagy szerződés kötésének előfeltétele-e, valamint hogy az érintett köteles-e a személyes adatokat megadni, továbbá hogy milyen lehetséges következményekkel járhat az adatszolgáltatás elmaradása;

| f) | a 24. cikk (1) és (4) bekezdésében említett automatizált döntéshozatal ténye, ideértve a profilalkotást is, valamint legalább ezekben az esetekben az alkalmazott logikára és az arra vonatkozó érthető információk, hogy az ilyen adatkezelés milyen jelentőséggel és az érintettre nézve milyen várható következményekkel bír. |
| --- | --- |

f)

a 24. cikk (1) és (4) bekezdésében említett automatizált döntéshozatal ténye, ideértve a profilalkotást is, valamint legalább ezekben az esetekben az alkalmazott logikára és az arra vonatkozó érthető információk, hogy az ilyen adatkezelés milyen jelentőséggel és az érintettre nézve milyen várható következményekkel bír.

(3)   Ha az adatkezelő a személyes adatokon a gyűjtésük céljától eltérő célból további adatkezelést kíván végezni, a további adatkezelést megelőzően tájékoztatnia kell az érintettet erről az eltérő célról és a (2) bekezdésben említett minden releváns kiegészítő információról.

(4)   Az (1), a (2) és a (3) bekezdés nem alkalmazandó, ha és amennyiben az érintett már rendelkezik az információkkal.

16. cikk

Rendelkezésre bocsátandó információk, ha a személyes adatokat nem az érintettől szerezték meg

(1)   Ha a személyes adatokat nem az érintettől szerezték meg, az adatkezelő az érintett rendelkezésére bocsátja a következő információkat:

| a) | az adatkezelő kiléte és elérhetőségei; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelő kiléte és elérhetőségei;

| b) | az adatvédelmi tisztviselő elérhetőségei; |
| --- | --- |

b)

az adatvédelmi tisztviselő elérhetőségei;

| c) | a személyes adatok tervezett kezelésének célja, valamint az adatkezelés jogalapja; |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok tervezett kezelésének célja, valamint az adatkezelés jogalapja;

| d) | az érintett személyes adatok kategóriái; |
| --- | --- |

d)

az érintett személyes adatok kategóriái;

| e) | a személyes adatok címzettjei, illetve a címzettek kategóriái, ha van ilyen; |
| --- | --- |

e)

a személyes adatok címzettjei, illetve a címzettek kategóriái, ha van ilyen;

| f) | adott esetben annak ténye, hogy az adatkezelő harmadik országbeli címzett vagy nemzetközi szervezet részére kívánja továbbítani a személyes adatokat, továbbá a Bizottság megfelelőségi határozatának léte vagy annak hiánya, a 48. cikkben említett adattovábbítás esetén a megfelelő és alkalmas garanciák megjelölése, valamint az azok másolatának megszerzésére szolgáló módokra vagy az azok elérhetőségére való hivatkozás. |
| --- | --- |

f)

adott esetben annak ténye, hogy az adatkezelő harmadik országbeli címzett vagy nemzetközi szervezet részére kívánja továbbítani a személyes adatokat, továbbá a Bizottság megfelelőségi határozatának léte vagy annak hiánya, a 48. cikkben említett adattovábbítás esetén a megfelelő és alkalmas garanciák megjelölése, valamint az azok másolatának megszerzésére szolgáló módokra vagy az azok elérhetőségére való hivatkozás.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információk mellett az adatkezelő az érintett rendelkezésére bocsátja az érintettre nézve tisztességes és átlátható adatkezelés biztosításához szükséges következő kiegészítő információkat:

| a) | a személyes adatok tárolásának időtartama, vagy ha ez nem lehetséges, ezen időtartam meghatározásának szempontjai; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok tárolásának időtartama, vagy ha ez nem lehetséges, ezen időtartam meghatározásának szempontjai;

| b) | az érintett azon joga, hogy kérelmezheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó személyes adatokhoz való hozzáférést, azok helyesbítését, törlését vagy kezelésének korlátozását, vagy adott esetben azon joga, hogy tiltakozhat az adatkezelés ellen vagy az adathordozhatósághoz való joga; |
| --- | --- |

b)

az érintett azon joga, hogy kérelmezheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó személyes adatokhoz való hozzáférést, azok helyesbítését, törlését vagy kezelésének korlátozását, vagy adott esetben azon joga, hogy tiltakozhat az adatkezelés ellen vagy az adathordozhatósághoz való joga;

| c) | az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontján vagy a 10. cikk (2) bekezdésének a) pontján alapuló adatkezelés esetén a hozzájárulás bármely időpontban történő visszavonásához való jog, amely nem érinti a visszavonás előtt a hozzájárulás alapján végrehajtott adatkezelés jogszerűségét; |
| --- | --- |

c)

az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontján vagy a 10. cikk (2) bekezdésének a) pontján alapuló adatkezelés esetén a hozzájárulás bármely időpontban történő visszavonásához való jog, amely nem érinti a visszavonás előtt a hozzájárulás alapján végrehajtott adatkezelés jogszerűségét;

| d) | az európai adatvédelmi biztoshoz intézett panasz benyújtásához való jog; |
| --- | --- |

d)

az európai adatvédelmi biztoshoz intézett panasz benyújtásához való jog;

| e) | a személyes adatok forrása és adott esetben az, hogy az adatok nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak-e; |
| --- | --- |

e)

a személyes adatok forrása és adott esetben az, hogy az adatok nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak-e;

| f) | a 24. cikk (1) és (4) bekezdésében említett automatizált döntéshozatal ténye, ideértve a profilalkotást is, valamint legalább ezekben az esetekben az alkalmazott logikára és az arra vonatkozó érthető információk, hogy az ilyen adatkezelés milyen jelentőséggel, és az érintettre nézve milyen várható következményekkel bír. |
| --- | --- |

f)

a 24. cikk (1) és (4) bekezdésében említett automatizált döntéshozatal ténye, ideértve a profilalkotást is, valamint legalább ezekben az esetekben az alkalmazott logikára és az arra vonatkozó érthető információk, hogy az ilyen adatkezelés milyen jelentőséggel, és az érintettre nézve milyen várható következményekkel bír.

(3)   Az adatkezelő az (1) és a (2) bekezdésben említett információkat a következők szerint adja meg:

| a) | a személyes adatok kezelésének konkrét körülményeit tekintetbe véve, a személyes adatok megszerzésétől számított észszerű határidőn, de legkésőbb egy hónapon belül; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok kezelésének konkrét körülményeit tekintetbe véve, a személyes adatok megszerzésétől számított észszerű határidőn, de legkésőbb egy hónapon belül;

| b) | ha a személyes adatokat az érintettel való kapcsolattartás céljára használják, legalább az érintettel való első kapcsolatfelvétel alkalmával; vagy |
| --- | --- |

b)

ha a személyes adatokat az érintettel való kapcsolattartás céljára használják, legalább az érintettel való első kapcsolatfelvétel alkalmával; vagy

| c) | ha várhatóan más címzettel is közlik az adatokat, legkésőbb a személyes adatok első alkalommal való közlésekor. |
| --- | --- |

c)

ha várhatóan más címzettel is közlik az adatokat, legkésőbb a személyes adatok első alkalommal való közlésekor.

(4)   Ha az adatkezelő a személyes adatokon a megszerzésük céljától eltérő célból további adatkezelést kíván végezni, a további adatkezelést megelőzően tájékoztatnia kell az érintettet erről az eltérő célról és a (2) bekezdésben említett minden releváns kiegészítő információról.

(5)   Az (1)–(4) bekezdés nem alkalmazandó, ha és amilyen mértékben:

| a) | az érintett már rendelkezik az információkkal; |
| --- | --- |

a)

az érintett már rendelkezik az információkkal;

| b) | az ilyen információk rendelkezésre bocsátása lehetetlennek bizonyul, vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényelne, különösen a közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból végzett adatkezelés esetében, vagy amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett kötelezettség valószínűsíthetően lehetetlenné tenné vagy komolyan veszélyeztetné ezen adatkezelés céljainak elérését; |
| --- | --- |

b)

az ilyen információk rendelkezésre bocsátása lehetetlennek bizonyul, vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényelne, különösen a közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból végzett adatkezelés esetében, vagy amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett kötelezettség valószínűsíthetően lehetetlenné tenné vagy komolyan veszélyeztetné ezen adatkezelés céljainak elérését;

| c) | az adat megszerzését vagy közlését kifejezetten előírja az uniós jog, amely az érintett jogos érdekeinek védelmét szolgáló megfelelő intézkedésekről rendelkezik; vagy |
| --- | --- |

c)

az adat megszerzését vagy közlését kifejezetten előírja az uniós jog, amely az érintett jogos érdekeinek védelmét szolgáló megfelelő intézkedésekről rendelkezik; vagy

| d) | a személyes adatoknak valamely uniós jogban előírt szakmai titoktartási kötelezettség alapján, ideértve a jogszabályon alapuló titoktartási kötelezettséget is, bizalmasnak kell maradnia. |
| --- | --- |

d)

a személyes adatoknak valamely uniós jogban előírt szakmai titoktartási kötelezettség alapján, ideértve a jogszabályon alapuló titoktartási kötelezettséget is, bizalmasnak kell maradnia.

(6)   Az (5) bekezdés b) pontjában említett esetekben az adatkezelőnek megfelelő intézkedéseket kell hoznia – az információk nyilvánosan elérhetővé tételét is ideértve – az érintett jogainak, szabadságainak és jogos érdekeinek védelme érdekében.

17. cikk

Az érintett hozzáférési joga

(1)   Az érintett jogosult arra, hogy az adatkezelőtől visszajelzést kapjon arra vonatkozóan, hogy személyes adatainak kezelése folyamatban van-e, és ha ilyen adatkezelés folyamatban van, jogosult arra, hogy a személyes adatokhoz és a következő információkhoz hozzáférést kapjon:

| a) | az adatkezelés céljai; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelés céljai;

| b) | az érintett személyes adatok kategóriái; |
| --- | --- |

b)

az érintett személyes adatok kategóriái;

| c) | azon címzettek vagy címzettek kategóriái, akikkel, illetve amelyekkel a személyes adatokat közölték vagy közölni fogják, ideértve különösen a harmadik országbeli címzetteket, illetve a nemzetközi szervezeteket; |
| --- | --- |

c)

azon címzettek vagy címzettek kategóriái, akikkel, illetve amelyekkel a személyes adatokat közölték vagy közölni fogják, ideértve különösen a harmadik országbeli címzetteket, illetve a nemzetközi szervezeteket;

| d) | adott esetben a személyes adatok tárolásának tervezett időtartama, vagy ha ez nem lehetséges, ezen időtartam meghatározásának szempontjai; |
| --- | --- |

d)

adott esetben a személyes adatok tárolásának tervezett időtartama, vagy ha ez nem lehetséges, ezen időtartam meghatározásának szempontjai;

| e) | az érintett azon joga, hogy kérelmezheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó személyes adatok helyesbítését, törlését vagy kezelésének korlátozását, és tiltakozhat az ilyen személyes adatok kezelése ellen; |
| --- | --- |

e)

az érintett azon joga, hogy kérelmezheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó személyes adatok helyesbítését, törlését vagy kezelésének korlátozását, és tiltakozhat az ilyen személyes adatok kezelése ellen;

| f) | az európai adatvédelmi biztoshoz intézett panasz benyújtásához való jog; |
| --- | --- |

f)

az európai adatvédelmi biztoshoz intézett panasz benyújtásához való jog;

| g) | ha az adatokat nem az érintettől gyűjtötték, a forrásukra vonatkozó minden elérhető információ; |
| --- | --- |

g)

ha az adatokat nem az érintettől gyűjtötték, a forrásukra vonatkozó minden elérhető információ;

| h) | a 24. cikk (1) és (4) bekezdésében említett automatizált döntéshozatal ténye, ideértve a profilalkotást is, valamint legalább ezekben az esetekben az alkalmazott logikára és arra vonatkozó érthető információk, hogy az ilyen adatkezelés milyen jelentőséggel bír, és az érintettre nézve milyen várható következményekkel jár. |
| --- | --- |

h)

a 24. cikk (1) és (4) bekezdésében említett automatizált döntéshozatal ténye, ideértve a profilalkotást is, valamint legalább ezekben az esetekben az alkalmazott logikára és arra vonatkozó érthető információk, hogy az ilyen adatkezelés milyen jelentőséggel bír, és az érintettre nézve milyen várható következményekkel jár.

(2)   Ha személyes adatoknak harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítására kerül sor, az érintett jogosult arra, hogy tájékoztatást kapjon a továbbításra vonatkozóan a 48. cikk szerinti megfelelő garanciákról.

(3)   Az adatkezelő az adatkezelés tárgyát képező személyes adatok másolatát az érintett rendelkezésére bocsátja. Ha az érintett elektronikus úton nyújtotta be a kérelmet, az információkat széles körben használt elektronikus formátumban kell rendelkezésre bocsátani, kivéve, ha az érintett másként kéri.

(4)   A (3) bekezdésben említett, másolat igénylésére vonatkozó jog nem érintheti hátrányosan mások jogait és szabadságait.

3. SZAKASZ

helyesbítés és törlés

18. cikk

A helyesbítéshez való jog

Az érintett jogosult arra, hogy kérésére az adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül helyesbítse a rá vonatkozó pontatlan személyes adatokat. Figyelembe véve az adatkezelés célját, az érintett jogosult arra, hogy kérje a hiányos személyes adatok – egyebek mellett kiegészítő nyilatkozat útján történő – kiegészítését.

19. cikk

A törléshez való jog („az elfeledtetéshez való jog”)

(1)   Az érintett jogosult arra, hogy kérésére az adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül törölje a rá vonatkozó személyes adatokat, az adatkezelő pedig köteles az érintettre vonatkozó személyes adatokat indokolatlan késedelem nélkül törölni, ha a következő indokok valamelyike fennáll:

| a) | a személyes adatokra már nincs szükség abból a célból, amelyből azokat gyűjtötték vagy más módon kezelték; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatokra már nincs szükség abból a célból, amelyből azokat gyűjtötték vagy más módon kezelték;

| b) | az érintett visszavonja az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontja vagy a 10. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében az adatkezelés alapját képező hozzájárulását, és az adatkezelésnek nincs más jogalapja; |
| --- | --- |

b)

az érintett visszavonja az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontja vagy a 10. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében az adatkezelés alapját képező hozzájárulását, és az adatkezelésnek nincs más jogalapja;

| c) | az érintett a 23. cikk (1) bekezdése értelmében tiltakozik az adatkezelés ellen, és nincs elsőbbséget élvező jogszerű ok az adatkezelésre; |
| --- | --- |

c)

az érintett a 23. cikk (1) bekezdése értelmében tiltakozik az adatkezelés ellen, és nincs elsőbbséget élvező jogszerű ok az adatkezelésre;

| d) | a személyes adatokat jogellenesen kezelték; |
| --- | --- |

d)

a személyes adatokat jogellenesen kezelték;

| e) | a személyes adatokat az adatkezelőre alkalmazandó jogi kötelezettség teljesítéséhez törölni kell; |
| --- | --- |

e)

a személyes adatokat az adatkezelőre alkalmazandó jogi kötelezettség teljesítéséhez törölni kell;

| f) | a személyes adatok gyűjtésére a 8. cikk (1) bekezdésében említett, információs társadalommal összefüggő szolgáltatások kínálásával kapcsolatosan került sor. |
| --- | --- |

f)

a személyes adatok gyűjtésére a 8. cikk (1) bekezdésében említett, információs társadalommal összefüggő szolgáltatások kínálásával kapcsolatosan került sor.

(2)   Ha az adatkezelő nyilvánosságra hozta a személyes adatot, és az (1) bekezdés értelmében azt törölni köteles, az elérhető technológia és a megvalósítás költségeinek figyelembevételével megteszi az észszerűen elvárható lépéseket – ideértve a technikai intézkedéseket is – annak érdekében, hogy tájékoztassa a személyes adatokat kezelő adatkezelőket, illetve az uniós intézményektől és szervektől eltérő, személyes adatokat kezelő adatkezelőket, hogy az érintett kérelmezte tőlük e személyes adatokra mutató linkeknek vagy e személyes adatok másolatának, illetve másodpéldányának a törlését.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó, amennyiben az adatkezelés szükséges:

| a) | a véleménynyilvánítás szabadságához és a tájékozódáshoz való jog gyakorlása céljából; |
| --- | --- |

a)

a véleménynyilvánítás szabadságához és a tájékozódáshoz való jog gyakorlása céljából;

| b) | az adatkezelőre alkalmazandó valamely jogi kötelezettség teljesítése, illetve közérdekből vagy az adatkezelőre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása keretében végzett feladat teljesítése céljából; |
| --- | --- |

b)

az adatkezelőre alkalmazandó valamely jogi kötelezettség teljesítése, illetve közérdekből vagy az adatkezelőre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása keretében végzett feladat teljesítése céljából;

| c) | a 10. cikk (2) bekezdése h) és i) pontjának, valamint a 10. cikk (3) bekezdésének megfelelően a népegészségügy területét érintő közérdek alapján; |
| --- | --- |

c)

a 10. cikk (2) bekezdése h) és i) pontjának, valamint a 10. cikk (3) bekezdésének megfelelően a népegészségügy területét érintő közérdek alapján;

| d) | közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból, amennyiben az (1) bekezdésben említett jog valószínűsíthetően lehetetlenné tenné vagy komolyan veszélyeztetné ezt az adatkezelést; vagy |
| --- | --- |

d)

közérdekű archiválás céljából, tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból, amennyiben az (1) bekezdésben említett jog valószínűsíthetően lehetetlenné tenné vagy komolyan veszélyeztetné ezt az adatkezelést; vagy

| e) | jogi igények előterjesztéséhez, érvényesítéséhez, illetve védelméhez. |
| --- | --- |

e)

jogi igények előterjesztéséhez, érvényesítéséhez, illetve védelméhez.

20. cikk

Az adatkezelés korlátozásához való jog

(1)   Az érintett jogosult arra, hogy kérésére az adatkezelő korlátozza az adatkezelést, ha a következők valamelyike teljesül:

| a) | az érintett vitatja a személyes adatok pontosságát, ez esetben a korlátozás arra az időtartamra vonatkozik, amely lehetővé teszi, hogy az adatkezelő ellenőrizze a személyes adatok pontosságát, ideértve a teljességüket; |
| --- | --- |

a)

az érintett vitatja a személyes adatok pontosságát, ez esetben a korlátozás arra az időtartamra vonatkozik, amely lehetővé teszi, hogy az adatkezelő ellenőrizze a személyes adatok pontosságát, ideértve a teljességüket;

| b) | az adatkezelés jogellenes, és az érintett ellenzi a személyes adatok törlését, és ehelyett kéri felhasználásuk korlátozását; |
| --- | --- |

b)

az adatkezelés jogellenes, és az érintett ellenzi a személyes adatok törlését, és ehelyett kéri felhasználásuk korlátozását;

| c) | az adatkezelőnek már nincs szüksége a személyes adatokra adatkezelés céljából, de az érintett igényt tart azokra jogi igények előterjesztéséhez, érvényesítéséhez vagy védelméhez; |
| --- | --- |

c)

az adatkezelőnek már nincs szüksége a személyes adatokra adatkezelés céljából, de az érintett igényt tart azokra jogi igények előterjesztéséhez, érvényesítéséhez vagy védelméhez;

| d) | az érintett a 23. cikk (1) bekezdése értelmében tiltakozott az adatkezelés ellen; ez esetben a korlátozás arra az időtartamra vonatkozik, amíg megállapításra nem kerül, hogy az adatkezelő jogos indokai elsőbbséget élveznek-e az érintett jogos indokaival szemben. |
| --- | --- |

d)

az érintett a 23. cikk (1) bekezdése értelmében tiltakozott az adatkezelés ellen; ez esetben a korlátozás arra az időtartamra vonatkozik, amíg megállapításra nem kerül, hogy az adatkezelő jogos indokai elsőbbséget élveznek-e az érintett jogos indokaival szemben.

(2)   Ha az adatkezelés az (1) bekezdés alapján korlátozás alá esik, az ilyen személyes adatokat a tárolás kivételével csak az érintett hozzájárulásával, vagy jogi igények előterjesztéséhez, érvényesítéséhez vagy védelméhez, vagy más természetes vagy jogi személy jogainak védelme érdekében, vagy az Unió, illetve valamely tagállam fontos közérdekéből lehet kezelni.

(3)   Az adatkezelő az adatkezelés korlátozásának feloldását megelőzően tájékoztatja azon érintettet, akinek a kérésére az (1) bekezdés értelmében korlátozták az adatkezelést.

(4)   Az adatkezelés korlátozását az automatizált nyilvántartási rendszerekben alapvetően technikai eszközökkel biztosítják. A személyes adatok korlátozásának tényét a rendszerben olyan módon kell feltüntetni, amelyből egyértelmű, hogy a személyes adatok nem használhatók fel.

21. cikk

A személyes adatok helyesbítéséhez vagy törléséhez, illetve az adatkezelés korlátozásához kapcsolódó értesítési kötelezettség

Az adatkezelő minden olyan címzettet tájékoztat a 18. cikk, a 19. cikk (1) bekezdése, illetve a 20. cikk szerinti valamennyi helyesbítésről, törlésről vagy adatkezelés-korlátozásról, akivel, illetve amellyel a személyes adatot közölték, kivéve, ha ez lehetetlennek bizonyul, vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényel. Az érintettet kérésére az adatkezelő tájékoztatja e címzettekről.

22. cikk

Az adathordozhatósághoz való jog

(1)   Az érintett jogosult arra, hogy a rá vonatkozó, általa egy adatkezelő rendelkezésére bocsátott személyes adatokat tagolt, széles körben használt, géppel olvasható formátumban megkapja, továbbá jogosult arra, hogy ezeket az adatokat egy másik adatkezelőnek továbbítsa anélkül, hogy ezt akadályozná az az adatkezelő, amelynek a személyes adatokat a rendelkezésére bocsátotta, ha:

| a) | az adatkezelés az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontja vagy a 10. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti hozzájáruláson, vagy az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti szerződésen alapul; és |
| --- | --- |

a)

az adatkezelés az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontja vagy a 10. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti hozzájáruláson, vagy az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti szerződésen alapul; és

| b) | az adatkezelés automatizált módon történik. |
| --- | --- |

b)

az adatkezelés automatizált módon történik.

(2)   Az adatok hordozhatóságához való jog (1) bekezdés szerinti gyakorlása során az érintett jogosult arra, hogy – ha ez technikailag megvalósítható – a személyes adatok közvetlenül továbbításra kerüljenek egyik adatkezelőtől a másikhoz, illetve az uniós intézményektől és szervektől eltérő adatkezelőkhöz.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett jog gyakorlása nem sértheti a 19. cikket. Az említett jog nem alkalmazandó abban az esetben, ha az adatkezelés közérdekből vagy az adatkezelőre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlása keretében végzett feladat teljesítéséhez szükséges.

(4)   Az (1) bekezdésben említett jog nem érintheti hátrányosan mások jogait és szabadságait.

4. SZAKASZ

tiltakozáshoz való jog és egyedi ügyekben való automatizált döntéshozatal

23. cikk

A tiltakozáshoz való jog

(1)   Az érintett jogosult arra, hogy a saját helyzetével kapcsolatos okokból bármikor tiltakozzon személyes adatainak az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontján alapuló kezelése ellen, ideértve az említett rendelkezésen alapuló profilalkotást is. Ebben az esetben az adatkezelő a személyes adatokat nem kezelheti tovább, kivéve, ha az adatkezelő bizonyítja, hogy az adatkezelést olyan kényszerítő erejű jogos okok indokolják, amelyek elsőbbséget élveznek az érintett érdekeivel, jogaival és szabadságaival szemben, vagy amelyek jogi igények előterjesztéséhez, érvényesítéséhez vagy védelméhez kapcsolódnak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jogra legkésőbb az érintettel való első kapcsolatfelvétel során kifejezetten fel kell hívni annak figyelmét, és az erre vonatkozó tájékoztatást egyértelműen és minden más információtól elkülönítve kell megjeleníteni.

(3)   A 36. és a 37. cikk sérelme nélkül az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások igénybevételéhez kapcsolódóan az érintett a tiltakozáshoz való jogot műszaki előírásokon alapuló automatizált eszközökkel is gyakorolhatja.

(4)   Ha a személyes adatok kezelésére tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból kerül sor, az érintett jogosult arra, hogy a saját helyzetével kapcsolatos okokból tiltakozhasson a rá vonatkozó személyes adatok kezelése ellen, kivéve, ha az adatkezelésre közérdekből végzett feladat teljesítése érdekében van szükség.

24. cikk

Automatizált döntéshozatal egyedi ügyekben, beleértve a profilalkotást

(1)   Az érintett jogosult arra, hogy ne terjedjen ki rá az olyan, kizárólag automatizált adatkezelésen – ideértve a profilalkotást is – alapuló döntés hatálya, amely rá nézve joghatással járna vagy őt hasonlóképpen jelentős mértékben érintené.

(2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha a döntés:

| a) | az érintett és az adatkezelő közötti szerződés megkötése vagy teljesítése érdekében szükséges; |
| --- | --- |

a)

az érintett és az adatkezelő közötti szerződés megkötése vagy teljesítése érdekében szükséges;

| b) | meghozatalát olyan uniós jog engedi meg, amely az érintett jogainak és szabadságainak, valamint jogos érdekeinek védelmét szolgáló megfelelő intézkedéseket is megállapít; vagy |
| --- | --- |

b)

meghozatalát olyan uniós jog engedi meg, amely az érintett jogainak és szabadságainak, valamint jogos érdekeinek védelmét szolgáló megfelelő intézkedéseket is megállapít; vagy

| c) | az érintett kifejezett hozzájárulásán alapul. |
| --- | --- |

c)

az érintett kifejezett hozzájárulásán alapul.

(3)   A (2) bekezdés a) és c) pontjában említett esetekben az adatkezelő köteles megfelelő intézkedéseket tenni az érintett jogainak, szabadságainak és jogos érdekeinek védelme érdekében, ideértve az érintettnek legalább azt a jogát, hogy az adatkezelő részéről emberi beavatkozást kérjen, álláspontját kifejezze, és a döntéssel szemben kifogást nyújtson be.

(4)   Az e cikk (2) bekezdésében említett döntések nem alapulhatnak a személyes adatoknak a 10. cikk (1) bekezdésében említett különleges kategóriáin, kivéve, ha a 10. cikk (2) bekezdésének a) vagy g) pontja alkalmazandó, és sor került a megfelelő intézkedések megtételére az érintett jogainak, szabadságainak és jogos érdekeinek védelme érdekében.

5. SZAKASZ

korlátozások

25. cikk

Korlátozások

(1)   A Szerződések alapján elfogadott jogi aktusok, vagy az uniós intézmények vagy szervek működéséhez kapcsolódó ügyekben e szervek által megállapított belső szabályok korlátozhatják a 14–22., a 35. és a 36. cikk alkalmazását, továbbá – a 14–22. cikkben meghatározott jogokat és kötelezettségeket illető rendelkezései tekintetében – a 4. cikk alkalmazását, ha az ilyen korlátozás tiszteletben tartja az alapvető jogok és szabadságok lényeges tartalmát, és egy demokratikus társadalomban a következők védelméhez szükséges és arányos intézkedésnek tekinthető:

| a) | a tagállamok nemzetbiztonsága, közbiztonsága vagy honvédelme; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok nemzetbiztonsága, közbiztonsága vagy honvédelme;

| b) | bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása, illetve büntetőjogi szankciók végrehajtása, beleértve a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelmet és e veszélyek megelőzését; |
| --- | --- |

b)

bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása, illetve büntetőjogi szankciók végrehajtása, beleértve a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelmet és e veszélyek megelőzését;

| c) | az Unió vagy valamely tagállam egyéb fontos, általános közérdekű célkitűzései, különösen az Unió közös kül- és biztonságpolitikai célkitűzései vagy az Unió vagy valamely tagállam fontos gazdasági vagy pénzügyi érdeke, beleértve a monetáris, a költségvetési és az adózási kérdéseket, a népegészségügyet és a szociális biztonságot; |
| --- | --- |

c)

az Unió vagy valamely tagállam egyéb fontos, általános közérdekű célkitűzései, különösen az Unió közös kül- és biztonságpolitikai célkitűzései vagy az Unió vagy valamely tagállam fontos gazdasági vagy pénzügyi érdeke, beleértve a monetáris, a költségvetési és az adózási kérdéseket, a népegészségügyet és a szociális biztonságot;

| d) | az uniós intézmények és szervek belső biztonsága, beleértve az elektronikus hírközlési hálózatokat is; |
| --- | --- |

d)

az uniós intézmények és szervek belső biztonsága, beleértve az elektronikus hírközlési hálózatokat is;

| e) | a bírói függetlenség és a bírósági eljárások védelme; |
| --- | --- |

e)

a bírói függetlenség és a bírósági eljárások védelme;

| f) | a szabályozott foglalkozások esetében az etikai vétségek megelőzése, kivizsgálása, felderítése és az ezekkel kapcsolatos eljárások lefolytatása; |
| --- | --- |

f)

a szabályozott foglalkozások esetében az etikai vétségek megelőzése, kivizsgálása, felderítése és az ezekkel kapcsolatos eljárások lefolytatása;

| g) | az a), b) és c) pontban említett esetekben – akár alkalmanként – a közhatalmi feladatok ellátásához kapcsolódó ellenőrzési, vizsgálati vagy szabályozási tevékenység; |
| --- | --- |

g)

az a), b) és c) pontban említett esetekben – akár alkalmanként – a közhatalmi feladatok ellátásához kapcsolódó ellenőrzési, vizsgálati vagy szabályozási tevékenység;

| h) | az érintett védelme vagy mások jogainak és szabadságainak védelme; |
| --- | --- |

h)

az érintett védelme vagy mások jogainak és szabadságainak védelme;

| i) | polgári jogi követelések érvényesítése. |
| --- | --- |

i)

polgári jogi követelések érvényesítése.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jogi aktusok, illetve belső szabályok adott esetben részletes rendelkezéseket tartalmaznak a következőkről:

| a) | az adatkezelés céljai vagy az adatkezelés kategóriái; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelés céljai vagy az adatkezelés kategóriái;

| b) | a személyes adatok kategóriái; |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok kategóriái;

| c) | a bevezetett korlátozások hatálya; |
| --- | --- |

c)

a bevezetett korlátozások hatálya;

| d) | a visszaélés, illetve a jogosulatlan hozzáférés vagy továbbítás megakadályozását célzó garanciák; |
| --- | --- |

d)

a visszaélés, illetve a jogosulatlan hozzáférés vagy továbbítás megakadályozását célzó garanciák;

| e) | az adatkezelő meghatározása vagy az adatkezelők kategóriáinak meghatározása; |
| --- | --- |

e)

az adatkezelő meghatározása vagy az adatkezelők kategóriáinak meghatározása;

| f) | az adattárolás időtartama, valamint az alkalmazandó garanciák, figyelembe véve az adatkezelés vagy az adatkezelési kategóriák jellegét, hatályát és céljait; és |
| --- | --- |

f)

az adattárolás időtartama, valamint az alkalmazandó garanciák, figyelembe véve az adatkezelés vagy az adatkezelési kategóriák jellegét, hatályát és céljait; és

| g) | az érintettek jogait és szabadságait érintő kockázatok. |
| --- | --- |

g)

az érintettek jogait és szabadságait érintő kockázatok.

(3)   Ha a személyes adatok kezelése tudományos és történelmi kutatási célból vagy statisztikai célból történik, az uniós jog – amely magában foglalhat az uniós intézmények és szervek által a működésükkel összefüggő kérdésekről elfogadott belső szabályokat is – a 13. cikkben említett feltételekre és garanciákra is figyelemmel eltérést állapíthat meg a 17., a 18., a 20. és a 23. cikkben említett jogokat illetően, ha e jogok valószínűsíthetően lehetetlenné teszik vagy súlyosan hátráltatják a konkrét célok elérését, és azok megvalósításához szükség van ilyen eltérésre.

(4)   Ha a személyes adatok kezelése közérdekű archiválás céljából történik, az uniós jog – amely magában foglalhat az uniós intézmények és szervek által a működésükkel összefüggő kérdésekről elfogadott belső szabályokat is– a 13. cikkben említett feltételekre és garanciákra is figyelemmel eltérést állapíthat meg a 17., a 18., a 20., a 21., a 22. és a 23. cikkben említett jogokat illetően, ha e jogok valószínűsíthetően lehetetlenné teszik vagy súlyosan hátráltatják a konkrét célok elérését, és azok megvalósításához szükség van ilyen eltérésre.

(5)   Az (1), a (3) és a (4) bekezdésben említett belső szabályoknak világosan és pontosan megfogalmazott, általánosan alkalmazandó, az érintettekre nézve joghatás keletkezését célzó aktusoknak kell lenniük, amelyeket az uniós intézmények és szervek legfelső vezetőségének szintjén kell elfogadni, és azokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

(6)   Ha az (1) bekezdés értelmében korlátozásra kerül sor, az érintettet tájékoztatni kell – az uniós joggal összhangban – a korlátozás alkalmazásának fő okairól, és arról, hogy joga van panasszal fordulni az európai adatvédelmi biztoshoz.

(7)   Ha az (1) bekezdés értelmében bevezetett korlátozás alapján megtagadják az érintettől a hozzáférést, az európai adatvédelmi biztos – a panasz kivizsgálásakor – a jogosultat csak arról tájékoztatja, hogy az adatot szabályszerűen kezelték-e, és ha nem, akkor megtörtént-e a szükséges korrekció.

(8)   Az e cikk (6) és (7) bekezdésében, valamint a 45. cikk (2) bekezdésében említett tájékoztatást el lehet halasztani, el lehet hagyni vagy meg lehet tagadni, ha a tájékoztatás ellehetetlenítené az e cikk (1) bekezdése értelmében elrendelt korlátozás hatását.

IV. FEJEZET

AZ ADATKEZELŐ ÉS AZ ADATFELDOLGOZÓ

1. SZAKASZ

általános kötelezettségek

26. cikk

Az adatkezelő feladatai

(1)   Az adatkezelő az adatkezelés jellege, hatóköre, körülményei és céljai, valamint a természetes személyek jogait és szabadságait érintő változó valószínűségű és súlyosságú kockázat figyelembevételével megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket hajt végre annak biztosítása és bizonyítása céljából, hogy a személyes adatok kezelése e rendelettel összhangban történik. Ezeket az intézkedéseket felül kell vizsgálni és szükség esetén naprakésszé kell tenni.

(2)   Ha az az adatkezelési tevékenység vonatkozásában arányos, az (1) bekezdésben említett intézkedések részeként az adatkezelő megfelelő belső adatvédelmi szabályokat alkalmaz.

(3)   Az (EU) 2016/679 rendelet 42. cikke szerinti jóváhagyott tanúsítási mechanizmushoz való csatlakozás felhasználható annak bizonyítása részeként, hogy az adatkezelő teljesíti kötelezettségeit.

27. cikk

Beépített és alapértelmezett adatvédelem

(1)   Az adatkezelő a tudomány és a technológia állása és a megvalósítás költségei, valamint az adatkezelés jellege, hatóköre, körülményei és céljai, továbbá a természetes személyek jogait és szabadságait érintő, változó valószínűségű és súlyosságú kockázatok figyelembevételével mind az adatkezelés módjának meghatározásakor, mind pedig az adatkezelés során olyan megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket – például álnevesítést – hajt végre, amelyek célja az adatvédelmi elvek, például az adattakarékosság hatékony megvalósítása, valamint az e rendeletben foglalt követelmények teljesítéséhez és az érintettek jogainak védelméhez szükséges garanciák beépítése az adatkezelés folyamatába.

(2)   Az adatkezelő megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket hajt végre annak biztosítására, hogy alapértelmezés szerint csak olyan személyes adatok kezelésére kerüljön sor, amelyek az egyes konkrét adatkezelési célok szempontjából szükségesek. Ez a kötelezettség vonatkozik a gyűjtött személyes adatok mennyiségére, kezelésük mértékére, tárolásuk időtartamára és hozzáférhetőségükre. Ezek az intézkedések különösen azt kell, hogy biztosítsák, hogy a személyes adatok alapértelmezés szerint az egyén beavatkozása nélkül ne válhassanak hozzáférhetővé meghatározatlan számú természetes személy számára.

(3)   Az (EU) 2016/679 rendelet 42. cikke szerinti jóváhagyott tanúsítási mechanizmus felhasználható az e cikk (1) és (2) bekezdésében előírt követelményeknek való megfelelés bizonyításának részeként.

28. cikk

Közös adatkezelők

(1)   Ha két vagy több adatkezelő vagy egy vagy több adatkezelő egy vagy több uniós intézménytől és szervtől eltérő adatkezelővel közösen határozza meg az adatkezelés céljait és eszközeit, akkor közös adatkezelőknek minősülnek. A közös adatkezelők átlátható módon, a közöttük létrejött megállapodásban határozzák meg az e rendelet szerinti adatvédelmi kötelezettségeik teljesítéséért fennálló, különösen az érintett jogainak gyakorlásával és a 15. és a 16. cikkben említett információk rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos feladataikkal összefüggő felelősségük megoszlását, kivéve, ha és annyiban, amennyiben a felelősségi körnek a közös adatkezelők közötti megoszlását a rájuk alkalmazandó uniós vagy tagállami jog határozza meg. A megállapodásban az érintettek számára kapcsolattartót lehet kijelölni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megállapodásnak megfelelően tükröznie kell a közös adatkezelők érintettekkel szembeni szerepét és a velük való kapcsolatukat. A megállapodás lényegét az érintett rendelkezésére kell bocsátani.

(3)   Az érintett az (1) bekezdésben említett megállapodás feltételeitől függetlenül mindegyik adatkezelő vonatkozásában és mindegyik adatkezelővel szemben gyakorolhatja az e rendelet szerinti jogait.

29. cikk

Az adatfeldolgozó

(1)   Ha az adatkezelést az adatkezelő nevében más végzi, az adatkezelő csak olyan adatfeldolgozókat vehet igénybe, akik vagy amelyek elégséges garanciákat nyújtanak az adatkezelés e rendelet követelményeinek való megfelelését és az érintettek jogainak védelmét biztosító, megfelelő technikai és szervezési intézkedések végrehajtására.

(2)   Az adatfeldolgozó az adatkezelő előzetesen írásban tett eseti vagy általános felhatalmazása nélkül további adatfeldolgozót nem vehet igénybe. Az általános írásbeli felhatalmazás esetén az adatfeldolgozó tájékoztatja az adatkezelőt minden olyan tervezett változásról, amely további adatfeldolgozók igénybevételét vagy azok cseréjét érinti, ezzel biztosítva lehetőséget az adatkezelőnek arra, hogy ezekkel a változtatásokkal szemben kifogást emeljen.

(3)   Az adatfeldolgozó által végzett adatkezelést az uniós jog vagy tagállami jog alapján létrejött olyan – az adatkezelés tárgyát, időtartamát, jellegét és célját, a személyes adatok típusát, az érintettek kategóriáit, valamint az adatkezelő kötelezettségeit és jogait meghatározó – szerződésnek vagy más jogi aktusnak kell szabályoznia, amely köti az adatfeldolgozót az adatkezelővel szemben. Az említett szerződés vagy más jogi aktus különösen előírja, hogy az adatfeldolgozó:

| a) | a személyes adatokat csak az adatkezelő írásbeli utasításai alapján kezeli – beleértve a személyes adatoknak valamely harmadik ország vagy nemzetközi szervezet számára való továbbítását is –, kivéve akkor, ha az adatkezelést az adatfeldolgozóra alkalmazandó uniós vagy tagállami jog írja elő; ebben az esetben erről a jogi előírásról az adatfeldolgozó az adatkezelőt az adatkezelést megelőzően értesíti, kivéve, ha az adatkezelő értesítését az adott jogszabály fontos közérdekből tiltja; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatokat csak az adatkezelő írásbeli utasításai alapján kezeli – beleértve a személyes adatoknak valamely harmadik ország vagy nemzetközi szervezet számára való továbbítását is –, kivéve akkor, ha az adatkezelést az adatfeldolgozóra alkalmazandó uniós vagy tagállami jog írja elő; ebben az esetben erről a jogi előírásról az adatfeldolgozó az adatkezelőt az adatkezelést megelőzően értesíti, kivéve, ha az adatkezelő értesítését az adott jogszabály fontos közérdekből tiltja;

| b) | biztosítja azt, hogy a személyes adatok kezelésére feljogosított személyek titoktartási kötelezettséget vállaljanak vagy jogszabályon alapuló megfelelő titoktartási kötelezettség alatt álljanak; |
| --- | --- |

b)

biztosítja azt, hogy a személyes adatok kezelésére feljogosított személyek titoktartási kötelezettséget vállaljanak vagy jogszabályon alapuló megfelelő titoktartási kötelezettség alatt álljanak;

| c) | meghozza a 33. cikk értelmében előírt intézkedéseket; |
| --- | --- |

c)

meghozza a 33. cikk értelmében előírt intézkedéseket;

| d) | tiszteletben tartja a további adatfeldolgozó igénybevételére vonatkozóan a (2) és a (4) bekezdésben említett feltételeket; |
| --- | --- |

d)

tiszteletben tartja a további adatfeldolgozó igénybevételére vonatkozóan a (2) és a (4) bekezdésben említett feltételeket;

| e) | az adatkezelés jellegének figyelembevételével megfelelő technikai és szervezési intézkedésekkel a lehetséges mértékben segíti az adatkezelőt abban, hogy teljesíteni tudja kötelezettségét az érintett III. fejezetben foglalt jogainak gyakorlásához kapcsolódó kérelmek megválaszolása tekintetében; |
| --- | --- |

e)

az adatkezelés jellegének figyelembevételével megfelelő technikai és szervezési intézkedésekkel a lehetséges mértékben segíti az adatkezelőt abban, hogy teljesíteni tudja kötelezettségét az érintett III. fejezetben foglalt jogainak gyakorlásához kapcsolódó kérelmek megválaszolása tekintetében;

| f) | segíti az adatkezelőt a 33–41. cikk szerinti kötelezettségek teljesítésében, figyelembe véve az adatkezelés jellegét és az adatfeldolgozó rendelkezésére álló információkat; |
| --- | --- |

f)

segíti az adatkezelőt a 33–41. cikk szerinti kötelezettségek teljesítésében, figyelembe véve az adatkezelés jellegét és az adatfeldolgozó rendelkezésére álló információkat;

| g) | az adatkezelési szolgáltatás nyújtásának befejezését követően az adatkezelő döntése alapján minden személyes adatot töröl vagy visszajuttat az adatkezelőnek, és törli a meglévő másolatokat, kivéve, ha az uniós vagy a tagállami jog a személyes adatok tárolását írja elő; |
| --- | --- |

g)

az adatkezelési szolgáltatás nyújtásának befejezését követően az adatkezelő döntése alapján minden személyes adatot töröl vagy visszajuttat az adatkezelőnek, és törli a meglévő másolatokat, kivéve, ha az uniós vagy a tagállami jog a személyes adatok tárolását írja elő;

| h) | az adatkezelő rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely az e cikkben meghatározott kötelezettségek teljesítésének igazolásához szükséges, továbbá amely lehetővé teszi és elősegíti az adatkezelő által vagy az általa megbízott más ellenőr által végzett auditokat, beleértve a helyszíni vizsgálatokat is. |
| --- | --- |

h)

az adatkezelő rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely az e cikkben meghatározott kötelezettségek teljesítésének igazolásához szükséges, továbbá amely lehetővé teszi és elősegíti az adatkezelő által vagy az általa megbízott más ellenőr által végzett auditokat, beleértve a helyszíni vizsgálatokat is.

Az első albekezdés h) pontjával kapcsolatban az adatfeldolgozó haladéktalanul tájékoztatja az adatkezelőt, ha úgy véli, hogy annak valamely utasítása sérti ezt a rendeletet vagy más tagállami vagy uniós adatvédelmi rendelkezéseket.

(4)   Ha az adatfeldolgozó bizonyos, az adatkezelő nevében végzett konkrét adatkezelési tevékenységekhez további adatfeldolgozó szolgáltatásait is igénybe veszi, uniós vagy tagállami jog alapján létrejött szerződés vagy más jogi aktus útján e további adatfeldolgozó számára ugyanazokat az adatvédelmi kötelezettségeket kell előírni, mint amelyek az adatkezelő és az adatfeldolgozó között létrejött, a (3) bekezdésben említett szerződésben vagy egyéb jogi aktusban szerepelnek, különösen úgy, hogy a további adatfeldolgozónak elégséges garanciákat kell nyújtania a megfelelő technikai és szervezési intézkedések végrehajtására, és ezáltal biztosítania kell, hogy az adatkezelés megfeleljen e rendelet követelményeinek. Ha e további adatfeldolgozó nem teljesíti adatvédelmi kötelezettségeit, az őt megbízó adatfeldolgozó teljes felelősséggel tartozik az adatkezelő felé a további adatfeldolgozó kötelezettségeinek a teljesítéséért.

(5)   Amennyiben az adatfeldolgozó nem uniós intézmény vagy szerv, az (EU) 2016/679 rendelet 40. cikkének (5) bekezdésében említett jóváhagyott magatartási kódexekhez vagy az (EU) 2016/679 rendelet 42. cikkében említett jóváhagyott tanúsítási mechanizmushoz való csatlakozása felhasználható annak bizonyítása részeként, hogy biztosítja az e cikk (1) és a (4) bekezdésében említett elégséges garanciákat.

(6)   Az adatkezelő és az adatfeldolgozó közötti bármely egyedi szerződés sérelme nélkül az e cikk (3) és (4) bekezdésében említett szerződés vagy más jogi aktus teljes egészében vagy részben az e cikk (7) és (8) bekezdésében említett általános szerződési feltételeken alapulhat, beleértve azt is, amikor ezek az (EU) 2016/679 rendelet 42. cikke értelmében az uniós intézményektől és szervektől eltérő adatfeldolgozónak megadott tanúsítvány részét képezik.

(7)   A Bizottság – a 96. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében – általános szerződési feltételeket határozhat meg az e cikk (3) és (4) bekezdésében foglaltakra vonatkozóan.

(8)   Az európai adatvédelmi biztos általános szerződési feltételeket fogadhat el a (3) és a (4) bekezdésben foglaltakra vonatkozóan.

(9)   A (3) és a (4) bekezdésben említett szerződést vagy más jogi aktust írásba kell foglalni, ideértve az elektronikus formátumot is.

(10)   A 65. és a 66. cikk sérelme nélkül, ha egy adatfeldolgozó e rendeletet sértve maga határozza meg az adatkezelés céljait és eszközeit, akkor őt az adott adatkezelés tekintetében adatkezelőnek kell tekinteni.

30. cikk

Az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó irányítása alatt végzett adatkezelés

Az adatfeldolgozó és bármely, az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó irányítása alatt eljáró, a személyes adatokhoz hozzáféréssel rendelkező személy ezeket az adatokat csak az adatkezelő utasításának megfelelően kezelheti, kivéve, ha az ettől való eltérésre őt uniós vagy tagállami jogi aktus kötelezi.

31. cikk

Az adatkezelési tevékenységek nyilvántartása

(1)   Minden adatkezelő nyilvántartást vezet a felelősségébe tartozóan végzett adatkezelési tevékenységekről. E nyilvántartás tartalmazza az összes következő információt:

| a) | az adatkezelő, az adatvédelmi tisztviselő, valamint – ha van ilyen – az adatfeldolgozó és a közös adatkezelő neve és elérhetősége; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelő, az adatvédelmi tisztviselő, valamint – ha van ilyen – az adatfeldolgozó és a közös adatkezelő neve és elérhetősége;

| b) | az adatkezelés céljai; |
| --- | --- |

b)

az adatkezelés céljai;

| c) | az érintettek kategóriáinak, valamint a személyes adatok kategóriáinak ismertetése; |
| --- | --- |

c)

az érintettek kategóriáinak, valamint a személyes adatok kategóriáinak ismertetése;

| d) | azon címzettek kategóriái, akikkel a személyes adatokat közlik vagy közölni fogják, ideértve a más tagállambeli és harmadik országbeli címzetteket, valamint a nemzetközi szervezeteket is; |
| --- | --- |

d)

azon címzettek kategóriái, akikkel a személyes adatokat közlik vagy közölni fogják, ideértve a más tagállambeli és harmadik országbeli címzetteket, valamint a nemzetközi szervezeteket is;

| e) | adott esetben a személyes adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítása, beleértve a harmadik ország vagy a nemzetközi szervezet azonosítását, valamint a megfelelő garanciákra vonatkozó dokumentáció; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a személyes adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítása, beleértve a harmadik ország vagy a nemzetközi szervezet azonosítását, valamint a megfelelő garanciákra vonatkozó dokumentáció;

| f) | ha lehetséges, a különböző adatkategóriák törlésére előirányzott határidők; |
| --- | --- |

f)

ha lehetséges, a különböző adatkategóriák törlésére előirányzott határidők;

| g) | ha lehetséges, a 33. cikkben említett technikai és szervezési biztonsági intézkedések általános leírása. |
| --- | --- |

g)

ha lehetséges, a 33. cikkben említett technikai és szervezési biztonsági intézkedések általános leírása.

(2)   Minden adatfeldolgozó nyilvántartást vezet az adatkezelő nevében végzett adatkezelési tevékenységek minden kategóriájáról, amely nyilvántartás tartalmazza a következő információkat:

| a) | az adatfeldolgozó vagy adatfeldolgozók neve és elérhetőségei, valamint minden egyéb olyan adatkezelő neve és elérhetőségei, akinek vagy amelynek a nevében az adatfeldolgozó eljár, továbbá az adatvédelmi tisztviselő neve és elérhetőségei; |
| --- | --- |

a)

az adatfeldolgozó vagy adatfeldolgozók neve és elérhetőségei, valamint minden egyéb olyan adatkezelő neve és elérhetőségei, akinek vagy amelynek a nevében az adatfeldolgozó eljár, továbbá az adatvédelmi tisztviselő neve és elérhetőségei;

| b) | az egyes adatkezelők nevében végzett adatkezelési tevékenységek kategóriái; |
| --- | --- |

b)

az egyes adatkezelők nevében végzett adatkezelési tevékenységek kategóriái;

| c) | adott esetben a személyes adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítása, beleértve a harmadik ország vagy a nemzetközi szervezet azonosítását, valamint a megfelelő garanciákra vonatkozó dokumentáció; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a személyes adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítása, beleértve a harmadik ország vagy a nemzetközi szervezet azonosítását, valamint a megfelelő garanciákra vonatkozó dokumentáció;

| d) | ha lehetséges, a 33. cikkben említett technikai és szervezési biztonsági intézkedések általános leírása. |
| --- | --- |

d)

ha lehetséges, a 33. cikkben említett technikai és szervezési biztonsági intézkedések általános leírása.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett nyilvántartást írásban kell vezetni, ideértve az elektronikus formátumot is.

(4)   Az uniós intézmények és szervek a nyilvántartást megkeresés esetén az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére bocsátják.

(5)   Kivéve, ha ez az uniós intézmény vagy szerv méretére tekintettel nem helyénvaló, az uniós intézmények és szervek adatkezelési tevékenységeikről központi nyilvántartást vezetnek. A nyilvántartást nyilvánosan hozzáférhetővé teszik.

32. cikk

Együttműködés az európai adatvédelmi biztossal

Az uniós intézmények és szervek megkeresésre együttműködnek az európai adatvédelmi biztossal a feladatai ellátása során.

2. SZAKASZ

a személyes adatok biztonsága

33. cikk

Az adatkezelés biztonsága

(1)   Az adatkezelő és az adatfeldolgozó a tudomány és a technológia állása, a megvalósítás költségei, valamint az adatkezelés jellege, hatóköre, körülményei és céljai, továbbá a természetes személyek jogait és szabadságait érintő, változó valószínűségű és súlyosságú kockázatok figyelembevételével megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket hajt végre annak érdekében, hogy biztosítsa a kockázat mértékének megfelelő szintű adatbiztonságot, ideértve, többek között, adott esetben:

| a) | a személyes adatok álnevesítését és titkosítását; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok álnevesítését és titkosítását;

| b) | a személyes adatok kezelésére használt rendszerek és szolgáltatások folyamatos bizalmas jellegének, integritásának, rendelkezésre állásának és ellenálló képességének biztosítását; |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok kezelésére használt rendszerek és szolgáltatások folyamatos bizalmas jellegének, integritásának, rendelkezésre állásának és ellenálló képességének biztosítását;

| c) | fizikai vagy műszaki incidens esetén a személyes adatok rendelkezésre állása és a hozzájuk való hozzáférés kellő időben való helyreállításának a képességét; |
| --- | --- |

c)

fizikai vagy műszaki incidens esetén a személyes adatok rendelkezésre állása és a hozzájuk való hozzáférés kellő időben való helyreállításának a képességét;

| d) | az adatkezelés biztonságának biztosítására hozott technikai és szervezési intézkedések hatékonyságának rendszeres tesztelésére, felmérésére és értékelésére szolgáló eljárást. |
| --- | --- |

d)

az adatkezelés biztonságának biztosítására hozott technikai és szervezési intézkedések hatékonyságának rendszeres tesztelésére, felmérésére és értékelésére szolgáló eljárást.

(2)   A biztonság megfelelő szintjének meghatározásakor kifejezetten figyelembe kell venni az adatkezelésből eredő olyan kockázatokat, amelyek különösen a továbbított, tárolt vagy más módon kezelt személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítéséből, elvesztéséből, megváltoztatásából, jogosulatlan nyilvánosságra hozatalából vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférésből erednek.

(3)   Az adatkezelő és az adatfeldolgozó intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó irányítása alatt eljáró, a személyes adatokhoz hozzáféréssel rendelkező természetes személyek csak az adatkezelő utasításának megfelelően kezelhessék az említett adatokat, kivéve, ha az ettől való eltérésre az uniós jog kötelezi őket.

(4)   Az (EU) 2016/679 rendelet 42. cikke szerinti jóváhagyott tanúsítási mechanizmushoz való csatlakozás felhasználható az e cikk (1) bekezdésében előírt követelményeknek való megfelelés bizonyítása részeként.

34. cikk

Az adatvédelmi incidens bejelentése az európai adatvédelmi biztosnak

(1)   Az adatvédelmi incidenst az adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül, és ha lehetséges, legkésőbb 72 órával azután, hogy az adatvédelmi incidens a tudomására jutott, bejelenti az európai adatvédelmi biztosnak, kivéve, ha az adatvédelmi incidens valószínűsíthetően nem jár kockázattal a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve. Ha az európai adatvédelmi biztoshoz való bejelentés nem történik meg 72 órán belül, mellékelni kell hozzá a késedelem okait.

(2)   Az adatfeldolgozó az adatvédelmi incidenst az arról való tudomásszerzését követően indokolatlan késedelem nélkül bejelenti az adatkezelőnek.

(3)   Az (1) bekezdésben említett bejelentésben legalább:

| a) | ismertetni kell az adatvédelmi incidens jellegét, beleértve – ha lehetséges – az érintettek kategóriáit és hozzávetőleges számát, valamint az incidenssel érintett adatok kategóriáit és hozzávetőleges számát; |
| --- | --- |

a)

ismertetni kell az adatvédelmi incidens jellegét, beleértve – ha lehetséges – az érintettek kategóriáit és hozzávetőleges számát, valamint az incidenssel érintett adatok kategóriáit és hozzávetőleges számát;

| b) | közölni kell az adatvédelmi tisztviselő nevét és elérhetőségeit; |
| --- | --- |

b)

közölni kell az adatvédelmi tisztviselő nevét és elérhetőségeit;

| c) | ismertetni kell az adatvédelmi incidensből eredő, valószínűsíthető következményeket; |
| --- | --- |

c)

ismertetni kell az adatvédelmi incidensből eredő, valószínűsíthető következményeket;

| d) | ismertetni kell az adatkezelő által az adatvédelmi incidens orvoslására tett vagy tervezett intézkedéseket, beleértve adott esetben az adatvédelmi incidensből eredő esetleges hátrányos következmények enyhítését célzó intézkedéseket. |
| --- | --- |

d)

ismertetni kell az adatkezelő által az adatvédelmi incidens orvoslására tett vagy tervezett intézkedéseket, beleértve adott esetben az adatvédelmi incidensből eredő esetleges hátrányos következmények enyhítését célzó intézkedéseket.

(4)   Ha és amennyiben nem lehetséges az információkat egyidejűleg közölni, azok további indokolatlan késedelem nélkül később részletekben is közölhetők.

(5)   Az adatkezelő tájékoztatja az adatvédelmi tisztviselőt az adatvédelmi incidensről.

(6)   Az adatkezelő nyilvántartja az adatvédelmi incidenseket, feltüntetve az adatvédelmi incidenshez kapcsolódó tényeket, annak hatásait és az orvoslására tett intézkedéseket. E nyilvántartás lehetővé teszi, hogy az európai adatvédelmi biztos ellenőrizze az e cikknek való megfelelést.

35. cikk

Az érintett tájékoztatása az adatvédelmi incidensről

(1)   Ha az adatvédelmi incidens valószínűsíthetően magas kockázattal jár a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve, az adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az érintettet az adatvédelmi incidensről.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, az érintett részére adott tájékoztatásban világosan és közérthetően ismertetni kell az adatvédelmi incidens jellegét, és közölni kell legalább a 34. cikk (3) bekezdésének b), c) és d) pontjában említett információkat és intézkedéseket.

(3)   Az érintettet nem kell az (1) bekezdésben említettek szerint tájékoztatni, ha a következő feltételek bármelyike teljesül:

| a) | az adatkezelő megfelelő technikai és szervezési védelmi intézkedéseket hajtott végre, és ezeket az intézkedéseket az adatvédelmi incidens által érintett adatok tekintetében alkalmazták, különösen azokat az intézkedéseket – mint például a titkosítás alkalmazása –, amelyek a személyes adatokhoz való hozzáférésre fel nem jogosított személyek számára értelmezhetetlenné teszik az adatokat; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelő megfelelő technikai és szervezési védelmi intézkedéseket hajtott végre, és ezeket az intézkedéseket az adatvédelmi incidens által érintett adatok tekintetében alkalmazták, különösen azokat az intézkedéseket – mint például a titkosítás alkalmazása –, amelyek a személyes adatokhoz való hozzáférésre fel nem jogosított személyek számára értelmezhetetlenné teszik az adatokat;

| b) | az adatkezelő az adatvédelmi incidenst követően olyan további intézkedéseket tett, amelyek biztosítják, hogy az érintett jogait és szabadságait érintő, az (1) bekezdésben említett magas kockázat valószínűsíthetően már nem valósul meg; |
| --- | --- |

b)

az adatkezelő az adatvédelmi incidenst követően olyan további intézkedéseket tett, amelyek biztosítják, hogy az érintett jogait és szabadságait érintő, az (1) bekezdésben említett magas kockázat valószínűsíthetően már nem valósul meg;

| c) | a tájékoztatás aránytalan erőfeszítést tenne szükségessé. Ilyen esetekben az érintetteket nyilvánosan közzétett információk útján kell tájékoztatni, vagy olyan hasonló intézkedést kell hozni, amely biztosítja az érintettek hasonlóan hatékony tájékoztatását. |
| --- | --- |

c)

a tájékoztatás aránytalan erőfeszítést tenne szükségessé. Ilyen esetekben az érintetteket nyilvánosan közzétett információk útján kell tájékoztatni, vagy olyan hasonló intézkedést kell hozni, amely biztosítja az érintettek hasonlóan hatékony tájékoztatását.

(4)   Ha az adatkezelő még nem értesítette az érintettet az adatvédelmi incidensről, az európai adatvédelmi biztos, miután mérlegelte annak valószínűségét, hogy az adatvédelmi incidens magas kockázattal jár, elrendelheti az érintett tájékoztatását, vagy megállapíthatja a (3) bekezdésben említett feltételek valamelyikének teljesülését.

3. SZAKASZ

az elektronikus hírközlés bizalmas jellege

36. cikk

Az elektronikus hírközlés bizalmas jellege

Az uniós intézmények és szervek biztosítják az elektronikus hírközlés bizalmas jellegét, különösen elektronikus hírközlési hálózataik biztonságossá tétele révén.

37. cikk

A felhasználói végberendezésekre továbbított, azokon tárolt, azokkal kapcsolatos, azok által kezelt és azokról gyűjtött információk védelme

Az uniós intézmények és szervek a 2002/58/EK irányelv 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban védik a nyilvánosan elérhető weboldalaikhoz és mobil alkalmazásaikhoz hozzáférő felhasználói végberendezésekre továbbított, azokon tárolt, azokkal kapcsolatos, azok által kezelt és azokról gyűjtött információkat.

38. cikk

Felhasználó-nyilvántartások

(1)   A felhasználó-nyilvántartásokban tárolt személyes adatok körét és az ilyen nyilvántartásokhoz való hozzáférést a nyilvántartás konkrét céljához feltétlenül szükségesre kell korlátozni.

(2)   Az uniós intézmények és szervek minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy megakadályozzák az említett nyilvántartásokban szereplő személyes adatok közvetlen üzletszerzés céljára történő felhasználását, függetlenül attól, hogy az adatok a nyilvánosság számára hozzáférhetők-e vagy sem.

4. SZAKASZ

adatvédelmi hatásvizsgálat és előzetes konzultáció

39. cikk

Adatvédelmi hatásvizsgálat

(1)   Ha az adatkezelés valamely – különösen új technológiákat alkalmazó – típusa, figyelemmel az adatkezelés jellegére, hatókörére, körülményére és céljaira, valószínűsíthetően magas kockázattal jár a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve, akkor az adatkezelő az adatkezelést megelőzően hatásvizsgálatot végez arra vonatkozóan, hogy a tervezett adatkezelési műveletek hogyan érintik a személyes adatok védelmét. Olyan hasonló típusú adatkezelési műveletek, amelyek hasonló magas kockázatot képviselnek, egyetlen hatásvizsgálat keretei között is értékelhetőek.

(2)   Az adatkezelő az adatvédelmi hatásvizsgálat elvégzésekor kikéri az adatvédelmi tisztviselő tanácsát.

(3)   Az (1) bekezdésben említett adatvédelmi hatásvizsgálatot különösen a következő esetekben kell elvégezni:

| a) | természetes személyekre vonatkozó egyes személyes jellemzők olyan módszeres és kiterjedt értékelése, amely automatizált adatkezelésen – ideértve a profilalkotást is – alapul, és amelyre a természetes személy tekintetében joghatással bíró vagy a természetes személyt hasonlóképpen jelentős mértékben érintő döntések épülnek; |
| --- | --- |

a)

természetes személyekre vonatkozó egyes személyes jellemzők olyan módszeres és kiterjedt értékelése, amely automatizált adatkezelésen – ideértve a profilalkotást is – alapul, és amelyre a természetes személy tekintetében joghatással bíró vagy a természetes személyt hasonlóképpen jelentős mértékben érintő döntések épülnek;

| b) | a 10. cikkben említett személyes adatok különleges kategóriáinak, vagy a 11. cikkben említett, büntetőjogi felelősség megállapítására vonatkozó határozatokra és bűncselekményekre vonatkozó személyes adatoknak nagy számban történő kezelése; vagy |
| --- | --- |

b)

a 10. cikkben említett személyes adatok különleges kategóriáinak, vagy a 11. cikkben említett, büntetőjogi felelősség megállapítására vonatkozó határozatokra és bűncselekményekre vonatkozó személyes adatoknak nagy számban történő kezelése; vagy

| c) | nyilvános helyek nagymértékű, módszeres megfigyelése. |
| --- | --- |

c)

nyilvános helyek nagymértékű, módszeres megfigyelése.

(4)   Az európai adatvédelmi biztos összeállítja és nyilvánosságra hozza az adatkezelési műveletek azon típusainak jegyzékét, amelyekre vonatkozóan az (1) bekezdés értelmében adatvédelmi hatásvizsgálatot kell végezni.

(5)   Az európai adatvédelmi biztos összeállíthatja és nyilvánosságra hozhatja az adatkezelési műveletek azon típusainak jegyzékét is, amelyekre vonatkozóan nem kell adatvédelmi hatásvizsgálatot végezni.

(6)   Az e cikk (4) és (5) bekezdésében említett jegyzékek elfogadását megelőzően, abban az esetben, ha olyan adatkezelő adatkezelési műveleteire vonatkoznak, amely adatkezelő egy vagy több, az uniós intézményektől és szervektől eltérő adatkezelővel közösen jár el, az európai adatvédelmi biztos felkéri az (EU) 2016/679 rendelet 68. cikkével felállított Európai Adatvédelmi Testületet az ilyen jegyzékeknek az említett rendelet 70. cikke (1) bekezdésének e) pontjával összhangban történő megvizsgálására.

(7)   A hatásvizsgálat kiterjed legalább:

| a) | a tervezett adatkezelési műveletek módszeres leírására és az adatkezelés céljainak ismertetésére; |
| --- | --- |

a)

a tervezett adatkezelési műveletek módszeres leírására és az adatkezelés céljainak ismertetésére;

| b) | az adatkezelés céljaira figyelemmel az adatkezelési műveletek szükségességi és arányossági vizsgálatára; |
| --- | --- |

b)

az adatkezelés céljaira figyelemmel az adatkezelési műveletek szükségességi és arányossági vizsgálatára;

| c) | az (1) bekezdésben említett, az érintett jogait és szabadságait érintő kockázatok vizsgálatára; és |
| --- | --- |

c)

az (1) bekezdésben említett, az érintett jogait és szabadságait érintő kockázatok vizsgálatára; és

| d) | a kockázatok kezelését célzó intézkedések bemutatására, ideértve a személyes adatok védelmét és az e rendeletnek való megfelelés igazolását szolgáló, az érintettek és más személyek jogait és jogos érdekeit figyelembe vevő garanciákat, biztonsági intézkedéseket és mechanizmusokat. |
| --- | --- |

d)

a kockázatok kezelését célzó intézkedések bemutatására, ideértve a személyes adatok védelmét és az e rendeletnek való megfelelés igazolását szolgáló, az érintettek és más személyek jogait és jogos érdekeit figyelembe vevő garanciákat, biztonsági intézkedéseket és mechanizmusokat.

(8)   Az adatfeldolgozók által – különösen az adatvédelmi hatásvizsgálatok céljából –végzett adatkezelési műveletek hatásainak értékelése során megfelelően figyelembe kell venni, hogy az adott, az uniós intézményektől és szervektől eltérő adatfeldolgozók megfelelnek-e az (EU) 2016/679 rendelet 40. cikkében említett jóváhagyott magatartási kódexeknek.

(9)   Az adatkezelő adott esetben – a közérdek védelmének vagy az adatkezelési műveletek biztonságának sérelme nélkül – kikéri az érintettek vagy képviselőik véleményét a tervezett adatkezelésről.

(10)   Ha az 5. cikk (1) bekezdésének a) vagy b) pontja szerinti adatkezelés jogalapját a Szerződések alapján elfogadott jogi aktus írja elő, és e jogi aktus a kérdéses konkrét adatkezelési műveletet vagy műveleteket is szabályozza, valamint e jogi aktus elfogadása előtt általános hatásvizsgálat részeként már végeztek adatvédelmi hatásvizsgálatot, akkor e cikk (1)–(6) bekezdését nem kell alkalmazni, kivéve, ha az említett jogi aktus ettől eltérően rendelkezik.

(11)   Az adatkezelő szükség szerint, de legalább az adatkezelési műveletek által képviselt kockázat változása esetén ellenőrzést végez annak értékelése céljából, hogy a személyes adatok kezelése az adatvédelmi hatásvizsgálatnak megfelelően történik-e.

40. cikk

Előzetes konzultáció

(1)   Az adatkezelő az adatkezelési tevékenység előtt konzultál az európai adatvédelmi biztossal, ha a 39. cikk szerinti adatvédelmi hatásvizsgálat azt jelzi, hogy a kockázat mérséklését célzó garanciák, biztonsági intézkedések és mechanizmusok hiányában az adatkezelés magas kockázattal járna a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve, és az adatkezelő véleménye alapján a kockázat a rendelkezésre álló technológiák és a végrehajtási költségek figyelembevételével nem mérsékelhető észszerű módon. Az adatkezelő kikéri az adatvédelmi tisztviselő tanácsát az előzetes konzultáció szükségességéről.

(2)   Ha az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint az (1) bekezdés szerint tervezett adatkezelés sértené e rendeletet – különösen, ha az adatkezelő a kockázatot nem elégséges módon azonosította vagy csökkentette –, az európai adatvédelmi biztos az adatkezelőnek és adott esetben az adatfeldolgozónak legkésőbb a konzultáció iránti megkeresés kézhezvételétől számított legfeljebb nyolc héten belül írásban tanácsot ad, továbbá gyakorolhatja az 58. cikkben említett hatásköreit. Ez a határidő – a tervezett adatkezelés összetettségétől függően – hat héttel meghosszabbítható. Az európai adatvédelmi biztos a konzultáció iránti megkeresés kézhezvételétől számított egy hónapon belül tájékoztatja az adatkezelőt és adott esetben az adatfeldolgozót a meghosszabbításról és a késedelem okairól. Az említett időtartamok felfüggeszthetők arra az időtartamra, amíg az európai adatvédelmi biztos nem jut hozzá azokhoz az információkhoz, amelyeket adott esetben a konzultáció céljából kért.

(3)   Az adatkezelő az európai adatvédelmi biztossal az (1) bekezdés értelmében folytatott konzultáció során tájékoztatja az európai adatvédelmi biztost:

| a) | adott esetben az adatkezelésben részt vevő adatkezelő, közös adatkezelők és adatfeldolgozók feladatköreiről; |
| --- | --- |

a)

adott esetben az adatkezelésben részt vevő adatkezelő, közös adatkezelők és adatfeldolgozók feladatköreiről;

| b) | a tervezett adatkezelés céljairól és módjairól; |
| --- | --- |

b)

a tervezett adatkezelés céljairól és módjairól;

| c) | az érintettek e rendelet értelmében fennálló jogainak és szabadságainak védelmében hozott intézkedésekről és garanciákról; |
| --- | --- |

c)

az érintettek e rendelet értelmében fennálló jogainak és szabadságainak védelmében hozott intézkedésekről és garanciákról;

| d) | az adatvédelmi tisztviselő elérhetőségéről; |
| --- | --- |

d)

az adatvédelmi tisztviselő elérhetőségéről;

| e) | a 39. cikkben meghatározott adatvédelmi hatásvizsgálatról; és |
| --- | --- |

e)

a 39. cikkben meghatározott adatvédelmi hatásvizsgálatról; és

| f) | az európai adatvédelmi biztos által kért bármely egyéb információról. |
| --- | --- |

f)

az európai adatvédelmi biztos által kért bármely egyéb információról.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusban meghatározhatja azon esetek jegyzékét, amelyekben az adatkezelőknek konzultálniuk kell az európai adatvédelmi biztossal, és be kell szerezniük annak előzetes engedélyét akkor is, ha valamely közérdekből végzett feladat teljesítéséhez kapcsolódóan kezelnek személyes adatokat, ideértve a személyes adatoknak a szociális védelemhez és a népegészségügyhöz kapcsolódó kezelését is.

5. SZAKASZ

tájékoztatás és jogalkotási konzultáció

41. cikk

Tájékoztatás és konzultáció

(1)   Az uniós intézmények és szervek értesítik az európai adatvédelmi biztost azoknak a közigazgatási intézkedéseknek és belső szabályoknak a kidolgozásakor, amelyek a személyes adatok egy uniós intézmény vagy szerv által önállóan vagy más uniós intézménnyel vagy szervvel közösen végzett kezelésére vonatkoznak.

(2)   Az uniós intézmények és szervek konzultálnak az európai adatvédelmi biztossal a 25. cikkben említett belső szabályok kidolgozásakor.

42. cikk

Jogalkotási konzultáció

(1)   A Bizottság konzultál az európai adatvédelmi biztossal az olyan jogalkotási aktusra vonatkozó javaslatok és az EUMSZ 218. cikke szerinti, a Tanácshoz intézett ajánlások vagy javaslatok elfogadását követően, valamint az olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vagy végrehajtási jogi aktusok előkészítése során, amelyek a személyes adatok kezelése tekintetében kihatnak az egyének jogainak és szabadságainak védelmére.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett jogi aktus különös jelentőséggel bír az egyének jogainak és szabadságainak a személyes adatok kezelése tekintetében való védelme szempontjából, a Bizottság konzultálhat az Európai Adatvédelmi Testülettel is. Ilyen esetekben az európai adatvédelmi biztos és az Európai Adatvédelmi Testület közös vélemény kiadása céljából összehangolja tevékenységét.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett tanácsot az (1) és a (2) bekezdésben említett konzultáció iránti kérelem kézhezvételétől számított legfeljebb nyolc héten belül írásban kell adni. Sürgős vagy egyébként indokolt esetekben a Bizottság lerövidítheti a határidőt.

(4)   Ez a cikk nem alkalmazandó, ha az (EU) 2016/679 rendelet értelmében a Bizottságnak konzultálnia kell az Európai Adatvédelmi Testülettel.

6. SZAKASZ

az adatvédelmi tisztviselő

43. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő kijelölése

(1)   Minden uniós intézmény vagy szerv adatvédelmi tisztviselőt jelöl ki.

(2)   Az uniós intézmények és szervek közös adatvédelmi tisztviselőt jelölhetnek ki többedmaguk számára, az adott szervek szervezeti felépítésének és méretének figyelembevételével.

(3)   Az adatvédelmi tisztviselőt szakmai rátermettség és különösen az adatvédelmi jog és gyakorlatok szakértői szintű ismerete, valamint a 45. cikkben említett feladatok ellátására való alkalmasság alapján kell kijelölni.

(4)   Az adatvédelmi tisztviselő az uniós intézmény vagy szerv személyzetének tagja. Figyelembe véve nagyságukat, és amennyiben a (2) bekezdés szerinti lehetőséggel nem élnek, az uniós intézmények és szervek kijelölhetnek olyan adatvédelmi tisztviselőt, aki feladatait szolgáltatási szerződés keretében látja el.

(5)   Az uniós intézmények vagy szervek közzéteszik az adatvédelmi tisztviselő elérhetőségeit, és azokat közlik az európai adatvédelmi biztossal.

44. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő jogállása

(1)   Az uniós intézmények és szervek biztosítják, hogy az adatvédelmi tisztviselő a személyes adatok védelmével kapcsolatos összes ügybe megfelelő módon és időben bekapcsolódjon.

(2)   Az uniós intézmények és szervek támogatják az adatvédelmi tisztviselőt a 45. cikkben említett feladatai ellátásában azáltal, hogy biztosítják számára azokat a forrásokat, amelyek e feladatok végrehajtásához, a személyes adatokhoz és az adatkezelési műveletekhez való hozzáféréshez, valamint az adatvédelmi tisztviselő szakértői szintű ismereteinek fenntartásához szükségesek.

(3)   Az uniós intézmények és szervek biztosítják, hogy az adatvédelmi tisztviselő említett feladatai ellátásával kapcsolatban senkitől ne fogadjon el utasításokat. Az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó az adatvédelmi tisztviselőt feladatai ellátásával összefüggésben nem bocsáthatja el és szankcióval nem sújthatja. Az adatvédelmi tisztviselő közvetlenül az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó legfelső vezetésének tartozik felelősséggel.

(4)   Az érintettek a személyes adataik kezeléséhez és az e rendelet szerinti jogaik gyakorlásához kapcsolódó valamennyi kérdésben az adatvédelmi tisztviselőhöz fordulhatnak.

(5)   Az adatvédelmi tisztviselőt és személyzetét feladataik teljesítésével kapcsolatban titoktartási kötelezettség vagy az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó kötelezettség köti, az uniós joggal összhangban.

(6)   Az adatvédelmi tisztviselő más feladatokat is elláthat. Az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó biztosítja, hogy e feladatokból ne fakadjon összeférhetetlenség.

(7)   Az adatkezelő és az adatfeldolgozó, az érintett személyzeti bizottság, valamint bármely természetes személy a hivatali út igénybevétele nélkül konzultálhat az adatvédelmi tisztviselővel az e rendelet értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos bármely kérdésről. Senkit sem érhet joghátrány amiatt, hogy olyan ügyet hoz az illetékes adatvédelmi tisztviselő tudomására, amely megítélése szerint e rendelet rendelkezéseit sérti.

(8)   Az adatvédelmi tisztviselő kinevezése háromtól öt évre szól, és megújítható. Az adatvédelmi tisztviselőt az őt kijelölő uniós intézmény vagy szerv mentheti fel, ha az adatvédelmi tisztviselő már nem felel meg a feladatának teljesítéséhez előírt feltételeknek, és csak az európai adatvédelmi biztos hozzájárulásával.

(9)   Kinevezése után az adatvédelmi tisztviselőt az őt kinevező uniós intézmény vagy szerv felveteti az európai adatvédelmi biztos által vezetett nyilvántartásba.

45. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő feladatai

(1)   Az adatvédelmi tisztviselő a következő feladatokat látja el:

| a) | tájékoztat és tanácsot ad az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó, továbbá az adatkezelést végző alkalmazottak részére az e rendelet, valamint az egyéb uniós adatvédelmi rendelkezések szerinti kötelezettségeikkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

tájékoztat és tanácsot ad az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó, továbbá az adatkezelést végző alkalmazottak részére az e rendelet, valamint az egyéb uniós adatvédelmi rendelkezések szerinti kötelezettségeikkel kapcsolatban;

| b) | független módon biztosítja e rendelet belső alkalmazását; ellenőrzi az e rendeletnek, valamint az egyéb alkalmazandó, adatvédelmi rendelkezéseket tartalmazó uniós jognak, továbbá az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó személyes adatok védelmével kapcsolatos belső szabályzatainak való megfelelést, ideértve a feladatkörök kijelölését, az adatkezelési műveletekben részt vevő személyzet tudatosság-növelését és képzését, valamint a kapcsolódó auditokat is; |
| --- | --- |

b)

független módon biztosítja e rendelet belső alkalmazását; ellenőrzi az e rendeletnek, valamint az egyéb alkalmazandó, adatvédelmi rendelkezéseket tartalmazó uniós jognak, továbbá az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó személyes adatok védelmével kapcsolatos belső szabályzatainak való megfelelést, ideértve a feladatkörök kijelölését, az adatkezelési műveletekben részt vevő személyzet tudatosság-növelését és képzését, valamint a kapcsolódó auditokat is;

| c) | biztosítja, hogy az érintetteket tájékoztassák az e rendelet szerinti jogaikról és kötelezettségeikről; |
| --- | --- |

c)

biztosítja, hogy az érintetteket tájékoztassák az e rendelet szerinti jogaikról és kötelezettségeikről;

| d) | kérésre tanácsot ad az adatvédelmi incidensről szóló bejelentésnek vagy tájékoztatásnak a 34. és a 35. cikk szerinti szükségessége tekintetében; |
| --- | --- |

d)

kérésre tanácsot ad az adatvédelmi incidensről szóló bejelentésnek vagy tájékoztatásnak a 34. és a 35. cikk szerinti szükségessége tekintetében;

| e) | kérésre tanácsot ad az adatvédelmi hatásvizsgálat tekintetében, és nyomon követi annak végrehajtását a 39. cikk értelmében, valamint konzultál az európai adatvédelmi biztossal, amennyiben kétség merül fel az adatvédelmi hatásvizsgálat szükségességével kapcsolatban; |
| --- | --- |

e)

kérésre tanácsot ad az adatvédelmi hatásvizsgálat tekintetében, és nyomon követi annak végrehajtását a 39. cikk értelmében, valamint konzultál az európai adatvédelmi biztossal, amennyiben kétség merül fel az adatvédelmi hatásvizsgálat szükségességével kapcsolatban;

| f) | kérésre tanácsot ad az európai adatvédelmi biztossal való, a 40. cikk szerinti előzetes konzultáció szükségessége tekintetében; konzultál az európai adatvédelmi biztossal, amennyiben kétség merül fel az előzetes konzultáció szükségességével kapcsolatban; |
| --- | --- |

f)

kérésre tanácsot ad az európai adatvédelmi biztossal való, a 40. cikk szerinti előzetes konzultáció szükségessége tekintetében; konzultál az európai adatvédelmi biztossal, amennyiben kétség merül fel az előzetes konzultáció szükségességével kapcsolatban;

| g) | válaszol az európai adatvédelmi biztos megkereséseire illetékességi körén belül az európai adatvédelmi biztossal való együttműködés és konzultáció érdekében a biztos kérésére vagy saját kezdeményezése alapján; |
| --- | --- |

g)

válaszol az európai adatvédelmi biztos megkereséseire illetékességi körén belül az európai adatvédelmi biztossal való együttműködés és konzultáció érdekében a biztos kérésére vagy saját kezdeményezése alapján;

| h) | biztosítja, hogy az adatkezelési műveletek során ne sérüljenek az érintettek jogai és szabadságai. |
| --- | --- |

h)

biztosítja, hogy az adatkezelési műveletek során ne sérüljenek az érintettek jogai és szabadságai.

(2)   Az adatvédelmi tisztviselő ajánlásokat tehet az adatkezelő és az adatfeldolgozó számára az adatvédelem gyakorlati javítására, továbbá tanácsokat adhat számukra az adatvédelmi rendelkezések alkalmazásával kapcsolatos kérdésekben. Az adatvédelmi tisztviselő továbbá saját kezdeményezésére, illetve az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó, az érintett személyzeti bizottság vagy bármely egyén kérelmére, megvizsgálhatja a feladataihoz közvetlenül kapcsolódó és tudomására jutó ügyeket és tényeket, és vizsgálatáról jelentést küldhet a vizsgálatot kérő személynek, az adatkezelőnek vagy az adatfeldolgozónak.

(3)   Az egyes uniós intézmények vagy szervek az adatvédelmi tisztviselőre vonatkozóan további végrehajtási szabályokat fogadnak el. A végrehajtási szabályok különösen az adatvédelmi tisztviselő feladataira, kötelességeire és hatásköreiére vonatkoznak.

V. FEJEZET

A SZEMÉLYES ADATOK HARMADIK ORSZÁGOKBA VAGY NEMZETKÖZI SZERVEZETEK RÉSZÉRE TÖRTÉNŐ TOVÁBBÍTÁSA

46. cikk

Az adattovábbításra vonatkozó általános elv

Olyan személyes adatok továbbítására – ideértve a személyes adatok harmadik országból vagy nemzetközi szervezettől egy további harmadik országba vagy további nemzetközi szervezet részére történő újbóli továbbítását is –, amelyeket harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbításukat követően adatkezelésnek vetnek alá vagy szándékoznak alávetni, csak abban az esetben kerülhet sor, e rendelet egyéb rendelkezéseinek betartása mellett, ha az adatkezelő és az adatfeldolgozó teljesíti az e fejezetben rögzített feltételeket. E fejezet valamennyi rendelkezését alkalmazni kell annak biztosítása érdekében, hogy a természetes személyek számára e rendeletben biztosított védelem szintje ne sérüljön.

47. cikk

Adattovábbítás megfelelőségi határozat alapján

(1)   Személyes adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítására akkor kerülhet sor, ha a Bizottság az (EU) 2016/679 rendelet 45. cikkének (3) bekezdése, vagy az (EU) 2016/680 irányelv 36. cikkének (3) bekezdése értelmében úgy határozott, hogy a harmadik ország, a harmadik országon belüli terület vagy egy vagy több meghatározott ágazat, vagy az adott nemzetközi szervezet megfelelő szintű védelmet biztosít, és ha a személyes adatokat kizárólag az adatkezelő hatáskörébe tartozó feladatok elvégzésének lehetővé tétele érdekében továbbítják.

(2)   Az uniós intézmények vagy szervek értesítik a Bizottságot és az európai adatvédelmi biztost azokról az esetekről, amelyekben úgy vélik, hogy egy adott harmadik ország, egy adott harmadik országon belüli terület vagy egy vagy több meghatározott ágazat, vagy egy adott nemzetközi szervezet nem biztosít megfelelő szintű védelmet az (1) bekezdés értelmében.

(3)   Az uniós intézmények és szervek megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megfeleljenek a Bizottság határozatának abban az esetben, ha a Bizottság az (EU) 2016/679 rendelet 45. cikkének (3) vagy (5) bekezdése vagy az (EU) 2016/680 irányelv 36. cikkének (3) vagy (5) bekezdése értelmében megállapítja, hogy egy harmadik ország, egy adott harmadik országon belüli terület vagy egy vagy több meghatározott ágazat, vagy egy nemzetközi szervezet megfelelő szintű védelmet biztosít, vagy már nem biztosítja azt.

48. cikk

Megfelelő garanciák alapján történő adattovábbítások

(1)   Az (EU) 2016/679 rendelet 45. cikkének (3) bekezdése vagy az (EU) 2016/680 irányelv 36. cikkének (3) bekezdése szerinti határozat hiányában az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó csak abban az esetben továbbíthat személyes adatokat harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére, ha az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó megfelelő garanciákat nyújtott, és azzal a feltétellel, hogy az érintettek számára érvényesíthető jogok és hatékony jogorvoslati lehetőségek állnak rendelkezésre.

(2)   Az európai adatvédelmi biztos bármely külön engedélyéhez nem kötött, az (1) bekezdésben említett megfelelő garanciákat a következők jelenthetik:

| a) | közhatalmi vagy egyéb, közfeladatot ellátó szervek közötti, jogilag kötelező erejű, kikényszeríthető jogi eszköz; |
| --- | --- |

a)

közhatalmi vagy egyéb, közfeladatot ellátó szervek közötti, jogilag kötelező erejű, kikényszeríthető jogi eszköz;

| b) | a Bizottság által a 96. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott általános adatvédelmi kikötések; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság által a 96. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott általános adatvédelmi kikötések;

| c) | az európai adatvédelmi biztos által elfogadott és a Bizottság által a 96. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás értelmében jóváhagyott általános adatvédelmi kikötések; |
| --- | --- |

c)

az európai adatvédelmi biztos által elfogadott és a Bizottság által a 96. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás értelmében jóváhagyott általános adatvédelmi kikötések;

| d) | amennyiben az adatfeldolgozó nem uniós intézmény vagy szerv, az (EU) 2016/679 rendelet 46. cikke (2) bekezdésének b), e) és f) pontja szerinti kötelező erejű vállalati szabályok, magatartási kódexek vagy tanúsítási mechanizmusok. |
| --- | --- |

d)

amennyiben az adatfeldolgozó nem uniós intézmény vagy szerv, az (EU) 2016/679 rendelet 46. cikke (2) bekezdésének b), e) és f) pontja szerinti kötelező erejű vállalati szabályok, magatartási kódexek vagy tanúsítási mechanizmusok.

(3)   Az európai adatvédelmi biztos engedélyével az (1) bekezdésben említett megfelelő garanciákként különösen a következők is szolgálhatnak:

| a) | az adatkezelő vagy adatfeldolgozó és a harmadik országbeli vagy a nemzetközi szervezeten belüli adatkezelő, adatfeldolgozó vagy a személyes adatok címzettje között létrejött szerződéses rendelkezések; vagy |
| --- | --- |

a)

az adatkezelő vagy adatfeldolgozó és a harmadik országbeli vagy a nemzetközi szervezeten belüli adatkezelő, adatfeldolgozó vagy a személyes adatok címzettje között létrejött szerződéses rendelkezések; vagy

| b) | közhatalmi vagy egyéb, közfeladatot ellátó szervek között létrejött, közigazgatási megállapodásba beillesztendő rendelkezések, köztük az érintettek érvényesíthető és tényleges jogaira vonatkozó rendelkezések. |
| --- | --- |

b)

közhatalmi vagy egyéb, közfeladatot ellátó szervek között létrejött, közigazgatási megállapodásba beillesztendő rendelkezések, köztük az érintettek érvényesíthető és tényleges jogaira vonatkozó rendelkezések.

(4)   Az európai adatvédelmi biztos által a 45/2001/EK rendelet 9. cikkének (7) bekezdése alapján kiadott engedélyek hatályban maradnak mindaddig, amíg azokat szükség esetén az európai adatvédelmi biztos nem módosítja, nem váltja fel vagy nem helyezi hatályon kívül.

(5)   Az uniós intézmények és szervek tájékoztatják az európai adatvédelmi biztost az esetek azon kategóriáiról, amelyekben e cikket alkalmazták.

49. cikk

Az uniós jog által nem megengedett továbbítás és közlés

Valamely harmadik ország bíróságának bármely olyan ítélete, illetve közigazgatási hatóságának bármely olyan döntése, amely valamely adatkezelő vagy adatfeldolgozó számára személyes adatok továbbítását vagy közlését írja elő, csak akkor ismerhető el vagy hajtható végre bármely módon, ha az az adatok megismerését igénylő harmadik ország és az Unió között létrejött, hatályos nemzetközi megállapodáson, például kölcsönös jogsegélyszerződésen alapul, az adattovábbítás e fejezet szerinti egyéb okainak sérelme nélkül.

50. cikk

Különös helyzetekben biztosított eltérések

(1)   Az (EU) 2016/679 rendelet 45. cikkének (3) bekezdése vagy az (EU) 2016/680 irányelv 36. cikkének (3) bekezdése szerinti megfelelőségi határozat, illetve e rendelet 48. cikke szerinti megfelelő garanciák hiányában a személyes adatok harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítására vagy többszöri továbbítására csak a következő feltételek legalább egyikének teljesülése esetén kerülhet sor:

| a) | az érintett kifejezetten hozzájárulását adta a tervezett továbbításhoz azt követően, hogy tájékoztatták az adattovábbításból eredő – a megfelelőségi határozat és a megfelelő garanciák hiányából fakadó – lehetséges kockázatokról; |
| --- | --- |

a)

az érintett kifejezetten hozzájárulását adta a tervezett továbbításhoz azt követően, hogy tájékoztatták az adattovábbításból eredő – a megfelelőségi határozat és a megfelelő garanciák hiányából fakadó – lehetséges kockázatokról;

| b) | az adattovábbítás az érintett és az adatkezelő közötti szerződés teljesítéséhez, vagy az érintett kérésére hozott, szerződést megelőző intézkedések végrehajtásához szükséges; |
| --- | --- |

b)

az adattovábbítás az érintett és az adatkezelő közötti szerződés teljesítéséhez, vagy az érintett kérésére hozott, szerződést megelőző intézkedések végrehajtásához szükséges;

| c) | az adattovábbítás az adatkezelő és valamely más természetes vagy jogi személy közötti, az érintett érdekét szolgáló szerződés megkötéséhez vagy teljesítéséhez szükséges; |
| --- | --- |

c)

az adattovábbítás az adatkezelő és valamely más természetes vagy jogi személy közötti, az érintett érdekét szolgáló szerződés megkötéséhez vagy teljesítéséhez szükséges;

| d) | az adattovábbítás fontos közérdekből szükséges; |
| --- | --- |

d)

az adattovábbítás fontos közérdekből szükséges;

| e) | az adattovábbítás jogi igények előterjesztése, érvényesítése és védelme miatt szükséges; |
| --- | --- |

e)

az adattovábbítás jogi igények előterjesztése, érvényesítése és védelme miatt szükséges;

| f) | az adattovábbítás az érintett vagy valamely más személy létfontosságú érdekeinek védelme miatt szükséges, és az érintett fizikailag vagy jogilag képtelen a hozzájárulás megadására; vagy |
| --- | --- |

f)

az adattovábbítás az érintett vagy valamely más személy létfontosságú érdekeinek védelme miatt szükséges, és az érintett fizikailag vagy jogilag képtelen a hozzájárulás megadására; vagy

| g) | a továbbítást olyan nyilvántartásból végzik, amely az uniós jognak megfelelően a nyilvánosság tájékoztatását szolgálja, és amely általában a nyilvánosság számára, vagy bármely, jogos érdekét igazoló személy számára betekintés céljából rendelkezésre áll, de csak olyan mértékben, amilyenben az uniós jog által a betekintésre megállapított feltételek az adott esetben teljesülnek. |
| --- | --- |

g)

a továbbítást olyan nyilvántartásból végzik, amely az uniós jognak megfelelően a nyilvánosság tájékoztatását szolgálja, és amely általában a nyilvánosság számára, vagy bármely, jogos érdekét igazoló személy számára betekintés céljából rendelkezésre áll, de csak olyan mértékben, amilyenben az uniós jog által a betekintésre megállapított feltételek az adott esetben teljesülnek.

(2)   Az (1) bekezdés a), b) és c) pontja nem alkalmazandó az uniós intézmények és szervek által közhatalmi jogosítványaik gyakorlása során végzett tevékenységekre.

(3)   Az (1) bekezdés d) pontjában említett közérdeknek az uniós jogban elismertnek kell lennie.

(4)   Az (1) bekezdés g) pontja szerinti adattovábbítás nem érintheti a nyilvántartásban szereplő személyes adatok vagy személyes adatok kategóriáinak összességét, kivéve, ha azt az uniós jog megengedi. Ha a nyilvántartásba csak olyan személyek tekinthetnek be, akiknek ehhez jogos érdeke fűződik, az adattovábbításra csak e személyek kérelmére kerülhet sor, illetve abban az esetben, ha ők a címzettek.

(5)   Megfelelőségi határozat hiányában az uniós jog fontos közérdekből kifejezetten korlátozhatja bizonyos kategóriákba tartozó személyes adatok valamely harmadik országba vagy nemzetközi szervezethez történő továbbítását.

(6)   Az uniós intézmények és szervek tájékoztatják az európai adatvédelmi biztost az esetek azon kategóriáiról, amelyekben e cikket alkalmazták.

51. cikk

A személyes adatok védelmével kapcsolatos nemzetközi együttműködés

A harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos a Bizottsággal és az Európai Adatvédelmi Testülettel együttműködésben megfelelő lépéseket tesz annak érdekében, hogy:

| a) | a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok hatékony érvényesítésének elősegítését célzó nemzetközi együttműködési mechanizmusokat alakítsanak ki; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok hatékony érvényesítésének elősegítését célzó nemzetközi együttműködési mechanizmusokat alakítsanak ki;

| b) | a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítése terén kölcsönös nemzetközi segítségnyújtást biztosítsanak, egyebek mellett értesítés, a panaszok illetékes hatósághoz történő továbbítása, a vizsgálatokban történő segítségnyújtás és információcsere útján, a személyes adatok védelmére és a többi alapvető jogra és szabadságra vonatkozó megfelelő garanciákra is figyelemmel; |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítése terén kölcsönös nemzetközi segítségnyújtást biztosítsanak, egyebek mellett értesítés, a panaszok illetékes hatósághoz történő továbbítása, a vizsgálatokban történő segítségnyújtás és információcsere útján, a személyes adatok védelmére és a többi alapvető jogra és szabadságra vonatkozó megfelelő garanciákra is figyelemmel;

| c) | az érdekelt feleket bevonják a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítése érdekében folytatott nemzetközi együttműködés előmozdítását célzó párbeszédbe és tevékenységekbe; |
| --- | --- |

c)

az érdekelt feleket bevonják a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok érvényesítése érdekében folytatott nemzetközi együttműködés előmozdítását célzó párbeszédbe és tevékenységekbe;

| d) | előmozdítsák a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok és gyakorlat átadását és dokumentálását, beleértve a harmadik országok viszonylatában felmerülő joghatósági összeütközéseket is. |
| --- | --- |

d)

előmozdítsák a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok és gyakorlat átadását és dokumentálását, beleértve a harmadik országok viszonylatában felmerülő joghatósági összeütközéseket is.

VI. FEJEZET

EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS

52. cikk

Európai adatvédelmi biztos

(1)   E rendelettel létrejön az európai adatvédelmi biztos.

(2)   A személyes adatok kezelése tekintetében az európai adatvédelmi biztos felelős annak biztosításáért, hogy az uniós intézmények és szervek tiszteletben tartsák a természetes személyek alapvető jogait és szabadságait, különösen az adatvédelemhez való jogukat.

(3)   Az európai adatvédelmi biztos feladata, hogy a személyes adatok uniós intézmény vagy szerv általi kezelésével kapcsolatban figyelemmel kísérje és biztosítsa az e rendelet és bármely más, a természetes személyek alapvető jogainak és szabadságainak védelméről szóló uniós jogi aktus rendelkezéseinek alkalmazását, valamint a személyes adatok kezelésével kapcsolatos minden ügyben tanáccsal szolgáljon az uniós intézmények és szervek, valamint az érintettek számára. Az említett célok érdekében az európai adatvédelmi biztos ellátja az 57. cikkben megállapított feladatokat, és gyakorolja az 58. cikkben biztosított hatásköröket.

(4)   Az 1049/2001/EK rendeletet alkalmazni kell az európai adatvédelmi biztos birtokában levő dokumentumokra. Az európai adatvédelmi biztos részletes szabályokat fogad el az 1049/2001/EK rendeletnek az említett dokumentumok tekintetében történő alkalmazására vonatkozóan.

53. cikk

Az európai adatvédelmi biztos kinevezése

(1)   Az Európai Parlament és a Tanács közös megegyezéssel nevezi ki az európai adatvédelmi biztost ötéves időtartamra, a Bizottság által nyílt pályázati felhívást követően elkészített lista alapján. A pályázati felhívás lehetővé teszi, hogy az egész Unión belül valamennyi érdekelt fél benyújthassa pályázatát. A Bizottság által a pályázókról összeállított lista nyilvános, és legalább három pályázót tartalmaz. A Bizottság által összeállított lista alapján az Európai Parlament illetékes bizottsága dönthet úgy, hogy meghallgatást tart annak lehetővé tétele érdekében, hogy kifejezze, melyik pályázót részesíti előnyben.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, pályázókról összeállított listán olyan személyek szerepelnek, akiknek függetlenségéhez nem férhet kétség, és akik elismerten rendelkeznek az adatvédelemmel kapcsolatos szakmai tudással és az európai adatvédelmi biztos feladatainak ellátásához szükséges tapasztalattal és készségekkel.

(3)   Az európai adatvédelmi biztos megbízatása egyszer megújítható.

(4)   Az európai adatvédelmi biztos megbízatása megszűnik a következő körülmények fennállása esetén:

| a) | ha az európai adatvédelmi biztos helyére mást neveznek ki; |
| --- | --- |

a)

ha az európai adatvédelmi biztos helyére mást neveznek ki;

| b) | ha az európai adatvédelmi biztos lemond tisztségéről; |
| --- | --- |

b)

ha az európai adatvédelmi biztos lemond tisztségéről;

| c) | ha az európai adatvédelmi biztost felmentik vagy kötelező nyugdíjazást írnak elő számára. |
| --- | --- |

c)

ha az európai adatvédelmi biztost felmentik vagy kötelező nyugdíjazást írnak elő számára.

(5)   Az európai adatvédelmi biztost az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérelmére a Bíróság felmentheti, vagy a nyugdíjhoz, illetve az egyéb juttatásokhoz való jogától megfoszthatja abban az esetben, ha már nem felel meg a feladatai teljesítéséhez előírt feltételeknek, vagy súlyos kötelességszegést követett el.

(6)   A megbízatás lejárta vagy önkéntes lemondás esetén az európai adatvédelmi biztos mindazonáltal mindaddig hivatalában marad, amíg utódjáról nem gondoskodnak.

(7)   Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 11–14., valamint 17. cikkét az európai adatvédelmi biztosra is alkalmazni kell.

54. cikk

Az európai adatvédelmi biztos feladatkörének ellátására vonatkozó szabályozás és általános feltételek, személyi és anyagi erőforrások

(1)   Az európai adatvédelmi biztos a javadalmazás, a juttatások, az öregségi nyugdíj és a javadalmazás helyett nyújtott egyéb kedvezmények meghatározása tekintetében a Bíróság bíráival egyenrangú.

(2)   A költségvetési hatóság biztosítja, hogy az európai adatvédelmi biztos rendelkezzen a feladatainak elvégzéséhez szükséges személyi és anyagi erőforrásokkal.

(3)   Az európai adatvédelmi biztos költségvetése az Unió általános költségvetése igazgatási kiadásokhoz kapcsolódó szakaszának külön tételében jelenik meg.

(4)   Az európai adatvédelmi biztos munkáját titkárság segíti. A titkárság tisztviselőit és egyéb alkalmazottait az európai adatvédelmi biztos nevezi ki, felettesük az európai adatvédelmi biztos. Kizárólag az ő irányítása alá tartoznak. Létszámukról évente a költségvetési eljárás keretében döntenek. Az európai adatvédelmi biztos hivatalának azon alkalmazottaira, akik részt vesznek az Európai Adatvédelmi Testület uniós jog által meghatározott feladatainak ellátásában az (EU) 2016/679 rendelet 75. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.

(5)   Az európai adatvédelmi biztos titkárságának tisztviselőire és más alkalmazottaira az Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó szabályok és szabályzatok vonatkoznak.

(6)   Az európai adatvédelmi biztos székhelye Brüsszelben van.

55. cikk

Függetlenség

(1)   Az európai adatvédelmi biztos az e rendelet alapján ráruházott feladatai elvégzése és hatáskörei gyakorlása során teljesen függetlenül jár el.

(2)   Az európai adatvédelmi biztos az e rendelettel összhangban ráruházott feladatai végzése és hatáskörei gyakorlása során bármilyen – közvetlen vagy közvetett – külső befolyástól mentesen jár el, és senkitől sem kérhet vagy fogadhat el utasítást.

(3)   Az európai adatvédelmi biztos tartózkodik minden olyan cselekedettől, amely feladataival nem egyeztethető össze, és hivatali ideje alatt sem javadalmazás ellenében, sem anélkül nem vállalhat egyéb szakmai tevékenységet.

(4)   Az európai adatvédelmi biztos megbízatásának lejárta után köteles a kinevezések és előnyök elfogadása tekintetében feddhetetlen és tartózkodó magatartást tanúsítani.

56. cikk

Szakmai titoktartás

Az európai adatvédelmi biztost és személyzetét a megbízatási idejük alatt és után egyaránt szakmai titoktartási kötelezettség terheli minden olyan bizalmas információ tekintetében, amelyről hivatali feladataik ellátása során szereztek tudomást.

57. cikk

Feladatok

(1)   Az e rendeletben meghatározott egyéb feladatok sérelme nélkül, az európai adatvédelmi biztos a következő feladatokat látja el:

| a) | figyelemmel kíséri és biztosítja e rendeletnek az uniós intézmények és szervek általi alkalmazását, kivéve a személyes adatoknak a Bíróság általi kezelését, amennyiben az igazságszolgáltatási feladatkörében jár el; |
| --- | --- |

a)

figyelemmel kíséri és biztosítja e rendeletnek az uniós intézmények és szervek általi alkalmazását, kivéve a személyes adatoknak a Bíróság általi kezelését, amennyiben az igazságszolgáltatási feladatkörében jár el;

| b) | elősegíti a nyilvánosság figyelmének felkeltését és az ismeretek terjesztését a személyes adatok kezelésével összefüggő kockázatok, szabályok, garanciák és jogok vonatkozásában. Különös figyelmet fordít a kifejezetten gyermekekre irányuló tevékenységekre; |
| --- | --- |

b)

elősegíti a nyilvánosság figyelmének felkeltését és az ismeretek terjesztését a személyes adatok kezelésével összefüggő kockázatok, szabályok, garanciák és jogok vonatkozásában. Különös figyelmet fordít a kifejezetten gyermekekre irányuló tevékenységekre;

| c) | felhívja az adatkezelők és az adatfeldolgozók figyelmét az e rendelet szerinti kötelezettségeikre; |
| --- | --- |

c)

felhívja az adatkezelők és az adatfeldolgozók figyelmét az e rendelet szerinti kötelezettségeikre;

| d) | kérésre tájékoztatást ad bármely érintettnek az e rendelet alapján őt megillető jogok gyakorlásával kapcsolatban, és e célból adott esetben együttműködik a nemzeti felügyeleti hatóságokkal; |
| --- | --- |

d)

kérésre tájékoztatást ad bármely érintettnek az e rendelet alapján őt megillető jogok gyakorlásával kapcsolatban, és e célból adott esetben együttműködik a nemzeti felügyeleti hatóságokkal;

| e) | kezeli az érintett vagy valamely szerv, szervezet vagy egyesület által a 67. cikkel összhangban benyújtott panaszokat, a panasz tárgyát a szükséges mértékben kivizsgálja, továbbá észszerű határidőn belül tájékoztatja a panaszost a vizsgálattal kapcsolatos fejleményekről és eredményekről, különösen, ha további vizsgálat vagy egy másik felügyeleti hatósággal való együttműködés válik szükségessé; |
| --- | --- |

e)

kezeli az érintett vagy valamely szerv, szervezet vagy egyesület által a 67. cikkel összhangban benyújtott panaszokat, a panasz tárgyát a szükséges mértékben kivizsgálja, továbbá észszerű határidőn belül tájékoztatja a panaszost a vizsgálattal kapcsolatos fejleményekről és eredményekről, különösen, ha további vizsgálat vagy egy másik felügyeleti hatósággal való együttműködés válik szükségessé;

| f) | vizsgálatot folytat e rendelet alkalmazásával kapcsolatban, akár más felügyeleti hatóságtól vagy más közhatalmi szervtől kapott információ alapján is; |
| --- | --- |

f)

vizsgálatot folytat e rendelet alkalmazásával kapcsolatban, akár más felügyeleti hatóságtól vagy más közhatalmi szervtől kapott információ alapján is;

| g) | saját kezdeményezésére vagy kérésre tanácsot ad az uniós intézményeknek és szerveknek a természetes személyek jogainak és szabadságainak a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelmével kapcsolatos jogalkotási és közigazgatási intézkedésekről; |
| --- | --- |

g)

saját kezdeményezésére vagy kérésre tanácsot ad az uniós intézményeknek és szerveknek a természetes személyek jogainak és szabadságainak a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelmével kapcsolatos jogalkotási és közigazgatási intézkedésekről;

| h) | figyelemmel kíséri a vonatkozó fejleményeket – különösen az információtechnológia és hírközlési technológia fejlődését –, amennyiben azok hatással vannak a személyes adatok védelmére; |
| --- | --- |

h)

figyelemmel kíséri a vonatkozó fejleményeket – különösen az információtechnológia és hírközlési technológia fejlődését –, amennyiben azok hatással vannak a személyes adatok védelmére;

| i) | elfogadja a 29. cikk (8) bekezdésében és a 48. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett általános szerződési feltételeket; |
| --- | --- |

i)

elfogadja a 29. cikk (8) bekezdésében és a 48. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett általános szerződési feltételeket;

| j) | a 39. cikk (4) bekezdése értelmében az adatvédelmi hatásvizsgálatra vonatkozó kötelezettséggel kapcsolatban jegyzéket állít össze és vezeti azt; |
| --- | --- |

j)

a 39. cikk (4) bekezdése értelmében az adatvédelmi hatásvizsgálatra vonatkozó kötelezettséggel kapcsolatban jegyzéket állít össze és vezeti azt;

| k) | részt vesz az Európai Adatvédelmi Testület tevékenységeiben; |
| --- | --- |

k)

részt vesz az Európai Adatvédelmi Testület tevékenységeiben;

| l) | biztosítja az Európai Adatvédelmi Testület titkárságát, az (EU) 2016/679 rendelet 75. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

l)

biztosítja az Európai Adatvédelmi Testület titkárságát, az (EU) 2016/679 rendelet 75. cikkével összhangban;

| m) | tanácsot ad a 40. cikk (2) bekezdésében említett adatkezeléssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

m)

tanácsot ad a 40. cikk (2) bekezdésében említett adatkezeléssel kapcsolatban;

| n) | engedélyezi a 48. cikk (3) bekezdésében említett szerződéses feltételeket és rendelkezéseket; |
| --- | --- |

n)

engedélyezi a 48. cikk (3) bekezdésében említett szerződéses feltételeket és rendelkezéseket;

| o) | belső nyilvántartást vezet e rendelet megsértéséről és az 58. cikk (2) bekezdése szerint meghozott intézkedésekről; |
| --- | --- |

o)

belső nyilvántartást vezet e rendelet megsértéséről és az 58. cikk (2) bekezdése szerint meghozott intézkedésekről;

| p) | ellát bármely egyéb, a személyes adatok védelméhez kapcsolódó feladatot; és |
| --- | --- |

p)

ellát bármely egyéb, a személyes adatok védelméhez kapcsolódó feladatot; és

| q) | megállapítja saját eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

q)

megállapítja saját eljárási szabályzatát.

(2)   Az európai adatvédelmi biztos megkönnyíti az (1) bekezdés e) pontjában említett panaszok benyújtását, például olyan intézkedésekkel, hogy elektronikus úton is kitölthető panasz benyújtására szolgáló formanyomtatványt hoz létre, nem zárva ki azonban más kommunikációs eszközöket sem.

(3)   Az európai adatvédelmi biztos az érintett számára térítésmentesen végzi feladatait.

(4)   Ha a kérelem egyértelműen megalapozatlan vagy – különösen ismétlődő jellege miatt – túlzó, az európai adatvédelmi biztos megtagadhatja, hogy eljárjon a kérelemmel kapcsolatban. A kérelem egyértelműen megalapozatlan vagy túlzó jellegének bizonyítása az európai adatvédelmi biztost terheli.

58. cikk

Hatáskörök

(1)   Az európai adatvédelmi biztos a következő vizsgálati hatáskörében eljárva:

| a) | utasítja az adatkezelőt és az adatfeldolgozót, hogy adják meg számára a feladatai elvégzéséhez szükséges tájékoztatást; |
| --- | --- |

a)

utasítja az adatkezelőt és az adatfeldolgozót, hogy adják meg számára a feladatai elvégzéséhez szükséges tájékoztatást;

| b) | vizsgálatot folytat adatvédelmi auditok formájában; |
| --- | --- |

b)

vizsgálatot folytat adatvédelmi auditok formájában;

| c) | értesíti az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót e rendelet feltételezett megsértéséről; |
| --- | --- |

c)

értesíti az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót e rendelet feltételezett megsértéséről;

| d) | hozzáférést kap az adatkezelőtől és az adatfeldolgozótól a feladataik teljesítéséhez szükséges minden személyes adathoz és minden információhoz; |
| --- | --- |

d)

hozzáférést kap az adatkezelőtől és az adatfeldolgozótól a feladataik teljesítéséhez szükséges minden személyes adathoz és minden információhoz;

| e) | az uniós joggal összhangban hozzáférést kap az adatkezelő és az adatfeldolgozó bármely helyiségéhez, ideértve minden adatkezeléshez használt felszerelést és eszközt. |
| --- | --- |

e)

az uniós joggal összhangban hozzáférést kap az adatkezelő és az adatfeldolgozó bármely helyiségéhez, ideértve minden adatkezeléshez használt felszerelést és eszközt.

(2)   Az európai adatvédelmi biztos a következő korrekciós hatáskörében eljárva:

| a) | figyelmezteti az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót, hogy a tervezett adatkezelési tevékenységei valószínűsíthetően sértik e rendelet rendelkezéseit; |
| --- | --- |

a)

figyelmezteti az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót, hogy a tervezett adatkezelési tevékenységei valószínűsíthetően sértik e rendelet rendelkezéseit;

| b) | elmarasztalja az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót, ha adatkezelési tevékenysége megsértette e rendelet rendelkezéseit; |
| --- | --- |

b)

elmarasztalja az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót, ha adatkezelési tevékenysége megsértette e rendelet rendelkezéseit;

| c) | az ügyeket az érintett adatkezelő vagy adatfeldolgozó, illetve szükség esetén az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elé utalja; |
| --- | --- |

c)

az ügyeket az érintett adatkezelő vagy adatfeldolgozó, illetve szükség esetén az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elé utalja;

| d) | utasítja az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót, hogy teljesítse az érintettnek az e rendelet szerinti jogai gyakorlására vonatkozó kérelmét; |
| --- | --- |

d)

utasítja az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót, hogy teljesítse az érintettnek az e rendelet szerinti jogai gyakorlására vonatkozó kérelmét;

| e) | utasítja az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót, hogy adatkezelési műveleteit – adott esetben meghatározott módon és meghatározott időtartamon belül – hozza összhangba e rendelet rendelkezéseivel; |
| --- | --- |

e)

utasítja az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót, hogy adatkezelési műveleteit – adott esetben meghatározott módon és meghatározott időtartamon belül – hozza összhangba e rendelet rendelkezéseivel;

| f) | utasítja az adatkezelőt, hogy tájékoztassa az érintettet az adatvédelmi incidensről; |
| --- | --- |

f)

utasítja az adatkezelőt, hogy tájékoztassa az érintettet az adatvédelmi incidensről;

| g) | átmenetileg vagy véglegesen korlátozza az adatkezelést, ideértve az adatkezelés megtiltását is; |
| --- | --- |

g)

átmenetileg vagy véglegesen korlátozza az adatkezelést, ideértve az adatkezelés megtiltását is;

| h) | a 18., a 19. és a 20. cikkben foglaltak értelmében elrendeli a személyes adatok helyesbítését vagy törlését, illetve az adatkezelés korlátozását, valamint a 19. cikk (2) bekezdése és a 21. cikk értelmében elrendeli azon címzettek erről való értesítését, akikkel vagy amelyekkel a személyes adatokat közölték; |
| --- | --- |

h)

a 18., a 19. és a 20. cikkben foglaltak értelmében elrendeli a személyes adatok helyesbítését vagy törlését, illetve az adatkezelés korlátozását, valamint a 19. cikk (2) bekezdése és a 21. cikk értelmében elrendeli azon címzettek erről való értesítését, akikkel vagy amelyekkel a személyes adatokat közölték;

| i) | a 66. cikk értelmében közigazgatási bírságot szab ki, ha valamely uniós intézmény vagy szerv nem felel meg az e bekezdés d)–h) és j) pontjában említett intézkedéseknek, az egyes esetek körülményeitől függően; |
| --- | --- |

i)

a 66. cikk értelmében közigazgatási bírságot szab ki, ha valamely uniós intézmény vagy szerv nem felel meg az e bekezdés d)–h) és j) pontjában említett intézkedéseknek, az egyes esetek körülményeitől függően;

| j) | elrendeli a tagállambeli vagy harmadik országbeli címzett vagy nemzetközi szervezet felé irányuló adatáramlás felfüggesztését. |
| --- | --- |

j)

elrendeli a tagállambeli vagy harmadik országbeli címzett vagy nemzetközi szervezet felé irányuló adatáramlás felfüggesztését.

(3)   Az európai adatvédelmi biztos a következő engedélyezési és tanácsadási hatáskörökkel rendelkezik:

| a) | tanácsot ad az érintetteknek jogaik gyakorlásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

tanácsot ad az érintetteknek jogaik gyakorlásával kapcsolatban;

| b) | tanácsot ad az adatkezelőnek a 40. cikkben említett előzetes konzultációs eljárással és a 41. cikk (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

b)

tanácsot ad az adatkezelőnek a 40. cikkben említett előzetes konzultációs eljárással és a 41. cikk (2) bekezdésével összhangban;

| c) | saját kezdeményezésére vagy kérésre a személyes adatok védelmével kapcsolatos bármilyen kérdésben véleményt bocsát ki uniós intézmények és szervek, valamint a nyilvánosság részére; |
| --- | --- |

c)

saját kezdeményezésére vagy kérésre a személyes adatok védelmével kapcsolatos bármilyen kérdésben véleményt bocsát ki uniós intézmények és szervek, valamint a nyilvánosság részére;

| d) | elfogadja a 29. cikk (8) bekezdésben és a 48. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett általános adatvédelmi kikötéseket; |
| --- | --- |

d)

elfogadja a 29. cikk (8) bekezdésben és a 48. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett általános adatvédelmi kikötéseket;

| e) | engedélyezi a 48. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett szerződéses feltételeket; |
| --- | --- |

e)

engedélyezi a 48. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett szerződéses feltételeket;

| f) | engedélyezi a 48. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett közigazgatási megállapodásokat; |
| --- | --- |

f)

engedélyezi a 48. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett közigazgatási megállapodásokat;

| g) | engedélyezi a 40. cikk (4) bekezdése szerint elfogadott végrehajtási jogi aktusok szerinti adatkezelési műveleteket. |
| --- | --- |

g)

engedélyezi a 40. cikk (4) bekezdése szerint elfogadott végrehajtási jogi aktusok szerinti adatkezelési műveleteket.

(4)   Az európai adatvédelmi biztos jogosult a Bíróság elé utalni az ügyet a Szerződésekben meghatározott feltételek mellett, továbbá beavatkozni a Bíróság előtt indított keresetekbe.

(5)   Az e cikk értelmében az európai adatvédelmi biztosra ruházott hatáskörök gyakorlására megfelelő garanciák mellett kerülhet sor, ideértve az uniós jogban meghatározott hatékony bírósági jogorvoslatokat és tisztességes eljárást is.

59. cikk

Az adatkezelőknek és az adatfeldolgozóknak a feltételezett jogsértésekre vonatkozóan fennálló válaszadási kötelezettsége

Amennyiben az európai adatvédelmi biztos gyakorolja az 58. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában előírt hatásköröket, az érintett adatkezelő vagy adatfeldolgozó az európai adatvédelmi biztos által meghatározandó észszerű határidőn belül tájékoztatja az európai adatvédelmi biztost, figyelembe véve az egyes esetek körülményeit. A válasz az európai adatvédelmi biztos észrevételei nyomán tett intézkedések – amennyiben voltak ilyenek – leírását is tartalmazza.

60. cikk

Tevékenységi jelentés

(1)   Az európai adatvédelmi biztos tevékenységéről éves jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz, és azt egyidejűleg nyilvánosságra hozza.

(2)   Az európai adatvédelmi biztos az (1) bekezdésben említett jelentést továbbítja a többi uniós intézménynek és szervnek, amelyek észrevételeket tehetnek a jelentésnek az Európai Parlament által történő esetleges vizsgálata céljából.

VII. FEJEZET

EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS EGYSÉGESSÉG

61. cikk

Együttműködés az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti felügyeleti hatóságok között

Az európai adatvédelmi biztos együttműködik a nemzeti felügyeleti hatóságokkal és a 2009/917/IB tanácsi határozat (19) 25. cikke alapján létrehozott közös ellenőrző hatósággal a feladataik ellátásához szükséges mértékben, különösen azáltal, hogy egymás rendelkezésére bocsátják a vonatkozó információkat, felkérik egymást hatáskörük gyakorlására, és választ adnak egymás megkereséseire.

19

62. cikk

Az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti felügyeleti hatóságok által koordinált felügyelet

(1)   Amennyiben egy uniós jogi aktus e cikkre hivatkozik, az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti felügyeleti hatóságok – mindegyik saját hatáskörén belül eljárva – aktívan együttműködnek felelősségi köreiken belül a nagyméretű IT-rendszerek és az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek hatékony felügyeletének biztosítása érdekében.

(2)   Az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti felügyeleti hatóságok hatáskörükön és felelősségi köreiken belül eljárva, szükség esetén, egymás között releváns információkat cserélnek, segítséget nyújtanak egymásnak az auditok és vizsgálatok végzéséhez, megvizsgálják az e rendelet és más alkalmazandó uniós jogi aktusok értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos nehézségeket, tanulmányozzák a független felügyelet vagy az érintettek jogainak gyakorlásával kapcsolatos problémákat, harmonizált javaslatokat dolgoznak ki az esetleges problémák megoldására és előmozdítják az adatvédelmi jogokkal kapcsolatos tudatosságot.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott célokból az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti felügyeleti hatóságok legalább évente kétszer üléseznek az Európai Adatvédelmi Testület keretében. E célból az Európai Adatvédelmi Testület szükség esetén további munkamódszereket dolgozhat ki.

(4)   Az Európai Adatvédelmi Testület kétévente a tevékenységek koordinált felügyeletéről szóló közös jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

VIII. FEJEZET

JOGORVOSLAT, FELELŐSSÉG ÉS SZANKCIÓK

63. cikk

Az európai adatvédelmi biztoshoz intézett panasz benyújtásához való jog

(1)   Az egyéb bírósági, közigazgatási vagy bíróságon kívüli jogorvoslatok sérelme nélkül, minden érintett jogosult arra, hogy panaszt nyújtson be az európai adatvédelmi biztoshoz, ha az érintett megítélése szerint a rá vonatkozó személyes adatok kezelése megsérti e rendeletet.

(2)   Az európai adatvédelmi biztos tájékoztatja a panaszost a panaszhoz fűződő fejleményekről és eredményekről, ideértve a 64. cikk szerinti bírósági jogorvoslat lehetőségét is.

(3)   Amennyiben az európai adatvédelmi biztos nem foglalkozik a panasszal, vagy a panasz állásáról vagy eredményéről három hónapon belül nem tájékoztatja a panaszost, úgy kell tekinteni, hogy az európai adatvédelmi biztos elutasító határozatot hozott.

64. cikk

A hatékony bírósági jogorvoslathoz való jog

(1)   Az e rendelet rendelkezéseivel kapcsolatos valamennyi jogvitában – ideértve a kártérítési igényeket is – a Bíróság rendelkezik hatáskörrel.

(2)   Az európai adatvédelmi biztos határozataival szemben – ideértve a 63. cikk (3) bekezdése szerinti határozatokat is – a Bíróságnál lehet keresetet benyújtani.

(3)   A Bíróság korlátlan hatáskörrel rendelkezik a 66. cikkben említett közigazgatási bírságok felülvizsgálata tekintetében. A Bíróság a 66. cikkben megadott határokon belül törölheti, csökkentheti vagy megemelheti e bírságok összegét.

65. cikk

A kártérítéshez való jog

Minden olyan személy, aki e rendelet megsértésének következményeként vagyoni vagy nem vagyoni kárt szenved, az elszenvedett kárért a Szerződésekben foglalt feltételek szerint kártérítésre jogosult az uniós intézménytől vagy szervtől.

66. cikk

Közigazgatási bírságok

(1)   Az európai adatvédelmi biztos az egyes esetek körülményeitől függően közigazgatási bírságot szabhat ki az uniós intézményekre és szervekre, amennyiben valamely uniós intézmény vagy szerv nem tesz eleget az európai adatvédelmi biztos által az 58. cikk (2) bekezdésének d) – h) és j) pontja értelmében hozott határozatnak. Annak eldöntésekor, hogy szükség van-e közigazgatási bírság kiszabására, illetve a közigazgatási bírság összegének megállapításakor minden egyes esetben kellőképpen figyelembe kell venni a következőket:

| a) | a jogsértés jellege, súlyossága és időtartama, figyelembe véve az adott adatkezelés jellegét, körét vagy célját, továbbá azon érintettek száma, akiket a jogsértés érint, valamint az általuk elszenvedett kár mértéke; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés jellege, súlyossága és időtartama, figyelembe véve az adott adatkezelés jellegét, körét vagy célját, továbbá azon érintettek száma, akiket a jogsértés érint, valamint az általuk elszenvedett kár mértéke;

| b) | az uniós intézmény vagy szerv részéről az érintettek által elszenvedett kár enyhítése érdekében tett bármely intézkedés; |
| --- | --- |

b)

az uniós intézmény vagy szerv részéről az érintettek által elszenvedett kár enyhítése érdekében tett bármely intézkedés;

| c) | az uniós intézmény vagy szerv felelősségének mértéke, figyelembe véve az általuk a 27. és a 33. cikk értelmében foganatosított technikai és szervezési intézkedéseket; |
| --- | --- |

c)

az uniós intézmény vagy szerv felelősségének mértéke, figyelembe véve az általuk a 27. és a 33. cikk értelmében foganatosított technikai és szervezési intézkedéseket;

| d) | az uniós intézmény vagy szerv által korábban elkövetett hasonló jogsértések; |
| --- | --- |

d)

az uniós intézmény vagy szerv által korábban elkövetett hasonló jogsértések;

| e) | az európai adatvédelmi biztossal a jogsértés orvoslása és a jogsértés esetleges negatív hatásainak enyhítése érdekében folytatott együttműködés mértéke; |
| --- | --- |

e)

az európai adatvédelmi biztossal a jogsértés orvoslása és a jogsértés esetleges negatív hatásainak enyhítése érdekében folytatott együttműködés mértéke;

| f) | a jogsértés által érintett személyes adatok kategóriái; |
| --- | --- |

f)

a jogsértés által érintett személyes adatok kategóriái;

| g) | az, ahogyan az európai adatvédelmi biztos tudomást szerzett a jogsértésről, különös tekintettel arra, hogy az uniós intézmény vagy szerv jelentette-e be a jogsértést, és ha igen, milyen részletességgel; |
| --- | --- |

g)

az, ahogyan az európai adatvédelmi biztos tudomást szerzett a jogsértésről, különös tekintettel arra, hogy az uniós intézmény vagy szerv jelentette-e be a jogsértést, és ha igen, milyen részletességgel;

| h) | az érintett uniós intézménnyel vagy szervvel szemben korábban elrendelt, az 58. cikkben említett valamely intézkedésnek való megfelelés. A bírságok kiszabásához vezető eljárásokat az ügy körülményeinek megfelelően észszerű határidőn belül kell lefolytatni, figyelembe véve a 69. cikkben említett vonatkozó fellépéseket és eljárásokat. |
| --- | --- |

h)

az érintett uniós intézménnyel vagy szervvel szemben korábban elrendelt, az 58. cikkben említett valamely intézkedésnek való megfelelés. A bírságok kiszabásához vezető eljárásokat az ügy körülményeinek megfelelően észszerű határidőn belül kell lefolytatni, figyelembe véve a 69. cikkben említett vonatkozó fellépéseket és eljárásokat.

(2)   Uniós intézmény vagy szerv a 8., a 12., a 27–35., a 39., a 40., a 43., a 44. és a 45. cikk szerinti kötelezettségeinek megsértése esetén az e cikk (1) bekezdésével összhangban jogsértésenként legfeljebb 25 000 EUR összegű közigazgatási bírság szabható ki, és a bírság éves felső határa 250 000 EUR.

(3)   Uniós intézmény vagy szerv a következő rendelkezések megsértése esetén az (1) bekezdéssel összhangban jogsértésenként legfeljebb 50 000 EUR, évente összesen legfeljebb 500 000 EUR összegű közigazgatási bírság szabható ki:

| a) | az adatkezelés elvei – ideértve a hozzájárulás feltételeit is – a 4., az 5., a 7. és a 10. cikk értelmében; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelés elvei – ideértve a hozzájárulás feltételeit is – a 4., az 5., a 7. és a 10. cikk értelmében;

| b) | az érintettek jogai a 14–24. cikk értelmében; |
| --- | --- |

b)

az érintettek jogai a 14–24. cikk értelmében;

| c) | személyes adatok harmadik országbeli címzett vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítása a 46–50. cikk értelmében. |
| --- | --- |

c)

személyes adatok harmadik országbeli címzett vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítása a 46–50. cikk értelmében.

(4)   Ha egy uniós intézmény vagy szerv egyazon adatkezelési művelet vagy egymáshoz kapcsolódó vagy folyamatos adatkezelési műveletek tekintetében e rendelet több rendelkezését, vagy ugyanazon rendelkezését több alkalommal is megsérti, a bírság teljes összege nem haladhatja meg a legsúlyosabb jogsértés esetén meghatározott összeget.

(5)   Az e cikk szerinti határozatok meghozatala előtt az európai adatvédelmi biztos biztosítja az európai adatvédelmi biztos által lefolytatott eljárás tárgyát képező uniós intézmény vagy szerv számára a lehetőséget, hogy kifejtse álláspontját azon ügyekben, amelyek ellen az európai adatvédelmi biztos kifogást emelt. Az európai adatvédelmi biztos határozatait csak olyan kifogásokra alapozza, amelyekkel kapcsolatban az érintett felek megtehették észrevételeiket. A panaszosokat szorosan bevonják az eljárásokba.

(6)   Az érintett felek védekezéshez való jogát az eljárás során teljes mértékben tiszteletben kell tartani. Az érintett felek jogosultak arra, hogy hozzáférjenek az európai adatvédelmi biztos aktájához, figyelemmel az egyéneknek vagy vállalkozásoknak a személyes adataik vagy üzleti titkaik védeleméhez fűződő jogos érdekére.

(7)   Az e cikk szerint kiszabott bírságok révén beszedett összegek az Unió általános költségvetésének bevételét képezik.

67. cikk

Az érintettek képviselete

Az érintett jogosult arra, hogy panaszának az európai adatvédelmi biztoshoz a nevében történő benyújtásával, a 63. és a 64. cikkben említett jogainak nevében való gyakorlásával, valamint a 65. cikkben említett kártérítéshez való jognak a nevében történő gyakorlásával olyan nonprofit jellegű szervet, szervezetet vagy egyesületet bízzon meg, amelyet az uniós jognak vagy valamely tagállam jogának megfelelően hoztak létre, amelynek az alapszabályában rögzített céljai a közérdeket szolgálják, és amely az érintettek jogainak és szabadságainak a személyes adataik vonatkozásában biztosított védelme területén tevékenykedik.

68. cikk

Az Unió személyzete által benyújtott panaszok

Az uniós intézmények vagy szervek által alkalmazott bármely személy a hivatali út igénybevétele nélkül is panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz az e rendelet rendelkezéseinek feltételezett megsértésével kapcsolatban. Senki sem szenvedhet sérelmet amiatt, hogy valamely feltételezett jogsértéssel kapcsolatban panaszt nyújtott be az európai adatvédelmi biztoshoz.

69. cikk

Szankciók

Ha az Unió tisztviselője vagy más alkalmazottja az e rendeletben foglalt kötelezettségeit szándékosan vagy gondatlanságból megszegi, az érintett tisztviselő vagy más alkalmazott ellen a személyzeti szabályzatban megállapított szabályoknak és eljárásoknak megfelelően fegyelmi eljárás indul, vagy vele szemben más intézkedést foganatosítanak.

IX. FEJEZET

A MŰVELETI VONATKOZÁSÚ SZEMÉLYES ADATOKNAK AZ EUMSZ HARMADIK RÉSZE V. CÍME 4. VAGY 5. FEJEZETÉNEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TEVÉKENYSÉGEK VÉGZÉSE SORÁN TÖRTÉNŐ, UNIÓS SZERVEK, HIVATALOK ÉS ÜGYNÖKSÉGEK ÁLTALI KEZELÉSE

70. cikk

A fejezet hatálya

Ez a fejezet csak a műveleti vonatkozású személyes adatoknak az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek általi, az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek során végzett kezelésére vonatkozik, az ilyen uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre vonatkozó különös adatvédelmi szabályok sérelme nélkül.

71. cikk

A műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésére vonatkozó elvek

(1)   A műveleti vonatkozású személyes adatok:

| a) | kezelését jogszerűen és tisztességesen kell végezni („jogszerűség és tisztességes eljárás”); |
| --- | --- |

a)

kezelését jogszerűen és tisztességesen kell végezni („jogszerűség és tisztességes eljárás”);

| b) | gyűjtése csak meghatározott, egyértelmű és jogszerű célból történhet, és nem kezelhetők ezzel a céllal össze nem egyeztethető módon („célhoz kötöttség”); |
| --- | --- |

b)

gyűjtése csak meghatározott, egyértelmű és jogszerű célból történhet, és nem kezelhetők ezzel a céllal össze nem egyeztethető módon („célhoz kötöttség”);

| c) | az adatkezelés céljai szempontjából megfelelőnek és relevánsnak kell lenniük, és a szükségesre kell korlátozódniuk („adattakarékosság”); |
| --- | --- |

c)

az adatkezelés céljai szempontjából megfelelőnek és relevánsnak kell lenniük, és a szükségesre kell korlátozódniuk („adattakarékosság”);

| d) | pontosnak kell lenniük, és szükség esetén naprakésszé kell tenni őket; minden észszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy az adatkezelés céljai szempontjából pontatlan személyes adatokat haladéktalanul töröljék vagy helyesbítsék („pontosság”); |
| --- | --- |

d)

pontosnak kell lenniük, és szükség esetén naprakésszé kell tenni őket; minden észszerű intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy az adatkezelés céljai szempontjából pontatlan személyes adatokat haladéktalanul töröljék vagy helyesbítsék („pontosság”);

| e) | tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek azonosítását csak a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelése céljából szükséges ideig teszi lehetővé („korlátozott tárolhatóság”); |
| --- | --- |

e)

tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek azonosítását csak a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelése céljából szükséges ideig teszi lehetővé („korlátozott tárolhatóság”);

| f) | kezelését oly módon kell végezni, hogy megfelelő technikai vagy szervezési intézkedések alkalmazásával biztosítva legyen a műveleti vonatkozású személyes adatok megfelelő biztonsága, ideértve az adatok jogosulatlan vagy jogellenes kezelésével, véletlen elvesztésével, megsemmisítésével vagy károsodásával szembeni védelmet is („integritás és bizalmas jelleg”). |
| --- | --- |

f)

kezelését oly módon kell végezni, hogy megfelelő technikai vagy szervezési intézkedések alkalmazásával biztosítva legyen a műveleti vonatkozású személyes adatok megfelelő biztonsága, ideértve az adatok jogosulatlan vagy jogellenes kezelésével, véletlen elvesztésével, megsemmisítésével vagy károsodásával szembeni védelmet is („integritás és bizalmas jelleg”).

(2)   Az azonos vagy más adatkezelő által az uniós szervet, hivatalt vagy ügynökséget létrehozó jogi aktusban foglalt, a műveleti vonatkozású személyes adatok gyűjtésének céljától eltérő célból végzett adatkezelés akkor megengedett, amennyiben:

| a) | az adatkezelő számára az uniós joggal összhangban megengedett az említett műveleti vonatkozású személyes adatok ilyen célból történő kezelése; és |
| --- | --- |

a)

az adatkezelő számára az uniós joggal összhangban megengedett az említett műveleti vonatkozású személyes adatok ilyen célból történő kezelése; és

| b) | az adatkezelés az uniós joggal összhangban az említett egyéb cél szempontjából szükséges és arányos. |
| --- | --- |

b)

az adatkezelés az uniós joggal összhangban az említett egyéb cél szempontjából szükséges és arányos.

(3)   Az azonos vagy más adatkezelő által végzett adatkezelésbe beletartozhat az uniós szervet, hivatalt vagy ügynökséget létrehozó jogi aktusban foglalt célból történő közérdekű archiválás, tudományos, statisztikai vagy történelmi felhasználás is, feltéve, hogy az érintettek jogaira és szabadságaira megfelelő garanciákat alkalmaznak.

(4)   Az adatkezelő felel az (1), a (2) és a (3) bekezdésnek való megfelelésért, és képesnek kell lennie a megfelelés bizonyítására.

72. cikk

A műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésének jogszerűsége

(1)   A műveleti vonatkozású személyes adatok kezelése csak akkor és annyiban jogszerű, ha és amennyiben az adatkezelés az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek által az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek keretében végzett feladat ellátásához szükséges, és az az uniós jog alapján történik.

(2)   Az e fejezet hatályán belüli adatkezelést szabályozó egyedi uniós jogi aktusok meghatározzák legalább az adatkezelés célkitűzéseit, a kezelendő műveleti vonatkozású személyes adatokat, az adatkezelés céljait és a műveleti vonatkozású személyes adatok tárolásának vagy a további tárolás iránti igény rendszeres felülvizsgálatának határidejét.

73. cikk

Különbségtétel az érintettek különböző kategóriái között

Az adatkezelőnek – adott esetben és amennyire lehetséges – egyértelműen különbséget kell tennie az érintettek különböző kategóriáinak műveleti vonatkozású személyes adatai között, így például az uniós szerveket, hivatalokat és ügynökségeket létrehozó jogi aktusokban felsorolt kategóriák szerint.

74. cikk

Különbségtétel a műveleti vonatkozású személyes adatok között és a műveleti vonatkozású személyes adatok minőségének ellenőrzése

(1)   Az adatkezelőnek – amennyire lehetséges – különbséget kell tennie a tényeken alapuló és a személyes értékelésen alapuló műveleti vonatkozású személyes adatok között.

(2)   Az adatkezelőnek minden észszerű intézkedést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a pontatlan, hiányos vagy már nem naprakész műveleti vonatkozású személyes adatokat ne lehessen továbbítani vagy hozzáférhetővé tenni. E célból az adatkezelő a továbbítást vagy hozzáférhetővé tételt megelőzően – amennyire a gyakorlatban megvalósítható és szükség esetén – ellenőrzi a műveleti vonatkozású személyes adatok minőségét, például úgy, hogy konzultál azzal az illetékes hatósággal, amelytől az adatok származnak. Amennyire lehetséges, az adatkezelőnek minden műveleti vonatkozású személyes adat továbbításakor csatolnia kell azokat a szükséges információkat, amelyek lehetővé teszik a címzett számára, hogy értékelje a műveleti vonatkozású személyes adatok pontosságát, teljességét, megbízhatóságát és naprakészségének mértékét.

(3)   Amennyiben kiderül, hogy helytelen műveleti vonatkozású személyes adatokat továbbítottak vagy a műveleti vonatkozású személyes adatokat jogszerűtlenül továbbították, a címzettet erről haladéktalanul értesíteni kell. Ebben az esetben a 82. cikkel összhangban az érintett műveleti vonatkozású személyes adatokat helyesbíteni vagy törölni kell, vagy azok kezelését korlátozni kell.

75. cikk

Egyedi adatkezelési feltételek

(1)   Amennyiben a továbbítást végző adatkezelőre vonatkozó uniós jog egyedi feltételeket ír elő az adatkezelésre vonatkozóan, az adatkezelő tájékoztatja a műveleti vonatkozású személyes adatok címzettjét az említett feltételekről és a betartásukra vonatkozó követelményről.

(2)   Az adatkezelőnek meg kell felelnie az adatokat továbbító illetékes hatóság által az (EU) 2016/680 irányelv 9. cikkének (3) és (4) bekezdésével összhangban előírt egyedi adatkezelési feltételeknek.

76. cikk

A műveleti vonatkozású személyes adatok különleges kategóriáinak kezelése

(1)   A faji vagy etnikai származásra, politikai véleményre, vallási vagy világnézeti meggyőződésre vagy szakszervezeti tagságra utaló műveleti vonatkozású személyes adatok, valamint a természetes személyek egyedi azonosítását célzó genetikai adatok, biometrikus adatok, az egészségre vagy a természetes személyek szexuális életére vagy szexuális irányultságára vonatkozó műveleti vonatkozású személyes adatok kezelése csak akkor megengedett, ha arra működési célból feltétlenül szükség van, az érintett uniós szerv, hivatal vagy ügynökség megbízatásának keretében, és csak az érintettek jogaira és szabadságaira vonatkozó megfelelő garanciák mellett. A természetes személyeknek az említett személyes adatok alapján történő megkülönböztetése tilos.

(2)   Ennek a cikknek az alkalmazásáról az adatvédelmi tisztviselőt indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni kell.

77. cikk

Automatizált döntéshozatal egyedi ügyekben, beleértve a profilalkotást

(1)   A kizárólag automatizált adatkezelésen – többek között a profilalkotáson – alapuló döntés, amelynek joghatása az érintettre nézve hátrányos, vagy amely őt jelentős mértékben érinti, tilos, kivéve, ha az adatkezelőre alkalmazandó uniós jog megengedi, és az az érintettek jogaira és szabadságaira vonatkozó megfelelő garanciákról is rendelkezik, ideértve az érintettnek legalább azt a jogát, hogy az adatkezelő részéről emberi beavatkozást kérjen.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett döntések nem alapulhatnak a személyes adatoknak a 76. cikkben említett különleges kategóriáin, kivéve, ha az érintett jogainak, szabadságainak és jogos érdekeinek védelmét megfelelő intézkedések biztosítják.

(3)   A személyes adatok 76. cikkben említett különleges kategóriái alapján történő olyan profilalkotást, amely a természetes személyekre vonatkozóan megkülönböztetést eredményez, az uniós joggal összhangban tiltani kell.

78. cikk

Tájékoztatás és az érintett jogainak gyakorlására vonatkozó módok

(1)   Az adatkezelő észszerű intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy az érintett részére az adatok kezelésére vonatkozó, a 79. cikkben említett bármilyen információt és a 80–84. és a 92. cikk szerinti bármilyen tájékoztatást tömör, érthető és könnyen hozzáférhető formában, egyértelműen és közérthetően megfogalmazva nyújtsa. Az információ bármilyen megfelelő módon – így elektronikus úton is – nyújtható. Az adatkezelő az információkat főszabályként a kérelem formájával megegyező formában nyújtja.

(2)   Az adatkezelő elősegíti az érintett 79–84. cikk szerinti jogainak gyakorlását.

(3)   Az adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül, de mindenképpen a kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül írásban tájékoztatja az érintettet a kérelme elbírálásának fejleményeiről.

(4)   Az adatkezelő a 79. cikk szerinti információkat, valamint a 80–84. és a 92. cikkek szerinti tájékoztatást, illetve intézkedést díjmentesen biztosítja. Ha az érintett kérelme egyértelműen megalapozatlan vagy – különösen ismétlődő jellege miatt – túlzó, az adatkezelő megtagadhatja a kérelem teljesítését. A kérelem egyértelműen megalapozatlan vagy túlzó jellegének bizonyítása az adatkezelőt terheli.

(5)   Ha az adatkezelőnek megalapozott kétségei vannak a 80. vagy a 82. cikkben említett kérelmet benyújtó természetes személy kilétével kapcsolatban, további, az érintett személyazonosságának megerősítéséhez szükséges információk nyújtását kérheti.

79. cikk

Az érintett rendelkezésére bocsátandó vagy számára nyújtandó információk

(1)   Az adatkezelő az érintett rendelkezésére bocsátja legalább a következő információkat:

| a) | az uniós szerv, hivatal vagy ügynökség megnevezése és elérhetősége; |
| --- | --- |

a)

az uniós szerv, hivatal vagy ügynökség megnevezése és elérhetősége;

| b) | az adatvédelmi tisztviselő elérhetősége; |
| --- | --- |

b)

az adatvédelmi tisztviselő elérhetősége;

| c) | a műveleti vonatkozású személyes adatok tervezett kezelésének célja; |
| --- | --- |

c)

a műveleti vonatkozású személyes adatok tervezett kezelésének célja;

| d) | az európai adatvédelmi biztosnál való panaszbenyújtási joga és az európai adatvédelmi biztos elérhetőségei; |
| --- | --- |

d)

az európai adatvédelmi biztosnál való panaszbenyújtási joga és az európai adatvédelmi biztos elérhetőségei;

| e) | az érintett azon joga, hogy kérheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó műveleti vonatkozású személyes adatokhoz való hozzáférést, azok helyesbítését, törlését vagy kezelésének korlátozását. |
| --- | --- |

e)

az érintett azon joga, hogy kérheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó műveleti vonatkozású személyes adatokhoz való hozzáférést, azok helyesbítését, törlését vagy kezelésének korlátozását.

(2)   Annak érdekében, hogy az érintett gyakorolni tudja jogait, az adatkezelő az uniós jogban meghatározott konkrét esetekben az (1) bekezdésben említetteken felül tájékoztatja a címzettet:

| a) | az adatkezelés jogalapjáról; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelés jogalapjáról;

| b) | a műveleti vonatkozású személyes adatok tárolásának időtartamáról, vagy ha ez nem lehetséges, ezen időtartam meghatározásának szempontjairól; |
| --- | --- |

b)

a műveleti vonatkozású személyes adatok tárolásának időtartamáról, vagy ha ez nem lehetséges, ezen időtartam meghatározásának szempontjairól;

| c) | adott esetben a műveleti vonatkozású személyes adatok címzettjeinek kategóriáiról, beleértve a harmadik országbeli címzetteket vagy a nemzetközi szervezeteket is; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a műveleti vonatkozású személyes adatok címzettjeinek kategóriáiról, beleértve a harmadik országbeli címzetteket vagy a nemzetközi szervezeteket is;

| d) | szükség esetén további információkról, különösen akkor, ha a műveleti vonatkozású személyes adatok gyűjtésére az érintett tudomása nélkül került sor. |
| --- | --- |

d)

szükség esetén további információkról, különösen akkor, ha a műveleti vonatkozású személyes adatok gyűjtésére az érintett tudomása nélkül került sor.

(3)   Az adatkezelő az érintett (2) bekezdés szerinti tájékoztatását annyiban és addig késleltetheti, korlátozhatja vagy mellőzheti, amennyiben és ameddig az említett intézkedés – kellő tekintettel az érintett természetes személy alapvető jogaira és jogos érdekeire – egy demokratikus társadalomban szükséges és arányos intézkedésnek minősül annak érdekében, hogy:

| a) | ne gördüljenek akadályok a hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások elé; |
| --- | --- |

a)

ne gördüljenek akadályok a hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások elé;

| b) | ne szenvedjen sérelmet a bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve a büntetőjogi szankciók végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

ne szenvedjen sérelmet a bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve a büntetőjogi szankciók végrehajtása;

| c) | biztosított legyen a tagállamok közbiztonságának védelme; |
| --- | --- |

c)

biztosított legyen a tagállamok közbiztonságának védelme;

| d) | biztosított legyen a tagállamok nemzetbiztonságának védelme; |
| --- | --- |

d)

biztosított legyen a tagállamok nemzetbiztonságának védelme;

| e) | biztosított legyen mások – például a sértettek és a tanúk – jogainak és szabadságainak védelme. |
| --- | --- |

e)

biztosított legyen mások – például a sértettek és a tanúk – jogainak és szabadságainak védelme.

80. cikk

Az érintett hozzáférési joga

Az érintett jogosult arra, hogy az adatkezelőtől visszajelzést kapjon arra vonatkozóan, hogy műveleti vonatkozású személyes adatait kezelik-e, és ha igen, az érintett jogosult a műveleti vonatkozású személyes adatokhoz és a következő információkhoz hozzáférni:

| a) | az adatkezelés céljai és jogalapja; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelés céljai és jogalapja;

| b) | az érintett műveleti vonatkozású személyes adatok kategóriái; |
| --- | --- |

b)

az érintett műveleti vonatkozású személyes adatok kategóriái;

| c) | azon címzettek vagy a címzettek azon kategóriái, akikkel, illetve amelyekkel a műveleti vonatkozású személyes adatokat közölték, ideértve különösen a harmadik országbeli címzetteket, illetve a nemzetközi szervezeteket; |
| --- | --- |

c)

azon címzettek vagy a címzettek azon kategóriái, akikkel, illetve amelyekkel a műveleti vonatkozású személyes adatokat közölték, ideértve különösen a harmadik országbeli címzetteket, illetve a nemzetközi szervezeteket;

| d) | adott esetben a műveleti vonatkozású személyes adatok tárolásának tervezett időtartama, vagy ha ez nem lehetséges, ezen időtartam meghatározásának szempontjai; |
| --- | --- |

d)

adott esetben a műveleti vonatkozású személyes adatok tárolásának tervezett időtartama, vagy ha ez nem lehetséges, ezen időtartam meghatározásának szempontjai;

| e) | az érintett azon joga, hogy kérheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó műveleti vonatkozású személyes adatok helyesbítését, törlését, vagy kezelésének korlátozását; |
| --- | --- |

e)

az érintett azon joga, hogy kérheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó műveleti vonatkozású személyes adatok helyesbítését, törlését, vagy kezelésének korlátozását;

| f) | az európai adatvédelmi biztosnál való panaszbenyújtási joga és az európai adatvédelmi biztos elérhetősége; |
| --- | --- |

f)

az európai adatvédelmi biztosnál való panaszbenyújtási joga és az európai adatvédelmi biztos elérhetősége;

| g) | tájékoztatás az adatkezelés tárgyát képező műveleti vonatkozású személyes adatokról és az azok forrására vonatkozó minden elérhető információ. |
| --- | --- |

g)

tájékoztatás az adatkezelés tárgyát képező műveleti vonatkozású személyes adatokról és az azok forrására vonatkozó minden elérhető információ.

8 l. cikk

A hozzáférési jog korlátozása

(1)   Az adatkezelő teljesen vagy részlegesen korlátozhatja az érintett hozzáférési jogát annyiban és addig, amennyiben és ameddig e részleges vagy teljes korlátozás – kellő tekintettel az érintett természetes személy alapvető jogaira és jogos érdekeire – egy demokratikus társadalomban szükséges és arányos intézkedésnek minősül annak érdekében, hogy:

| a) | ne gördüljenek akadályok a hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások elé; |
| --- | --- |

a)

ne gördüljenek akadályok a hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások elé;

| b) | ne szenvedjen sérelmet a bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve a büntetőjogi szankciók végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

ne szenvedjen sérelmet a bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve a büntetőjogi szankciók végrehajtása;

| c) | biztosított legyen a tagállamok közbiztonságának védelme; |
| --- | --- |

c)

biztosított legyen a tagállamok közbiztonságának védelme;

| d) | biztosított legyen a tagállamok nemzetbiztonságának védelme; |
| --- | --- |

d)

biztosított legyen a tagállamok nemzetbiztonságának védelme;

| e) | biztosított legyen mások – például a sértettek és a tanúk – jogainak és szabadságainak védelme. |
| --- | --- |

e)

biztosított legyen mások – például a sértettek és a tanúk – jogainak és szabadságainak védelme.

(2)   Az (1) bekezdésben említett esetekben az adatkezelő írásban és indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az érintettet a hozzáférés megtagadásáról vagy korlátozásáról és a megtagadás vagy korlátozás indokairól. Az ilyen tájékoztatás elhagyható abban az esetben, ha annak nyújtása ellentétes lenne az (1) bekezdésben foglalt valamelyik céllal. Az adatkezelő tájékoztatja az érintettet arról, hogy panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, illetve bírósági jogorvoslatért fordulhat a Bírósághoz. Az adatkezelő nyilvántartja a döntés ténybeli vagy jogi indokait. Ezeket az információkat kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani.

82. cikk

A műveleti vonatkozású személyes adatok helyesbítéséhez, törléséhez és kezelésének korlátozásához való jog

(1)   Bármely érintett jogosult arra, hogy kérésére az adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül helyesbítse a rá vonatkozó pontatlan műveleti vonatkozású személyes adatokat. Figyelembe véve az adatkezelés célját, az érintett jogosult arra, hogy kérje a hiányos műveleti vonatkozású személyes adatok – egyebek mellett kiegészítő nyilatkozat útján történő – kiegészítését.

(2)   Az adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül törli a műveleti vonatkozású személyes adatokat, az érintett pedig jogosult arra, hogy kérésére a rá vonatkozó műveleti vonatkozású személyes adatokat az adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül törölje, ha az adatkezelés sérti a 71. cikket, a 72. cikk (1) bekezdését vagy a 76. cikket, vagy ha a műveleti vonatkozású személyes adatokat az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez törölni kell.

(3)   Az adatkezelő törlés helyett korlátozza az adatkezelést, ha:

| a) | az érintett vitatja a személyes adatok pontosságát, és pontosságuk vagy pontatlanságuk nem állapítható meg egyértelműen; vagy |
| --- | --- |

a)

az érintett vitatja a személyes adatok pontosságát, és pontosságuk vagy pontatlanságuk nem állapítható meg egyértelműen; vagy

| b) | a személyes adatokat bizonyítás céljából meg kell őrizni. |
| --- | --- |

b)

a személyes adatokat bizonyítás céljából meg kell őrizni.

Az adatkezelés első albekezdés a) pontja szerinti korlátozása esetén az adatkezelő az adatkezelés korlátozásának feloldásáról előzetesen tájékoztatja az érintettet.

A zárolt adatokat csak abból a célból lehet kezelni, amely miatt törlésükre nem kerülhetett sor.

(4)   Az adatkezelő írásban tájékoztatja az érintettet, ha megtagadja a műveleti vonatkozású személyes adatok helyesbítését, törlését vagy az adatkezelés korlátozását, valamint a megtagadás okairól. Az adatkezelő teljesen vagy részlegesen korlátozhatja az ilyen információk rendelkezésre bocsátását annyiban, amennyiben e korlátozás – kellő tekintettel az érintett természetes személy alapvető jogaira és jogos érdekeire – egy demokratikus társadalomban szükséges és arányos intézkedésnek minősül annak érdekében, hogy:

| a) | ne gördüljenek akadályok a hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások elé; |
| --- | --- |

a)

ne gördüljenek akadályok a hivatalos vagy jogi vizsgálatok, nyomozások vagy eljárások elé;

| b) | ne szenvedjen sérelmet a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve a büntetőjogi szankciók végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

ne szenvedjen sérelmet a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve a büntetőjogi szankciók végrehajtása;

| c) | biztosított legyen a tagállamok közbiztonságának védelme; |
| --- | --- |

c)

biztosított legyen a tagállamok közbiztonságának védelme;

| d) | biztosított legyen a tagállamok nemzetbiztonságának védelme; |
| --- | --- |

d)

biztosított legyen a tagállamok nemzetbiztonságának védelme;

| e) | biztosított legyen mások – például a sértettek és a tanúk – jogainak és szabadságainak védelme. |
| --- | --- |

e)

biztosított legyen mások – például a sértettek és a tanúk – jogainak és szabadságainak védelme.

Az adatkezelő tájékoztatja az érintettet arról, hogy panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, illetve bírósági jogorvoslatért fordulhat a Bírósághoz.

(5)   Az adatkezelő tájékoztatja a pontatlan műveleti vonatkozású személyes adatok helyesbítéséről azt az illetékes hatóságot, amelytől a műveleti vonatkozású pontatlan személyes adat származik.

(6)   Ha a műveleti vonatkozású személyes adatokat helyesbítették vagy törölték, illetve az adatkezelést korlátozták az (1), a (2) vagy a (3) bekezdés értelmében, az adatkezelő értesíti a címzetteket, és tájékoztatja őket, hogy saját felelősségi körükön belül kell a műveleti vonatkozású személyes adatokat helyesbíteniük vagy törölniük, illetve azok kezelését korlátozniuk.

83. cikk

A hozzáférés joga a bűnügyi nyomozások és büntetőeljárások során

Ha a műveleti vonatkozású személyes adatok illetékes hatóságtól származnak, az uniós szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek az érintett hozzáférési jogáról való döntést megelőzően ellenőrizniük kell az érintett illetékes hatóságnál, hogy az ilyen személyes adatokat az említett illetékes hatóság tagállamában bűnügyi nyomozás vagy büntetőeljárás során kezelt bírósági határozat, vagy nyilvántartás vagy ügyirat tartalmazza-e. Amennyiben igen, a hozzáférés jogáról való döntést az érintett illetékes hatósággal konzultálva és vele szoros együttműködésben kell meghozni.

84. cikk

Az érintett jogainak gyakorlása és az európai adatvédelmi biztos általi ellenőrzés

(1)   A 79. cikk (3) bekezdése, a 81. cikk és a 82. cikk (4) bekezdésében említett esetekben az érintett jogainak gyakorlására az európai adatvédelmi biztos közreműködésével is sor kerülhet.

(2)   Az adatkezelő tájékoztatja az érintettet arról, hogy jogait az (1) bekezdés értelmében az európai adatvédelmi biztos közreműködésével is gyakorolhatja.

(3)   Az (1) bekezdésben említett jog gyakorlása esetén az európai adatvédelmi biztos az érintettet tájékoztatja legalább arról, hogy minden szükséges ellenőrzést, illetve felülvizsgálatot elvégzett. Az európai adatvédelmi biztos arról is tájékoztatja az érintettet, hogy joga van bírósági jogorvoslatért a Bírósághoz fordulni.

85. cikk

Beépített és alapértelmezett adatvédelem

(1)   Az adatkezelő a tudomány és a technológia állása és a megvalósítás költségei, valamint az adatkezelés jellege, hatóköre, körülményei és céljai, továbbá a természetes személyek jogait és szabadságait érintő, változó valószínűségű és súlyosságú kockázatok figyelembevételével mind az adatkezelés módjának meghatározásakor, mind pedig az adatkezelés során olyan megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket – például álnevesítést – hajt végre, amelyek célja az adatvédelmi elvek, például az adattakarékosság hatékony megvalósítása, valamint az e rendeletben és az adatkezelőt létrehozó jogi aktusban foglalt követelmények teljesítéséhez és az érintettek jogainak védelméhez szükséges garanciák beépítése az adatkezelés folyamatába.

(2)   Az adatkezelő megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket hajt végre annak biztosítására, hogy alapértelmezés szerint csak olyan műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésére kerüljön sor, amelyek megfelelőek, relevánsak és nem lépik túl az adatkezelés céljához szükséges mértéket. Ez a kötelezettség vonatkozik a gyűjtött műveleti vonatkozású személyes adatok mennyiségére, kezelésük mértékére, tárolásuk időtartamára és hozzáférhetőségükre. Ezek az intézkedések különösen azt kell, hogy biztosítsák, hogy a műveleti vonatkozású személyes adatok alapértelmezés szerint a természetes személy beavatkozása nélkül ne válhassanak hozzáférhetővé meghatározatlan számú természetes személy számára.

86. cikk

Közös adatkezelők

(1)   Ha két vagy több adatkezelő vagy egy vagy több adatkezelő egy vagy több uniós intézményektől és szervektől eltérő adatkezelővel közösen határozza meg az adatkezelés céljait és eszközeit, akkor közös adatkezelőknek minősülnek. A közös adatkezelők átlátható módon, a közöttük létrejött megállapodásban határozzák meg az e rendelet szerinti adatvédelmi kötelezettségeik teljesítéséért fennálló, különösen az érintett jogainak gyakorlásával és a 79. cikkben említett információk rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos feladataikkal összefüggő felelősségük megoszlását, kivéve azt az esetet, ha és annyiban, amennyiben a felelősségi körnek a közös adatkezelők közötti megoszlását a rájuk alkalmazandó uniós vagy tagállami jog határozza meg. A megállapodásban az érintettek számára kapcsolattartót lehet kijelölni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megállapodásnak megfelelően tükröznie kell a közös adatkezelők érintettel szembeni szerepét és a vele való kapcsolatukat. A megállapodás lényegét az érintett rendelkezésére kell bocsátani.

(3)   Az érintett az (1) bekezdésben említett megállapodás feltételeitől függetlenül mindegyik adatkezelő vonatkozásában vagy mindegyik adatkezelővel szemben gyakorolhatja az e rendelet szerinti jogait.

87. cikk

Az adatfeldolgozó

(1)   Ha az adatkezelést az adatkezelő nevében más végzi, az adatkezelő csak olyan adatfeldolgozókat vehet igénybe, akik vagy amelyek elégséges garanciákat nyújtanak az adatkezelés e rendelet és az adatkezelőt létrehozó jogi aktus követelményeinek való megfelelését és az érintett jogainak védelmét biztosító, megfelelő technikai és szervezési intézkedések végrehajtására.

(2)   Az adatfeldolgozó az adatkezelő előzetesen írásban tett eseti vagy általános felhatalmazása nélkül további adatfeldolgozót nem vehet igénybe. Az általános írásbeli felhatalmazás esetén az adatfeldolgozó tájékoztatja az adatkezelőt minden olyan tervezett változásról, amely további adatfeldolgozók igénybevételét vagy azok cseréjét érinti, ezzel biztosítva lehetőséget az adatkezelőnek arra, hogy ezekkel a változtatásokkal szemben kifogást emeljen.

(3)   Az adatfeldolgozó által végzett adatkezelést – az adatkezelés tárgyát, időtartamát, jellegét és célját, a műveleti vonatkozású személyes adatok típusát, az érintettek kategóriáit, valamint az adatkezelő kötelezettségeit és jogait meghatározó – olyan szerződésnek vagy olyan uniós vagy a tagállami jog szerinti más jogi aktusnak kell szabályoznia, amely köti az adatfeldolgozót az adatkezelővel szemben. Az említett szerződés vagy más jogi aktus különösen előírja, hogy az adatfeldolgozó:

| a) | csak az adatkezelő utasítása alapján jár el; |
| --- | --- |

a)

csak az adatkezelő utasítása alapján jár el;

| b) | biztosítja azt, hogy a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésére feljogosított személyek titoktartási kötelezettséget vállalnak, vagy jogszabályon alapuló, megfelelő titoktartási kötelezettség alatt állnak; |
| --- | --- |

b)

biztosítja azt, hogy a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésére feljogosított személyek titoktartási kötelezettséget vállalnak, vagy jogszabályon alapuló, megfelelő titoktartási kötelezettség alatt állnak;

| c) | minden megfelelő eszközzel segíti az adatkezelőt az érintettek jogaira vonatkozó rendelkezéseknek történő megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

c)

minden megfelelő eszközzel segíti az adatkezelőt az érintettek jogaira vonatkozó rendelkezéseknek történő megfelelés érdekében;

| d) | az adatkezelési szolgáltatás nyújtásának befejezését követően az adatkezelő döntése alapján minden műveleti vonatkozású személyes adatot töröl vagy visszajuttat az adatkezelőnek, és törli a meglévő másolatokat, kivéve, ha az uniós jog vagy a tagállami jog a műveleti vonatkozású személyes adatok tárolását írja elő; |
| --- | --- |

d)

az adatkezelési szolgáltatás nyújtásának befejezését követően az adatkezelő döntése alapján minden műveleti vonatkozású személyes adatot töröl vagy visszajuttat az adatkezelőnek, és törli a meglévő másolatokat, kivéve, ha az uniós jog vagy a tagállami jog a műveleti vonatkozású személyes adatok tárolását írja elő;

| e) | az e cikkben meghatározott kötelezettségek teljesítésének bizonyításához szükséges minden információt az adatkezelő rendelkezésére bocsát; |
| --- | --- |

e)

az e cikkben meghatározott kötelezettségek teljesítésének bizonyításához szükséges minden információt az adatkezelő rendelkezésére bocsát;

| f) | teljesíti a további adatfeldolgozó igénybevételére vonatkozóan a (2) bekezdésben és az e bekezdésben említett feltételeket. |
| --- | --- |

f)

teljesíti a további adatfeldolgozó igénybevételére vonatkozóan a (2) bekezdésben és az e bekezdésben említett feltételeket.

(4)   A (3) bekezdésben említett szerződést vagy más jogi aktust írásba – ideértve az elektronikus formátumot is – kell foglalni.

(5)   Ha egy adatfeldolgozó e rendeletet vagy az adatkezelőt létrehozó jogi aktust sértve maga határozza meg az adatkezelés céljait és eszközeit, akkor az adatfeldolgozót az adott adatkezelés tekintetében adatkezelőnek kell tekinteni.

88. cikk

Naplózás

(1)   Az adatkezelő naplót vezet az automatizált adatkezelési rendszerben végrehajtott következő adatkezelési műveletekről: a műveleti vonatkozású személyes adatok gyűjtése, megváltoztatása, az azokat érintő hozzáférés, betekintés, azok közlése – ideértve a továbbítást is –, összekapcsolása és törlése. A betekintésre és a közlésre vonatkozó naplóknak lehetővé kell tenniük e műveletek indokoltságának, dátumának és időpontjának, valamint a műveleti vonatkozású személyes adatba betekintők vagy azt közlők személyazonosságának, illetve – lehetőség szerint – az ilyen műveleti vonatkozású személyes adatok címzettjei személyazonosságának a megállapítását.

(2)   A naplók kizárólag az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzésére, önellenőrzésre, a műveleti vonatkozású személyes adatok integritásának és biztonságának biztosítására, valamint büntetőeljárások keretében használhatók fel. Az ilyen naplókat három év elteltével törölni kell, kivéve, ha azokra folyamatban lévő ellenőrzés céljából továbbra is szükség van.

(3)   Az adatkezelők kérésre a naplókat saját adatvédelmi tisztviselőjük és az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére bocsátják.

89. cikk

Adatvédelmi hatásvizsgálat

(1)   Ha az adatkezelés valamely – különösen új technológiákat alkalmazó – típusa, figyelemmel annak jellegére, hatókörére, körülményeire és céljaira, valószínűsíthetően magas kockázattal jár a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve, akkor az adatkezelő az adatkezelést megelőzően hatásvizsgálatot végez arra vonatkozóan, hogy a tervezett adatkezelési műveletek a műveleti vonatkozású személyes adatok védelmét hogyan érintik.

(2)   Az (1) bekezdésben említett hatásvizsgálatnak ki kell terjednie legalább a tervezett adatkezelési műveletek általános leírására, az érintettek jogait és szabadságait érintő kockázatok vizsgálatára, a kockázatok kezelését célzó tervezett intézkedésekre, a műveleti vonatkozású személyes adatok védelmét és az adatvédelmi szabályoknak való megfelelés igazolását szolgáló, az érintettek és más személyek jogait és jogos érdekeit figyelembe vevő garanciákra, biztonsági intézkedésekre és mechanizmusokra.

90. cikk

Előzetes egyeztetés az európai adatvédelmi biztossal

(1)   Az adatkezelő konzultál az európai adatvédelmi biztossal az olyan adatkezelést megelőzően, amely egy létrehozandó új nyilvántartási rendszer részévé fog válni, ha:

| a) | a 89. cikk szerinti adatvédelmi hatásvizsgálat azt jelzi, hogy az adatkezelés magas kockázattal járna, ha az adatkezelő nem tesz intézkedéseket a kockázat mérséklése céljából; vagy |
| --- | --- |

a)

a 89. cikk szerinti adatvédelmi hatásvizsgálat azt jelzi, hogy az adatkezelés magas kockázattal járna, ha az adatkezelő nem tesz intézkedéseket a kockázat mérséklése céljából; vagy

| b) | az adatkezelés típusa, különösen új technológiák, mechanizmusok vagy eljárások alkalmazása esetén magas kockázatot jelent az érintettek jogaira és szabadságaira nézve. |
| --- | --- |

b)

az adatkezelés típusa, különösen új technológiák, mechanizmusok vagy eljárások alkalmazása esetén magas kockázatot jelent az érintettek jogaira és szabadságaira nézve.

(2)   Az európai adatvédelmi biztos létrehozhat egy listát azokról az adatkezelési műveletekről, amelyek az (1) bekezdés értelmében előzetes konzultáció tárgyát képezik.

(3)   Az adatkezelő az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére bocsátja a 89. cikkben említett adatvédelmi hatásvizsgálatot, valamint kérésre az összes olyan egyéb információt, amely lehetővé teszi az európai adatvédelmi biztos számára az adatkezelés megfelelőségének, valamint különösen az érintett műveleti vonatkozású személyes adatainak védelmére vonatkozó kockázatoknak és a kapcsolódó garanciáknak a vizsgálatát.

(4)   Ha az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint az (1) bekezdésben említett tervezett adatkezelés megsértené e rendeletet vagy az uniós szervet, hivatalt vagy ügynökséget létrehozó jogi aktust – különösen, ha az adatkezelő a kockázatot nem elégséges módon azonosította vagy csökkentette –, az európai adatvédelmi biztos a konzultáció iránti kérelem kézhezvételétől számított legfeljebb hat héten belül írásban tanácsot ad az adatkezelőnek. Ez a határidő – a tervezett adatkezelés összetettségétől függően – egy hónappal meghosszabbítható. Az európai adatvédelmi biztos a konzultáció iránti kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül tájékoztatja az adatkezelőt a meghosszabbításról és a késedelem okairól.

91. cikk

A műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésének biztonsága

(1)   Az adatkezelő a tudomány és a technológia állása, a megvalósítás költségei, valamint az adatkezelés jellege, hatóköre, körülményei és céljai, továbbá a természetes személyek jogait és szabadságait érintő, változó valószínűségű és súlyosságú kockázatok figyelembevételével megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket hajt végre annak érdekében, hogy a kockázatok mértékének megfelelő szintű adatbiztonságot biztosítson, különösen a műveleti vonatkozású személyes adatok különleges kategóriáinak kezelését illetően.

(2)   Az automatizált adatkezelés tekintetében az adatkezelő és az adatfeldolgozó a kockázatok értékelését követően intézkedéseket tesz a következő célok érdekében:

| a) | a jogosulatlan személyek számára a hozzáférés megtagadása az adatkezeléshez használt adatkezelő berendezésekhez („berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése”); |
| --- | --- |

a)

a jogosulatlan személyek számára a hozzáférés megtagadása az adatkezeléshez használt adatkezelő berendezésekhez („berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése”);

| b) | az adathordozók jogosulatlan olvasásának, másolásának, módosításának vagy eltávolításának megakadályozása („adathordozók ellenőrzése”); |
| --- | --- |

b)

az adathordozók jogosulatlan olvasásának, másolásának, módosításának vagy eltávolításának megakadályozása („adathordozók ellenőrzése”);

| c) | a műveleti vonatkozású személyes adatok jogosulatlan bevitelének, valamint a tárolt műveleti vonatkozású személyes adatok jogosulatlan megtekintésének, módosításának vagy törlésének megakadályozása („tárolás ellenőrzése”); |
| --- | --- |

c)

a műveleti vonatkozású személyes adatok jogosulatlan bevitelének, valamint a tárolt műveleti vonatkozású személyes adatok jogosulatlan megtekintésének, módosításának vagy törlésének megakadályozása („tárolás ellenőrzése”);

| d) | az automatizált adatkezelő rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatának megakadályozása „(felhasználók ellenőrzése”); |
| --- | --- |

d)

az automatizált adatkezelő rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés útján történő használatának megakadályozása „(felhasználók ellenőrzése”);

| e) | annak biztosítása, hogy az automatizált adatkezelő rendszer használatára jogosult személyek csak a hozzáférési engedélyben meghatározott műveleti vonatkozású személyes adatokhoz férjenek hozzá („az adatokhoz való hozzáférés ellenőrzése”); |
| --- | --- |

e)

annak biztosítása, hogy az automatizált adatkezelő rendszer használatára jogosult személyek csak a hozzáférési engedélyben meghatározott műveleti vonatkozású személyes adatokhoz férjenek hozzá („az adatokhoz való hozzáférés ellenőrzése”);

| f) | annak biztosítása, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy a műveleti vonatkozású személyes adatokat adatátvitel útján mely szervnek továbbították vagy továbbíthatják, illetve bocsátották vagy bocsáthatják rendelkezésre („adatátvitel ellenőrzése”); |
| --- | --- |

f)

annak biztosítása, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy a műveleti vonatkozású személyes adatokat adatátvitel útján mely szervnek továbbították vagy továbbíthatják, illetve bocsátották vagy bocsáthatják rendelkezésre („adatátvitel ellenőrzése”);

| g) | annak biztosítása, hogy utólag ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely műveleti vonatkozású személyes adatokat vitték be automatizált adatkezelő rendszerekbe, valamint hogy a műveleti vonatkozású személyes adatokat mikor és ki vitte be (bevitel ellenőrzése); |
| --- | --- |

g)

annak biztosítása, hogy utólag ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely műveleti vonatkozású személyes adatokat vitték be automatizált adatkezelő rendszerekbe, valamint hogy a műveleti vonatkozású személyes adatokat mikor és ki vitte be (bevitel ellenőrzése);

| h) | a műveleti vonatkozású személyes adatok jogosulatlan leolvasásának, másolásának, módosításának vagy törlésének megakadályozása a műveleti vonatkozású személyes adatok továbbítása vagy az adathordozók szállítása során („szállítás ellenőrzése”); |
| --- | --- |

h)

a műveleti vonatkozású személyes adatok jogosulatlan leolvasásának, másolásának, módosításának vagy törlésének megakadályozása a műveleti vonatkozású személyes adatok továbbítása vagy az adathordozók szállítása során („szállítás ellenőrzése”);

| i) | annak biztosítása, hogy üzemzavar esetén a telepített rendszerek helyreállíthatók legyenek („helyreállítás”); |
| --- | --- |

i)

annak biztosítása, hogy üzemzavar esetén a telepített rendszerek helyreállíthatók legyenek („helyreállítás”);

| j) | annak biztosítása, hogy a rendszer teljesítse feladatait, hogy a feladatok során fellépő hibákról jelentés készüljön („megbízhatóság”), és hogy a tárolt műveleti vonatkozású személyes adatok a rendszer hibás működése esetén ne sérüljenek („integritás”). |
| --- | --- |

j)

annak biztosítása, hogy a rendszer teljesítse feladatait, hogy a feladatok során fellépő hibákról jelentés készüljön („megbízhatóság”), és hogy a tárolt műveleti vonatkozású személyes adatok a rendszer hibás működése esetén ne sérüljenek („integritás”).

92. cikk

Az adatvédelmi incidens bejelentése az európai adatvédelmi biztosnak

(1)   Az adatvédelmi incidenst az adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül, és ha lehetséges, legkésőbb 72 órával azután, hogy az adatvédelmi incidens a tudomására jutott, bejelenti az európai adatvédelmi biztosnak, kivéve, ha az adatvédelmi incidens valószínűsíthetően nem jár kockázattal a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve. Ha az európai adatvédelmi biztoshoz való bejelentés nem történik meg 72 órán belül, mellékelni kell hozzá a késedelem igazolására szolgáló indokokat is.

(2)   Az (1) bekezdésben említett bejelentésben legalább:

| a) | ismertetni kell az adatvédelmi incidens jellegét, beleértve – ha lehetséges – az érintettek kategóriáit és hozzávetőleges számát, valamint az incidenssel érintett műveleti vonatkozású személyes adatok kategóriáit és hozzávetőleges számát; |
| --- | --- |

a)

ismertetni kell az adatvédelmi incidens jellegét, beleértve – ha lehetséges – az érintettek kategóriáit és hozzávetőleges számát, valamint az incidenssel érintett műveleti vonatkozású személyes adatok kategóriáit és hozzávetőleges számát;

| b) | közölni kell az adatvédelmi tisztviselő nevét és elérhetőségeit; |
| --- | --- |

b)

közölni kell az adatvédelmi tisztviselő nevét és elérhetőségeit;

| c) | ismertetni kell az adatvédelmi incidensből eredő, valószínűsíthető következményeket; |
| --- | --- |

c)

ismertetni kell az adatvédelmi incidensből eredő, valószínűsíthető következményeket;

| d) | ismertetni kell az adatkezelő által az adatvédelmi incidens orvoslására tett vagy tervezett intézkedéseket, beleértve adott esetben az adatvédelmi incidensből eredő esetleges hátrányos következmények enyhítését célzó intézkedéseket. |
| --- | --- |

d)

ismertetni kell az adatkezelő által az adatvédelmi incidens orvoslására tett vagy tervezett intézkedéseket, beleértve adott esetben az adatvédelmi incidensből eredő esetleges hátrányos következmények enyhítését célzó intézkedéseket.

(3)   Ha és amennyiben nem lehetséges a (2) bekezdésben említett információkat egyidejűleg közölni, azok további indokolatlan késedelem nélkül később részletekben is közölhetők.

(4)   Az adatkezelő nyilvántartja az (1) bekezdésben említett összes adatvédelmi incidenst, feltüntetve az adatvédelmi incidenshez kapcsolódó tényeket, annak hatásait és az orvoslására tett intézkedéseket. E nyilvántartás lehetővé teszi, hogy az európai adatvédelmi biztos ellenőrizze az e cikk követelményeinek való megfelelést.

(5)   Ha az adatvédelmi incidens során olyan műveleti vonatkozású személyes adat sérült, amelyet az illetékes hatóságok továbbítottak, vagy amelyet részükre továbbítottak, az adatkezelőnek a (2) bekezdésben említett információkat indokolatlan késedelem nélkül közölnie kell az érintett illetékes hatóságokkal.

93. cikk

Az érintett tájékoztatása az adatvédelmi incidensről

(1)   Ha az adatvédelmi incidens valószínűsíthetően magas kockázattal jár a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve, az adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az érintettet az adatvédelmi incidensről.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, az érintett részére adott tájékoztatásban világosan és közérthetően ismertetni kell az adatvédelmi incidens jellegét, és közölni kell legalább a 92. cikk (2) bekezdésének b), c) és d) pontjában előírt információkat és ajánlásokat.

(3)   Az érintettet nem kell az (1) bekezdésben említettek szerint tájékoztatni, ha a következő feltételek bármelyike teljesül:

| a) | az adatkezelő megfelelő technikai és szervezési védelmi intézkedéseket hajtott végre, és ezeket az intézkedéseket az adatvédelmi incidens által érintett műveleti vonatkozású személyes adatok tekintetében alkalmazták, különösen azokat az intézkedéseket – például a titkosítást –, amelyek a műveleti vonatkozású személyes adatokhoz való hozzáférésre fel nem jogosított személyek számára értelmezhetetlenné teszik az adatokat; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelő megfelelő technikai és szervezési védelmi intézkedéseket hajtott végre, és ezeket az intézkedéseket az adatvédelmi incidens által érintett műveleti vonatkozású személyes adatok tekintetében alkalmazták, különösen azokat az intézkedéseket – például a titkosítást –, amelyek a műveleti vonatkozású személyes adatokhoz való hozzáférésre fel nem jogosított személyek számára értelmezhetetlenné teszik az adatokat;

| b) | az adatkezelő az adatvédelmi incidenst követően olyan további intézkedéseket tett, amelyek biztosítják, hogy az érintett jogait és szabadságait érintő, az (1) bekezdésben említett magas kockázat a továbbiakban valószínűsíthetően nem valósul meg; |
| --- | --- |

b)

az adatkezelő az adatvédelmi incidenst követően olyan további intézkedéseket tett, amelyek biztosítják, hogy az érintett jogait és szabadságait érintő, az (1) bekezdésben említett magas kockázat a továbbiakban valószínűsíthetően nem valósul meg;

| c) | a tájékoztatás aránytalan erőfeszítést tenne szükségessé. Ilyen esetben az érintetteket nyilvánosan közzétett információk útján kell tájékoztatni, vagy olyan hasonló intézkedést kell hozni, amely biztosítja az érintettek hasonlóan hatékony tájékoztatását. |
| --- | --- |

c)

a tájékoztatás aránytalan erőfeszítést tenne szükségessé. Ilyen esetben az érintetteket nyilvánosan közzétett információk útján kell tájékoztatni, vagy olyan hasonló intézkedést kell hozni, amely biztosítja az érintettek hasonlóan hatékony tájékoztatását.

(4)   Ha az adatkezelő még nem értesítette az érintettet az adatvédelmi incidensről, az európai adatvédelmi biztos, miután mérlegelte annak valószínűségét, hogy az adatvédelmi incidens magas kockázattal jár, elrendelheti az érintett tájékoztatását, vagy megállapíthatja a (3) bekezdésben említett feltételek valamelyikének teljesülését.

(5)   Az érintettnek az e cikk (1) bekezdésében említett tájékoztatása a 79. cikk (3) bekezdésében említett feltételekkel és okokból késleltethető, korlátozható vagy elhagyható.

94. cikk

Műveleti vonatkozású személyes adatok továbbítása harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek

(1)   Az uniós szervet, hivatalt vagy ügynökséget létrehozó jogi aktusban megállapított korlátozások és feltételek mellett az adatkezelő továbbíthat műveleti vonatkozású személyes adatokat egy harmadik országbeli hatóságnak vagy egy nemzetközi szervezetnek, amennyiben e továbbítás az adatkezelő feladatainak ellátásához szükséges, és csak akkor, ha az e cikkben rögzített következő feltételek teljesülnek:

| a) | a Bizottság az (EU) 2016/680 irányelv 36. cikkének (3) bekezdésével összhangban megfelelőségi határozatot fogadott el arról, hogy a harmadik ország vagy a harmadik országon belüli terület vagy adatkezelő ágazat, vagy az érintett nemzetközi szervezet megfelelő szintű védelmet biztosít; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság az (EU) 2016/680 irányelv 36. cikkének (3) bekezdésével összhangban megfelelőségi határozatot fogadott el arról, hogy a harmadik ország vagy a harmadik országon belüli terület vagy adatkezelő ágazat, vagy az érintett nemzetközi szervezet megfelelő szintű védelmet biztosít;

| b) | a Bizottság a) pont szerinti megfelelőségi határozatának hiányában az Unió és a harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által az EUMSZ 218. cikke értelmében nemzetközi megállapodás jött létre, amely megfelelő garanciákat teremt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság a) pont szerinti megfelelőségi határozatának hiányában az Unió és a harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által az EUMSZ 218. cikke értelmében nemzetközi megállapodás jött létre, amely megfelelő garanciákat teremt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében;

| c) | a Bizottság a) pont szerinti megfelelőségi határozatának vagy a b) pont szerinti nemzetközi megállapodásnak hiányában együttműködési megállapodást kötöttek meg, amely lehetővé teszi a műveleti vonatkozású személyes adatok cseréjét az adott uniós szerv, hivatal vagy ügynökség és az érintett harmadik ország között az érintett uniós szervet, hivatalt vagy ügynökséget létrehozó jogi aktus alkalmazásának kezdőnapja előtt; |
| --- | --- |

c)

a Bizottság a) pont szerinti megfelelőségi határozatának vagy a b) pont szerinti nemzetközi megállapodásnak hiányában együttműködési megállapodást kötöttek meg, amely lehetővé teszi a műveleti vonatkozású személyes adatok cseréjét az adott uniós szerv, hivatal vagy ügynökség és az érintett harmadik ország között az érintett uniós szervet, hivatalt vagy ügynökséget létrehozó jogi aktus alkalmazásának kezdőnapja előtt;

(2)   Az uniós szerveket, hivatalokat és ügynökségeket létrehozó jogi aktus fenntarthatja a műveleti vonatkozású személyes adatok nemzetközi továbbításának feltételeire vonatkozó rendelkezéseket, vagy részletesebb rendelkezéseket vezethet be, különösen a személyes adatok továbbítására vonatkozóan megfelelő garanciák és a konkrét helyzetekre vonatkozó eltérések bevezetésével.

(3)   Az adatkezelő a honlapján olyan jegyzéket tesz közzé és tart naprakészen, amely tartalmazza az (1) bekezdés a) pontjában említett megfelelőségi határozatokat, a megállapodásokat, az igazgatási megállapodásokat, valamint a műveleti vonatkozású személyes adatoknak az (1) bekezdéssel összhangban történő továbbítására vonatkozó egyéb jogi eszközöket.

(4)   Az adatkezelő részletesen dokumentálja az ezen cikk értelmében végzett összes adattovábbítást.

95. cikk

Az igazságügyi vizsgálatok és a büntetőeljárások titkossága

Az uniós szerveket, hivatalokat vagy ügynökségeket létrehozó jogi aktusok az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek végzése tekintetében előírhatják az európai adatvédelmi biztos számára, hogy felügyeleti hatáskörének gyakorlása során az uniós vagy tagállami joggal összhangban a lehető legnagyobb mértékben vegye figyelembe az igazságügyi vizsgálatok és a büntetőeljárások titkosságát.

X. FEJEZET

VÉGREHAJTÁSI JOGI AKTUSOK

96. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot az (EU) 2016/679 rendelet 93. cikkével létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

XI. FEJEZET

FELÜLVIZSGÁLAT

97. cikk

Felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés

A Bizottság legkésőbb 2022. április 30-ig, és azt követően ötévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról, szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatokkal együtt.

98. cikk

Uniós jogi aktusok felülvizsgálata

(1)   A Bizottság 2022. április 30-ig felülvizsgálja azokat a Szerződések alapján elfogadott jogi aktusokat, amelyek a műveleti vonatkozású személyes adatoknak az uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek által az EUMSZ harmadik része V. címe 4. vagy 5. fejezetének hatálya alá tartozó tevékenységek végzése során történő kezelését szabályozzák annak érdekében, hogy

| a) | értékelje az (EU) 2016/680 irányelvvel és e rendelet IX. fejezetével való egységességet; |
| --- | --- |

a)

értékelje az (EU) 2016/680 irányelvvel és e rendelet IX. fejezetével való egységességet;

| b) | azonosítsa azokat az eltéréseket, amelyek akadályozhatják a műveleti vonatkozású személyes adatoknak az adott területhez tartozó tevékenységeket végző uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek és az illetékes hatóságok közötti cseréjét; és |
| --- | --- |

b)

azonosítsa azokat az eltéréseket, amelyek akadályozhatják a műveleti vonatkozású személyes adatoknak az adott területhez tartozó tevékenységeket végző uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek és az illetékes hatóságok közötti cseréjét; és

| c) | azonosítsa azokat az eltéréseket, amelyek az uniós adatvédelmi jogszabályok széttagoltságát okozhatják. |
| --- | --- |

c)

azonosítsa azokat az eltéréseket, amelyek az uniós adatvédelmi jogszabályok széttagoltságát okozhatják.

(2)   E felülvizsgálat alapján a természetes személyeknek az adatkezelés tekintetében történő egységes és következetes védelme érdekében a Bizottság, különösen e rendelet IX. fejezetének az Europolra és az Európai Ügyészségre való alkalmazása – ideértve e rendelet IX. fejezetének szükség szerinti kiigazítását is – érdekében megfelelő jogalkotási javaslatokat terjeszthet elő.

XII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

99. cikk

A 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezése

A 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat 2018. december 11-ével kezdődően hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett rendeletre és határozatra való hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásnak kell tekinteni.

100. cikk

Átmeneti intézkedések

(1)   Ez a rendelet nem érinti a 2014/886/EU európai parlamenti és tanácsi határozatot (20), valamint az európai adatvédelmi biztos és a helyettes biztos jelenlegi megbízatását.

(2)   A helyettes biztos a javadalmazás, a juttatások, az öregségi nyugdíj és a javadalmazás helyett nyújtott más díjazások meghatározása tekintetében a Bíróság hivatalvezetőjével egyenrangúnak tekintendő.

(3)   A jelenlegi helyettes biztosra e rendelet 53. cikkének (4), (5) és (7) bekezdését, valamint 55. és 56. cikkét hivatali ideje végéig kell alkalmazni.

(4)   A helyettes biztos a jelenlegi helyettes biztos hivatali idejének lejártáig segíti az európai adatvédelmi biztost a feladatai ellátásában, és helyettesíti az európai adatvédelmi biztost a távolléte vagy akadályoztatása esetén.

101. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(2)   E rendelet azonban 2019. december 12. [a pe-cons 37/2018 dokumentumban található rendelet alkalmazásának időpontja] -tól/-től alkalmazandó a személyes adatok Eurojust által végzett kezelésére.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2018. október 23-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

K. EDTSTADLER

---

(1)  
  HL C 288., 2017.8.31., 107. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2018. szeptember 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2018. október 11-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

5

(6)  A Tanács 93/13/EGK irányelve (1993. április 5.) a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről (HL L 95., 1993.4.21., 29. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1338/2008/EK rendelete (2008. december 16.) a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról (HL L 354., 2008.12.31., 70. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

9

(10)  
  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1247/2002/EK határozata (2002. július 1.) az európai adatvédelmi biztos feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről (HL L 183., 2002.7.12., 1. o.).

13

(14)  
  HL C 164., 2017.5.24., 2. o.

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

15

(16)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelve (2015. szeptember 9.) a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 241., 2015.9.17., 1. o.).

17

(18)  A Bizottság 2008/63/EK irányelve (2008. június 20.) a távközlési végberendezések piacán folyó versenyről (HL L 162., 2008.6.21., 20. o.).

18

(19)  A Tanács 2009/917/IB határozata (2009. november 30.) az információs technológia vámügyi alkalmazásáról (HL L 323., 2009.12.10., 20. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/886/EU határozata (2014. december 4.) az európai adatvédelmi biztos és a helyettes biztos kinevezéséről (HL L 351., 2014.12.9., 9. o.).

20

---

| 2018.11.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 295/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 295/99

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/1726 RENDELETE

(2018. november 14.)

a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségről (eu-LISA), az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 74. cikkére, 77. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, 78. cikke (2) bekezdésének e) pontjára, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, 82. cikke (1) bekezdésének d) pontjára, 85. cikkének (1) bekezdésére, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, valamint 88. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás (1) keretében,

mivel:

| (1) | A Schengeni Információs Rendszert (SIS II) az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2), valamint a 2007/533/IB tanácsi határozat (3) hozta létre. Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat úgy rendelkezik, hogy egy átmeneti időszak alatt a Bizottság felelős a SIS II központi rendszerének (a továbbiakban: Központi SIS II) üzemeltetési igazgatásáért. Az említett átmeneti időszakot követően egy igazgatóhatóság felel a Központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra egyes részeinek üzemeltetési igazgatásáért. |
| --- | --- |

(1)

A Schengeni Információs Rendszert (SIS II) az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2), valamint a 2007/533/IB tanácsi határozat (3) hozta létre. Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat úgy rendelkezik, hogy egy átmeneti időszak alatt a Bizottság felelős a SIS II központi rendszerének (a továbbiakban: Központi SIS II) üzemeltetési igazgatásáért. Az említett átmeneti időszakot követően egy igazgatóhatóság felel a Központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra egyes részeinek üzemeltetési igazgatásáért.

| (2) | A Vízuminformációs Rendszert (VIS) a 2004/512/EK tanácsi határozat (4) hozta létre. A 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) úgy rendelkezik, hogy egy átmeneti időszak alatt a Bizottság felelős a VIS üzemeltetési igazgatásáért. Az említett átmeneti időszakot követően egy igazgatóhatóság felel a központi VIS-nek, a nemzeti interfészeknek, valamint a kommunikációs infrastruktúra egyes részeinek üzemeltetési igazgatásáért. |
| --- | --- |

(2)

A Vízuminformációs Rendszert (VIS) a 2004/512/EK tanácsi határozat (4) hozta létre. A 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) úgy rendelkezik, hogy egy átmeneti időszak alatt a Bizottság felelős a VIS üzemeltetési igazgatásáért. Az említett átmeneti időszakot követően egy igazgatóhatóság felel a központi VIS-nek, a nemzeti interfészeknek, valamint a kommunikációs infrastruktúra egyes részeinek üzemeltetési igazgatásáért.

| (3) | Az Eurodacot a 2725/2000/EK tanácsi rendelet (6) hozta létre. A szükséges végrehajtási szabályokat a 407/2002/EK tanácsi rendelet (7) állapította meg. A 603/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8)2015. július 20-i hatállyal hatályon kívül helyezte és felváltotta az említett jogi aktusokat. |
| --- | --- |

(3)

Az Eurodacot a 2725/2000/EK tanácsi rendelet (6) hozta létre. A szükséges végrehajtási szabályokat a 407/2002/EK tanácsi rendelet (7) állapította meg. A 603/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8)2015. július 20-i hatállyal hatályon kívül helyezte és felváltotta az említett jogi aktusokat.

| (4) | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT (információtechnológiai)-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökséget – közismert nevén az eu-LISA-t – az 1077/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) hozta létre a SIS, a VIS és az Eurodac, valamint ezek kommunikációs infrastruktúrái egyes részeinek, valamint lehetőség szerint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egyéb nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatása céljából, külön elfogadott uniós jogi aktusok függvényében. A 603/2013/EU rendelet módosította az 1077/2011/EU rendeletet az Eurodac tekintetében bevezetett változások átvezetése érdekében. |
| --- | --- |

(4)

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT (információtechnológiai)-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökséget – közismert nevén az eu-LISA-t – az 1077/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) hozta létre a SIS, a VIS és az Eurodac, valamint ezek kommunikációs infrastruktúrái egyes részeinek, valamint lehetőség szerint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egyéb nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatása céljából, külön elfogadott uniós jogi aktusok függvényében. A 603/2013/EU rendelet módosította az 1077/2011/EU rendeletet az Eurodac tekintetében bevezetett változások átvezetése érdekében.

| (5) | Az igazgatóhatóságot jogi személyiséggel rendelkező szabályozó ügynökségként (a továbbiakban: az ügynökség) hozták létre, mivel jogi, igazgatási és pénzügyi önállósággal kell rendelkeznie. A megállapodás értelmében az ügynökség székhelye Tallinn, Észtország. Mivel azonban a SIS II és a VIS technikai fejlesztéséhez, valamint üzemeltetési igazgatásának előkészítéséhez kapcsolódó feladatokat már Strasbourgban, Franciaországban végezték el, Sankt Johann im Pongauban, Ausztriában pedig kialakították az említett rendszerek tartalék központját, összhangban a SIS II és a VIS vonatkozó uniós jogi aktusok keretében meghatározott helyszíneivel is, célszerű, hogy ez a jövőben is így maradjon. Továbbra is az említett két központnak kell lennie azon helyszíneknek is, ahol az Eurodac üzemeltetési igazgatásához kapcsolódó feladatokat végzik, illetve, ahol az Eurodac tartalék központját kialakítják. Az említett két központnak kell lennie továbbá azon helyszíneknek is, ahol a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egyéb nagyméretű IT-rendszereinek technikai fejlesztését és üzemeltetési igazgatását végzik, illetve ahol egy nagyméretű IT-rendszer meghibásodása esetén az annak működését biztosítani képes tartalék központot kialakítják. A tartalék központ lehetséges használatának maximalizálása érdekében e helyszínt több rendszer egyidejű működtetésére is lehet használni, feltéve, hogy a rendszerek közül egynek vagy többnek a meghibásodása esetén is alkalmas marad a rendszerek működésének biztosítására. A rendszerek magas biztonsági és rendelkezésre állási követelményei, valamint alapvető operatív fontosságuk miatt, amennyiben a kapacitás a meglévő technikai helyszíneken elégtelenné válik, lehetővé kell tenni az ügynökség igazgatótanácsa (a továbbiakban: az igazgatótanács) számára, hogy javaslatot tegyen egy, a rendszerek elhelyezésére szolgáló második külön technikai helyszín kialakítására Strasbourgban vagy Sankt Johann im Pongauban vagy szükség esetén mindkét helyszínen, amennyiben azt egy független hatásvizsgálat és költség-haszon elemzés indokoltnak tartja. Az igazgatótanácsnak konzultálnia kell a Bizottsággal, és figyelembe kell vennie annak álláspontját, mielőtt értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot (a továbbiakban: a költségvetési hatóság) az ingatlanhoz kapcsolódó bármilyen projekt megvalósítására irányuló szándékáról. |
| --- | --- |

(5)

Az igazgatóhatóságot jogi személyiséggel rendelkező szabályozó ügynökségként (a továbbiakban: az ügynökség) hozták létre, mivel jogi, igazgatási és pénzügyi önállósággal kell rendelkeznie. A megállapodás értelmében az ügynökség székhelye Tallinn, Észtország. Mivel azonban a SIS II és a VIS technikai fejlesztéséhez, valamint üzemeltetési igazgatásának előkészítéséhez kapcsolódó feladatokat már Strasbourgban, Franciaországban végezték el, Sankt Johann im Pongauban, Ausztriában pedig kialakították az említett rendszerek tartalék központját, összhangban a SIS II és a VIS vonatkozó uniós jogi aktusok keretében meghatározott helyszíneivel is, célszerű, hogy ez a jövőben is így maradjon. Továbbra is az említett két központnak kell lennie azon helyszíneknek is, ahol az Eurodac üzemeltetési igazgatásához kapcsolódó feladatokat végzik, illetve, ahol az Eurodac tartalék központját kialakítják. Az említett két központnak kell lennie továbbá azon helyszíneknek is, ahol a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egyéb nagyméretű IT-rendszereinek technikai fejlesztését és üzemeltetési igazgatását végzik, illetve ahol egy nagyméretű IT-rendszer meghibásodása esetén az annak működését biztosítani képes tartalék központot kialakítják. A tartalék központ lehetséges használatának maximalizálása érdekében e helyszínt több rendszer egyidejű működtetésére is lehet használni, feltéve, hogy a rendszerek közül egynek vagy többnek a meghibásodása esetén is alkalmas marad a rendszerek működésének biztosítására. A rendszerek magas biztonsági és rendelkezésre állási követelményei, valamint alapvető operatív fontosságuk miatt, amennyiben a kapacitás a meglévő technikai helyszíneken elégtelenné válik, lehetővé kell tenni az ügynökség igazgatótanácsa (a továbbiakban: az igazgatótanács) számára, hogy javaslatot tegyen egy, a rendszerek elhelyezésére szolgáló második külön technikai helyszín kialakítására Strasbourgban vagy Sankt Johann im Pongauban vagy szükség esetén mindkét helyszínen, amennyiben azt egy független hatásvizsgálat és költség-haszon elemzés indokoltnak tartja. Az igazgatótanácsnak konzultálnia kell a Bizottsággal, és figyelembe kell vennie annak álláspontját, mielőtt értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot (a továbbiakban: a költségvetési hatóság) az ingatlanhoz kapcsolódó bármilyen projekt megvalósítására irányuló szándékáról.

| (6) | Tevékenységének 2012. december 1-jei megkezdését követően az ügynökség átvette a VIS tekintetében a 767/2008/EK rendelettel és a 2008/633/IB tanácsi határozattal (10) az igazgatóhatóságra ruházott feladatokat. Az ügynökség továbbá 2013 áprilisában, a SIS II elindulását követően átvette a SIS II tekintetében az 1987/2006/EK rendelettel és a 2007/533/IB tanácsi határozattal az igazgatóhatóságra ruházott feladatokat, valamint 2013 júniusában átvette az Eurodac tekintetében a 2725/2000/EK rendelettel és a 407/2002/EK rendelettel a Bizottságra ruházott feladatokat is. |
| --- | --- |

(6)

Tevékenységének 2012. december 1-jei megkezdését követően az ügynökség átvette a VIS tekintetében a 767/2008/EK rendelettel és a 2008/633/IB tanácsi határozattal (10) az igazgatóhatóságra ruházott feladatokat. Az ügynökség továbbá 2013 áprilisában, a SIS II elindulását követően átvette a SIS II tekintetében az 1987/2006/EK rendelettel és a 2007/533/IB tanácsi határozattal az igazgatóhatóságra ruházott feladatokat, valamint 2013 júniusában átvette az Eurodac tekintetében a 2725/2000/EK rendelettel és a 407/2002/EK rendelettel a Bizottságra ruházott feladatokat is.

| (7) | Az ügynökség munkájának első, egy független külső értékelésen alapuló, 2015 és 2016 között végzett értékelése arra a megállapításra jutott, hogy az ügynökség hatékonyan végzi a nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatását és az egyéb rábízott feladatokat, az 1077/2011/EU rendeletet azonban számos helyen módosítani kell, így például a kommunikációs infrastruktúrával összefüggő, a Bizottság hatáskörébe tartozó feladatoknak az ügynökségre való átruházása tekintetében. Ezt a külső értékelést alapul véve a Bizottság mérlegelte a szakpolitikai, jogi és ténybeli fejleményeket, és azt javasolta, különösen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség (eu-LISA) működéséről szóló, 2017. június 29-i jelentésében (a továbbiakban: az értékelő jelentés), hogy terjesszék ki az ügynökség megbízatását abból a célból, hogy az ellássa a társjogalkotók által elfogadott, az ügynökségnek az új rendszerek igazgatásával való megbízásáról szóló jogalkotási javaslatokból eredő feladatokat, és a Bizottság „A határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerek” című, 2016. április 6-i közleményében, az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport 2017. május 11-i zárójelentésében, valamint a Bizottság „Hetedik eredményjelentés a hatékony és valódi biztonsági unió megvalósításáról” című, 2017. május 16-i közleményében említett feladatokat, szükség esetén a megfelelő uniós jogi aktusok elfogadásának függvényében. Az ügynökséget különösen meg kell bízni azzal, hogy megoldásokat dolgozzon ki az interoperabilitás tekintetében, amely a 2016. április 6-i közlemény meghatározása szerint az információs rendszereknek az adatcserére és az információk megosztásának lehetővé tételére vonatkozó képessége. Adott esetben, az interoperabilitás tekintetében végrehajtott bármely intézkedés alapját a Bizottság „Európai interoperabilitási keret – Végrehajtási stratégia” című, 2017. március 23-i közleménye kell, hogy képezze. A közlemény 2. melléklete meghatározza az általános iránymutatásokat, ajánlásokat és legjobb gyakorlatokat az interoperabilitás elérése, vagy legalábbis egy olyan környezet létrehozása céljából, amely nagyobb fokú interoperabilitást tesz lehetővé az európai közszolgáltatások kialakítása, végrehajtása és irányítása tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

Az ügynökség munkájának első, egy független külső értékelésen alapuló, 2015 és 2016 között végzett értékelése arra a megállapításra jutott, hogy az ügynökség hatékonyan végzi a nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatását és az egyéb rábízott feladatokat, az 1077/2011/EU rendeletet azonban számos helyen módosítani kell, így például a kommunikációs infrastruktúrával összefüggő, a Bizottság hatáskörébe tartozó feladatoknak az ügynökségre való átruházása tekintetében. Ezt a külső értékelést alapul véve a Bizottság mérlegelte a szakpolitikai, jogi és ténybeli fejleményeket, és azt javasolta, különösen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség (eu-LISA) működéséről szóló, 2017. június 29-i jelentésében (a továbbiakban: az értékelő jelentés), hogy terjesszék ki az ügynökség megbízatását abból a célból, hogy az ellássa a társjogalkotók által elfogadott, az ügynökségnek az új rendszerek igazgatásával való megbízásáról szóló jogalkotási javaslatokból eredő feladatokat, és a Bizottság „A határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerek” című, 2016. április 6-i közleményében, az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport 2017. május 11-i zárójelentésében, valamint a Bizottság „Hetedik eredményjelentés a hatékony és valódi biztonsági unió megvalósításáról” című, 2017. május 16-i közleményében említett feladatokat, szükség esetén a megfelelő uniós jogi aktusok elfogadásának függvényében. Az ügynökséget különösen meg kell bízni azzal, hogy megoldásokat dolgozzon ki az interoperabilitás tekintetében, amely a 2016. április 6-i közlemény meghatározása szerint az információs rendszereknek az adatcserére és az információk megosztásának lehetővé tételére vonatkozó képessége. Adott esetben, az interoperabilitás tekintetében végrehajtott bármely intézkedés alapját a Bizottság „Európai interoperabilitási keret – Végrehajtási stratégia” című, 2017. március 23-i közleménye kell, hogy képezze. A közlemény 2. melléklete meghatározza az általános iránymutatásokat, ajánlásokat és legjobb gyakorlatokat az interoperabilitás elérése, vagy legalábbis egy olyan környezet létrehozása céljából, amely nagyobb fokú interoperabilitást tesz lehetővé az európai közszolgáltatások kialakítása, végrehajtása és irányítása tekintetében.

| (8) | Az értékelő jelentés megállapította továbbá, hogy az ügynökség megbízatását ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy az ügynökségnek lehetősége legyen tanácsot adni a tagállamoknak a nemzeti rendszerek és az általa üzemeltetett nagyméretű IT-rendszerek központi rendszereinek (a továbbiakban: a rendszerek) összekapcsolása tekintetében, és hogy kérésre eseti segítséget és támogatást nyújtson a tagállamoknak, valamint hogy segítségnyújtást és támogatást biztosítson a Bizottság szolgálatainak az új rendszerekkel kapcsolatos technikai kérdésekben. |
| --- | --- |

(8)

Az értékelő jelentés megállapította továbbá, hogy az ügynökség megbízatását ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy az ügynökségnek lehetősége legyen tanácsot adni a tagállamoknak a nemzeti rendszerek és az általa üzemeltetett nagyméretű IT-rendszerek központi rendszereinek (a továbbiakban: a rendszerek) összekapcsolása tekintetében, és hogy kérésre eseti segítséget és támogatást nyújtson a tagállamoknak, valamint hogy segítségnyújtást és támogatást biztosítson a Bizottság szolgálatainak az új rendszerekkel kapcsolatos technikai kérdésekben.

| (9) | Az ügynökséget meg kell bízni az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott határregisztrációs rendszer (EES) előkészítésével, fejlesztésével és üzemeltetési igazgatásával. |
| --- | --- |

(9)

Az ügynökséget meg kell bízni az (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott határregisztrációs rendszer (EES) előkészítésével, fejlesztésével és üzemeltetési igazgatásával.

| (10) | Az ügynökséget meg kell bízni az 1560/2003/EK bizottsági rendelet 18. cikke (12) értelmében létrehozott különálló, biztonságos elektronikus adatátviteli csatorna, a DubliNet üzemeltetési igazgatásával is, amelyet a tagállamok illetékes menekültügyi hatóságainak a nemzetközi védelmet kérelmezőkkel kapcsolatos információcsere céljából kell használniuk. |
| --- | --- |

(10)

Az ügynökséget meg kell bízni az 1560/2003/EK bizottsági rendelet 18. cikke (12) értelmében létrehozott különálló, biztonságos elektronikus adatátviteli csatorna, a DubliNet üzemeltetési igazgatásával is, amelyet a tagállamok illetékes menekültügyi hatóságainak a nemzetközi védelmet kérelmezőkkel kapcsolatos információcsere céljából kell használniuk.

| (11) | Az ügynökséget továbbá meg kell bízni az (EU) 2018/1240 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13) létrehozott Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) előkészítésével, fejlesztésével és üzemeltetési igazgatásával. |
| --- | --- |

(11)

Az ügynökséget továbbá meg kell bízni az (EU) 2018/1240 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13) létrehozott Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) előkészítésével, fejlesztésével és üzemeltetési igazgatásával.

| (12) | Az ügynökség alapvető feladatának továbbra is a SIS II, a VIS, az Eurodac, az EES, a DubliNet, az ETIAS illetve, amennyiben úgy döntenek, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egyéb nagyméretű IT-rendszerei üzemeltetési igazgatási feladatai ellátásának kell lennie. Az ügynökségnek emellett a rábízott nem normatív jellegű feladatok eredményeként szükséges technikai intézkedésekért is felelősnek kell lennie. Az említett feladatok azonban nem érinthetik a rendszerekre vonatkozó megfelelő uniós jogi aktusokban az egyedül a Bizottságra vagy a Bizottságra és az őt segítő bizottságra bízott normatív feladatokat. |
| --- | --- |

(12)

Az ügynökség alapvető feladatának továbbra is a SIS II, a VIS, az Eurodac, az EES, a DubliNet, az ETIAS illetve, amennyiben úgy döntenek, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egyéb nagyméretű IT-rendszerei üzemeltetési igazgatási feladatai ellátásának kell lennie. Az ügynökségnek emellett a rábízott nem normatív jellegű feladatok eredményeként szükséges technikai intézkedésekért is felelősnek kell lennie. Az említett feladatok azonban nem érinthetik a rendszerekre vonatkozó megfelelő uniós jogi aktusokban az egyedül a Bizottságra vagy a Bizottságra és az őt segítő bizottságra bízott normatív feladatokat.

| (13) | Az ügynökségnek képesnek kell lennie olyan műszaki megoldások végrehajtására, amelyekkel biztosítható a rendszerekre vonatkozó uniós jogi aktusokban szereplő rendelkezésre állási követelményeknek való megfelelés, az említett jogi aktusok – az adott rendszerek műszaki architektúrájára vonatkozó – különös rendelkezéseinek betartása mellett. Ha ezek a műszaki megoldások egy rendszer vagy egy rendszer komponenseinek megkettőzését teszik szükségessé, független hatásvizsgálatot és költség-haszon elemzést kell végeztetni, valamint a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanácsnak döntést kell hoznia. Az említett hatásvizsgálatban meg kell vizsgálni a meglévő technikai helyszínek kapacitás iránti igényét is az említett műszaki megoldások fejlesztésével kapcsolatban, valamint a jelenlegi működtetési struktúra lehetséges kockázatait. |
| --- | --- |

(13)

Az ügynökségnek képesnek kell lennie olyan műszaki megoldások végrehajtására, amelyekkel biztosítható a rendszerekre vonatkozó uniós jogi aktusokban szereplő rendelkezésre állási követelményeknek való megfelelés, az említett jogi aktusok – az adott rendszerek műszaki architektúrájára vonatkozó – különös rendelkezéseinek betartása mellett. Ha ezek a műszaki megoldások egy rendszer vagy egy rendszer komponenseinek megkettőzését teszik szükségessé, független hatásvizsgálatot és költség-haszon elemzést kell végeztetni, valamint a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanácsnak döntést kell hoznia. Az említett hatásvizsgálatban meg kell vizsgálni a meglévő technikai helyszínek kapacitás iránti igényét is az említett műszaki megoldások fejlesztésével kapcsolatban, valamint a jelenlegi működtetési struktúra lehetséges kockázatait.

| (14) | A továbbiakban már nem indokolt, hogy a Bizottság hatáskörébe tartozzanak a rendszerek kommunikációs infrastruktúrájával összefüggő egyes feladatok, és ezeket a feladatokat ezért át kell ruházni az ügynökségre annak érdekében, hogy egységesebbé váljon a kommunikációs infrastruktúra igazgatásuk. Azon rendszerek esetében azonban, amelyek az EuroDomaint, azaz a TESTA-ng (közigazgatási rendszerek transzeurópai telematikai szolgáltatásainak új generációja) által biztosított biztonságos kommunikációs infrastruktúrát használják, és amelyet a 922/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (14) létrehozott ISA-program részeként állítottak föl, és amely az (EU) 2015/2240 határozattal (15) létrehozott ISA2-program részeként folytatódott, a költségvetés végrehajtásával, a beszerzéssel, a megújítással és a szerződéses ügyekkel kapcsolatos feladatok továbbra is a Bizottság hatáskörében kell, hogy maradjanak. |
| --- | --- |

(14)

A továbbiakban már nem indokolt, hogy a Bizottság hatáskörébe tartozzanak a rendszerek kommunikációs infrastruktúrájával összefüggő egyes feladatok, és ezeket a feladatokat ezért át kell ruházni az ügynökségre annak érdekében, hogy egységesebbé váljon a kommunikációs infrastruktúra igazgatásuk. Azon rendszerek esetében azonban, amelyek az EuroDomaint, azaz a TESTA-ng (közigazgatási rendszerek transzeurópai telematikai szolgáltatásainak új generációja) által biztosított biztonságos kommunikációs infrastruktúrát használják, és amelyet a 922/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (14) létrehozott ISA-program részeként állítottak föl, és amely az (EU) 2015/2240 határozattal (15) létrehozott ISA2-program részeként folytatódott, a költségvetés végrehajtásával, a beszerzéssel, a megújítással és a szerződéses ügyekkel kapcsolatos feladatok továbbra is a Bizottság hatáskörében kell, hogy maradjanak.

| (15) | Az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) összhangban az ügynökség külső, a magánjog hatálya alá tartozó szervezetekre vagy szervekre bízhatja a kommunikációs infrastruktúra kialakításával, kiépítésével, karbantartásával és nyomon követésével kapcsolatos feladatok elvégzését. Az ügynökségnek elegendő költségvetési és személyi erőforrással kell rendelkeznie ahhoz, hogy – amennyire csak lehet – korlátozza a feladatok és kötelezettségek külső, a magánjog hatálya alá tartozó szervezetek vagy szervek részére történő kiszervezésének szükségességét. |
| --- | --- |

(15)

Az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) összhangban az ügynökség külső, a magánjog hatálya alá tartozó szervezetekre vagy szervekre bízhatja a kommunikációs infrastruktúra kialakításával, kiépítésével, karbantartásával és nyomon követésével kapcsolatos feladatok elvégzését. Az ügynökségnek elegendő költségvetési és személyi erőforrással kell rendelkeznie ahhoz, hogy – amennyire csak lehet – korlátozza a feladatok és kötelezettségek külső, a magánjog hatálya alá tartozó szervezetek vagy szervek részére történő kiszervezésének szükségességét.

| (16) | Az ügynökségnek továbbra is el kell végeznie a SIS II, a VIS, az Eurodac, valamint az egyéb rendszerek technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat. |
| --- | --- |

(16)

Az ügynökségnek továbbra is el kell végeznie a SIS II, a VIS, az Eurodac, valamint az egyéb rendszerek technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat.

| (17) | Az Unió tényeken alapuló migrációs és biztonsági szakpolitikájának alakításához való hozzájárulás, valamint a rendszerek megfelelő működésének nyomon követése érdekében az ügynökségnek statisztikákat kell összeállítania és közzétennie, továbbá statisztikai jelentéseket kell készítenie, és azokat a rendszerekre vonatkozó uniós jogi aktusokkal összhangban az érintett szereplők rendelkezésére kell bocsátania, például az 1053/2013/EU tanácsi rendelet (17) végrehajtásának nyomon követése érdekében, valamint az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) összhangban történő kockázatelemzés és sebezhetőségi értékelés elvégzése céljából. |
| --- | --- |

(17)

Az Unió tényeken alapuló migrációs és biztonsági szakpolitikájának alakításához való hozzájárulás, valamint a rendszerek megfelelő működésének nyomon követése érdekében az ügynökségnek statisztikákat kell összeállítania és közzétennie, továbbá statisztikai jelentéseket kell készítenie, és azokat a rendszerekre vonatkozó uniós jogi aktusokkal összhangban az érintett szereplők rendelkezésére kell bocsátania, például az 1053/2013/EU tanácsi rendelet (17) végrehajtásának nyomon követése érdekében, valamint az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) összhangban történő kockázatelemzés és sebezhetőségi értékelés elvégzése céljából.

| (18) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67–89. cikke értelmében további nagyméretű IT-rendszerek előkészítése, fejlesztése és üzemeltetési igazgatása is az ügynökség felelősségi körébe utalható. Ilyen rendszerekre lehet példa az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer kiegészítése és támogatása érdekében a harmadik országbeli állampolgárokra és a hontalan személyekre vonatkozó ítéletekkel kapcsolatos információkat birtokló tagállamok azonosítására szolgáló központosított rendszer (ECRIS-TCN rendszer) vagy a polgári és büntetőügyekben történő határokon átnyúló kommunikációra szolgáló számítógépes rendszer (e-CODEX). Mindazonáltal e rendszereket kizárólag későbbi, önálló uniós jogi aktusok révén lehet az ügynökségre bízni, amelyeket hatásvizsgálatnak kell megelőznie. |
| --- | --- |

(18)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67–89. cikke értelmében további nagyméretű IT-rendszerek előkészítése, fejlesztése és üzemeltetési igazgatása is az ügynökség felelősségi körébe utalható. Ilyen rendszerekre lehet példa az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer kiegészítése és támogatása érdekében a harmadik országbeli állampolgárokra és a hontalan személyekre vonatkozó ítéletekkel kapcsolatos információkat birtokló tagállamok azonosítására szolgáló központosított rendszer (ECRIS-TCN rendszer) vagy a polgári és büntetőügyekben történő határokon átnyúló kommunikációra szolgáló számítógépes rendszer (e-CODEX). Mindazonáltal e rendszereket kizárólag későbbi, önálló uniós jogi aktusok révén lehet az ügynökségre bízni, amelyeket hatásvizsgálatnak kell megelőznie.

| (19) | Az ügynökség kutatást érintő megbízatását ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy képes legyen a proaktívabb fellépésre a rendszereket érintő fontos és szükséges technikai változtatások javaslása terén. Az ügynökség számára nem csupán azt kell lehetővé tenni, hogy nyomon kövesse a rendszerek szempontjából releváns kutatási tevékenységeket, hanem azt is, hogy hozzájáruljon az Európai Unió kutatási és innovációs keretprogramja releváns részeinek végrehajtásához, amennyiben a Bizottság az ügynökségre ruházta a megfelelő hatásköröket. Az ügynökségnek az ilyen nyomon követésről évente legalább egyszer tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet, a Tanácsot és – személyes adatok kezelése esetén – az európai adatvédelmi biztost. |
| --- | --- |

(19)

Az ügynökség kutatást érintő megbízatását ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy képes legyen a proaktívabb fellépésre a rendszereket érintő fontos és szükséges technikai változtatások javaslása terén. Az ügynökség számára nem csupán azt kell lehetővé tenni, hogy nyomon kövesse a rendszerek szempontjából releváns kutatási tevékenységeket, hanem azt is, hogy hozzájáruljon az Európai Unió kutatási és innovációs keretprogramja releváns részeinek végrehajtásához, amennyiben a Bizottság az ügynökségre ruházta a megfelelő hatásköröket. Az ügynökségnek az ilyen nyomon követésről évente legalább egyszer tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet, a Tanácsot és – személyes adatok kezelése esetén – az európai adatvédelmi biztost.

| (20) | A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az ügynökség felelősségi körébe utalja a kísérleti jellegű, valamely intézkedés végrehajthatóságát és hasznosságát vizsgáló, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendeletnek megfelelően alap-jogiaktus elfogadását nem igénylő kísérleti projektek lebonyolítását. Emellett a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az Európai Parlament tájékoztatását követően megbízza az ügynökséget az olyan igazoló vizsgálatokra vonatkozó költségvetés-végrehajtási feladatok ellátásával, amelyeket az 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (19) létrehozott, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz keretében finanszíroztak, összhangban az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelettel. Az ügynökség számára lehetővé kell tenni azt is, hogy tesztelési tevékenységeket tervezzen és hajtson végre olyan kérdésekkel kapcsolatban, amelyek szigorúan e rendelet, valamint a rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó uniós jogi aktusok hatálya alá tartoznak, mint például virtualizációs módszerek tesztelése. Kísérleti projekt lebonyolításával való megbízás esetén az ügynökségnek különös figyelmet kell fordítania az európai uniós információkezelési stratégiára. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az ügynökség felelősségi körébe utalja a kísérleti jellegű, valamely intézkedés végrehajthatóságát és hasznosságát vizsgáló, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendeletnek megfelelően alap-jogiaktus elfogadását nem igénylő kísérleti projektek lebonyolítását. Emellett a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az Európai Parlament tájékoztatását követően megbízza az ügynökséget az olyan igazoló vizsgálatokra vonatkozó költségvetés-végrehajtási feladatok ellátásával, amelyeket az 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (19) létrehozott, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz keretében finanszíroztak, összhangban az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelettel. Az ügynökség számára lehetővé kell tenni azt is, hogy tesztelési tevékenységeket tervezzen és hajtson végre olyan kérdésekkel kapcsolatban, amelyek szigorúan e rendelet, valamint a rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó uniós jogi aktusok hatálya alá tartoznak, mint például virtualizációs módszerek tesztelése. Kísérleti projekt lebonyolításával való megbízás esetén az ügynökségnek különös figyelmet kell fordítania az európai uniós információkezelési stratégiára.

| (21) | Az ügynökség feladata, hogy az egyes nemzeti rendszerek központi rendszerekhez való, az adott rendszerekre vonatkozó uniós jogi aktusokban előírt kapcsolódása tekintetében tanácsot adjon a tagállamoknak azok kérésére. |
| --- | --- |

(21)

Az ügynökség feladata, hogy az egyes nemzeti rendszerek központi rendszerekhez való, az adott rendszerekre vonatkozó uniós jogi aktusokban előírt kapcsolódása tekintetében tanácsot adjon a tagállamoknak azok kérésére.

| (22) | Az ügynökségnek emellett az e rendeletben meghatározott eljárásra figyelemmel eseti támogatást kell nyújtania a tagállamok számára azok kérésére, amennyiben ezt a biztonsággal vagy a migrációval összefüggő rendkívüli kihívások vagy igények szükségessé teszik. Mindenekelőtt lehetővé kell tenni egy tagállam számára, hogy műveleti és technikai megerősítést kérjen, és arra támaszkodhasson olyan esetekben, amikor ez a tagállam a külső határainak bizonyos területein nagymértékű migrációs beáramlások által jellemzett, sajátos és aránytalan migrációs kihívással szembesül. Az ilyen megerősítést az érintett uniós ügynökségek szakértőiből álló, migrációkezelést támogató csapatok nyújtják az uniós tranzitzónákban. Ha ezzel összefüggésben az ügynökség támogatása válna szükségessé a rendszerekhez kapcsolódó kérdések tekintetében, a támogatási kérelmet az érintett tagállamnak a Bizottsághoz kell eljuttatnia, amelynek – annak értékelését követően, hogy az ilyen támogatás valóban indokolt-e – haladéktalanul meg kell küldenie a támogatási kérelmet az ügynökség részére. Az ügynökségnek az ilyen kérelmekről tájékoztatnia kell az igazgatótanácsot. A Bizottságnak azt is nyomon kell követnie, hogy az ügynökség időben ad-e választ az eseti támogatási kérelemre. Az ügynökség éves tevékenységi jelentésének részletesen be kell számolnia az ügynökségnek a tagállamok eseti támogatása terén végzett intézkedéseiről, valamint az e tekintetben felmerülő költségekről. |
| --- | --- |

(22)

Az ügynökségnek emellett az e rendeletben meghatározott eljárásra figyelemmel eseti támogatást kell nyújtania a tagállamok számára azok kérésére, amennyiben ezt a biztonsággal vagy a migrációval összefüggő rendkívüli kihívások vagy igények szükségessé teszik. Mindenekelőtt lehetővé kell tenni egy tagállam számára, hogy műveleti és technikai megerősítést kérjen, és arra támaszkodhasson olyan esetekben, amikor ez a tagállam a külső határainak bizonyos területein nagymértékű migrációs beáramlások által jellemzett, sajátos és aránytalan migrációs kihívással szembesül. Az ilyen megerősítést az érintett uniós ügynökségek szakértőiből álló, migrációkezelést támogató csapatok nyújtják az uniós tranzitzónákban. Ha ezzel összefüggésben az ügynökség támogatása válna szükségessé a rendszerekhez kapcsolódó kérdések tekintetében, a támogatási kérelmet az érintett tagállamnak a Bizottsághoz kell eljuttatnia, amelynek – annak értékelését követően, hogy az ilyen támogatás valóban indokolt-e – haladéktalanul meg kell küldenie a támogatási kérelmet az ügynökség részére. Az ügynökségnek az ilyen kérelmekről tájékoztatnia kell az igazgatótanácsot. A Bizottságnak azt is nyomon kell követnie, hogy az ügynökség időben ad-e választ az eseti támogatási kérelemre. Az ügynökség éves tevékenységi jelentésének részletesen be kell számolnia az ügynökségnek a tagállamok eseti támogatása terén végzett intézkedéseiről, valamint az e tekintetben felmerülő költségekről.

| (23) | Az ügynökségnek kérelemre ugyancsak támogatnia kell a Bizottság szolgálatait a meglévő vagy új rendszerekkel összefüggő technikai kérdések tekintetében, különösen az ügynökségre átruházandó nagyméretű IT-rendszerekre vonatkozó új javaslatok előkészítése során. |
| --- | --- |

(23)

Az ügynökségnek kérelemre ugyancsak támogatnia kell a Bizottság szolgálatait a meglévő vagy új rendszerekkel összefüggő technikai kérdések tekintetében, különösen az ügynökségre átruházandó nagyméretű IT-rendszerekre vonatkozó új javaslatok előkészítése során.

| (24) | A tagállamok egy csoportja számára lehetővé kell tenni, hogy megbízza az ügynökséget egy közös IT-komponens fejlesztésével, üzemeltetésével vagy tárhelyszolgáltatás nyújtásával annak érdekében, hogy az ügynökség segítse őket a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség decentralizált IT-rendszereire vonatkozó uniós jogi aktusokból eredő kötelezettségek technikai oldalának végrehajtásában. Ez nem érinti e tagállamoknak az alkalmazandó uniós jogi aktusokból eredő kötelezettségeit, különös tekintettel e rendszerek felépítésére vonatkozóan. Ez a Bizottság előzetes jóváhagyását igényli, az igazgatótanács kedvező döntésének függvénye, ezt az érintett tagállamok és az ügynökség közötti hatáskör-átruházási megállapodásba kell foglalni, valamint teljesen az érintett tagállamoknak kell finanszírozniuk. Az ügynökségnek tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot a jóváhagyott hatáskör-átruházási megállapodásról és annak bármilyen módosításáról. Lehetővé kell tenni, hogy más tagállamok is részt vegyenek az ilyen közös IT-megoldásokban, amennyiben ezt a hatáskör-átruházási megállapodás lehetővé teszi, és azt megfelelően módosították. Ez a feladat nem érintheti hátrányosan a rendszerek ügynökség általi üzemeltetését. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamok egy csoportja számára lehetővé kell tenni, hogy megbízza az ügynökséget egy közös IT-komponens fejlesztésével, üzemeltetésével vagy tárhelyszolgáltatás nyújtásával annak érdekében, hogy az ügynökség segítse őket a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség decentralizált IT-rendszereire vonatkozó uniós jogi aktusokból eredő kötelezettségek technikai oldalának végrehajtásában. Ez nem érinti e tagállamoknak az alkalmazandó uniós jogi aktusokból eredő kötelezettségeit, különös tekintettel e rendszerek felépítésére vonatkozóan. Ez a Bizottság előzetes jóváhagyását igényli, az igazgatótanács kedvező döntésének függvénye, ezt az érintett tagállamok és az ügynökség közötti hatáskör-átruházási megállapodásba kell foglalni, valamint teljesen az érintett tagállamoknak kell finanszírozniuk. Az ügynökségnek tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot a jóváhagyott hatáskör-átruházási megállapodásról és annak bármilyen módosításáról. Lehetővé kell tenni, hogy más tagállamok is részt vegyenek az ilyen közös IT-megoldásokban, amennyiben ezt a hatáskör-átruházási megállapodás lehetővé teszi, és azt megfelelően módosították. Ez a feladat nem érintheti hátrányosan a rendszerek ügynökség általi üzemeltetését.

| (25) | Az ügynökségnek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetésével való megbízása nem érintheti a rendszerekre alkalmazandó külön szabályokat. Különösen a minden egyes ilyen rendszer céljára, a hozzáférési jogokra, a biztonsági intézkedésekre és a további adatvédelmi követelményekre vonatkozó külön szabályok teljeskörűen alkalmazandók. |
| --- | --- |

(25)

Az ügynökségnek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetésével való megbízása nem érintheti a rendszerekre alkalmazandó külön szabályokat. Különösen a minden egyes ilyen rendszer céljára, a hozzáférési jogokra, a biztonsági intézkedésekre és a további adatvédelmi követelményekre vonatkozó külön szabályok teljeskörűen alkalmazandók.

| (26) | A tagállamoknak és a Bizottságnak az ügynökség működésének hatékony nyomon követése érdekében képviseltetniük kell magukat az igazgatótanácsban. Az igazgatótanácsot meg kell bízni a szükséges feladatok elvégzésével, különösen az éves munkaprogram elfogadásával, az ügynökség költségvetésével kapcsolatos feladatok ellátásával, az ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályok elfogadásával, valamint az ügyvezető igazgató hatáskörébe tartozó, az ügynökség operatív feladataihoz kapcsolódó döntéshozatali eljárások megállapításával. Az igazgatótanácsnak hatékonyan és átlátható módon kell ellátnia e feladatokat. A Bizottság által szervezett megfelelő kiválasztási eljárást és a javasolt jelölteknek az Európai Parlament illetékes bizottsága vagy bizottságai előtti meghallgatását követően az igazgatótanács nevezi ki az ügyvezető igazgatót is. |
| --- | --- |

(26)

A tagállamoknak és a Bizottságnak az ügynökség működésének hatékony nyomon követése érdekében képviseltetniük kell magukat az igazgatótanácsban. Az igazgatótanácsot meg kell bízni a szükséges feladatok elvégzésével, különösen az éves munkaprogram elfogadásával, az ügynökség költségvetésével kapcsolatos feladatok ellátásával, az ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályok elfogadásával, valamint az ügyvezető igazgató hatáskörébe tartozó, az ügynökség operatív feladataihoz kapcsolódó döntéshozatali eljárások megállapításával. Az igazgatótanácsnak hatékonyan és átlátható módon kell ellátnia e feladatokat. A Bizottság által szervezett megfelelő kiválasztási eljárást és a javasolt jelölteknek az Európai Parlament illetékes bizottsága vagy bizottságai előtti meghallgatását követően az igazgatótanács nevezi ki az ügyvezető igazgatót is.

| (27) | Tekintettel arra, hogy az ügynökségre bízott nagyméretű IT-rendszerek száma 2020-ra jelentősen megnő, valamint hogy az ügynökség feladatai jelentős mértékben bővülnek, 2020-ig ennek megfelelően nagymértékben emelkedni fog a személyzet létszáma. Ezért létre kell hozni az ügyvezetőigazgató-helyettes tisztségét, figyelembe véve azt a tényt is, hogy a rendszerek kidolgozásához és üzemeltetési igazgatásához kapcsolódó feladatok fokozott és célzott felügyeletet tesznek szükségessé, továbbá azt, hogy az ügynökség székhelye és technikai helyszínei három tagállamban kerültek kialakításra. Az ügyvezetőigazgató-helyettest az igazgatótanácsnak kell kineveznie. |
| --- | --- |

(27)

Tekintettel arra, hogy az ügynökségre bízott nagyméretű IT-rendszerek száma 2020-ra jelentősen megnő, valamint hogy az ügynökség feladatai jelentős mértékben bővülnek, 2020-ig ennek megfelelően nagymértékben emelkedni fog a személyzet létszáma. Ezért létre kell hozni az ügyvezetőigazgató-helyettes tisztségét, figyelembe véve azt a tényt is, hogy a rendszerek kidolgozásához és üzemeltetési igazgatásához kapcsolódó feladatok fokozott és célzott felügyeletet tesznek szükségessé, továbbá azt, hogy az ügynökség székhelye és technikai helyszínei három tagállamban kerültek kialakításra. Az ügyvezetőigazgató-helyettest az igazgatótanácsnak kell kineveznie.

| (28) | Az ügynökséget a decentralizált ügynökségekre vonatkozó, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2012. július 19-én elfogadott közös megközelítés elveit figyelembe véve kell irányítani és működtetni. |
| --- | --- |

(28)

Az ügynökséget a decentralizált ügynökségekre vonatkozó, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2012. július 19-én elfogadott közös megközelítés elveit figyelembe véve kell irányítani és működtetni.

| (29) | A SIS II-t illetően az Európai Unió Bűnüldözési Együttműködési Ügynökségének (Europol) és az Európai Igazságügyi Együttműködési Egységnek (Eurojust) – amelyek mindegyike rendelkezik a 2007/533/IB határozat szerinti hozzáférési és közvetlen lekérdezési jogosultsággal a SIS II-be bevitt adatok tekintetében – megfigyelői státust kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amikor az említett határozat alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek – amely rendelkezik az (EU) 2016/1624 rendelet szerinti hozzáférési és lekérdezési jogosultsággal a SIS II tekintetében – megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken az említett rendelet alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Az Europolnak, az Eurojustnak és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek képviselőt kell kineveznie az e rendelettel létrehozott SIS II tanácsadó csoportba. |
| --- | --- |

(29)

A SIS II-t illetően az Európai Unió Bűnüldözési Együttműködési Ügynökségének (Europol) és az Európai Igazságügyi Együttműködési Egységnek (Eurojust) – amelyek mindegyike rendelkezik a 2007/533/IB határozat szerinti hozzáférési és közvetlen lekérdezési jogosultsággal a SIS II-be bevitt adatok tekintetében – megfigyelői státust kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amikor az említett határozat alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek – amely rendelkezik az (EU) 2016/1624 rendelet szerinti hozzáférési és lekérdezési jogosultsággal a SIS II tekintetében – megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken az említett rendelet alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Az Europolnak, az Eurojustnak és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek képviselőt kell kineveznie az e rendelettel létrehozott SIS II tanácsadó csoportba.

| (30) | A VIS tekintetében az Europol részére megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken a 2008/633/IB határozat alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Az Europolnak képviselőt kell kineveznie az e rendelettel létrehozott VIS tanácsadó csoportba. |
| --- | --- |

(30)

A VIS tekintetében az Europol részére megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken a 2008/633/IB határozat alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Az Europolnak képviselőt kell kineveznie az e rendelettel létrehozott VIS tanácsadó csoportba.

| (31) | Az Eurodac tekintetében az Europol részére megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken a 2013/603/EU rendelet alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Az Europolnak képviselőt kell kineveznie az e rendelettel létrehozott Eurodac tanácsadó csoportba. |
| --- | --- |

(31)

Az Eurodac tekintetében az Europol részére megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken a 2013/603/EU rendelet alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Az Europolnak képviselőt kell kineveznie az e rendelettel létrehozott Eurodac tanácsadó csoportba.

| (32) | Az EES tekintetében az Europol részére megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken az (EU) 2017/2226 rendelet alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. |
| --- | --- |

(32)

Az EES tekintetében az Europol részére megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken az (EU) 2017/2226 rendelet alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden.

| (33) | Az ETIAS tekintetében az Europolnak megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken az (EU) 2018/1240 rendelet alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség számára ugyancsak megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken az ETIAS-t érintő, az említett rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdések szerepelnek a napirenden. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek képviselőt kell kineveznie az e rendelettel létrehozott EES-ETIAS- tanácsadó csoportba. |
| --- | --- |

(33)

Az ETIAS tekintetében az Europolnak megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken az (EU) 2018/1240 rendelet alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség számára ugyancsak megfigyelői státuszt kell biztosítani az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken az ETIAS-t érintő, az említett rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdések szerepelnek a napirenden. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek képviselőt kell kineveznie az e rendelettel létrehozott EES-ETIAS- tanácsadó csoportba.

| (34) | A tagállamoknak szavazati joggal kell rendelkezniük az ügynökség igazgatótanácsában valamely nagyméretű IT-rendszer tekintetében, ha rájuk nézve az uniós jog alapján kötelező az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó valamely uniós jogi aktus. Valamely nagyméretű IT-rendszer tekintetében Dániának is szavazati joggal kell rendelkeznie, amennyiben az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 4. cikke értelmében úgy dönt, hogy végrehajtja nemzeti jogában az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó uniós jogi aktust. |
| --- | --- |

(34)

A tagállamoknak szavazati joggal kell rendelkezniük az ügynökség igazgatótanácsában valamely nagyméretű IT-rendszer tekintetében, ha rájuk nézve az uniós jog alapján kötelező az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó valamely uniós jogi aktus. Valamely nagyméretű IT-rendszer tekintetében Dániának is szavazati joggal kell rendelkeznie, amennyiben az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 4. cikke értelmében úgy dönt, hogy végrehajtja nemzeti jogában az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó uniós jogi aktust.

| (35) | A tagállamoknak tagot kell kinevezniük a nagyméretű IT-rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoportba, ha rájuk nézve az uniós jog alapján kötelező az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó valamely uniós jogi aktus. Ezenfelül Dániának is ki kell neveznie egy tagot valamely nagyméretű IT-rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoportba, amennyiben a 22. jegyzőkönyv 4. cikke értelmében úgy dönt, hogy végrehajtja nemzeti jogában az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó uniós jogi aktust. A tanácsadó csoportoknak szükség esetén együtt kell működniük egymással. |
| --- | --- |

(35)

A tagállamoknak tagot kell kinevezniük a nagyméretű IT-rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoportba, ha rájuk nézve az uniós jog alapján kötelező az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó valamely uniós jogi aktus. Ezenfelül Dániának is ki kell neveznie egy tagot valamely nagyméretű IT-rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoportba, amennyiben a 22. jegyzőkönyv 4. cikke értelmében úgy dönt, hogy végrehajtja nemzeti jogában az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó uniós jogi aktust. A tanácsadó csoportoknak szükség esetén együtt kell működniük egymással.

| (36) | Az ügynökség teljes autonómiájának és függetlenségének biztosítása, valamint annak érdekében, hogy az e rendeletben rá bízott célkitűzéseket megfelelően teljesíteni tudja és a feladatokat el tudja végezni, az Ügynökség számára megfelelő és önálló költségvetést kell biztosítani, amelynek bevételei az Unió általános költségvetéséből származnak. Az ügynökség finanszírozásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell megállapodnia az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (20) 31. pontja értelmében. Az uniós költségvetési, valamint mentesítési eljárás alkalmazandó. Az elszámolások, valamint az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének vizsgálatát a Számvevőszéknek kell elvégeznie. |
| --- | --- |

(36)

Az ügynökség teljes autonómiájának és függetlenségének biztosítása, valamint annak érdekében, hogy az e rendeletben rá bízott célkitűzéseket megfelelően teljesíteni tudja és a feladatokat el tudja végezni, az Ügynökség számára megfelelő és önálló költségvetést kell biztosítani, amelynek bevételei az Unió általános költségvetéséből származnak. Az ügynökség finanszírozásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell megállapodnia az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (20) 31. pontja értelmében. Az uniós költségvetési, valamint mentesítési eljárás alkalmazandó. Az elszámolások, valamint az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének vizsgálatát a Számvevőszéknek kell elvégeznie.

| (37) | Küldetésének teljesítése céljából és a feladatainak ellátásához szükséges mértékben az ügynökség számára lehetővé kell tenni az uniós joggal és szakpolitikával összhangban megkötött munkamegállapodások keretében történő együttműködést más uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, különösen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben létrehozottakkal, azok megfelelő hatáskörein belül, az e rendelet és azon uniós jogi aktusok hatálya alá tartozó ügyekben, amelyek a rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozzák. Az ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy amennyiben arról uniós jogi aktus rendelkezik, együttműködést folytasson nemzetközi szervezetekkel és egyéb releváns szervezetekkel és e célból munkamegállapodásokat kössön. Ezeket a munkamegállapodásokat a Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia, az igazgatótanácsnak pedig azokat engedélyeznie kell. Az ügynökségnek adott esetben figyelembe kell vennie és követnie kell az 526/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (21) létrehozott Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) hálózat- és információbiztonságra vonatkozó ajánlásait. |
| --- | --- |

(37)

Küldetésének teljesítése céljából és a feladatainak ellátásához szükséges mértékben az ügynökség számára lehetővé kell tenni az uniós joggal és szakpolitikával összhangban megkötött munkamegállapodások keretében történő együttműködést más uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, különösen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben létrehozottakkal, azok megfelelő hatáskörein belül, az e rendelet és azon uniós jogi aktusok hatálya alá tartozó ügyekben, amelyek a rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozzák. Az ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy amennyiben arról uniós jogi aktus rendelkezik, együttműködést folytasson nemzetközi szervezetekkel és egyéb releváns szervezetekkel és e célból munkamegállapodásokat kössön. Ezeket a munkamegállapodásokat a Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia, az igazgatótanácsnak pedig azokat engedélyeznie kell. Az ügynökségnek adott esetben figyelembe kell vennie és követnie kell az 526/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (21) létrehozott Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) hálózat- és információbiztonságra vonatkozó ajánlásait.

| (38) | Az ügynökségnek – a legszigorúbb szakmai követelmények, különösen az európai uniós információkezelési stratégia szem előtt tartásával – az európai és a nemzetközi szabványokat kell követnie a rendszerek fejlesztése és üzemeltetési igazgatása során. |
| --- | --- |

(38)

Az ügynökségnek – a legszigorúbb szakmai követelmények, különösen az európai uniós információkezelési stratégia szem előtt tartásával – az európai és a nemzetközi szabványokat kell követnie a rendszerek fejlesztése és üzemeltetési igazgatása során.

| (39) | A rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó uniós jogi aktusokban megállapított adatvédelmi rendelkezések sérelme nélkül – amelyeknek összhangban kell lenniük az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (22) – a személyes adatok ügynökség általi kezelésére az (EU) 2018/1725 rendelet alkalmazandó. A biztonság fenntartása és az (EU) 2018/1725 rendeletet, valamint az e rendszereket szabályozó uniós jogi aktusokat sértő adatkezelés megelőzése érdekében az ügynökségnek értékelnie kell az adatkezelés természetéből fakadó kockázatokat és az e kockázatok csökkentését szolgáló intézkedéseket, például titkosítást kell alkalmaznia. Ezek az intézkedések biztosítják a megfelelő szintű biztonságot – ideértve a titoktartást is –, figyelembe véve a tudomány és technológia állását, valamint a végrehajtásnak a kockázatokkal és a védelmet igénylő személyes adatok jellegével összefüggő költségeit. Az adatbiztonsági kockázat felmérése során mérlegelni kell a személyes adatok kezelése jelentette olyan kockázatokat – mint például a továbbított, tárolt vagy egyéb módon kezelt személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítése, elvesztése, megváltoztatása, jogosulatlan közlése vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférés –, amelyek fizikai, vagyoni vagy nem vagyoni károkhoz vezethetnek. Az európai adatvédelmi biztos számára biztosítani kell, hogy az ügynökségtől a vizsgálataihoz szükséges bármely információhoz hozzáférést kapjon. Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (23) összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2017. október 10-én véleményt nyilvánított. |
| --- | --- |

(39)

A rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó uniós jogi aktusokban megállapított adatvédelmi rendelkezések sérelme nélkül – amelyeknek összhangban kell lenniük az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (22) – a személyes adatok ügynökség általi kezelésére az (EU) 2018/1725 rendelet alkalmazandó. A biztonság fenntartása és az (EU) 2018/1725 rendeletet, valamint az e rendszereket szabályozó uniós jogi aktusokat sértő adatkezelés megelőzése érdekében az ügynökségnek értékelnie kell az adatkezelés természetéből fakadó kockázatokat és az e kockázatok csökkentését szolgáló intézkedéseket, például titkosítást kell alkalmaznia. Ezek az intézkedések biztosítják a megfelelő szintű biztonságot – ideértve a titoktartást is –, figyelembe véve a tudomány és technológia állását, valamint a végrehajtásnak a kockázatokkal és a védelmet igénylő személyes adatok jellegével összefüggő költségeit. Az adatbiztonsági kockázat felmérése során mérlegelni kell a személyes adatok kezelése jelentette olyan kockázatokat – mint például a továbbított, tárolt vagy egyéb módon kezelt személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítése, elvesztése, megváltoztatása, jogosulatlan közlése vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférés –, amelyek fizikai, vagyoni vagy nem vagyoni károkhoz vezethetnek. Az európai adatvédelmi biztos számára biztosítani kell, hogy az ügynökségtől a vizsgálataihoz szükséges bármely információhoz hozzáférést kapjon. Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (23) összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2017. október 10-én véleményt nyilvánított.

| (40) | Átlátható működésének garantálása érdekében az ügynökségre az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) alkalmazandó. Az ügynökség tevékenységeinek a lehető legátláthatóbbaknak kell lenniük anélkül, hogy veszélyeztetnék műveletei célkitűzésének elérését. Minden vonatkozó információt nyilvánosságra kell hoznia valamennyi tevékenységéről. Hasonlóképpen biztosítania kell, hogy a nyilvánosság és az érdekelt felek gyorsan tájékoztatást kapjanak a munkájáról. |
| --- | --- |

(40)

Átlátható működésének garantálása érdekében az ügynökségre az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) alkalmazandó. Az ügynökség tevékenységeinek a lehető legátláthatóbbaknak kell lenniük anélkül, hogy veszélyeztetnék műveletei célkitűzésének elérését. Minden vonatkozó információt nyilvánosságra kell hoznia valamennyi tevékenységéről. Hasonlóképpen biztosítania kell, hogy a nyilvánosság és az érdekelt felek gyorsan tájékoztatást kapjanak a munkájáról.

| (41) | Az ügynökség tevékenységeinek az európai ombudsman ellenőrzése alá kell tartozniuk az EUMSZ 228. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(41)

Az ügynökség tevékenységeinek az európai ombudsman ellenőrzése alá kell tartozniuk az EUMSZ 228. cikkével összhangban.

| (42) | A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) alkalmazandó az ügynökségre, amelynek csatlakoznia kell az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között létrejött, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (26). |
| --- | --- |

(42)

A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) alkalmazandó az ügynökségre, amelynek csatlakoznia kell az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között létrejött, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (26).

| (43) | Az ügynökségre alkalmazni kell az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletet (27). |
| --- | --- |

(43)

Az ügynökségre alkalmazni kell az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletet (27).

| (44) | A nyílt és átlátható alkalmazási feltételek, valamint a személyzettel való egyenlő bánásmód biztosítása érdekében az ügynökség személyzetére (ideértve az ügynökség ügyvezető igazgatóját és ügyvezetőigazgató-helyettesét is) a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (28) megállapított, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: a tisztviselők személyzeti szabályzata), valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei (a továbbiakban: az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei), (a továbbiakban együttesen: a személyzeti szabályzat) alkalmazandó, ideértve a szakmai titoktartásra, illetve az azzal egyenértékű egyéb titoktartási kötelezettségekre vonatkozó szabályokat is. |
| --- | --- |

(44)

A nyílt és átlátható alkalmazási feltételek, valamint a személyzettel való egyenlő bánásmód biztosítása érdekében az ügynökség személyzetére (ideértve az ügynökség ügyvezető igazgatóját és ügyvezetőigazgató-helyettesét is) a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (28) megállapított, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: a tisztviselők személyzeti szabályzata), valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei (a továbbiakban: az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei), (a továbbiakban együttesen: a személyzeti szabályzat) alkalmazandó, ideértve a szakmai titoktartásra, illetve az azzal egyenértékű egyéb titoktartási kötelezettségekre vonatkozó szabályokat is.

| (45) | mivel az ügynökség az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet értelmében az Unió által létrehozott szerv, ezért az ügynökségnek pénzügyi szabályait ennek megfelelően kell elfogadnia. |
| --- | --- |

(45)

mivel az ügynökség az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet értelmében az Unió által létrehozott szerv, ezért az ügynökségnek pénzügyi szabályait ennek megfelelően kell elfogadnia.

| (46) | Az ügynökségre alkalmazandó az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (29). |
| --- | --- |

(46)

Az ügynökségre alkalmazandó az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (29).

| (47) | Az e rendelettel létrehozott ügynökség az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség helyébe lép és annak jogutódja. Ezért az ügynökség a jogutód az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség által kötött valamennyi szerződés, az általa vállalt felelősség és az általa szerzett vagyontárgyak tekintetében. Ez a rendelet nem érinti az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott ügynökség által kötött megállapodások, munkamegállapodások és egyetértési megállapodások jogi érvényességét, azok e rendelet által előírt módosításainak sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(47)

Az e rendelettel létrehozott ügynökség az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség helyébe lép és annak jogutódja. Ezért az ügynökség a jogutód az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség által kötött valamennyi szerződés, az általa vállalt felelősség és az általa szerzett vagyontárgyak tekintetében. Ez a rendelet nem érinti az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott ügynökség által kötött megállapodások, munkamegállapodások és egyetértési megállapodások jogi érvényességét, azok e rendelet által előírt módosításainak sérelme nélkül.

| (48) | Ahhoz, hogy az ügynökség a képességei szerint továbbra is a lehető legjobban el tudja látni az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség feladatait, átmeneti intézkedéseket kell meghatározni, különösen az igazgatótanácsra, a tanácsadó csoportokra, az ügyvezető igazgatóra, valamint az igazgatótanács által elfogadott belső szabályokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(48)

Ahhoz, hogy az ügynökség a képességei szerint továbbra is a lehető legjobban el tudja látni az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség feladatait, átmeneti intézkedéseket kell meghatározni, különösen az igazgatótanácsra, a tanácsadó csoportokra, az ügyvezető igazgatóra, valamint az igazgatótanács által elfogadott belső szabályokra vonatkozóan.

| (49) | E rendelet célja az 1077/2011/EU rendelet rendelkezéseinek módosítása és kiterjesztése. Mivel e rendelet számos lényeges módosítást tesz, az egyértelműség érdekében az 1077/2011/EU rendeletet az e rendelet által kötelezett tagállamok tekintetében teljes egészében fel kell váltani. Az e rendelettel létrehozott ügynökségnek az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott ügynökség helyébe kell lépnie, és át kell vennie annak a feladatköreit, és következésképpen az említett rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(49)

E rendelet célja az 1077/2011/EU rendelet rendelkezéseinek módosítása és kiterjesztése. Mivel e rendelet számos lényeges módosítást tesz, az egyértelműség érdekében az 1077/2011/EU rendeletet az e rendelet által kötelezett tagállamok tekintetében teljes egészében fel kell váltani. Az e rendelettel létrehozott ügynökségnek az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott ügynökség helyébe kell lépnie, és át kell vennie annak a feladatköreit, és következésképpen az említett rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (50) | mivel e rendelet céljait, nevezetesen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatásáért, és adott esetben fejlesztéséért felelős uniós szintű ügynökség létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(50)

mivel e rendelet céljait, nevezetesen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatásáért, és adott esetben fejlesztéséért felelős uniós szintű ügynökség létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (51) | A 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e rendelet – a SIS II, a VIS, az EES és az ETIAS tekintetében – a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. A Dániában vagy az Európai Unió egy másik tagállamában benyújtott menedékjog iránti kérelem elbírálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról, valamint a dublini egyezmény (30) hatékony alkalmazása érdekében az ujjnyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló, az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megállapodás 3. cikkével összhangban Dániának értesítenie kell a Bizottságot, hogy az Eurodac és a DubliNet tekintetében végrehajtja-e az e rendeletben foglaltakat. |
| --- | --- |

(51)

A 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e rendelet – a SIS II, a VIS, az EES és az ETIAS tekintetében – a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. A Dániában vagy az Európai Unió egy másik tagállamában benyújtott menedékjog iránti kérelem elbírálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról, valamint a dublini egyezmény (30) hatékony alkalmazása érdekében az ujjnyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló, az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megállapodás 3. cikkével összhangban Dániának értesítenie kell a Bizottságot, hogy az Eurodac és a DubliNet tekintetében végrehajtja-e az e rendeletben foglaltakat.

| (52) | Annyiban, amennyiben e rendelet rendelkezései a SIS II-nek a 2007/533/IB határozat által szabályozott részére vonatkoznak, az Egyesült Királyság az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló 19. jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésével, valamint a 2000/365/EK tanácsi határozat (31) 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz e rendelet alkalmazásában. E rendelet – amennyiben annak rendelkezései a SIS II-nek az 1987/2006/EK rendelettel szabályozott részéhez és a VIS-hez, az EES-hez és az ETIAS-hoz kapcsolódnak – a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben az Egyesült Királyság a 2002/365/EK tanácsi határozattal összhangban nem vesz részt. Az Egyesült Királyság 2018. július 19-én kelt levelében kérte a Tanács elnökétől, hogy a 19. jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban részt vehessen e rendelet elfogadásában. Az (EU) 2018/1725. tanácsi határozat (32) 1. cikke értelmében az Egyesült Királyság felhatalmazást kapott arra, hogy részt vegyen e rendelet alkalmazásában. Továbbá, amennyiben a rendelet rendelkezései az Eurodacra és a DubliNetre vonatkoznak, az Egyesült Királyság a 2017. október 23-án kelt levelében a Tanács elnökének bejelentette, hogy részt kíván venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában, az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban. Az Egyesült Királyság tehát részt vesz e rendelet elfogadásában, és az rá nézve kötelező és alkalmazandó. |
| --- | --- |

(52)

Annyiban, amennyiben e rendelet rendelkezései a SIS II-nek a 2007/533/IB határozat által szabályozott részére vonatkoznak, az Egyesült Királyság az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló 19. jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésével, valamint a 2000/365/EK tanácsi határozat (31) 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz e rendelet alkalmazásában. E rendelet – amennyiben annak rendelkezései a SIS II-nek az 1987/2006/EK rendelettel szabályozott részéhez és a VIS-hez, az EES-hez és az ETIAS-hoz kapcsolódnak – a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben az Egyesült Királyság a 2002/365/EK tanácsi határozattal összhangban nem vesz részt. Az Egyesült Királyság 2018. július 19-én kelt levelében kérte a Tanács elnökétől, hogy a 19. jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban részt vehessen e rendelet elfogadásában. Az (EU) 2018/1725. tanácsi határozat (32) 1. cikke értelmében az Egyesült Királyság felhatalmazást kapott arra, hogy részt vegyen e rendelet alkalmazásában. Továbbá, amennyiben a rendelet rendelkezései az Eurodacra és a DubliNetre vonatkoznak, az Egyesült Királyság a 2017. október 23-án kelt levelében a Tanács elnökének bejelentette, hogy részt kíván venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában, az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban. Az Egyesült Királyság tehát részt vesz e rendelet elfogadásában, és az rá nézve kötelező és alkalmazandó.

| (53) | Annyiban, amennyiben e rendelet rendelkezései a SIS II-nek a 2007/533/IB határozat által szabályozott részére vonatkoznak, Írország elviekben részt vehet e rendelet alkalmazásában a 19. jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésével, valamint a 2002/192/EK tanácsi határozat (33) 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban. E rendelet – amennyiben annak rendelkezései a SIS II-nek az 1987/2006/EK rendelet által szabályozott részére, a VIS-re, az EES-re és az ETIAS-ra vonatkoznak – a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Írország a 2002/192/EK határozattal összhangban nem vesz részt; Írország a 19. jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban nem kérte, hogy részt vegyen e rendelet elfogadásában. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, amennyiben annak intézkedései az 1987/2006/EK rendelettel szabályozott a SIS II, a VIS, az EES és az ETIAS tekintetében fejlesztik tovább a schengeni vívmányok rendelkezéseit. Továbbá amennyiben e rendelet rendelkezései a 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével, valamint 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Eurodacra és a DubliNetre vonatkoznak, Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ilyen körülmények között nem lehet biztosítani, hogy ez a rendelet az EUMSZ 288. cikkében előírtaknak megfelelően teljes egészében alkalmazandó legyen Írországra, Írország nem vesz részt e rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, a 19. és a 21. jegyzőkönyvben megállapított jogainak sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(53)

Annyiban, amennyiben e rendelet rendelkezései a SIS II-nek a 2007/533/IB határozat által szabályozott részére vonatkoznak, Írország elviekben részt vehet e rendelet alkalmazásában a 19. jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdésével, valamint a 2002/192/EK tanácsi határozat (33) 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban. E rendelet – amennyiben annak rendelkezései a SIS II-nek az 1987/2006/EK rendelet által szabályozott részére, a VIS-re, az EES-re és az ETIAS-ra vonatkoznak – a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Írország a 2002/192/EK határozattal összhangban nem vesz részt; Írország a 19. jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban nem kérte, hogy részt vegyen e rendelet elfogadásában. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, amennyiben annak intézkedései az 1987/2006/EK rendelettel szabályozott a SIS II, a VIS, az EES és az ETIAS tekintetében fejlesztik tovább a schengeni vívmányok rendelkezéseit. Továbbá amennyiben e rendelet rendelkezései a 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével, valamint 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Eurodacra és a DubliNetre vonatkoznak, Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ilyen körülmények között nem lehet biztosítani, hogy ez a rendelet az EUMSZ 288. cikkében előírtaknak megfelelően teljes egészében alkalmazandó legyen Írországra, Írország nem vesz részt e rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, a 19. és a 21. jegyzőkönyvben megállapított jogainak sérelme nélkül.

| (54) | Izland és Norvégia tekintetében e rendelet – annyiban, amennyiben a SIS II-re és a VIS-re, az EES-re és az ETIAS-ra vonatkozik – az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, a két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek (34) továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (35) 1. cikkének A., B. és G. pontjában említett területhez tartoznak. Az Eurodac és a DubliNet tekintetében e rendelet az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló megállapodás (36) értelmében új intézkedésnek minősül. Következésképpen az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság delegációinak részt kell venniük az ügynökség igazgatótanácsában, amennyiben úgy döntenek, hogy végrehajtják a rendeletet a belső jogrendjükben. Az Izlandi Köztársaságnak és a Norvég Királyságnak az ügynökség tevékenységében való részvételét lehetővé tevő további részletes szabályok meghatározása érdekében az Unió és ezen államok egy további megállapodást kell, hogy kössenek egymással. |
| --- | --- |

(54)

Izland és Norvégia tekintetében e rendelet – annyiban, amennyiben a SIS II-re és a VIS-re, az EES-re és az ETIAS-ra vonatkozik – az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, a két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek (34) továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (35) 1. cikkének A., B. és G. pontjában említett területhez tartoznak. Az Eurodac és a DubliNet tekintetében e rendelet az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló megállapodás (36) értelmében új intézkedésnek minősül. Következésképpen az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság delegációinak részt kell venniük az ügynökség igazgatótanácsában, amennyiben úgy döntenek, hogy végrehajtják a rendeletet a belső jogrendjükben. Az Izlandi Köztársaságnak és a Norvég Királyságnak az ügynökség tevékenységében való részvételét lehetővé tevő további részletes szabályok meghatározása érdekében az Unió és ezen államok egy további megállapodást kell, hogy kössenek egymással.

| (55) | Svájc tekintetében e rendelet – annyiban, amennyiben a SIS II-re és a VIS-re, az EES-re és az ETIAS-ra vonatkozik – az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok olyan rendelkezéseinek (37) továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének a 2008/146/EK tanácsi határozat (38) 3. cikkével együttesen értelmezett A., B. és G. pontjában említett területhez tartoznak. Az Eurodac és a DubliNet tekintetében e rendelet az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodás (39) értelmében az Eurodackal kapcsolatos új intézkedésnek minősül. Következésképpen a Svájci Államszövetség delegációjának részt kell vennie az ügynökség igazgatótanácsában, amennyiben úgy dönt, hogy végrehajtja a rendeletet a belső jogrendjében. A Svájci Államszövetségnek az ügynökség tevékenységében való részvételét lehetővé tevő további részletes szabályok meghatározása érdekében az Unió és a Svájci Államszövetség egy további megállapodást kell, hogy kössenek egymással. |
| --- | --- |

(55)

Svájc tekintetében e rendelet – annyiban, amennyiben a SIS II-re és a VIS-re, az EES-re és az ETIAS-ra vonatkozik – az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok olyan rendelkezéseinek (37) továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének a 2008/146/EK tanácsi határozat (38) 3. cikkével együttesen értelmezett A., B. és G. pontjában említett területhez tartoznak. Az Eurodac és a DubliNet tekintetében e rendelet az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodás (39) értelmében az Eurodackal kapcsolatos új intézkedésnek minősül. Következésképpen a Svájci Államszövetség delegációjának részt kell vennie az ügynökség igazgatótanácsában, amennyiben úgy dönt, hogy végrehajtja a rendeletet a belső jogrendjében. A Svájci Államszövetségnek az ügynökség tevékenységében való részvételét lehetővé tevő további részletes szabályok meghatározása érdekében az Unió és a Svájci Államszövetség egy további megállapodást kell, hogy kössenek egymással.

| (56) | Liechtenstein tekintetében ez a rendelet – annyiban, amennyiben a SIS II-re és a VIS-re, az EES-re és az ETIAS-ra vonatkozik – az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok olyan rendelkezéseinek (40) továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének a 2011/350/EU tanácsi határozat (41) 3. cikkével együttesen értelmezett A., B. és G. pontjában említett területhez tartoznak.
  Az Eurodac és a DubliNet tekintetében e rendelet az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (42) értelmében új intézkedésnek minősül. Következésképpen a Liechtensteini Hercegség delegációjának részt kell vennie az ügynökség igazgatótanácsában, amennyiben úgy dönt, hogy végrehajtja a rendeletet a belső jogrendjében. A Liechtensteini Hercegségnek az ügynökség tevékenységében való részvételét lehetővé tevő további részletes szabályok meghatározása érdekében az Unió és a Liechtensteini Hercegség egy további megállapodást kell, hogy kössenek egymással, |
| --- | --- |

(56)

Liechtenstein tekintetében ez a rendelet – annyiban, amennyiben a SIS II-re és a VIS-re, az EES-re és az ETIAS-ra vonatkozik – az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok olyan rendelkezéseinek (40) továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének a 2011/350/EU tanácsi határozat (41) 3. cikkével együttesen értelmezett A., B. és G. pontjában említett területhez tartoznak.

Az Eurodac és a DubliNet tekintetében e rendelet az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (42) értelmében új intézkedésnek minősül. Következésképpen a Liechtensteini Hercegség delegációjának részt kell vennie az ügynökség igazgatótanácsában, amennyiben úgy dönt, hogy végrehajtja a rendeletet a belső jogrendjében. A Liechtensteini Hercegségnek az ügynökség tevékenységében való részvételét lehetővé tevő további részletes szabályok meghatározása érdekében az Unió és a Liechtensteini Hercegség egy további megállapodást kell, hogy kössenek egymással,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY ÉS CÉLKITŰZÉSEK

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet létrehozza a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökséget (a továbbiakban: az ügynökség).

(2)   Az e rendelettel létrehozott ügynökség az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség helyébe lép és annak jogutódja.

(3)   Az ügynökség felel a Schengeni Információs Rendszer (SIS II), a Vízuminformációs Rendszer (VIS) és az Eurodac üzemeltetési igazgatásáért.

(4)   Az ügynökség feladata a határregisztrációs rendszer (EES), a DubliNet és az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) előkészítése, fejlesztése és üzemeltetési igazgatása.

(5)   Kizárólag akkor utalható az ügynökség felelősségi körébe a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség az e cikk (3) és (4) bekezdésében említettektől – így a meglévő rendszerektől – eltérő nagyméretű IT-rendszereinek előkészítése, fejlesztése és üzemeltetési igazgatása, ha az EUMSZ 67–89. cikkén alapuló, e rendszereket szabályozó, vonatkozó uniós jogi aktusok így rendelkeznek, figyelembe véve adott esetben az e rendelet 14. cikkében említett kutatási fejleményeket és az e rendelet 15. cikkében említett kísérleti projektek és igazoló vizsgálatok eredményeit.

(6)   Az üzemeltetési igazgatás magában foglalja mindazokat a feladatokat, amelyek szükségesek a nagyméretű IT-rendszereknek az egyes nagyméretű IT-rendszerek esetében alkalmazandó külön rendelkezéseknek megfelelő működéséhez, ideértve az általuk használt kommunikációs infrastruktúrák iránti felelősséget is. Ezek a nagyméretű IT-rendszerek nem cserélhetnek adatokat, illetve nem tehetik lehetővé az információk vagy ismeretek megosztását, kivéve, ha erről külön uniós jogi aktusok rendelkeznek.

(7)   Az ügynökség felel a következő feladatokért is:

| a) | az adatminőség biztosítása a 12. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

az adatminőség biztosítása a 12. cikknek megfelelően;

| b) | az interoperabilitás lehetővé tételéhez szükséges intézkedések kidolgozása a 13. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

az interoperabilitás lehetővé tételéhez szükséges intézkedések kidolgozása a 13. cikknek megfelelően;

| c) | kutatási tevékenységek végzése a14. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

kutatási tevékenységek végzése a14. cikknek megfelelően;

| d) | kísérleti projektek, igazoló vizsgálatok és tesztelési tevékenységek végzése a 15. cikknek megfelelően; valamint |
| --- | --- |

d)

kísérleti projektek, igazoló vizsgálatok és tesztelési tevékenységek végzése a 15. cikknek megfelelően; valamint

| e) | támogatás nyújtása a tagállamoknak és a Bizottságnak a 16. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

e)

támogatás nyújtása a tagállamoknak és a Bizottságnak a 16. cikknek megfelelően.

2. cikk

Célkitűzések

A nagyméretű IT-rendszereket szabályozó uniós jogi aktusok alapján a Bizottságot és a tagállamokat terhelő kötelezettségek sérelme nélkül, az ügynökség biztosítja:

| a) | a nagyméretű IT-rendszerek hatékony fejlesztését szolgáló, megfelelő projektirányítási struktúrát alkalmazó nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését; |
| --- | --- |

a)

a nagyméretű IT-rendszerek hatékony fejlesztését szolgáló, megfelelő projektirányítási struktúrát alkalmazó nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését;

| b) | a nagyméretű IT-rendszerek hatékony, biztonságos és folyamatos működését; |
| --- | --- |

b)

a nagyméretű IT-rendszerek hatékony, biztonságos és folyamatos működését;

| c) | a nagyméretű IT-rendszerek hatékony és pénzügyileg elszámoltatható igazgatását; |
| --- | --- |

c)

a nagyméretű IT-rendszerek hatékony és pénzügyileg elszámoltatható igazgatását;

| d) | a nagyméretű IT-rendszerek felhasználói számára megfelelően magas színvonalú szolgáltatás nyújtását; |
| --- | --- |

d)

a nagyméretű IT-rendszerek felhasználói számára megfelelően magas színvonalú szolgáltatás nyújtását;

| e) | a szolgáltatás folyamatosságát és zavartalanságát; |
| --- | --- |

e)

a szolgáltatás folyamatosságát és zavartalanságát;

| f) | a magas szintű adatvédelmet, az uniós adatvédelmi joggal összhangban, beleértve az egyes nagyméretű IT-rendszerek tekintetében hozott külön rendelkezéseket is; |
| --- | --- |

f)

a magas szintű adatvédelmet, az uniós adatvédelmi joggal összhangban, beleértve az egyes nagyméretű IT-rendszerek tekintetében hozott külön rendelkezéseket is;

| g) | az adat és a fizikai biztonság megfelelő szintjét, a vonatkozó szabályozásnak megfelelően, beleértve az egyes nagyméretű IT-rendszerek tekintetében hozott külön rendelkezéseket. |
| --- | --- |

g)

az adat és a fizikai biztonság megfelelő szintjét, a vonatkozó szabályozásnak megfelelően, beleértve az egyes nagyméretű IT-rendszerek tekintetében hozott külön rendelkezéseket.

II. FEJEZET

AZ ÜGYNÖKSÉG FELADATAI

3. cikk

A SIS II-vel kapcsolatos feladatok

A SIS II-vel kapcsolatban az ügynökség ellátja:

| a) | az 1987/2006/EK rendelettel és a 2007/533/IB határozattal az igazgatóhatóságra ruházott feladatokat; valamint |
| --- | --- |

a)

az 1987/2006/EK rendelettel és a 2007/533/IB határozattal az igazgatóhatóságra ruházott feladatokat; valamint

| b) | a SIS II technikai használatára vonatkozó, elsősorban a SIRENE személyzetének (SIRENE – kiegészítő információ kérése a nemzeti területre való belépéskor) nyújtott képzéssel, valamint a schengeni értékelés keretében a szakértőknek a SIS II technikai oldalára vonatkozó képzésével kapcsolatos feladatokat. |
| --- | --- |

b)

a SIS II technikai használatára vonatkozó, elsősorban a SIRENE személyzetének (SIRENE – kiegészítő információ kérése a nemzeti területre való belépéskor) nyújtott képzéssel, valamint a schengeni értékelés keretében a szakértőknek a SIS II technikai oldalára vonatkozó képzésével kapcsolatos feladatokat.

4. cikk

A VIS-szel kapcsolatos feladatok

A VIS-szel kapcsolatban az ügynökség ellátja:

| a) | a 767/2008/EK rendelettel és a 2008/633/IB határozattal az igazgatóhatóságra ruházott feladatokat; valamint |
| --- | --- |

a)

a 767/2008/EK rendelettel és a 2008/633/IB határozattal az igazgatóhatóságra ruházott feladatokat; valamint

| b) | a VIS technikai használatára vonatkozó képzéssel, valamint a schengeni értékelés keretében a szakértőknek a VIS technikai oldalára vonatkozó képzésével kapcsolatos feladatokat. |
| --- | --- |

b)

a VIS technikai használatára vonatkozó képzéssel, valamint a schengeni értékelés keretében a szakértőknek a VIS technikai oldalára vonatkozó képzésével kapcsolatos feladatokat.

5. cikk

Az Eurodackal kapcsolatos feladatok

Az Eurodackal kapcsolatban az ügynökség ellátja:

| a) | az 603/2013/EU rendelet által ráruházott feladatokat; valamint |
| --- | --- |

a)

az 603/2013/EU rendelet által ráruházott feladatokat; valamint

| b) | az Eurodac technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat. |
| --- | --- |

b)

az Eurodac technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat.

6. cikk

Az EES-szel kapcsolatos feladatok

Az EES-szel kapcsolatban az ügynökség ellátja:

| a) | az (EU) 2017/2226 rendelet által ráruházott feladatokat; valamint |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2017/2226 rendelet által ráruházott feladatokat; valamint

| b) | az EES technikai használatára vonatkozó képzéssel, valamint a schengeni értékelés keretében a szakértőknek az EES technikai oldalára vonatkozó képzésével kapcsolatos feladatokat. |
| --- | --- |

b)

az EES technikai használatára vonatkozó képzéssel, valamint a schengeni értékelés keretében a szakértőknek az EES technikai oldalára vonatkozó képzésével kapcsolatos feladatokat.

7. cikk

Az ETIAS-szal kapcsolatos feladatok

Az ETIAS-szal kapcsolatban az ügynökség ellátja:

| a) | az (EU) 2018/1240 rendelettel ráruházott feladatokat; valamint |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2018/1240 rendelettel ráruházott feladatokat; valamint

| b) | az ETIAS technikai használatára vonatkozó képzéssel, valamint a schengeni értékelés keretében a szakértőknek az ETIAS technikai oldalára vonatkozó képzésével kapcsolatos feladatokat. |
| --- | --- |

b)

az ETIAS technikai használatára vonatkozó képzéssel, valamint a schengeni értékelés keretében a szakértőknek az ETIAS technikai oldalára vonatkozó képzésével kapcsolatos feladatokat.

8. cikk

A DubliNettel kapcsolatos feladatok

A DubliNettel kapcsolatban az ügynökség ellátja:

| a) | a DubliNet, a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (43) 31., 32. és 34. cikkének alkalmazásában a tagállami hatóságok között az 1560/2003/EK rendelet 18. cikke szerint létrehozott külön biztonságos elektronikus csatorna üzemeltetési igazgatását; valamint |
| --- | --- |

a)

a DubliNet, a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (43) 31., 32. és 34. cikkének alkalmazásában a tagállami hatóságok között az 1560/2003/EK rendelet 18. cikke szerint létrehozott külön biztonságos elektronikus csatorna üzemeltetési igazgatását; valamint

43

| b) | a DubliNet technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat. |
| --- | --- |

b)

a DubliNet technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat.

9. cikk

Egyéb nagyméretű IT-rendszerek előkészítésével, fejlesztésével és üzemeltetési igazgatásával kapcsolatos feladatok

Ha az 1. cikk (5) bekezdésében említett egyéb nagyméretű IT-rendszerek előkészítését, fejlesztését vagy üzemeltetési igazgatását utalják a felelősségi körébe, az ügynökség ellátja a vonatkozó rendszert szabályozó uniós jogi aktusok alapján ráruházott feladatokat, valamint – szükség szerint – az e rendszerek technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat.

10. cikk

Olyan műszaki megoldások, amelyeknek a teljesítéséhez különös feltételek szükségesek

Ha a rendszerekre vonatkozó uniós jogi aktusok megkövetelik, hogy az ügynökség biztosítsa e rendszereknek a hét minden napján 24 órán keresztül való működését, az ügynökség ezen uniós jogi aktusok sérelme nélkül műszaki megoldásokat vezet be e követelmények teljesítése céljából. Ha e műszaki megoldások egy rendszer vagy egy rendszer komponenseinek megkettőzését teszik szükségessé, csak azt követően lehet teljesíteni őket, hogy az ügynökség elvégeztetett egy független hatásvizsgálatot és költség-haszon elemzést, valamint a Bizottsággal konzultált és az igazgatótanács kedvező döntést hozott. A hatásvizsgálatban továbbá megvizsgálják a meglévő technikai helyszíneknek az ilyen műszaki megoldások fejlesztésével kapcsolatos jelenlegi és jövőbeli kapacitás iránti igényét, valamint a jelenlegi működtetési struktúrával kapcsolatos lehetséges kockázatokat.

11. cikk

A kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos feladatok

(1)   Az ügynökség a rendszerek kommunikációs infrastruktúrájával kapcsolatban ellátja a rendszereket szabályozó uniós jogi aktusok által ráruházott feladatokat, kivéve azon rendszerek tekintetében, amelyek az EuroDomaint használják a kommunikációs infrastruktúrájuk céljára. Az olyan rendszerek tekintetében, amelyek az EuroDomaint ilyen módon használják, a Bizottság felelős a költségvetés végrehajtásával, a beszerzéssel és a megújítással, valamint a szerződéses ügyekkel kapcsolatos feladatokért. Az EuroDomaint használó rendszereket szabályozó uniós jogi aktusokkal összhangban a kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos feladatokat, beleértve az üzemeltetési igazgatást és a biztonságot, meg kell osztani az ügynökség és a Bizottság között. Annak érdekében, hogy egymással összhangban gyakorolják hatásköreiket, az ügynökség és a Bizottság operatív munkamegállapodásokat köt egymással, és ezeket egyetértési megállapodásban rögzítik.

(2)   A kommunikációs infrastruktúrát megfelelően kell irányítani és ellenőrizni, olyan módon hogy biztosított legyen a fenyegetésekkel szembeni védelme és a biztonsága, valamint a rendszerek biztonsága, beleértve a kommunikációs infrastruktúrán keresztül kicserélt adatok biztonságát is.

(3)   Az ügynökség megfelelő intézkedéseket, köztük biztonsági terveket fogad el többek között a személyes adatokba való jogosulatlan betekintésnek, azok jogosulatlan másolásának, módosításának vagy törlésének a megelőzése érdekében a személyes adatok továbbítása és az adathordozók szállítása során, különösen megfelelő titkosítási technikák révén. A kommunikációs infrastruktúrában mozgó, a rendszerrel kapcsolatos valamennyi üzemeltetési információt titkosítani kell.

(4)   Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelettel összhangban az ügynökség külső, a magánjog hatálya alá tartozó szervezetekre vagy szervekre bízhatja a kommunikációs infrastruktúra kialakításával, kiépítésével, karbantartásával és nyomon követésével kapcsolatos feladatokat. E feladatok végzése az ügynökség felelőssége mellett és annak szoros felügyeletével történik.

Az első albekezdésben említett feladatok végzése során minden külső, a magánjog hatálya alá tartozó szervezetre vagy szervre nézve – ideértve a hálózati szolgáltatókat is – kötelezőek a (3) bekezdésben említett biztonsági intézkedések, és e szervezetek vagy szervek semmilyen módon nem férhetnek hozzá a rendszerekben tárolt vagy a kommunikációs infrastruktúrán keresztül továbbított üzemeltetési adatokhoz, sem pedig a SIS II-vel kapcsolatos SIRENE információcseréhez.

(5)   A titkosítási kulcsok kezelése az ügynökség hatáskörében marad, és azzal nem lehet külső, a magánjog hatálya alá tartozó szervezetet megbízni. Ez nem érinti a SIS II, a VIS és az Eurodac kommunikációs infrastruktúráival kapcsolatos meglévő szerződéseket.

12. cikk

Adatminőség

A tagállamok rendszerekbe bevitt adatokkal kapcsolatos feladatainak sérelme nélkül, az ügynökség, a tanácsadó csoportjai szoros bevonásával, a Bizottsággal együtt dolgozik a rendszerekre vonatkozó automatizált adatminőség-ellenőrzési mechanizmusok és közös adatminőségi mutatók kialakításán, valamint arra törekszik, hogy jelentéseket és statisztikai – kizárólag anonimizált – adatokat tartalmazó központi adattárat dolgozzon ki a rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó uniós jogi aktusok külön rendelkezéseitől függően.

13. cikk

Interoperabilitás

Ha a vonatkozó uniós jogi aktus a nagyméretű IT-rendszerek interoperabilitását írja elő, az ügynökség kidolgozza az adott interoperabilitás megvalósításához szükséges intézkedéseket.

14. cikk

A kutatás nyomon követése

(1)   Az ügynökség nyomon követi a SIS II, a VIS, az Eurodac, az EES, az ETIAS, a DubliNet és az egyéb nagyméretű informatikai rendszerek üzemeltetési igazgatása szempontjából fontos kutatási fejleményeket, az 1. cikk (5) bekezdésében említettek szerint.

(2)   Az ügynökség hozzájárulhat az Európai Unió kutatási és innovációs keretprogramja azon részeinek végrehajtásához, amelyek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereivel kapcsolatosak. E célból, és amennyiben a Bizottság az ügynökségre ruházta a megfelelő határköröket, az ügynökség feladatai a következők:

| a) | a Bizottság által elfogadott releváns munkaprogramok alapján irányítja a programvégrehajtás bizonyos szakaszait, valamint konkrét projektek bizonyos szakaszait a teljes projektciklus során; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság által elfogadott releváns munkaprogramok alapján irányítja a programvégrehajtás bizonyos szakaszait, valamint konkrét projektek bizonyos szakaszait a teljes projektciklus során;

| b) | elfogadja a költségvetés végrehajtását szolgáló és a bevételekkel és a kiadásokkal kapcsolatos jogi eszközöket, valamint elvégzi a program igazgatásához szükséges műveleteket; és |
| --- | --- |

b)

elfogadja a költségvetés végrehajtását szolgáló és a bevételekkel és a kiadásokkal kapcsolatos jogi eszközöket, valamint elvégzi a program igazgatásához szükséges műveleteket; és

| c) | támogatást nyújt a program végrehajtásában. |
| --- | --- |

c)

támogatást nyújt a program végrehajtásában.

(3)   A (2) bekezdésben említett Európai Unió kutatási és innovációs keretprogramja részeinek végrehajtásával kapcsolatos jelentéstételi kötelezettségek sérelme nélkül az ügynökség rendszeresen, és legalább évente egyszer tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Bizottságot és – a személyes adatok kezelése tekintetében – az európai adatvédelmi biztost az e cikkben említett fejleményekről.

15. cikk

Kísérleti projektek, igazoló vizsgálatok és tesztelési tevékenységek

(1)   A Bizottság konkrét és pontos kérésére, azt követően, hogy a Bizottság e kérését megelőzően legalább három hónappal korábban tájékoztatta az Európai Parlamentet és a Tanácsot, valamint az igazgatótanács kedvező döntését követően az ügynökséget – e rendelet 19. cikke (1) bekezdésének u) pontjával összhangban – meg lehet bízni hatáskör-átruházási megállapodás útján az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 58. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett – az EUMSZ 67–89. cikke szerinti nagyméretű IT-rendszerek fejlesztésére vagy üzemeltetési igazgatására irányuló – kísérleti projektek lebonyolításával az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 62. cikke (1) bekezdése c) pontjával összhangban.

Az ügynökség rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és – személyes adatok kezelése esetén – az európai adatvédelmi biztost az ügynökség által végrehajtott, az első albekezdés szerinti kísérleti projektek haladásáról.

(2)   Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 58. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett azon kísérleti projektek pénzügyi előirányzatai, amelyeket az (1) bekezdés alapján a Bizottság kért, legfeljebb két egymást követő pénzügyi évben szerepelhetnek a költségvetésben.

(3)   A Bizottság vagy a Tanács kérésére, valamint az Európai Parlament tájékoztatását és az igazgatótanács kedvező döntését követően az ügynökséget – az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban – meg lehet bízni hatáskör-átruházási megállapodás útján az 515/2014/EU rendeletben létrehozott, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz alapján finanszírozott igazoló vizsgálatok költségvetési végrehajtási feladataival.

(4)   Az igazgatótanács kedvező döntését követően az ügynökség megtervezheti és végrehajthatja az e rendelet és a rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó bármely uniós jogi aktus hatálya alá tartozó ügyekre vonatkozó tesztelési tevékenységeket.

16. cikk

Támogatás nyújtása a tagállamoknak és a Bizottságnak

(1)   Bármely tagállam felkérheti az ügynökséget arra, hogy adjon tanácsot a nemzeti rendszereinek az ügynökség által üzemeltetett nagyméretű IT-rendszerek központi rendszereihez való kapcsolódása tekintetében.

(2)   Bármely tagállam benyújthat eseti támogatás iránti kérelmet a Bizottsághoz, amely – annak kedvező értékelése esetén, hogy az ilyen támogatást a biztonsággal és a migrációval összefüggő rendkívüli igények szükségessé teszik – haladéktalanul továbbítja a kérelmet az ügynökségnek. Az ügynökség tájékoztatja az igazgatótanácsot az ilyen kérelmekről. A tagállamot tájékoztatni kell, amennyiben a Bizottság értékelése kedvezőtlen.

A Bizottság nyomon követi, hogy az ügynökség időben válaszolt-e a tagállam kérelmére. Az ügynökség éves tevékenységi jelentése részletesen beszámol az ügynökségnek a tagállamok eseti támogatása terén végzett intézkedéseiről, valamint az e tekintetben felmerülő költségekről.

(3)   Az ügynökség arra is felkérést kaphat, hogy nyújtson tanácsot vagy támogatást a Bizottságnak – többek között tanulmányok készítése és tesztelés révén – a meglévő vagy új rendszerekkel kapcsolatos technikai kérdésekben. Az ügynökség tájékoztatja az igazgatótanácsot az ilyen kérelmekről.

(4)   Egy legalább öt tagállamból álló csoport megbízhatja az ügynökséget egy olyan közös IT-komponens fejlesztésére, üzemeltetésére vagy tárhelyszolgáltatás nyújtására vonatkozó feladattal, amely segíti őket a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség decentralizált rendszereire vonatkozó uniós jogból eredő kötelezettségek technikai oldalának megvalósításában. E közös IT-megoldások nem érintik a kérelmező tagállamoknak az alkalmazandó uniós jog szerinti – különösen e rendszerek felépítésére vonatkozó – kötelezettségeit.

Különösen a kérelmező tagállamok megbízhatják az ügynökséget egy, az előzetes utasinformációs adatok és az utas-nyilvántartási adatállományt kezelő közös komponens vagy útvonalválasztó kialakításának feladatával, amely olyan technikai segédeszközként szolgálna, amely megkönnyíti a légi fuvarozókkal való összekapcsolást abból a célból, hogy segítse a tagállamokat a 2004/82/EK irányelv (44) és a 2016/681/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásában (45). Ebben az esetben az ügynökség központilag gyűjti az adatokat a légi fuvarozóktól, és továbbítja azokat az adatokat a tagállamoknak a közös komponens vagy útvonalválasztó révén. A kérelmező tagállamok elfogadják az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a légi fuvarozók továbbítsák az adatokat az ügynökségen keresztül.

Az ügynökséget csak a Bizottság előzetes jóváhagyását követően és az igazgatótanács kedvező döntésének függvényében lehet megbízni egy közös IT-komponens kifejlesztésére, igazgatására és tárhelyszolgáltatás nyújtására vonatkozó feladattal.

A kérelmező tagállamok olyan hatáskör-átruházási megállapodás útján bízzák az ügynökségre az első és második albekezdésben említett feladatokat, amely megállapítja a hatáskör-átruházás feltételeit, valamint az összes releváns költség kiszámítását és a számlázási módszert. Az összes felmerülő költséget a részt vevő tagállamok viselik. A hatáskör-átruházási megállapodás megfelel az adott rendszereket szabályozó uniós jogi aktusoknak. Az ügynökség tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a jóváhagyott hatáskör-átruházási megállapodásról és annak esetleges módosításairól.

Más tagállamok is kérhetik, hogy részt vehessenek valamely közös IT-megoldásban, amennyiben ezt a hatáskör-átruházási megállapodás lehetővé teszi, különösen meghatározva az ilyen részvétel pénzügyi kihatásait. A hatáskör-átruházási megállapodást a Bizottság előzetes jóváhagyását és az igazgatótanács kedvező döntését követően ennek megfelelően módosítani kell.

III. FEJEZET

FELÉPÍTÉS ÉS SZERVEZET

17. cikk

Jogállás és székhely

(1)   Az ügynökség uniós szerv és jogi személyiséggel rendelkezik.

(2)   Az ügynökség valamennyi tagállamban a nemzeti jog által a jogi személyeknek nyújtott legteljesebb jogképesség illeti meg. Jogosult különösen ingó és ingatlan vagyont szerezni és azzal rendelkezni, valamint félként jogi eljárásokban részt venni.

(3)   Az ügynökség székhelye Tallinn, Észtország.

Az 1. cikk (4) és (5) bekezdésében, a 3–9. és a 11. cikkben említett fejlesztéshez és üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok elvégzésére a technikai helyszínen, Strasbourgban, Franciaországban kerül sor.

Egy olyan tartalék központot kell kialakítani Sankt Johann im Pongauban, Ausztriában, amely valamely nagyméretű IT-rendszer meghibásodása esetén képes biztosítani egy ilyen rendszer üzemeltetését.

(4)   Mindkét technikai helyszín használható a rendszerek egyidejű üzemeltetésére, feltéve, hogy a tartalék központ a rendszerek közül egynek vagy többnek a meghibásodása esetén is alkalmas marad azok üzemeltetésének biztosítására.

(5)   A rendszerek sajátos jellege miatt, amennyiben szükségessé válik az ügynökség számára egy, a rendszerek elhelyezésére szolgáló második független technikai helyszín kialakítása Strasbourgban vagy Sankt Johann im Pongauban, vagy szükség esetén akár mindkét helyen, az ilyen igényt független hatásvizsgálattal és költség-haszon elemzéssel kell alátámasztani. Az igazgatótanácsnak konzultálnia kell a Bizottsággal, és figyelembe kell vennie annak álláspontját, mielőtt a 45. cikk (9) bekezdésével összhangban értesíti a költségvetési hatóságot az ingatlanhoz kapcsolódó bármilyen projekt megvalósítására irányuló szándékáról.

18. cikk

Felépítés

(1)   Az ügynökség igazgatási és irányítási struktúráját a következők alkotják:

| a) | egy igazgatótanács; |
| --- | --- |

a)

egy igazgatótanács;

| b) | egy ügyvezető igazgató; |
| --- | --- |

b)

egy ügyvezető igazgató;

| c) | tanácsadó csoportok. |
| --- | --- |

c)

tanácsadó csoportok.

(2)   Az ügynökség szervezeti felépítésében helyet kapnak a következők:

| a) | egy adatvédelmi tisztviselő; |
| --- | --- |

a)

egy adatvédelmi tisztviselő;

| b) | egy biztonsági tisztviselő; |
| --- | --- |

b)

egy biztonsági tisztviselő;

| c) | egy számvitelért felelős tisztviselő. |
| --- | --- |

c)

egy számvitelért felelős tisztviselő.

19. cikk

Az igazgatótanács feladatai

(1)   Az igazgatótanács:

| a) | kijelöli az ügynökség tevékenységének általános irányát; |
| --- | --- |

a)

kijelöli az ügynökség tevékenységének általános irányát;

| b) | a szavazásra jogosult tagok kétharmadának szavazatával elfogadja az ügynökség éves költségvetését és ellátja az ügynökség költségvetéséhez kapcsolódó, az V. fejezet szerinti egyéb feladatokat; |
| --- | --- |

b)

a szavazásra jogosult tagok kétharmadának szavazatával elfogadja az ügynökség éves költségvetését és ellátja az ügynökség költségvetéséhez kapcsolódó, az V. fejezet szerinti egyéb feladatokat;

| c) | a 25. és a 26. cikknek megfelelően kinevezi az ügyvezető igazgatót és az ügyvezetőigazgató-helyettest, és adott esetben meghosszabbítja hivatali idejüket, vagy felmenti őket hivatalukból; |
| --- | --- |

c)

a 25. és a 26. cikknek megfelelően kinevezi az ügyvezető igazgatót és az ügyvezetőigazgató-helyettest, és adott esetben meghosszabbítja hivatali idejüket, vagy felmenti őket hivatalukból;

| d) | fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett és figyelemmel kíséri a tevékenységét, beleértve az igazgatótanács döntéseinek végrehajtását is, valamint – az ügyvezető igazgatóval egyetértésben – fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezetőigazgató-helyettes felett; |
| --- | --- |

d)

fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett és figyelemmel kíséri a tevékenységét, beleértve az igazgatótanács döntéseinek végrehajtását is, valamint – az ügyvezető igazgatóval egyetértésben – fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezetőigazgató-helyettes felett;

| e) | az ügynökség tevékenységével kapcsolatos igények és a hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás figyelembevételével meghozza az ügynökség szervezeti felépítésének kialakításával és szükség szerint annak módosításával kapcsolatos összes döntést; |
| --- | --- |

e)

az ügynökség tevékenységével kapcsolatos igények és a hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás figyelembevételével meghozza az ügynökség szervezeti felépítésének kialakításával és szükség szerint annak módosításával kapcsolatos összes döntést;

| f) | elfogadja az ügynökség személyzeti politikáját; |
| --- | --- |

f)

elfogadja az ügynökség személyzeti politikáját;

| g) | meghatározza az ügynökség eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

g)

meghatározza az ügynökség eljárási szabályzatát;

| h) | a csalással kapcsolatos kockázatokkal arányos csalás elleni stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségeit és előnyeit; |
| --- | --- |

h)

a csalással kapcsolatos kockázatokkal arányos csalás elleni stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségeit és előnyeit;

| i) | szabályokat fogad el tagjai tekintetében az összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére, és ezeket közzéteszi az ügynökség honlapján; |
| --- | --- |

i)

szabályokat fogad el tagjai tekintetében az összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére, és ezeket közzéteszi az ügynökség honlapján;

| j) | részletes belső szabályokat és eljárásokat fogad el a visszaélést bejelentő személyek védelme érdekében, ideértve a kötelességszegés bejelentésére szolgáló megfelelő kommunikációs csatornákat is; |
| --- | --- |

j)

részletes belső szabályokat és eljárásokat fogad el a visszaélést bejelentő személyek védelme érdekében, ideértve a kötelességszegés bejelentésére szolgáló megfelelő kommunikációs csatornákat is;

| k) | a 41. és a 43. cikkeknek megfelelően engedélyezi munkamegállapodások megkötését; |
| --- | --- |

k)

a 41. és a 43. cikkeknek megfelelően engedélyezi munkamegállapodások megkötését;

| l) | az ügyvezető igazgató javaslatát követően jóváhagyja az ügynökség székhelyéről szóló székhely-megállapodást, valamint a 17. cikk (3) bekezdésével összhangban kialakított technikai helyszínekre és tartalék központokra vonatkozó megállapodásokat, amelyeket az ügyvezető igazgató és az ügynökségnek otthont adó tagállamok írnak alá; |
| --- | --- |

l)

az ügyvezető igazgató javaslatát követően jóváhagyja az ügynökség székhelyéről szóló székhely-megállapodást, valamint a 17. cikk (3) bekezdésével összhangban kialakított technikai helyszínekre és tartalék központokra vonatkozó megállapodásokat, amelyeket az ügyvezető igazgató és az ügynökségnek otthont adó tagállamok írnak alá;

| m) | a (2) bekezdésnek megfelelően az ügynökség személyzete vonatkozásában gyakorolja a tisztviselők személyzeti szabályzatában a kinevezésre jogosult hatóságra és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeiben a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörei); |
| --- | --- |

m)

a (2) bekezdésnek megfelelően az ügynökség személyzete vonatkozásában gyakorolja a tisztviselők személyzeti szabályzatában a kinevezésre jogosult hatóságra és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeiben a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörei);

| n) | a Bizottsággal egyetértésben és a tisztviselők személyzeti szabályzatának 110. cikkével összhangban elfogadja a személyzeti szabályzat végrehajtásához szükséges végrehajtási szabályokat; |
| --- | --- |

n)

a Bizottsággal egyetértésben és a tisztviselők személyzeti szabályzatának 110. cikkével összhangban elfogadja a személyzeti szabályzat végrehajtásához szükséges végrehajtási szabályokat;

| o) | elfogadja a nemzeti szakértőknek az ügynökséghez történő kirendelésére vonatkozó, szükséges szabályokat; |
| --- | --- |

o)

elfogadja a nemzeti szakértőknek az ügynökséghez történő kirendelésére vonatkozó, szükséges szabályokat;

| p) | elfogadja az ügynökség tervezett bevételeit és kiadásait tartalmazó kimutatás-tervezetet, ideértve a létszámterv tervezetét is, és minden év január 31-ig benyújtja azokat a Bizottságnak; |
| --- | --- |

p)

elfogadja az ügynökség tervezett bevételeit és kiadásait tartalmazó kimutatás-tervezetet, ideértve a létszámterv tervezetét is, és minden év január 31-ig benyújtja azokat a Bizottságnak;

| q) | elfogadja az egységes programozást tartalmazó dokumentum tervezetét, amely tartalmazza az ügynökség többéves programozását és a következő évre vonatkozó munkaprogramját, valamint az ügynökség tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó előzetes kimutatástervezetet, ideértve a létszámterv tervezetét is, és ezt a dokumentumot, továbbá e dokumentum bármely naprakésszé tett változatát minden év január 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak; |
| --- | --- |

q)

elfogadja az egységes programozást tartalmazó dokumentum tervezetét, amely tartalmazza az ügynökség többéves programozását és a következő évre vonatkozó munkaprogramját, valamint az ügynökség tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó előzetes kimutatástervezetet, ideértve a létszámterv tervezetét is, és ezt a dokumentumot, továbbá e dokumentum bármely naprakésszé tett változatát minden év január 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak;

| r) | minden év november 30. előtt a szavazásra jogosult tagjainak kétharmados többségével, és az éves költségvetési eljárással összhangban, a Bizottság véleményének figyelembevételével elfogadja az egységes programozást tartalmazó dokumentumot, valamint gondoskodik arról, hogy az egységes programozást tartalmazó dokumentum végleges változatát közzétegyék és továbbítsák az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára; |
| --- | --- |

r)

minden év november 30. előtt a szavazásra jogosult tagjainak kétharmados többségével, és az éves költségvetési eljárással összhangban, a Bizottság véleményének figyelembevételével elfogadja az egységes programozást tartalmazó dokumentumot, valamint gondoskodik arról, hogy az egységes programozást tartalmazó dokumentum végleges változatát közzétegyék és továbbítsák az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára;

| s) | minden év augusztus végéig időközi jelentést fogad el a tárgyévben tervezett tevékenységek végrehajtásának előrehaladásáról, és benyújtja azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak; |
| --- | --- |

s)

minden év augusztus végéig időközi jelentést fogad el a tárgyévben tervezett tevékenységek végrehajtásának előrehaladásáról, és benyújtja azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak;

| t) | értékeli és elfogadja az ügynökség előző évre vonatkozó konszolidált éves tevékenységi jelentését, összehasonlítva különösen az elért eredményeket az éves munkaprogram célkitűzéseivel, és minden év július 1-jéig megküldi a jelentést és az értékelését egyaránt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, valamint gondoskodik arról, hogy az éves tevékenységi jelentést közzétegyék; |
| --- | --- |

t)

értékeli és elfogadja az ügynökség előző évre vonatkozó konszolidált éves tevékenységi jelentését, összehasonlítva különösen az elért eredményeket az éves munkaprogram célkitűzéseivel, és minden év július 1-jéig megküldi a jelentést és az értékelését egyaránt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, valamint gondoskodik arról, hogy az éves tevékenységi jelentést közzétegyék;

| u) | ellátja az ügynökség költségvetéséhez kapcsolódó feladatait, beleértve a 15. cikkben említett kísérleti projektek és igazoló vizsgálatok végrehajtását; |
| --- | --- |

u)

ellátja az ügynökség költségvetéséhez kapcsolódó feladatait, beleértve a 15. cikkben említett kísérleti projektek és igazoló vizsgálatok végrehajtását;

| v) | elfogadja az ügynökségre a 49. cikknek megfelelően alkalmazandó költségvetési szabályokat; |
| --- | --- |

v)

elfogadja az ügynökségre a 49. cikknek megfelelően alkalmazandó költségvetési szabályokat;

| w) | számvitelért felelős tisztviselőt nevez ki, aki – a személyzeti szabályzatra figyelemmel – lehet a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője, aki feladatai ellátása során teljes mértékben függetlenül jár el; |
| --- | --- |

w)

számvitelért felelős tisztviselőt nevez ki, aki – a személyzeti szabályzatra figyelemmel – lehet a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője, aki feladatai ellátása során teljes mértékben függetlenül jár el;

| x) | biztosítja a különféle belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Ügyészség vizsgálataiból származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követését; |
| --- | --- |

x)

biztosítja a különféle belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Ügyészség vizsgálataiból származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követését;

| y) | elfogadja és rendszeresen naprakésszé teszi a 34. cikk (4) bekezdésében említett kommunikációs és terjesztési terveket; |
| --- | --- |

y)

elfogadja és rendszeresen naprakésszé teszi a 34. cikk (4) bekezdésében említett kommunikációs és terjesztési terveket;

| z) | a tanácsadó csoportokban részt vevő biztonsági szakértőktől érkező esetleges ajánlások figyelembevételével meghozza a szükséges biztonsági intézkedéseket, beleértve egy biztonsági terv, egy üzletmenet-folytonossági terv és egy katasztrófa-helyreállítási terv elfogadását; |
| --- | --- |

z)

a tanácsadó csoportokban részt vevő biztonsági szakértőktől érkező esetleges ajánlások figyelembevételével meghozza a szükséges biztonsági intézkedéseket, beleértve egy biztonsági terv, egy üzletmenet-folytonossági terv és egy katasztrófa-helyreállítási terv elfogadását;

| aa) | a Bizottság jóváhagyását követően elfogadja a minősített információk és a nem minősített érzékeny információk védelmére vonatkozó biztonsági szabályokat; |
| --- | --- |

aa)

a Bizottság jóváhagyását követően elfogadja a minősített információk és a nem minősített érzékeny információk védelmére vonatkozó biztonsági szabályokat;

| bb) | biztonsági tisztviselőt nevez ki; |
| --- | --- |

bb)

biztonsági tisztviselőt nevez ki;

| cc) | az (EU) 2018/1725 rendelettel összhangban adatvédelmi tisztviselőt nevez ki; |
| --- | --- |

cc)

az (EU) 2018/1725 rendelettel összhangban adatvédelmi tisztviselőt nevez ki;

| dd) | elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat; |
| --- | --- |

dd)

elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat;

| ee) | elfogadja az EES fejlesztéséről szóló jelentéseket a határregisztrációs rendszer létrehozásáról szóló (EU) 2017/2226 rendelet 72. cikkének (2) bekezdése értelmében és az ETIAS fejlesztéséről szóló jelentéseket az ETIAS létrehozásáról szóló (EU) 2018/1240 rendelet 92. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

ee)

elfogadja az EES fejlesztéséről szóló jelentéseket a határregisztrációs rendszer létrehozásáról szóló (EU) 2017/2226 rendelet 72. cikkének (2) bekezdése értelmében és az ETIAS fejlesztéséről szóló jelentéseket az ETIAS létrehozásáról szóló (EU) 2018/1240 rendelet 92. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| ff) | elfogadja az 1987/2006/EK rendelet 50. cikkének (4) bekezdése, illetve a 2007/533/IB határozat 66. cikkének (4) bekezdése értelmében a SIS II, a 767/2008/EK rendelet 50. cikkének (3) bekezdése és a 2008/633/IB határozat 17. cikkének (3) bekezdése értelmében a VIS, az (EU) 2017/226 rendelet 72. cikkének (4) bekezdése értelmében az EES, valamint az (EU) 2018/1240 rendelet 92. cikkének (4) bekezdése értelmében az ETIAS technikai működéséről készített jelentéseket; |
| --- | --- |

ff)

elfogadja az 1987/2006/EK rendelet 50. cikkének (4) bekezdése, illetve a 2007/533/IB határozat 66. cikkének (4) bekezdése értelmében a SIS II, a 767/2008/EK rendelet 50. cikkének (3) bekezdése és a 2008/633/IB határozat 17. cikkének (3) bekezdése értelmében a VIS, az (EU) 2017/226 rendelet 72. cikkének (4) bekezdése értelmében az EES, valamint az (EU) 2018/1240 rendelet 92. cikkének (4) bekezdése értelmében az ETIAS technikai működéséről készített jelentéseket;

| gg) | elfogadja az Eurodac központi rendszerének tevékenységeiről készített éves jelentést a 603/2013/EU rendelet 40. cikkének (1) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

gg)

elfogadja az Eurodac központi rendszerének tevékenységeiről készített éves jelentést a 603/2013/EU rendelet 40. cikkének (1) bekezdése értelmében;

| hh) | hivatalos észrevételeket fogad el az európai adatvédelmi biztosnak az 1987/2006/EK rendelet 45. cikkének (2) bekezdése, a 767/2008/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdése, a 603/2013/EU rendelet 31. cikkének (2) bekezdése, valamint a 2017/2226 rendelet 56. cikkének (2) bekezdése, és az ETIAS létrehozásáról szóló (EU) 2018/1240 rendelet 67. cikke szerint elvégzett vizsgálatokról szóló jelentései tekintetében, valamint biztosítja e vizsgálatok megfelelő nyomon követését; |
| --- | --- |

hh)

hivatalos észrevételeket fogad el az európai adatvédelmi biztosnak az 1987/2006/EK rendelet 45. cikkének (2) bekezdése, a 767/2008/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdése, a 603/2013/EU rendelet 31. cikkének (2) bekezdése, valamint a 2017/2226 rendelet 56. cikkének (2) bekezdése, és az ETIAS létrehozásáról szóló (EU) 2018/1240 rendelet 67. cikke szerint elvégzett vizsgálatokról szóló jelentései tekintetében, valamint biztosítja e vizsgálatok megfelelő nyomon követését;

| ii) | statisztikákat tesz közzé a SIS II-ről az 1987/2006/EK rendelet 50. cikkének (3) bekezdése, illetve a 2007/533/IB határozat 66. cikkének (3) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

ii)

statisztikákat tesz közzé a SIS II-ről az 1987/2006/EK rendelet 50. cikkének (3) bekezdése, illetve a 2007/533/IB határozat 66. cikkének (3) bekezdése értelmében;

| jj) | statisztikákat állít össze és tesz közzé az Eurodac központi rendszerének munkájáról a 603/2013/EU rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

jj)

statisztikákat állít össze és tesz közzé az Eurodac központi rendszerének munkájáról a 603/2013/EU rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| kk) | statisztikákat tesz közzé az EES-ről az (EU) 2017/2226 rendelet 63. cikke értelmében; |
| --- | --- |

kk)

statisztikákat tesz közzé az EES-ről az (EU) 2017/2226 rendelet 63. cikke értelmében;

| ll) | statisztikákat tesz közzé az ETIAS-ról az ETIAS létrehozásáról szóló (EU) 2018/1240 rendelet 84. cikke értelmében; |
| --- | --- |

ll)

statisztikákat tesz közzé az ETIAS-ról az ETIAS létrehozásáról szóló (EU) 2018/1240 rendelet 84. cikke értelmében;

| mm) | biztosítja, hogy évente közzétegyék – a SIS II nemzeti rendszereihez tartozó hivataloknak (N.SIS II hivatalok) és a SIRENE irodáknak az 1987/2006/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése, valamint a 2007/533/IB határozat 7. cikkének (3) bekezdése szerinti jegyzékével együtt – azoknak az illetékes hatóságoknak a jegyzékét, amelyek jogosultak a SIS II-ben található adatok közvetlen lekérdezésére az 1987/2006/EK rendelet 31. cikkének (8) bekezdése és a 2007/533/IB határozat 46. cikkének (8) bekezdése értelmében, továbbá az illetékes hatóságoknak az (EU) 2017/2226 rendelet 65. cikkének (2) bekezdése szerinti jegyzékét és az illetékes hatóságoknak az (EU) 2018/1240 rendelet 87. cikkének (2) bekezdése szerinti jegyzékét; |
| --- | --- |

mm)

biztosítja, hogy évente közzétegyék – a SIS II nemzeti rendszereihez tartozó hivataloknak (N.SIS II hivatalok) és a SIRENE irodáknak az 1987/2006/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése, valamint a 2007/533/IB határozat 7. cikkének (3) bekezdése szerinti jegyzékével együtt – azoknak az illetékes hatóságoknak a jegyzékét, amelyek jogosultak a SIS II-ben található adatok közvetlen lekérdezésére az 1987/2006/EK rendelet 31. cikkének (8) bekezdése és a 2007/533/IB határozat 46. cikkének (8) bekezdése értelmében, továbbá az illetékes hatóságoknak az (EU) 2017/2226 rendelet 65. cikkének (2) bekezdése szerinti jegyzékét és az illetékes hatóságoknak az (EU) 2018/1240 rendelet 87. cikkének (2) bekezdése szerinti jegyzékét;

| nn) | biztosítja, hogy évente közzétegyék az egységek jegyzékét a 603/2013/EU rendelet 27. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

nn)

biztosítja, hogy évente közzétegyék az egységek jegyzékét a 603/2013/EU rendelet 27. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| oo) | biztosítja, hogy az ügynökség valamennyi olyan döntése és intézkedése, amely érinti a jog érvényesülésén alapuló térségben levő nagyméretű IT-rendszereket, tiszteletben tartsa az igazságszolgáltatás függetlenségének elvét; |
| --- | --- |

oo)

biztosítja, hogy az ügynökség valamennyi olyan döntése és intézkedése, amely érinti a jog érvényesülésén alapuló térségben levő nagyméretű IT-rendszereket, tiszteletben tartsa az igazságszolgáltatás függetlenségének elvét;

| pp) | ellát bármely egyéb, e rendelet szerint ráruházott feladatot. |
| --- | --- |

pp)

ellát bármely egyéb, e rendelet szerint ráruházott feladatot.

Az illetékes hatóságok jegyzékének közzétételére vonatkozó, az első albekezdés (mm) pontjában említett uniós jogi aktusokban foglalt rendelkezések sérelme nélkül, és amennyiben ezen jogi aktusok nem írják elő a fenti jegyzékek folyamatos naprakésszé tételét az ügynökség honlapján, az igazgatótanács gondoskodik a közzétételről és a folyamatos naprakésszé tételről.

(2)   Az igazgatótanács a tisztviselők személyzeti szabályzatának 110. cikkével összhangban, a tisztviselők személyzeti szabályzata 2. cikkének (1) bekezdése és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek 6. cikke alapján határozat elfogadása útján megfelelő kinevezési hatásköröket ruház az ügyvezető igazgatóra, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a hatáskör-átruházás felfüggeszthető. Az ügyvezető igazgató jogosult e hatáskörök további átruházására.

Ha rendkívüli körülmények azt szükségessé teszik, az igazgatótanács határozatban ideiglenesen felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreinek az ügyvezető igazgatóra történő átruházását, valamint azokat a hatásköröket, amelyeket az ügyvezető igazgató tovább átruházott, és azokat maga gyakorolhatja, vagy valamelyik tagjára vagy a személyzetnek az ügyvezető igazgatótól eltérő tagjára átruházhatja.

(3)   Az igazgatótanács tanácsot adhat az ügyvezető igazgatónak bármely, a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztéséhez és üzemeltetési igazgatásához szorosan kapcsolódó kérdésben és a kutatással, a kísérleti projektekkel, az igazoló vizsgálatokkal és a tesztelésekkel kapcsolatos tevékenységeket illetően.

20. cikk

Az igazgatótanács összetétele

(1)   Az igazgatótanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből, valamint a Bizottság két képviselőjéből áll. Minden képviselő szavazati joggal rendelkezik a 23. cikkel összhangban.

(2)   Az igazgatótanács minden tagjának van egy póttagja. A póttagok távollétükben képviselik a tagokat, illetve abban az esetben, ha egy tagot az igazgatótanács elnökévé vagy elnökhelyettesévé választanak, és ő látja el az igazgatótanács ülésének elnöki tisztségét. Az igazgatótanács tagjait és póttagjait a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszerei terén szerzett releváns tapasztalataik és szakértelmük magas szintje, és az adatvédelemmel kapcsolatos szaktudásuk alapján – a releváns vezetői, igazgatási és költségvetési készségeik figyelembevételével – nevezik ki. Az igazgatótanácsban képviselt valamennyi fél törekszik arra, hogy képviselőinek személyét az igazgatótanács munkája folyamatosságának biztosítása érdekében ne változtassa gyakran. Az igazgatótanácsban képviselt valamennyi fél törekszik a nemek kiegyensúlyozott képviseleti arányának elérésére.

(3)   A tagok és a póttagok hivatali ideje négy év és megújítható. Hivatali idejük lejártával vagy lemondásuk esetén a tagok mindaddig hivatalban maradnak, amíg a kinevezésüket meg nem újítják, vagy őket fel nem váltják.

(4)   A schengeni vívmányok, valamint a dublini rendszerrel és az Eurodackal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok részt vesznek az ügynökség tevékenységében. Ezen országok mindegyike egy képviselőt és egy póttagot jelöl az igazgatótanácsba.

21. cikk

Az igazgatótanács elnöke

(1)   Az igazgatótanács megválasztja az elnököt és az elnökhelyettest azon igazgatótanácsi tagok közül, akiket olyan tagállamok neveztek ki, akikre nézve az uniós jog alapján teljes mértékben kötelező az ügynökség által irányított, minden nagyméretű IT-rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó valamennyi uniós jogi aktus. Az elnököt és az alelnököt az igazgatótanács szavazásra jogosult tagjainak kétharmados többségével választják meg.

Az alelnök hivatalból helyettesíti az elnököt, amennyiben ez utóbbi nem tudja ellátni feladatait.

(2)   Az elnök és az alelnök hivatali ideje négy év. Hivatali idejük egy alkalommal megújítható. Ha igazgatótanácsi tagságuk hivatali idejük időtartama alatt bármikor megszűnik, ugyanezen a napon hivatali idejük is automatikusan megszűnik.

22. cikk

Az igazgatótanács ülései

(1)   Az igazgatótanács üléseit az elnök hívja össze.

(2)   Az ügyvezető igazgató szavazati jog nélkül részt vesz a tanácskozásban.

(3)   Az igazgatótanács évente legalább két rendes ülést tart. Ezenkívül elnöke kezdeményezésére, a Bizottság kérésére, az ügyvezető igazgató kérésére vagy az igazgatótanács szavazásra jogosult tagjainak legalább egyharmadának kérésére összeül.

(4)   Az Europol és az Eurojust megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács ülésein, amikor a SIS II-t érintő, a 2007/533/IB határozat alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden. Amikor a SIS II-t érintő, az (EU) 2016/1624 rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács ülésein.

Az Europol megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács azon ülésein, amikor a VIS-t érintő, a 2008/633/IB határozat alkalmazásával kapcsolatos vagy az Eurodacot érintő, a 603/2013/EU rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden.

Az Europol megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács azon ülésein, amikor az EES-t érintő, az (EU) 2017/2226 rendelet alkalmazásával kapcsolatos vagy az ETIAS-t érintő, az (EU) 2018/1240 rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden. Amikor az ETIAS-t érintő, az (EU) 2018/1240 rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács ülésein.

Az igazgatótanács az üléseire megfigyelőként meghívhat bármely egyéb olyan személyt, akinek véleménye érdeklődésre tarthat számot.

(5)   Az igazgatótanács tagjait és póttagjait – az igazgatótanács eljárási szabályzatától függően –tanácsadók vagy szakértők segíthetik, különösen olyan tanácsadók vagy szakértők, akik tagjai a tanácsadó csoportoknak.

(6)   Az ügynökség az igazgatótanács számára titkárságot biztosít.

23. cikk

Az igazgatótanács szavazási szabályai

(1)   E cikk (5) bekezdésének, a 19. cikk (1) bekezdése b) és r) pontjának, a 21. cikk (1) bekezdésének és a 25. cikk (8) bekezdésének sérelme nélkül, az igazgatótanács a határozatait szavazásra jogosult tagjainak többségével hozza meg.

(2)   A (3) és a (4) bekezdés sérelme nélkül, az igazgatótanács minden tagja egy szavazattal rendelkezik. Valamely szavazásra jogosult tag távollétében a póttagja jogosult a szavazati joga gyakorlására.

(3)   Az adott nagyméretű IT-rendszerekkel kapcsolatos valamely kérdésre vonatkozó szavazásban az azon tagállam által kinevezett egyes tagok vehetnek részt, amelyekre nézve az uniós jog alapján kötelező az ügynökség által irányított nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó valamely uniós jogi aktus.

Dánia akkor vehet részt egy nagyméretű IT-rendszerrel kapcsolatos kérdésre vonatkozó szavazásban, ha a 22. jegyzőkönyv 4. cikke értelmében úgy dönt, hogy végrehajtja nemzeti jogában az adott nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó uniós jogi aktust.

(4)   A 42. cikk alkalmazandó azon országok képviselőinek szavazati joga tekintetében, amelyek a schengeni vívmányok, valamint a dublini rendszerrel és az Eurodackal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez való társulás céljából megállapodást kötöttek az Unióval.

(5)   Abban az esetben, ha a tagok között nézeteltérés alakul ki azzal kapcsolatban, hogy egy szavazás érint-e egy konkrét nagyméretű IT-rendszert, az igazgatótanács szavazásra jogosult tagjainak kétharmados többségével határozhat úgy, hogy az adott szavazás nem érinti azt a konkrét nagyméretű IT-rendszert.

(6)   Az elnök, vagy az elnököt helyettesítő alelnök nem vesz részt a szavazásban. Az elnök, vagy az őt helyettesítő alelnök szavazati jogát a póttagja gyakorolja.

(7)   Az ügyvezető igazgató nem vesz részt a szavazásban.

(8)   Az igazgatótanács eljárási szabályzata határozza meg a részletesebb szavazási rendet, különösen azokra a feltételekre vonatkozóan, hogy egy tag hogyan járhat el egy másik tag nevében, valamint adott esetben a határozatképesség feltételeire vonatkozóan.

24. cikk

Az ügyvezető igazgató feladatköre

(1)   Az ügynökséget az ügyvezető igazgató irányítja. Az ügyvezető igazgató segíti az igazgatótanácsot és annak tartozik felelősséggel. Az ügyvezető igazgató felkérésre jelentést tesz az Európai Parlamentnek feladatai ellátásáról. A Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai ellátásáról.

(2)   Az ügynökség törvényes képviselője az ügyvezető igazgató.

(3)   Az ügyvezető igazgató felel az ügynökség e rendelet szerinti feladatainak végrehajtásáért. Az ügyvezető igazgató felelősségi körébe különösen a következők tartoznak:

| a) | az ügynökség napi igazgatása; |
| --- | --- |

a)

az ügynökség napi igazgatása;

| b) | az ügynökség e rendelettel összhangban történő működése; |
| --- | --- |

b)

az ügynökség e rendelettel összhangban történő működése;

| c) | az igazgatótanács által elfogadott eljárások, határozatok, stratégiák, programok és tevékenységek előkészítése és végrehajtása, e rendelet, annak végrehajtási szabályai és az alkalmazandó az uniós jog keretei között; |
| --- | --- |

c)

az igazgatótanács által elfogadott eljárások, határozatok, stratégiák, programok és tevékenységek előkészítése és végrehajtása, e rendelet, annak végrehajtási szabályai és az alkalmazandó az uniós jog keretei között;

| d) | az egységes programozást tartalmazó dokumentum elkészítése és annak benyújtása az igazgatótanácshoz a Bizottsággal és a tanácsadó csoportokkal folytatott konzultációt követően; |
| --- | --- |

d)

az egységes programozást tartalmazó dokumentum elkészítése és annak benyújtása az igazgatótanácshoz a Bizottsággal és a tanácsadó csoportokkal folytatott konzultációt követően;

| e) | az egységes programozást tartalmazó dokumentum végrehajtása és jelentéstétel az igazgatótanácsnak annak végrehajtásáról; |
| --- | --- |

e)

az egységes programozást tartalmazó dokumentum végrehajtása és jelentéstétel az igazgatótanácsnak annak végrehajtásáról;

| f) | a tárgyévre tervezett tevékenységek végrehajtásának előrehaladásáról szóló időközi jelentés elkészítése, és a tanácsadó csoportokkal folytatott konzultációt követően annak minden év augusztus végéig való benyújtása elfogadás céljából az igazgatótanácshoz; |
| --- | --- |

f)

a tárgyévre tervezett tevékenységek végrehajtásának előrehaladásáról szóló időközi jelentés elkészítése, és a tanácsadó csoportokkal folytatott konzultációt követően annak minden év augusztus végéig való benyújtása elfogadás céljából az igazgatótanácshoz;

| g) | az ügynökség tevékenységéről szóló konszolidált éves jelentés elkészítése és a tanácsadó csoportokkal folytatott konzultációt követően annak benyújtása az igazgatótanácshoz értékelés és elfogadás céljából; |
| --- | --- |

g)

az ügynökség tevékenységéről szóló konszolidált éves jelentés elkészítése és a tanácsadó csoportokkal folytatott konzultációt követően annak benyújtása az igazgatótanácshoz értékelés és elfogadás céljából;

| h) | a belső és külső ellenőrzési jelentések és értékelések következtetéseinek, továbbá az OLAF és az Európai Ügyészség vizsgálatainak nyomon követésére cselekvési terv elkészítése, valamint a Bizottságnak évente kétszer, az igazgatótanácsnak pedig rendszeres időközönként történő jelentéstétel az előrehaladásról; |
| --- | --- |

h)

a belső és külső ellenőrzési jelentések és értékelések következtetéseinek, továbbá az OLAF és az Európai Ügyészség vizsgálatainak nyomon követésére cselekvési terv elkészítése, valamint a Bizottságnak évente kétszer, az igazgatótanácsnak pedig rendszeres időközönként történő jelentéstétel az előrehaladásról;

| i) | az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a csalás, vesztegetés és egyéb jogellenes tevékenység elleni megelőző intézkedések alkalmazásával – az Európai Ügyészség és az OLAF vizsgálati hatáskörének sérelme nélkül –, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogalap nélkül kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási, többek között pénzügyi szankciókkal; |
| --- | --- |

i)

az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a csalás, vesztegetés és egyéb jogellenes tevékenység elleni megelőző intézkedések alkalmazásával – az Európai Ügyészség és az OLAF vizsgálati hatáskörének sérelme nélkül –, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogalap nélkül kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási, többek között pénzügyi szankciókkal;

| j) | az ügynökség csalásellenes stratégiájának elkészítése és annak jóváhagyás céljából az igazgatótanácshoz történő benyújtása, továbbá a stratégia megfelelő és időben történő végrehajtásának nyomon követése; |
| --- | --- |

j)

az ügynökség csalásellenes stratégiájának elkészítése és annak jóváhagyás céljából az igazgatótanácshoz történő benyújtása, továbbá a stratégia megfelelő és időben történő végrehajtásának nyomon követése;

| k) | a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályok tervezetének elkészítése és az igazgatótanácshoz történő benyújtása; |
| --- | --- |

k)

a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályok tervezetének elkészítése és az igazgatótanácshoz történő benyújtása;

| l) | a következő évre vonatkozó, tevékenységalapú költségvetés-tervezés alapján létrehozott költségvetés-tervezet elkészítése; |
| --- | --- |

l)

a következő évre vonatkozó, tevékenységalapú költségvetés-tervezés alapján létrehozott költségvetés-tervezet elkészítése;

| m) | az ügynökség bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatástervezet elkészítése; |
| --- | --- |

m)

az ügynökség bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatástervezet elkészítése;

| n) | az ügynökség költségvetésének végrehajtása; |
| --- | --- |

n)

az ügynökség költségvetésének végrehajtása;

| o) | hatékony rendszer létrehozása és alkalmazása a következők rendszeres ellenőrzésének és értékelésének lehetővé tétele érdekében:






  i. | nagyméretű IT-rendszerek, ideértve a statisztikákat is; és |
| --- | --- | --- |

o)

hatékony rendszer létrehozása és alkalmazása a következők rendszeres ellenőrzésének és értékelésének lehetővé tétele érdekében:

i.

nagyméretű IT-rendszerek, ideértve a statisztikákat is; és

| ii. | az ügynökség, ideértve a célkitűzéseinek tényleges és hatékony elérését is; |
| --- | --- |

ii.

az ügynökség, ideértve a célkitűzéseinek tényleges és hatékony elérését is;

| p) | a tisztviselők személyzeti szabályzata 17. cikkének sérelme nélkül, a titoktartási követelmények megállapítása annak érdekében, hogy megfeleljenek az 1987/2006/EK rendelet 17. cikkének, a 2007/533/IB határozat 17. cikkének, a 767/2008/EK rendelet 26. cikke (9) bekezdésének, a 603/2013/EU rendelet 4. cikke (4) bekezdésének, az (EU) 2017/2226 rendelet 37. cikke (4) bekezdésének és az (EU) 2018/1240 rendelet 74. cikke (2) bekezdésének; |
| --- | --- |

p)

a tisztviselők személyzeti szabályzata 17. cikkének sérelme nélkül, a titoktartási követelmények megállapítása annak érdekében, hogy megfeleljenek az 1987/2006/EK rendelet 17. cikkének, a 2007/533/IB határozat 17. cikkének, a 767/2008/EK rendelet 26. cikke (9) bekezdésének, a 603/2013/EU rendelet 4. cikke (4) bekezdésének, az (EU) 2017/2226 rendelet 37. cikke (4) bekezdésének és az (EU) 2018/1240 rendelet 74. cikke (2) bekezdésének;

| q) | az ügynökség székhelyéről szóló székhely-megállapodás és a technikai helyszínekre és a tartalék központokra vonatkozó megállapodások tárgyalása az ügynökségnek otthont adó tagállamokkal és – az igazgatótanács jóváhagyását követően – azok aláírása; |
| --- | --- |

q)

az ügynökség székhelyéről szóló székhely-megállapodás és a technikai helyszínekre és a tartalék központokra vonatkozó megállapodások tárgyalása az ügynökségnek otthont adó tagállamokkal és – az igazgatótanács jóváhagyását követően – azok aláírása;

| r) | az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozó gyakorlati szabályok előkészítése, és azok benyújtása az igazgatótanácshoz elfogadás céljából; |
| --- | --- |

r)

az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozó gyakorlati szabályok előkészítése, és azok benyújtása az igazgatótanácshoz elfogadás céljából;

| s) | a szükséges biztonsági intézkedések – ideértve egy biztonsági tervet, valamint egy üzletmenet-folytonossági és katasztrófa-helyreállítási tervet – elkészítése, és a releváns tanácsadó csoporttal folytatott konzultációt követően azok benyújtása az igazgatótanácshoz elfogadás céljából; |
| --- | --- |

s)

a szükséges biztonsági intézkedések – ideértve egy biztonsági tervet, valamint egy üzletmenet-folytonossági és katasztrófa-helyreállítási tervet – elkészítése, és a releváns tanácsadó csoporttal folytatott konzultációt követően azok benyújtása az igazgatótanácshoz elfogadás céljából;

| t) | a 19 cikk (1) bekezdésének ff) pontjában említett, az egyes nagyméretű IT-rendszerek technikai működéséről szóló jelentések, valamint a 19. cikk (1) bekezdésének gg) pontjában említett, az Eurodac központi rendszerének tevékenységeiről szóló éves jelentés elkészítése, amelyek az ellenőrzés és az értékelés eredményein alapulnak, és a releváns tanácsadó csoporttal folytatott konzultációt követően azok benyújtása az igazgatótanácshoz elfogadás céljából; |
| --- | --- |

t)

a 19 cikk (1) bekezdésének ff) pontjában említett, az egyes nagyméretű IT-rendszerek technikai működéséről szóló jelentések, valamint a 19. cikk (1) bekezdésének gg) pontjában említett, az Eurodac központi rendszerének tevékenységeiről szóló éves jelentés elkészítése, amelyek az ellenőrzés és az értékelés eredményein alapulnak, és a releváns tanácsadó csoporttal folytatott konzultációt követően azok benyújtása az igazgatótanácshoz elfogadás céljából;

| u) | az (EU) 2017/2226 rendelet 72. cikkének (2) bekezdésében említett, az EES fejlesztéséről szóló jelentések, valamint az (EU) 2018/1240 rendelet 92. cikkének (2) bekezdésében említett, az ETIAS fejlesztéséről szóló jelentések elkészítése és azok benyújtása az igazgatótanácshoz elfogadás céljából; |
| --- | --- |

u)

az (EU) 2017/2226 rendelet 72. cikkének (2) bekezdésében említett, az EES fejlesztéséről szóló jelentések, valamint az (EU) 2018/1240 rendelet 92. cikkének (2) bekezdésében említett, az ETIAS fejlesztéséről szóló jelentések elkészítése és azok benyújtása az igazgatótanácshoz elfogadás céljából;

| v) | a SIS II-ben található adatok közvetlen lekérdezésére jogosult illetékes hatóságok éves jegyzékének, ideértve az N.SIS II hivatalok és a SIRENE irodák jegyzékét, valamint a 19. cikk (1) bekezdésének mm) pontjában említett, az EES-ben és az ETIAS-ban található adatok közvetlen lekérdezésére jogosult illetékes hatóságok jegyzékének, valamint a 19. cikk (1) bekezdésének nn) pontjában említett egységek jegyzékének közzététel céljából történő elkészítése, és azok benyújtása az igazgatótanácshoz elfogadás céljából. |
| --- | --- |

v)

a SIS II-ben található adatok közvetlen lekérdezésére jogosult illetékes hatóságok éves jegyzékének, ideértve az N.SIS II hivatalok és a SIRENE irodák jegyzékét, valamint a 19. cikk (1) bekezdésének mm) pontjában említett, az EES-ben és az ETIAS-ban található adatok közvetlen lekérdezésére jogosult illetékes hatóságok jegyzékének, valamint a 19. cikk (1) bekezdésének nn) pontjában említett egységek jegyzékének közzététel céljából történő elkészítése, és azok benyújtása az igazgatótanácshoz elfogadás céljából.

(4)   Az ügyvezető igazgató e rendelettel összhangban ellát bármely egyéb feladatot.

(5)   Az ügyvezető igazgató dönt arról, hogy szükséges-e – az ügynökség feladatainak hatékony és eredményes végrehajtása, valamint e célból egy helyi iroda létrehozása érdekében – egy vagy több munkatársat egy vagy több tagállamban elhelyezni. Egy ilyen határozat meghozatalát megelőzően az ügyvezető igazgató megszerzi a Bizottság, az igazgatótanács és az érintett tagállam vagy tagállamok előzetes hozzájárulását. Az ügyvezető igazgató határozata meghatározza a helyi iroda által ellátandó tevékenységek körét olyan módon, amely révén elkerülhetők a szükségtelen költségek és az ügynökség igazgatási feladatkörei közötti átfedések. A technikai helyszíneken végzett tevékenységek nem végezhetők helyi irodában.

25. cikk

Az ügyvezető igazgató kinevezése

(1)   Az ügyvezető igazgatót nyílt és átlátható kiválasztási eljárást követően az igazgatótanács nevezi ki a Bizottság által javasolt, legalább három jelöltet tartalmazó listáról. A kiválasztási eljárás keretében pályázati felhívást kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában és egyéb megfelelő médiában. Az igazgatótanács az ügyvezető igazgatót érdemei, a nagyméretű IT-rendszerek területén szerzett bizonyított tapasztalatai, igazgatási, pénzügyi és irányítási készségei, valamint az adatvédelemmel kapcsolatos ismeretei alapján nevezi ki.

(2)   Kinevezése előtt a Bizottság által javasolt jelölteket felkérik az Európai Parlament illetékes bizottsága vagy bizottságai előtti nyilatkozattételre és a bizottsági tagok által feltett kérdések megválaszolására. A nyilatkozat és a válaszok meghallgatását követően az Európai Parlament véleményt fogad el, amelyben kifejti nézetét, és megjelölheti, hogy melyik jelöltet részesíti előnyben.

(3)   Az igazgatótanács az ügyvezető igazgatót e nézetek figyelembevételével nevezi ki.

(4)   Ha az igazgatótanács úgy határoz, hogy más jelöltet nevez ki, mint akit az Európai Parlament előnyben részesített jelöltjeként megjelölt, az igazgatótanács írásban tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy az Európai Parlament véleményét milyen módon vette figyelembe.

5.   Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. Ezen időszak lejártáig a Bizottság értékelést végez, amelyben figyelembe veszi a Bizottság ügyvezető igazgató teljesítményére vonatkozó értékelését, valamint az ügynökség előtt álló jövőbeli feladatokat és kihívásokat.

(6)   Az igazgatótanács az (5) bekezdésben említett értékelést figyelembe vevő bizottsági javaslat alapján az ügyvezető igazgató hivatali idejét egyszer, legfeljebb öt évre meghosszabbíthatja.

(7)   Ha az igazgatótanács meg kívánja hosszabbítani az ügyvezető igazgató hivatali idejét, erről tájékoztatja az Európai Parlamentet. A hivatali idő meghosszabbítását megelőző egy hónapos időszakon belül az ügyvezető igazgatót felkérik az Európai Parlament illetékes bizottsága vagy bizottságai előtti nyilatkozattételre és a bizottsági tagok által feltett kérdések megválaszolására.

(8)   Az az ügyvezető igazgató, akinek hivatali idejét meghosszabbították, a teljes hivatali idő lejártát követően nem vehet részt ugyanezen munkakör betöltésére irányuló új kiválasztási eljárásban.

(9)   Az ügyvezető igazgató kizárólag a szavazásra jogosult igazgatótanácsi tagok többségének vagy a Bizottságnak a javaslata alapján meghozott igazgatótanácsi határozattal menthető fel hivatalából.

(10)   Az igazgatótanács az ügyvezető igazgató kinevezéséről, hivatali idejének meghosszabbításáról és hivatalból való felmentéséről a szavazásra jogosult tagok kétharmadának szavazatával határoz.

(11)   Az ügyvezető igazgatóval történő munkaszerződés megkötése céljából az ügynökséget az igazgatótanács elnöke képviseli. Az ügyvezető igazgató az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 2. cikkének a) pontja értelmében az ügynökség ideiglenes alkalmazottjaként látja el feladatait.

26. cikk

Ügyvezetőigazgató-helyettes

(1)   Az ügyvezető igazgató munkáját egy ügyvezetőigazgató-helyettes segíti. Távolléte esetén az ügyvezető igazgatót az ügyvezetőigazgató-helyettes helyettesíti. Az ügyvezetőigazgató-helyettes feladatait az ügyvezető igazgató állapítja meg.

(2)   Az ügyvezetőigazgató-helyettest az ügyvezető igazgató javaslata alapján az igazgatótanács nevezi ki. Az ügyvezetőigazgató-helyettest az érdemei, valamint megfelelő igazgatási és irányítási készségei alapján – ideértve a releváns szakmai tapasztalatokat is – nevezik ki. Az ügyvezető igazgató legalább három jelöltet javasol az ügyvezetőigazgató-helyettesi tisztségre. Az igazgatótanács a szavazásra jogosult tagjainak kétharmados többségével határoz. Az ügyvezetőigazgató-helyettes felmentése – a szavazásra jogosult tagjainak kétharmados többségével elfogadott határozat révén – az igazgatótanács hatáskörébe tartozik.

(3)   Az ügyvezetőigazgató-helyettes hivatali ideje öt év. Az igazgatótanács ezt a hivatali időt egyszer, legfeljebb öt éves időszakra meghosszabbíthatja. Az igazgatótanács erről a szavazásra jogosult tagjainak kétharmados többségével határoz.

27. cikk

Tanácsadó csoportok

(1)   A következő tanácsadó csoportok támogatják az igazgatótanácsot a nagyméretű IT-rendszerekkel kapcsolatos szakértelmükkel és különösen az éves munkaprogram és az éves tevékenységi jelentés elkészítésével összefüggésben:

| a) | SIS II tanácsadó csoport; |
| --- | --- |

a)

SIS II tanácsadó csoport;

| b) | VIS tanácsadó csoport; |
| --- | --- |

b)

VIS tanácsadó csoport;

| c) | Eurodac tanácsadó csoport; |
| --- | --- |

c)

Eurodac tanácsadó csoport;

| d) | EES-ETIAS tanácsadó csoport; |
| --- | --- |

d)

EES-ETIAS tanácsadó csoport;

| e) | bármely egyéb, valamely nagyméretű IT-rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoport, ha a nagyméretű IT-rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó releváns uniós jogi aktus így rendelkezik. |
| --- | --- |

e)

bármely egyéb, valamely nagyméretű IT-rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoport, ha a nagyméretű IT-rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó releváns uniós jogi aktus így rendelkezik.

(2)   Valamennyi tagállam, amelyre nézve az uniós jog alapján kötelezően alkalmazandó egy adott nagyméretű IT-rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó uniós jogi aktus, valamint a Bizottság egy-egy tagot nevez ki az adott nagyméretű IT-rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoportba megújítható, négyéves időtartamra.

Dánia is kinevez egy tagot egy adott nagyméretű IT-rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoportba, amennyiben a 22. jegyzőkönyv 4. cikke értelmében úgy dönt, hogy végrehajtja nemzeti jogában az adott nagyméretű IT-rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó uniós jogi aktust.

A schengeni vívmányok, valamint a dublini rendszerrel és az Eurodackal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult valamennyi ország, amely részt vesz egy adott nagyméretű IT-rendszerben, egy-egy tagot nevez ki az adott nagyméretű IT-rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoportba.

(3)   Az Europol, az Eurojust, valamint az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség egyaránt kinevezhet egy-egy képviselőt a SIS II tanácsadó csoportba. Az Europol képviselőt nevezhet ki továbbá a VIS, az Eurodac és az EES-ETIAS tanácsadó csoportba. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség kinevezhet továbbá egy képviselőt az EES-ETIAS tanácsadó csoportba.

(4)   Az igazgatótanács tagjai és póttagjai nem lehetnek tagjai egyik tanácsadó csoportnak sem. Az ügyvezető igazgató vagy az ügyvezető igazgató képviselője megfigyelői minőségben jogosult részt venni a tanácsadó csoportok valamennyi ülésén.

(5)   A tanácsadó csoportok szükség esetén együttműködnek egymással. A tanácsadó csoportok működésére és együttműködésére vonatkozó eljárásokat az ügynökség eljárási szabályzatában kell meghatározni.

(6)   Egy vélemény előkészítése során az egyes tanácsadó csoportok tagjai mindent megtesznek a konszenzus elérése érdekében. Ha nem sikerül konszenzust elérni, akkor a tagok többségének indokolással ellátott álláspontjára a tanácsadó csoport álláspontjaként kell tekinteni. Rögzíteni kell az indokolással ellátott kisebbségi álláspontot vagy álláspontokat is. A 23. cikk (3) és (5) bekezdése megfelelően alkalmazandó. A schengeni vívmányok, valamint a dublini rendszerrel és az Eurodackal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országokat képviselő tagok véleményt nyilváníthatnak azokról a kérdésekről, amelyekről nem jogosultak szavazni.

(7)   Mindegyik tagállam és a schengeni vívmányok, valamint a dublini rendszerrel és az Eurodackal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult valamennyi ország elősegíti a tanácsadó csoportok tevékenységét.

(8)   A 21. cikk értelemszerűen alkalmazandó a tanácsadó csoportok elnöke tekintetében.

IV. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

28. cikk

Személyzet

(1)   Az ügynökség személyzetére – ideértve az ügyvezető igazgatót is – a személyzeti szabályzat, valamint az uniós intézmények közötti megállapodással a személyzeti szabályzat végrehajtása céljából elfogadott szabályok alkalmazandók.

(2)   A személyzeti szabályzat végrehajtása szempontjából az ügynökség a tisztviselők személyzeti szabályzata 1a. cikkének (2) bekezdése értelmében vett ügynökségnek minősül.

(3)   Az ügynökség személyzete tisztviselőkből, ideiglenes és szerződéses alkalmazottakból áll. Az igazgatótanács évente hozzájárulását adja az ügyvezető igazgató által megújítani kívánt szerződések esetén, amennyiben a megújítást követően e szerződések – az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek értelmében – határozatlan idejű szerződésekké válnának.

(4)   Az ügynökség az érzékenynek tekintett pénzügyi feladatok elvégzésére nem alkalmazhat ideiglenes munkaerőt.

(5)   A Bizottság és a tagállamok ideiglenes jelleggel tisztviselőket, illetve nemzeti szakértőket küldhetnek az ügynökséghez. Az igazgatótanács határozatot fogad el a nemzeti szakértők ügynökséghez történő kirendelése szabályainak megállapításáról.

(6)   A tisztviselők személyzeti szabályzata 17. cikkének sérelme nélkül, az ügynökség megfelelő szabályokat alkalmaz a szakmai titoktartásra, illetve az azzal egyenértékű titoktartási kötelezettségekre.

(7)   Az igazgatótanács, a Bizottsággal egyetértésben, elfogadja a tisztviselők személyzeti szabályzatának 110. cikkében említett szükséges végrehajtási intézkedéseket.

29. cikk

Közérdek

Az igazgatótanács tagjai, az ügyvezető igazgató, az ügyvezetőigazgató-helyettes és a tanácsadó csoportok tagjai vállalják, hogy a köz érdekében járnak el. E célból évente, írásban nyilvános kötelezettségvállalási nyilatkozatot tesznek, amelyet közzétesznek az ügynökség honlapján.

Az igazgatótanács tagjainak és a tanácsadó csoportok tagjainak jegyzékét közzéteszik az ügynökség honlapján.

30. cikk

Székhely-megállapodások, valamint a technikai helyszínekre vonatkozó megállapodások

(1)   Az ügynökség számára az ügynökségnek otthont adó tagállamokban biztosítandó elhelyezésre és az ezen tagállamok által nyújtandó szolgáltatásokra vonatkozó szükséges rendelkezéseket, az igazgatótanács tagjaira, az ügyvezető igazgatóra, az ügynökség egyéb munkatársaira és azok családtagjaira az ügynökségnek otthont adó tagállamokban alkalmazandó külön szabályokkal együtt, az ügynökség székhelyét megállapító székhely-megállapodásban, illetve a technikai helyszínekre vonatkozó megállapodásokban kell megállapítani. Az ilyen szerződéseket az ügynökség és az ügynökségnek otthont adó tagállamok az igazgatótanács jóváhagyását követően kötik meg.

(2)   Az ügynökségnek otthont adó tagállamok a lehető legjobb körülményeket biztosítják az ügynökség megfelelő működéséhez, ideértve többek között a többnyelvű, európai irányultságú iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési összeköttetéseket is.

31. cikk

Kiváltságok és mentességek

Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv alkalmazandó az ügynökségre.

32. cikk

Felelősség

(1)   Az ügynökség szerződéses felelősségét az adott szerződésre alkalmazandó jog szabályozza.

(2)   Az Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az ügynökség által kötött valamely szerződésben foglalt bármilyen választott bírósági záradék alapján ítéletet hozzon.

(3)   Szerződésen kívüli felelősség esetén az ügynökség a tagállamok jogában közös általános elveknek megfelelően megtéríti a szervezeti egységei vagy személyzete által feladataik teljesítése során okozott károkat.

(4)   A (3) bekezdésben említett károk megtérítésével kapcsolatos jogviták elbírálására az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel.

(5)   Az ügynökség személyzetének az ügynökséggel szemben fennálló személyes felelősségét a rájuk alkalmazandó tisztviselők személyzeti szabályzatában vagy az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeiben megállapított rendelkezések szabályozzák.

33. cikk

Nyelvhasználat

(1)   Az ügynökségre az 1. tanácsi rendelet (46) alkalmazandó.

(2)   Az EUMSZ 342. cikke alapján hozott határozatok sérelme nélkül a 19. cikk (1) bekezdésének r) pontjában említett egységes programozást tartalmazó dokumentumot és a 19. cikk (1) bekezdésének t) pontjában említett éves tevékenységi jelentést az Unió intézményeinek összes hivatalos nyelvén elkészítik.

(3)   Az igazgatótanács az (1) és a (2) bekezdésben foglalt kötelezettségek sérelme nélkül határozatot fogadhat el a munkanyelvekről.

(4)   Az ügynökség tevékenységéhez szükséges fordítási szolgáltatásokat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja.

34. cikk

Átláthatóság és tájékoztatás

(1)   Az ügynökség birtokában lévő dokumentumokra az 1049/2001/EK rendelet alkalmazandó.

(2)   Az 1049/2001/EK rendelet alkalmazásának részletes szabályait az igazgatótanács haladéktalanul elfogadja az ügyvezető igazgató javaslata alapján.

(3)   Az ügynökség által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikkével összhangban hozott határozatok ellen az EUMSZ 228. illetve 263. cikkében meghatározott feltételek szerint az európai ombudsmannál panasszal lehet élni, illetve az Európai Unió Bírósághoz keresettel lehet fordulni.

(4)   Az ügynökség a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó uniós jogi aktusoknak megfelelően tájékoztatást nyújt, illetve a feladatkörébe tartozó területeken saját kezdeményezésére kommunikációs tevékenységeket végezhet. Az ügynökség biztosítja különösen azt, hogy a munkájával kapcsolatban, a 19. cikk (1) bekezdésének r), t), ii), jj), kk) és ll) pontjában, valamint a 47. cikk (9) bekezdésében meghatározott közzétételen túl, a nyilvánosság és bármely érdekelt fél gyors, tárgyilagos, pontos, megbízható, átfogó és könnyen érthető felvilágosítást kapjon. Az erőforrások kommunikációs tevékenységekhez való hozzárendelése nem befolyásolhatja hátrányosan az ügynökség e rendelet 3–16. cikkében említett feladatainak hatékony végrehajtását. A kommunikációs tevékenységeket az igazgatótanács által elfogadott vonatkozó kommunikációs és terjesztési terveknek megfelelően kell végezni.

(5)   Bármely természetes vagy jogi személy jogosult írásban az ügynökséghez fordulni az Unió bármely hivatalos nyelvén. Az érintett személynek jogában áll, hogy ugyanazon a nyelven kapjon választ.

35. cikk

Adatvédelem

(1)   A személyes adatoknak az ügynökség általi kezelésére az (EU) 2018/1725 rendelet alkalmazandó.

(2)   Az igazgatótanács intézkedéseket fogad el az (EU) 2018/1725 rendelet ügynökség általi alkalmazásához, ideértve az ügynökség adatvédelmi tisztviselőjére vonatkozó intézkedéseket is. Ezeket az intézkedéseket az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően kell elfogadni.

36. cikk

A személyes adatok kezelésének céljai

(1)   Az ügynökség csak a következő célokból kezelhet személyes adatokat:

| a) | amennyiben az szükséges a nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatásával kapcsolatos, az uniós jog által ráruházott feladatainak ellátásához; |
| --- | --- |

a)

amennyiben az szükséges a nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatásával kapcsolatos, az uniós jog által ráruházott feladatainak ellátásához;

| b) | amennyiben az szükséges az adminisztratív feladatainak ellátásához. |
| --- | --- |

b)

amennyiben az szükséges az adminisztratív feladatainak ellátásához.

(2)   Ha az ügynökség az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett célból kezel személyes adatokat, az (EU) 2018/1725 rendelet alkalmazandó a rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó uniós jogi aktusokban az adatvédelmet és az adatbiztonságot érintő külön rendelkezések sérelme nélkül.

37. cikk

A minősített adatok és a nem minősített érzékeny adatok védelmére vonatkozó biztonsági szabályok

(1)   Az ügynökség az EU-minősített adatoknak és a nem minősített érzékeny adatoknak a védelmére vonatkozó bizottsági biztonsági szabályokban megállapított elvek és szabályok alapján saját biztonsági szabályokat fogad el, ideértve többek között az (EU, Euratom) 2015/443 (47) és az (EU, Euratom) 2015/444 (48) bizottsági határozatban foglaltak szerinti rendelkezéseket is, az ilyen adatok harmadik országokkal való cseréjére, kezelésére és tárolására vonatkozóan. A minősített adatok harmadik államok releváns hatóságaival történő cseréjére vonatkozó igazgatási megállapodás megkötéséhez – vagy ilyen megállapodás hiányában az EU-minősített adatok harmadik államok ilyen hatóságainak történő kivételes, eseti átadásához – a Bizottság előzetes jóváhagyása szükséges.

(2)   Az igazgatótanács az e cikk (1) bekezdésében említett biztonsági szabályokat a Bizottság jóváhagyását követően fogadja el. Az ügynökség minden szükséges intézkedést megtehet annak érdekében, hogy megkönnyítse a feladatai szempontjából releváns információknak a Bizottsággal és a tagállamokkal, és adott esetben az érintett uniós ügynökségekkel történő cseréjét. Az ügynökség kifejleszti és működteti a minősített adatoknak a Bizottsággal, a tagállamokkal és a releváns uniós ügynökségekkel történő cseréjére alkalmas információs rendszert az (EU, Euratom) 2015/444 határozattal összhangban. Az igazgatótanács e rendelet 2. cikke és 19. cikke (1) bekezdésének z) pontja alapján határoz az ügynökségnek a megfelelő biztonsági elveknek való megfeleléshez szükséges belső szervezeti felépítéséről.

38. cikk

Az ügynökség biztonsága

(1)   Az ügynökség felel a biztonságért és a rend fenntartásáért az általa használt épületekben, helyiségekben és földterületen. Az ügynökség a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó uniós jogi aktusok vonatkozó rendelkezéseit és biztonsági elveit alkalmazza.

(2)   Az ügynökségnek otthont adó tagállamok hatékony és megfelelő intézkedéseket hoznak a rendnek és a biztonságnak az ügynökség által használt épületek, helyiségek és földterület közvetlen közelében történő fenntartása érdekében, továbbá az ügynökség székhelyét megállapító, vonatkozó székhely-megállapodásnak, illetve a technikai helyszínekről és a tartalék központokról szóló megállapodásoknak megfelelően gondoskodnak az ügynökség megfelelő védelméről amellett, hogy az ügynökség által felhatalmazott személyek részére szabad bejárást biztosítanak ezen épületekbe, helyiségekbe és földterületre.

39. cikk

Értékelés

(1)   2023. december 12-ig, majd azt követően ötévente a Bizottság az igazgatótanáccsal folytatott konzultációt követően, a Bizottság iránymutatásaival összhangban értékeli az ügynökség teljesítményét annak célkitűzései, megbízatása, működési helyszínei és feladatai tekintetében. Az értékelés magában foglalja az e rendelet végrehajtására, valamint az arra vonatkozó vizsgálatot is, hogy az ügynökség milyen módon és mértékben járul hozzá ténylegesen a nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatásához és az összehangolt, költséghatékony és koherens uniós szintű informatikai környezet kialakításához a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségen belül. Ez az értékelés kiterjed különösen az ügynökség megbízatása módosításának esetleges szükségességére és bármely ilyen módosítás pénzügyi kihatásaira. Az igazgatótanács ajánlásokat adhat ki a Bizottság részére e rendelet módosításaival kapcsolatban.

(2)   Ha a Bizottság megítélése szerint az ügynökség fenntartása – a számára meghatározott célkitűzéseket, megbízatást és feladatokat figyelembe véve – a továbbiakban nem indokolt, javasolhatja e rendelet megfelelő módosítását vagy hatályon kívül helyezését.

(3)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett értékelés megállapításairól beszámol az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az igazgatótanácsnak. Az értékelés megállapításait nyilvánosságra kell hozni.

40. cikk

Igazgatási vizsgálatok

Az ügynökség tevékenységét az EUMSZ 228. cikkével összhangban az európai ombudsman vizsgálja.

41. cikk

Együttműködés az Unió intézményeivel, szerveivel, hivatalaival és ügynökségeivel

(1)   Többek között koordináció és költségmegtakarítás elérése céljából, az átfedések elkerülése és a vonatkozó tevékenységeik tekintetében fennálló szinergiák és komplementaritás előmozdítása érdekében az ügynökség az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben együttműködik a Bizottsággal, más uniós intézményekkel és más uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, különösen azokkal, amelyeket a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség vonatkozásában hoztak létre, és ezen belül is különösen az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével.

(2)   Az ügynökség az operatív munkamódszereket meghatározó munkamegállapodás keretében együttműködik a Bizottsággal.

(3)   Az ügynökség adott esetben konzultál az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséggel és követi annak hálózat- és információbiztonságra vonatkozó ajánlásait.

(4)   Az uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel való együttműködés munkamegállapodások keretében történik. Az igazgatótanács engedélyezi az ilyen munkamegállapodásokat, figyelembe véve a Bizottság véleményét. Ha az ügynökség nem követi a Bizottság véleményét, indokolnia kell döntése okait. Az ilyen munkamegállapodásokban – az ügynökségek megbízatásának keretein belül és alapfeladataik sérelme nélkül – rendelkezni lehet az ügynökségek közös szolgálatainak létrehozásáról, amennyiben ez a székhelyek közelsége vagy a szakpolitikai terület alapján helyénvaló. Az ilyen munkamegállapodásokban létre lehet hozni egy költségtérítési mechanizmust.

(5)   Az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek az ügynökségtől kapott információkat csak a hatáskörük korlátain belül használhatják fel, tiszteletben tartva az alapvető jogokat, ideértve az adatvédelmi követelményeket is. Az ügynökség által kezelt személyes adatoknak az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek részére történő újbóli továbbítását vagy egyéb módon történő közlését a személyes adatok cseréjére vonatkozó egyedi munkamegállapodásokban kell szabályozni, az európai adatvédelmi biztos előzetes jóváhagyása függvényében. A személyes adatok ügynökség általi továbbítása a 35. és a 36. cikkel összhangban történik. A minősített adatok kezelésére vonatkozóan az ilyen munkamegállapodások rendelkeznek arról, hogy az érintett uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség az ügynökség által alkalmazottakkal egyenértékű biztonsági szabályoknak és normáknak feleljen meg.

42. cikk

A schengeni vívmányok, valamint a dublini rendszerrel és az Eurodackal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok részvétele

(1)   Az ügynökség nyitott azon országok részvételére, amelyek a schengeni vívmányok, valamint a dublini rendszerrel és az Eurodackal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez való társulás céljából megállapodást kötöttek az Unióval.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megállapodások vonatkozó rendelkezései alapján olyan rendelkezéseket kell hozni, amelyek meghatározzák különösen az (1) bekezdésben említett országok részvételének jellegét és mértékét az ügynökség munkájában, valamint annak részletes szabályait, ideértve a pénzügyi hozzájárulásokra, a személyzetre és a szavazati jogra vonatkozó rendelkezéseket is.

43. cikk

Együttműködés nemzetközi szervezetekkel és egyéb releváns szervezetekkel

(1)   Ha arról uniós jogi aktus rendelkezik, és annyiban, amennyiben az a saját feladatainak ellátásához szükséges, az ügynökség munkamegállapodások megkötése révén kapcsolatokat alakíthat ki és tarthat fent nemzetközi szervezetekkel és azok nemzetközi közjog által szabályozott alárendelt szerveivel vagy egyéb releváns szervezetekkel és szervekkel, amelyek két vagy több ország között létrejött megállapodások révén vagy azok alapján jöttek létre.

(2)   Az (1) bekezdéssel összhangban olyan munkamegállapodásokat lehet kötni, amelyekben meghatározzák különösen az együttműködés hatályát, jellegét, célját és mértékét. Ilyen munkamegállapodások csak az igazgatótanács engedélyével, a Bizottság előzetes jóváhagyását követően köthetők.

V. FEJEZET

A KÖLTSÉGVETÉS MEGÁLLAPÍTÁSA ÉS SZERKEZETE

1. SZAKASZ

Egységes programozást tartalmazó dokumentum

44. cikk

Egységes programozást tartalmazó dokumentum

(1)   Az ügyvezető igazgató az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 32. cikke és az ügynökség e rendelet 49. cikke értelmében elfogadott pénzügyi szabályainak releváns rendelkezései szerint, a Bizottság iránymutatásait is figyelembe véve minden évben elkészíti a következő évre vonatkozó egységes programozást tartalmazó dokumentum tervezetét.

Az egységes programozást tartalmazó dokumentum tartalmazza az ügynökség 49. cikk értelmében elfogadott pénzügyi szabályaiban részletezett többéves programot, éves munkaprogramot, valamint az ügynökség költségvetését és a forrásaira vonatkozó információkat.

(2)   Az igazgatótanács a tanácsadó csoportokkal folytatott konzultációt követően elfogadja az egységes programozást tartalmazó dokumentum tervezetét, és azt annak valamennyi naprakésszé tett változatával együtt minden év január 31-éig megküldi az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság részére.

(3)   Az igazgatótanács minden év november 30-ig, szavazásra jogosult tagjainak kétharmados többségével, az éves költségvetési eljárással összhangban elfogadja az egységes programozást tartalmazó dokumentumot, figyelembe véve a Bizottság véleményét. Az igazgatótanács gondoskodik ezen egységes programozást tartalmazó dokumentum végleges változatának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság részére történő megküldéséről, valamint a dokumentum közzétételéről.

(4)   Az egységes programozást tartalmazó dokumentum az Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé, és azt szükség esetén annak megfelelően ki kell igazítani. Az elfogadott egységes programozást tartalmazó dokumentumot ezt követően meg kell küldeni az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság részére, valamint közzé kell tenni.

(5)   A következő évre vonatkozó éves munkaprogram tartalmazza a célkitűzések részletes leírását és a várt eredményeket, ideértve a teljesítménymutatókat is. Továbbá – a tevékenységalapú költségvetés-tervezés és irányítás elveivel összhangban – ismerteti a finanszírozandó intézkedéseket, és megjelöli az egyes intézkedésekhez rendelt pénzügyi erőforrásokat és humánerőforrásokat. Az éves munkaprogram összhangban áll a (6) bekezdésben említett többéves munkaprogrammal. Egyértelműen jelzi, hogy az előző pénzügyi évhez képest mely feladatok újak, változtak vagy szűntek meg. Amikor az ügynökség új feladatot kap, az igazgatótanács módosítja az elfogadott éves munkaprogramot. Az éves munkaprogram bármely lényeges módosítását az eredeti éves munkaprogramra vonatkozó eljárással kell elfogadni. Az igazgatótanács az éves munkaprogram nem lényeges módosítására vonatkozó hatáskörét átruházhatja az ügyvezető igazgatóra.

(6)   A többéves program magában foglalja az átfogó stratégiai programozást, ideértve a célkitűzéseket, a várt eredményeket és a teljesítménymutatókat is. Magában foglalja továbbá az erőforrások programozását, ideértve a többéves költségvetést és a személyzeti kérdéseket is. Az erőforrások programozását évente naprakésszé kell tenni. A stratégiai programozást adott esetben és különösen az 39. cikkben említett értékelés kimenetelére figyelemmel naprakésszé kell tenni.

45. cikk

A költségvetés megállapítása

(1)   Az ügyvezető igazgató az ügynökség által elvégzett tevékenységek figyelembevételével évente elkészíti az ügynökség következő pénzügyi évi tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatástervezetet, ideértve a létszámterv tervezetét is, és azt benyújtja az igazgatótanácshoz.

(2)   Az ügyvezető igazgató által készített kimutatástervezet alapján az igazgatótanács elfogadja az ügynökség következő pénzügyi évi tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatástervezetet, ideértve a létszámterv tervezetét is. Az igazgatótanács az egységes programozást tartalmazó dokumentum részeként minden év január 31-ig megküldi e tervezetet a Bizottságnak és a schengeni vívmányok, valamint a dublini rendszerrel és az Eurodackal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országoknak.

(3)   A Bizottság a kimutatástervezetet az Unió előzetes általános költségvetésének tervezetével együtt megküldi a költségvetési hatóságnak.

(4)   A kimutatástervezet alapján a Bizottság a létszámtervhez általa szükségesnek tartott tervezett összegeket, valamint az általános költségvetés terhére nyújtandó támogatási összeget beállítja az Unió általános költségvetésének tervezetébe, amelyet az EUMSZ 313. és 314. cikkének megfelelően beterjeszt a költségvetési hatóság elé.

(5)   A költségvetési hatóság engedélyezi az ügynökségnek nyújtandó hozzájárulásra vonatkozó előirányzatokat.

(6)   A költségvetési hatóság elfogadja az ügynökség létszámtervét.

(7)   Az igazgatótanács elfogadja az ügynökség költségvetését. Az ügynökség költségvetése az Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Az ügynökség költségvetését adott esetben ennek megfelelően ki kell igazítani.

(8)   Az ügynökség költségvetésének bármilyen módosítása esetén, beleértve a létszámterv módosítását is, ugyanazt az eljárást kell követni, amely a költségvetés eredeti megállapítására alkalmazandó.

(9)   A 17. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül, az igazgatótanács a lehető leghamarabb értesíti a költségvetési hatóságot, ha bármilyen olyan projekt megvalósítását tervezi, amely a költségvetésének finanszírozására jelentős pénzügyi kihatással lehet, különösen ingatlanokkal kapcsolatos projektek, például épületek bérlése, illetve vásárlása esetén. Az igazgatótanács erről tájékoztatja a Bizottságot. Ha a költségvetési hatóság valamelyik ága véleményt kíván nyilvánítani, a projekttel kapcsolatos információ kézhezvételét követő két héten belül értesíti az igazgatótanácsot véleménynyilvánítási szándékáról. Válasz hiányában az ügynökség lebonyolíthatja a tervezett műveletet. Az ügynökség költségvetésére várhatóan jelentősen kiható építési projektek esetében az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet alkalmazandó.

2. SZAKASZ

A költségvetés tartalma, végrehajtása és ellenőrzése

46. cikk

A költségvetés szerkezete

(1)   A naptári évvel megegyező minden pénzügyi évre el kell készíteni az ügynökség összes tervezett bevételét és kiadását, és azt fel kell tüntetni az ügynökség költségvetésében.

(2)   Az ügynökség költségvetése bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük.

(3)   Az egyéb források sérelme nélkül az ügynökség bevétele a következőkből áll:

| a) | az Unió általános költségvetésében (a Bizottságra vonatkozó szakaszban) szereplő uniós hozzájárulás; |
| --- | --- |

a)

az Unió általános költségvetésében (a Bizottságra vonatkozó szakaszban) szereplő uniós hozzájárulás;

| b) | a schengeni vívmányok, valamint a dublini rendszerrel és az Eurodackal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult, az ügynökség munkájában részt vevő országok hozzájárulása, a vonatkozó társulási megállapodások és az ezen országok pénzügyi hozzájárulását meghatározó, a 42. cikkben említett megállapodások szerint; |
| --- | --- |

b)

a schengeni vívmányok, valamint a dublini rendszerrel és az Eurodackal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult, az ügynökség munkájában részt vevő országok hozzájárulása, a vonatkozó társulási megállapodások és az ezen országok pénzügyi hozzájárulását meghatározó, a 42. cikkben említett megállapodások szerint;

| c) | hatáskör-átruházási megállapodások formájában történő uniós finanszírozás, az ügynökségnek a 49. cikk értelmében elfogadott pénzügyi szabályaival, valamint az Unió szakpolitikáit támogató vonatkozó jogi eszközök rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

c)

hatáskör-átruházási megállapodások formájában történő uniós finanszírozás, az ügynökségnek a 49. cikk értelmében elfogadott pénzügyi szabályaival, valamint az Unió szakpolitikáit támogató vonatkozó jogi eszközök rendelkezéseivel összhangban;

| d) | a tagállamok által fizetett hozzájárulások a 16. cikkben említett hatáskör-átruházási megállapodással összhangban számukra nyújtott szolgáltatásokért; |
| --- | --- |

d)

a tagállamok által fizetett hozzájárulások a 16. cikkben említett hatáskör-átruházási megállapodással összhangban számukra nyújtott szolgáltatásokért;

| e) | az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek által fizetett költségtérítés a 41. cikkben említett munkamegállapodásokkal összhangban a számukra nyújtott szolgáltatásokért; valamint |
| --- | --- |

e)

az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek által fizetett költségtérítés a 41. cikkben említett munkamegállapodásokkal összhangban a számukra nyújtott szolgáltatásokért; valamint

| f) | a tagállamok bármely önkéntes pénzügyi hozzájárulása. |
| --- | --- |

f)

a tagállamok bármely önkéntes pénzügyi hozzájárulása.

(4)   Az ügynökség kiadásai magukban foglalják a személyzet javadalmazását, az igazgatási és infrastrukturális kiadásokat és a működési költségeket.

47. cikk

A költségvetés végrehajtása és ellenőrzése

(1)   Az ügynökség költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre.

(2)   Az ügyvezető igazgató minden évben továbbítja a költségvetési hatóság részére az értékelési eljárások megállapításai szempontjából releváns összes információt.

(3)   Az ügynökség számvitelért felelős tisztviselője az n+1. pénzügyi év március 1-jéig eljuttatja a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjéhez és a Számvevőszékhez az n. pénzügyi évre vonatkozó előzetes beszámolót. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 245. cikkével összhangban összevonja az intézmények és a decentralizált szervek előzetes beszámolóit.

(4)   Az ügyvezető igazgató az n+1. év március 31-éig megküldi az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és a Számvevőszék részére a költségvetés végrehajtásáról és a pénzgazdálkodásról szóló n. évi jelentést.

(5)   A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az n+1. év március 31-éig megküldi a Számvevőszék részére az ügynökség n. évre vonatkozó, a Bizottság beszámolójával összevont előzetes beszámolóját.

(6)   Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 246. cikke értelmében, az ügynökség előzetes beszámolójára vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően az ügyvezető igazgató saját felelősségi körében elkészíti az ügynökség végleges beszámolóját, és azt véleményezésre továbbítja az igazgatótanácsnak.

(7)   Az igazgatótanács véleményezi az ügynökség n. évre vonatkozó végleges beszámolóját.

(8)   Az ügyvezető igazgató az n+1. év július 1-jéig megküldi az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és a Számvevőszék, továbbá a schengeni vívmányok, valamint a dublini rendszerrel és az Eurodackal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok részére a végleges beszámolót az igazgatótanács véleményével együtt.

(9)   Az n. évre vonatkozó végleges beszámolót az n+1. év november 15-éig közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(10)   Az ügyvezető igazgató az n+1. év szeptember 30-áig megküldi válaszát a Számvevőszék észrevételeire. Az ügyvezető igazgató ezt a választ az igazgatótanácsnak is megküldi.

(11)   Az ügyvezető igazgató az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 261. cikke (3) bekezdésével összhangban, az Európai Parlament kérésére benyújt ez utóbbi részére minden olyan információt, amely a mentesítési eljárás n. pénzügyi évre történő szabályszerű alkalmazásához szükséges.

(12)   Az Európai Parlament a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján az n+2. év május 15-e előtt mentesíti az ügyvezető igazgatót az n. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.

48. cikk

Az összeférhetetlenségek megelőzése

Az ügynökség olyan belső szabályokat fogad el, amelyek megkövetelik, hogy igazgatótanácsa és tanácsadó csoportjai, valamint személyzete tagjai munkaviszonyuk fennállása vagy hivatali idejük alatt elkerüljenek minden olyan helyzetet, amely összeférhetetlenséget eredményezhet, valamint hogy az ilyen helyzeteket bejelentsék. Ezeket a belső szabályokat az ügynökség honlapján közzé kell tenni.

49. cikk

Pénzügyi szabályok

A Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács elfogadja az ügynökségre vonatkozó pénzügyi szabályokat. E szabályok nem térhetnek el az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelettől, kivéve, ha az ilyen eltérést az ügynökség működése kifejezetten szükségessé teszi, és ahhoz a Bizottság előzetesen hozzájárulását adta.

50. cikk

Csalás elleni küzdelem

(1)   A csalás, a korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem érdekében a 883/2013/EU, Euratom rendelet és az (EU) 2017/1939 rendelet alkalmazandó.

(2)   Az ügynökség csatlakozik OLAF belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz, és e megállapodás mellékletében található minta felhasználásával haladéktalanul elfogadja az ügynökség valamennyi alkalmazottjára alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.

(3)   A Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni vizsgálatokat végezni az ügynökségtől uniós forrásokban részesülő valamennyi vissza nem térítendő támogatásban részesülő kedvezményezettnél, vállalkozónál és alvállalkozónál.

(4)   Az OLAF a 883/2013/EU, Euratom rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (49) megállapított rendelkezésekkel és eljárásokkal összhangban vizsgálatokat, többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása céljából, hogy valamely vissza nem térítendő támogatással vagy az ügynökség által finanszírozott szerződéssel kapcsolatban történt-e csalás, korrupció vagy egyéb, az Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes tevékenység.

(5)   Az (1)-(4) bekezdés sérelme nélkül, az ügynökség szerződései, vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodásai és vissza nem térítendő támogatásról szóló határozatai olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek kifejezetten felhatalmazzák a Számvevőszéket, az OLAF-ot és az Európai Ügyészséget arra, hogy saját hatáskörükkel összhangban ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytassanak.

VI. FEJEZET

EGYÉB UNIÓS JOGI AKTUSOK MÓDOSÍTÁSAI

51. cikk

Az 1987/2006/EK rendelet módosítása

Az 1987/2006/EK rendelet 15. cikke (2) és (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az igazgatóhatóság felel a kommunikációs infrastruktúrához kapcsolódó valamennyi feladatért, különösen:

| a) | a felügyeletért; |
| --- | --- |

a)

a felügyeletért;

| b) | a biztonságért; |
| --- | --- |

b)

a biztonságért;

| c) | a tagállamok és a szolgáltató közötti kapcsolat koordinációjáért; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok és a szolgáltató közötti kapcsolat koordinációjáért;

| d) | a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó feladatokért; |
| --- | --- |

d)

a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó feladatokért;

| e) | a beszerzésekért és megújításokért; valamint |
| --- | --- |

e)

a beszerzésekért és megújításokért; valamint

| f) | a szerződéses ügyekért.” |
| --- | --- |

f)

a szerződéses ügyekért.”

52. cikk

A 2007/533/IB tanácsi határozat módosítása

A 2007/533/IB tanácsi határozatban a 15. cikk (2) és (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az igazgatóhatóság felel a kommunikációs infrastruktúrához kapcsolódó valamennyi feladatért, különösen:

| a) | a felügyeletért; |
| --- | --- |

a)

a felügyeletért;

| b) | a biztonságért; |
| --- | --- |

b)

a biztonságért;

| c) | a tagállamok és a szolgáltató közötti kapcsolat koordinációjáért; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok és a szolgáltató közötti kapcsolat koordinációjáért;

| d) | a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó feladatokért; |
| --- | --- |

d)

a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó feladatokért;

| e) | a beszerzésért és megújításért; valamint |
| --- | --- |

e)

a beszerzésért és megújításért; valamint

| f) | a szerződéses ügyekért.” |
| --- | --- |

f)

a szerződéses ügyekért.”

VII. FEJEZET

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

53. cikk

Jogutódlás

(1)   Az e rendelettel létrehozott ügynökség a jogutód az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség által kötött valamennyi szerződés, az általa vállalt felelősség és az általa szerzett vagyontárgyak tekintetében.

(2)   Ez a rendelet nem érinti az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott ügynökség által kötött megállapodások, munkamegállapodások és egyetértési megállapodások jogi érvényességét, azok e rendelet által előírt módosításainak sérelme nélkül.

54. cikk

Az igazgatótanácsra és a tanácsadó csoportokra vonatkozó átmeneti rendelkezések

(1)   Az igazgatótanácsnak az 1077/2011/EU rendelet 13. és 14. cikke alapján kinevezett tagjai, valamint elnöke és elnökhelyettese a hivatali idejük hátralévő részében továbbra is ellátják a feladatukat.

(2)   A tanácsadó csoportoknak az 1077/2011/EU rendelet 19. cikke alapján kinevezett tagjai, elnökei és elnökhelyettesei a hivatali idejük hátralévő részében továbbra is ellátják a feladatukat.

55. cikk

Az igazgatótanács által elfogadott belső szabályok hatályban tartása

Az igazgatótanács által az 1077/2011/EU rendelet alapján elfogadott belső szabályok és intézkedések 2018. december 11. után is hatályban maradnak, azok e rendelet által előírt módosításainak sérelme nélkül.

56. cikk

Az ügyvezető igazgatóra vonatkozó átmeneti rendelkezések

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség az 1077/2011/EU rendelet 18. cikke alapján kinevezett ügyvezető igazgatója a hivatali idejéből hátralévő időre megbízást kap az ügynökség ügyvezető igazgatója e rendelet 24. cikkében előírt feladatainak ellátására. Szerződésének egyéb feltételei változatlanok maradnak. Ha olyan határozatot fogadnak el, amely az ügyvezető igazgató megbízását az 1077/2011/EU rendelet 18. cikkének (4) bekezdésével összhangban meghosszabbítja 2018. december 11. előtt, a hivatali idő 2022. október 31-ig automatikusan meghosszabbodik.

VIII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

57. cikk

Felváltás és hatályon kívül helyezés

Az 1077/2011/EU rendelet helyébe ez a rendelet lép azon tagállamok viszonylatában, amelyekre nézve ez a rendelet kötelező.

Ezért az 1077/2011/EU rendelet hatályát veszti.

Azon tagállamok viszonylatában, amelyekre nézve ez a rendelet kötelező, a hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat erre a rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni és e rendelet mellékletében szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

58. cikk

Hatálybalépés és alkalmazhatóság

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2018. december 11-től kell alkalmazni. Azonban e rendelet 19. cikke (1) bekezdésének x) pontja, 24. cikke (3) bekezdésének h) és i) pontja és 50. cikkének (4) bekezdése annyiban, amennyiben az Európai Ügyészségre hivatkozik, valamint e rendelet 50. cikkének (1) bekezdése annyiban, amennyiben az (EU) 2017/1939 rendeletre hivatkozik, az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerinti bizottsági határozatban meghatározott időponttól alkalmazandó.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Strasbourgban, 2018. november 14-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

a Tanács részéről

az elnök

K. EDTSTADLER

---

(1)  Az Európai Parlament 2018. július 5-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2018. november 9-i határozata.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1987/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 381., 2006.12.28., 4. o.).

2

(3)  A Tanács 2007/533/IB határozata (2007. június 12.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 205., 2007.8.7., 63. o.).

3

(4)  A Tanács 2004/512/EK határozata (2004. június 8.) a Vízuminformációs Rendszer (VIS) létrehozásáról (HL L 213., 2004.6.15., 5. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 767/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) (HL L 218., 2008.8.13., 60. o.).

5

(6)  A Tanács 2725/2000/EK rendelete (2000. december 11.) a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról (HL L 316., 2000.12.15., 1. o.).

6

(7)  A Tanács 407/2002/EK rendelete (2002. február 28.) a Dublini Egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló 2725/2000/EK rendelet végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról (HL L 62., 2002.3.5., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 603/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjnyomatok összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 180., 2013.6.29., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1077/2011/EU rendelete (2011. október 25.) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség létrehozásáról (HL L 286., 2011.11.1., 1. o.).

9

(10)  A Tanács 2008/633/IB határozata (2008. június 23.) a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről (HL L 218., 2008.8.13., 129. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2226 rendelete (2017. november 30.) a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 327., 2017.12.9., 20. o.).

11

(12)  Az egy harmadik ország állampolgára által valamelyik tagállamban benyújtott, menedékjog iránti kérelem elbírálásában illetékes tagállam megállapításához vonatkozó kritériumok és mechanizmusok meghatározásáról szóló 343/2003/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 1560/2003/EK bizottsági rendelet (2003. szeptember 2.) (HL L 222., 2003.9.5., 3. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanácsi rendelet (EU) 2018/1240 rendelete (2018. szeptember 12.) az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozásáról, valamint az (EU) 1077/2011, az (EU) 515/2014/EU, az (EU) 2016/399, az (EU) 2016/1624 és az (EU) 2016/2226 rendelet módosításáról (HL L 236., 2018.9.19., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 922/2009/EK határozata (2009. szeptember 16.) az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) (HL L 280., 2009.10.3., 20. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2240 határozata (2015. november 25.) az európai közigazgatások, üzleti vállalkozások és polgárok rendelkezésére álló interoperabilitási megoldásokra és közös keretekre vonatkozó programnak (ISA2 program) mint a közszféra korszerűsítése eszközének létrehozásáról (HL L 318., 2015.12.4., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

16

(17)  A Tanács 1053/2013/EU rendelete (2013. október 7.) a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmus létrehozásáról és a végrehajtó bizottságnak a Schengent Értékelő és Végrehajtását Felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló 1998. szeptember 16-i határozatának hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2013.11.6., 27. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1624 rendelete (2016. szeptember 14.) az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 251., 2016.9.16., 1. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 515/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 143. o.).

19

(20)  
  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 526/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségről (ENISA) és a 460/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2013.6.18., 41. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és a 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 39. oldalát).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

25

(26)  
  HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

26

(27)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

27

(28)  A Tanács 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (1968. február 29.) az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

28

(29)  A Bizottság 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. szeptember 30.) a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.).

29

(30)  
  HL L 66., 2006.3.8., 38. o.

30

(31)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

31

(32)  A Tanács (EU) 2018/1600 határozata (2018. szeptember 28.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökséggel (eu-LISA) kapcsolatos schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 267., 2018.10.25., 3 o.).

32

(33)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

33

(34)  
  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

34

(35)  A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).

35

(36)  
  HL L 93., 2001.4.3., 40. o.

36

(37)  
  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

37

(38)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

38

(39)  
  HL L 53., 2008.2.27., 5. o.

39

(40)  
  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

40

(41)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).

41

(42)  
  HL L 160., 2011.6.18., 39. o.

42

(43)  Az Európai Parlament és a Tanács 604/2013/EU rendelete (2013. június 26.) egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 31. o.).

43

(44)  A Tanács 2004/82/EK irányelve (2004. április 29.) a légi szállítóknak az utasok adatainak közlésével kapcsolatos kötelezettségeiről (HL L 261., 2004.8.6., 24. o.).

44

(45)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/681 irányelve (2016. április 27.) az utas-nyilvántartási adatállománynak (PNR) a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása érdekében történő felhasználásáról (HL L 119., 2016.5.4., 132. o.).

45

(46)  A Tanács 1. sz. rendelete (1958. április 15.) az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról (HL L 17., 1958.10.6., 385/58. o.).

46

(47)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozata (2015. március 13.) a Bizottságon belüli biztonságról (HL L 72., 2015.3.17., 41. o.).

47

(48)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozata (2015. március 13.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

48

(49)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

49

---

MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| Az 1077/2011/EU rendelet | E rendelet |
| --- | --- |
| | |
| 1. cikk, (1) bekezdés | 1. cikk, (1) bekezdés |
| — | 1. cikk, (2) bekezdés |
| 1. cikk, (2) bekezdés | 1. cikk, (3) és (4) bekezdés |
| 1. cikk, (3) bekezdés | 1. cikk, (5) bekezdés |
| 1. cikk, (4) bekezdés | 1. cikk, (6) bekezdés |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | 4. cikk |
| 5. cikk | 5. cikk |
| 5a. cikk | 6. cikk |
| — | 7. cikk |
| — | 8. cikk |
| 6. cikk | 9. cikk |
| — | 10. cikk |
| 7. cikk, (1) és (2) bekezdés | 11. cikk, (1) bekezdés |
| 7. cikk, (3) bekezdés | 11. cikk, (2) bekezdés |
| 7. cikk, (4) bekezdés | 11. cikk, (3) bekezdés |
| 7. cikk, (5) bekezdés | 11. cikk, (4) bekezdés |
| 7. cikk, (6) bekezdés | 11. cikk, (5) bekezdés |
| — | 12. cikk |
| — | 13. cikk |
| 8. cikk, (1) bekezdés | 14. cikk, (1) |
| — | 14. cikk, (2) bekezdés |
| 8. cikk, (2) bekezdés | 14. cikk, (3) bekezdés |
| 9. cikk, (1) és (2) bekezdés | 15. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| — | 15. cikk, (3) bekezdés |
| — | 15. cikk, (4) bekezdés |
| — | 16. cikk |
| 10. cikk, (1) és (2) bekezdés | 17. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 10. cikk, (3) bekezdés | 24. cikk, (2) bekezdés |
| 10. cikk, (4) bekezdés | 17. cikk, (3) bekezdés |
| — | 17. cikk, (4) bekezdés |
| — | 17. cikk, (5) bekezdés |
| 11. cikk | 18. cikk |
| 12. cikk, (1) bekezdés | 19. cikk, (1) bekezdés |
| — | 19. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
| — | 19. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, a) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, c) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, b) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, d) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, c) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, e) pont |
| — | 19. cikk, (1) bekezdés, f) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, d) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, g) pont |
| — | 19. cikk, (1) bekezdés, h) pont |
| — | 19. cikk, (1) bekezdés, i) pont |
| — | 19. cikk, (1) bekezdés, j) pont |
| — | 19. cikk, (1) bekezdés, k) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, e) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, l) pont |
| — | 19. cikk, (1) bekezdés, m) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, f) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, n) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, g) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, o) pont |
| — | 19. cikk, (1) bekezdés, p) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, h) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, q) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, i) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, q) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, j) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, r) pont |
| — | 19. cikk, (1) bekezdés, s) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, k) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, t) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, l) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, u) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, m) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, v) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, n) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, w) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, o) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, x) pont |
| — | 19. cikk, (1) bekezdés, y) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, p) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, z) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, q) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, bb) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, r) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, cc) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, s) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, dd) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, t) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, ff) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, u) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, gg) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, v) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, hh) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, w) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, ii) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, x) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, jj) pont |
| — | 19. cikk, (1) bekezdés, ll) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, y) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, mm) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, z) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, nn) pont |
| — | 19. cikk, (1) bekezdés, oo) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, aa) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, pp) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, sa) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, ee) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, xa) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, kk) pont |
| 12. cikk, (1) bekezdés, za) pont | 19. cikk, (1) bekezdés, mm) pont |
| — | 19. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés |
| — | 19. cikk, (2) bekezdés |
| 12. cikk, (2) bekezdés | 19. cikk, (3) bekezdés |
| 13. cikk, (1) bekezdés | 20. cikk, (1) bekezdés |
| 13. cikk, (2) és (3) bekezdés | 20. cikk, (2) bekezdés |
| 13. cikk, (4) bekezdés | 20. cikk, (3) bekezdés |
| 13. cikk, (5) bekezdés | 20. cikk, (4) bekezdés |
| 14. cikk, (1) és (3) bekezdés | 21. cikk, (1) bekezdés |
| 14. cikk, (2) bekezdés | 21. cikk, (2) bekezdés |
| 15. cikk, (1) bekezdés | 22. cikk, (1) és (3) bekezdés |
| 15. cikk, (2) bekezdés | 22. cikk, (2) bekezdés |
| 15. cikk, (3) bekezdés | 22. cikk, (5) bekezdés |
| 15. cikk, (4) és (5) bekezdés | 22. cikk, (4) bekezdés |
| 15. cikk, (6) bekezdés | 22. cikk, (6) bekezdés |
| 16. cikk, (1)-(5) bekezdés | 23. cikk, (1)-(5) bekezdés |
| — | 23. cikk, (6) bekezdés |
| 16. cikk, (6) bekezdés | 23. cikk, (7) bekezdés |
| 16. cikk, (7) bekezdés | 23. cikk, (8) bekezdés |
| 17. cikk, (1) és (4) bekezdés | 24. cikk, (1) bekezdés |
| 17. cikk, (2) bekezdés | — |
| 17. cikk, (3) bekezdés | — |
| 17. cikk, (5) és (6) bekezdés | 24. cikk, (3) bekezdés |
| 17. cikk, (5) bekezdés, a) pont | 24. cikk, (3) bekezdés, a) pont |
| 17. cikk, (5) bekezdés, b) pont | 24. cikk, (3) bekezdés, b) pont |
| 17. cikk, (5) bekezdés, c) pont | 24. cikk, (3) bekezdés, c) pont |
| 17. cikk, (5) bekezdés, d) pont | 24. cikk, (3) bekezdés, o) pont |
| 17. cikk, (5) bekezdés, e) pont | 22. cikk, (2) bekezdés |
| 17. cikk, (5) bekezdés, f) pont | 19. cikk, (2) bekezdés |
| 17. cikk, (5) bekezdés, g) pont | 24. cikk, (3) bekezdés, p) pont |
| 17. cikk, (5) bekezdés, h) pont | 24. cikk, (3) bekezdés, q) pont |
| 17. cikk, (6) bekezdés, a) pont | 24. cikk, (3) bekezdés, d) and g) pont |
| 17. cikk, (6) bekezdés, b) pont | 24. cikk, (3) bekezdés, k) pont |
| 17. cikk, (6) bekezdés, c) pont | 24. cikk, (3) bekezdés, d) pont |
| 17. cikk, (6) bekezdés, d) pont | 24. cikk, (3) bekezdés, l) pont |
| 17. cikk, (6) bekezdés, e) pont | — |
| 17. cikk, (6) bekezdés, f) pont | — |
| 17. cikk, (6) bekezdés, g) pont | 24. cikk, (3) bekezdés, r) pont |
| 17. cikk, (6) bekezdés, h) pont | 24. cikk, (3) bekezdés, s) pont |
| 17. cikk, (6) bekezdés, i) pont | 24. cikk, (3) bekezdés, t) pont |
| 17. cikk, (6) bekezdés, j) pont | 24. cikk, (3) bekezdés, v) pont |
| 17. cikk, (6) bekezdés, k) pont | 24. cikk, (3) bekezdés, u) pont |
| 17. cikk, (7) bekezdés | 24. cikk, (4) bekezdés |
| — | 24. cikk, (5) bekezdés |
| 18. cikk | 25. cikk |
| 18. cikk, (1) bekezdés | 25. cikk, (1) és (10) bekezdés |
| 18. cikk, (2) bekezdés | 25. cikk, (2), (3) és (4) bekezdés |
| 18. cikk, (3) bekezdés | 25. cikk, (5) bekezdés |
| 18. cikk, (4) bekezdés | 25. cikk, (6) bekezdés |
| 18. cikk, (5) bekezdés | 25. cikk, (7) bekezdés |
| 18. cikk, (6) bekezdés | 24. cikk, (1) bekezdés |
| — | 25. cikk, (8) bekezdés |
| 18. cikk, (7) bekezdés | 25. cikk, (9) és (10) bekezdés |
| — | 25. cikk, (11) bekezdés |
| — | 26. cikk |
| 19. cikk | 27. cikk |
| 20. cikk | 28. cikk |
| 20. cikk, (1) és (2) bekezdés | 28. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 20. cikk, (3) bekezdés | — |
| 20. cikk, (4) bekezdés | 28. cikk, (3) bekezdés |
| 20. cikk, (5) bekezdés | 28. cikk, (4) bekezdés |
| 20. cikk, (6) bekezdés | 28. cikk, (5) bekezdés |
| 20. cikk, (7) bekezdés | 28. cikk, (6) bekezdés |
| 20. cikk, (8) bekezdés | 28. cikk, (7) bekezdés |
| 21. cikk | 29. cikk |
| 22. cikk | 30. cikk |
| 23. cikk | 31. cikk |
| 24. cikk | 32. cikk |
| 25. cikk, (1) és (2) bekezdés | 33. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| — | 33. cikk, (3) bekezdés |
| 25. cikk, (3) bekezdés | 33. cikk, (4) bekezdés |
| 26. és 27. cikk | 34. cikk |
| 28. cikk, (1) bekezdés | 35. cikk, (1) bekezdés és 36. cikke (2) bekezdés |
| 28. cikk, (2) bekezdés | 35. cikk, (2) bekezdés |
| — | 36. cikk, (1) bekezdés |
| 29. cikk, (1) és (2) bekezdés | 37. cikk, (1) bekezdés |
| 29. cikk, (3) bekezdés | 37. cikk, (2) bekezdés |
| 30. cikk | 38. cikk |
| 31. cikk, (1) bekezdés | 39. cikk, (1) |
| 31. cikk, (2) bekezdés | 39. cikk, (1) és (3) bekezdés |
| — | 39. cikk, (2) bekezdés |
| — | 40. cikk |
| — | 41. cikk |
| — | 43. cikk |
| — | 44. cikk |
| 32. cikk, (1) bekezdés | 46. cikk, (3) bekezdés |
| 32. cikk, (2) bekezdés | 46. cikk, (4) bekezdés |
| 32. cikk, (3) bekezdés | 46. cikk, (2) bekezdés |
| 32. cikk, (4) bekezdés | 45. cikk, (2) bekezdés |
| 32. cikk, (5) bekezdés | 45. cikk, (2) bekezdés |
| 32. cikk, (6) bekezdés | 44. cikk, (2) bekezdés |
| 32. cikk, (7) bekezdés | 45. cikk, (3) bekezdés |
| 32. cikk, (8) bekezdés | 45. cikk, (4) bekezdés |
| 32. cikk, (9) bekezdés | 45. cikk, (5) és (6) bekezdés |
| 32. cikk, (10) bekezdés | 45. cikk, (7) bekezdés |
| 32. cikk, (11) bekezdés | 45. cikk, (8) bekezdés |
| 32. cikk, (12) bekezdés | 45. cikk, (9) bekezdés |
| 33. cikk, (1) és (4) bekezdés | 47. cikk, (1)-(4) bekezdés |
| — | 47. cikk, (5) bekezdés |
| 33. cikk, (5) bekezdés | 47. cikk, (6) bekezdés |
| 33. cikk, (6) bekezdés | 47. cikk, (7) bekezdés |
| 33. cikk, (7) bekezdés | 47. cikk, (8) bekezdés |
| 33. cikk, (8) bekezdés | 47. cikk, (9) bekezdés |
| 33. cikk, (9) bekezdés | 47. cikk, (10) bekezdés |
| 33. cikk, (10) bekezdés | 47. cikk, (11) bekezdés |
| 33. cikk, (11) bekezdés | 47. cikk, (12) bekezdés |
| — | 48. cikk |
| 34. cikk | 49. cikk |
| 35. cikk, (1) és (2) bekezdés | 50. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| — | 50. cikk, (3) bekezdés |
| 35. cikk, (3) bekezdés | 50. cikk, (4) és (5) bekezdés |
| 36. cikk | — |
| 37. cikk | 42. cikk |
| — | 51. cikk |
| — | 52. cikk |
| — | 53. cikk |
| — | 54. cikk |
| — | 55. cikk |
| — | 56. cikk |
| — | 57. cikk |
| 38. cikk | 58. cikk |
| — | Melléklet |

Az 1077/2011/EU rendelet

E rendelet

1. cikk, (1) bekezdés

1. cikk, (1) bekezdés

—

1. cikk, (2) bekezdés

1. cikk, (2) bekezdés

1. cikk, (3) és (4) bekezdés

1. cikk, (3) bekezdés

1. cikk, (5) bekezdés

1. cikk, (4) bekezdés

1. cikk, (6) bekezdés

2. cikk

2. cikk

3. cikk

3. cikk

4. cikk

4. cikk

5. cikk

5. cikk

5a. cikk

6. cikk

—

7. cikk

—

8. cikk

6. cikk

9. cikk

—

10. cikk

7. cikk, (1) és (2) bekezdés

11. cikk, (1) bekezdés

7. cikk, (3) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés

7. cikk, (4) bekezdés

11. cikk, (3) bekezdés

7. cikk, (5) bekezdés

11. cikk, (4) bekezdés

7. cikk, (6) bekezdés

11. cikk, (5) bekezdés

—

12. cikk

—

13. cikk

8. cikk, (1) bekezdés

14. cikk, (1)

—

14. cikk, (2) bekezdés

8. cikk, (2) bekezdés

14. cikk, (3) bekezdés

9. cikk, (1) és (2) bekezdés

15. cikk, (1) és (2) bekezdés

—

15. cikk, (3) bekezdés

—

15. cikk, (4) bekezdés

—

16. cikk

10. cikk, (1) és (2) bekezdés

17. cikk, (1) és (2) bekezdés

10. cikk, (3) bekezdés

24. cikk, (2) bekezdés

10. cikk, (4) bekezdés

17. cikk, (3) bekezdés

—

17. cikk, (4) bekezdés

—

17. cikk, (5) bekezdés

11. cikk

18. cikk

12. cikk, (1) bekezdés

19. cikk, (1) bekezdés

—

19. cikk, (1) bekezdés, a) pont

—

19. cikk, (1) bekezdés, b) pont

12. cikk, (1) bekezdés, a) pont

19. cikk, (1) bekezdés, c) pont

12. cikk, (1) bekezdés, b) pont

19. cikk, (1) bekezdés, d) pont

12. cikk, (1) bekezdés, c) pont

19. cikk, (1) bekezdés, e) pont

—

19. cikk, (1) bekezdés, f) pont

12. cikk, (1) bekezdés, d) pont

19. cikk, (1) bekezdés, g) pont

—

19. cikk, (1) bekezdés, h) pont

—

19. cikk, (1) bekezdés, i) pont

—

19. cikk, (1) bekezdés, j) pont

—

19. cikk, (1) bekezdés, k) pont

12. cikk, (1) bekezdés, e) pont

19. cikk, (1) bekezdés, l) pont

—

19. cikk, (1) bekezdés, m) pont

12. cikk, (1) bekezdés, f) pont

19. cikk, (1) bekezdés, n) pont

12. cikk, (1) bekezdés, g) pont

19. cikk, (1) bekezdés, o) pont

—

19. cikk, (1) bekezdés, p) pont

12. cikk, (1) bekezdés, h) pont

19. cikk, (1) bekezdés, q) pont

12. cikk, (1) bekezdés, i) pont

19. cikk, (1) bekezdés, q) pont

12. cikk, (1) bekezdés, j) pont

19. cikk, (1) bekezdés, r) pont

—

19. cikk, (1) bekezdés, s) pont

12. cikk, (1) bekezdés, k) pont

19. cikk, (1) bekezdés, t) pont

12. cikk, (1) bekezdés, l) pont

19. cikk, (1) bekezdés, u) pont

12. cikk, (1) bekezdés, m) pont

19. cikk, (1) bekezdés, v) pont

12. cikk, (1) bekezdés, n) pont

19. cikk, (1) bekezdés, w) pont

12. cikk, (1) bekezdés, o) pont

19. cikk, (1) bekezdés, x) pont

—

19. cikk, (1) bekezdés, y) pont

12. cikk, (1) bekezdés, p) pont

19. cikk, (1) bekezdés, z) pont

12. cikk, (1) bekezdés, q) pont

19. cikk, (1) bekezdés, bb) pont

12. cikk, (1) bekezdés, r) pont

19. cikk, (1) bekezdés, cc) pont

12. cikk, (1) bekezdés, s) pont

19. cikk, (1) bekezdés, dd) pont

12. cikk, (1) bekezdés, t) pont

19. cikk, (1) bekezdés, ff) pont

12. cikk, (1) bekezdés, u) pont

19. cikk, (1) bekezdés, gg) pont

12. cikk, (1) bekezdés, v) pont

19. cikk, (1) bekezdés, hh) pont

12. cikk, (1) bekezdés, w) pont

19. cikk, (1) bekezdés, ii) pont

12. cikk, (1) bekezdés, x) pont

19. cikk, (1) bekezdés, jj) pont

—

19. cikk, (1) bekezdés, ll) pont

12. cikk, (1) bekezdés, y) pont

19. cikk, (1) bekezdés, mm) pont

12. cikk, (1) bekezdés, z) pont

19. cikk, (1) bekezdés, nn) pont

—

19. cikk, (1) bekezdés, oo) pont

12. cikk, (1) bekezdés, aa) pont

19. cikk, (1) bekezdés, pp) pont

12. cikk, (1) bekezdés, sa) pont

19. cikk, (1) bekezdés, ee) pont

12. cikk, (1) bekezdés, xa) pont

19. cikk, (1) bekezdés, kk) pont

12. cikk, (1) bekezdés, za) pont

19. cikk, (1) bekezdés, mm) pont

—

19. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

—

19. cikk, (2) bekezdés

12. cikk, (2) bekezdés

19. cikk, (3) bekezdés

13. cikk, (1) bekezdés

20. cikk, (1) bekezdés

13. cikk, (2) és (3) bekezdés

20. cikk, (2) bekezdés

13. cikk, (4) bekezdés

20. cikk, (3) bekezdés

13. cikk, (5) bekezdés

20. cikk, (4) bekezdés

14. cikk, (1) és (3) bekezdés

21. cikk, (1) bekezdés

14. cikk, (2) bekezdés

21. cikk, (2) bekezdés

15. cikk, (1) bekezdés

22. cikk, (1) és (3) bekezdés

15. cikk, (2) bekezdés

22. cikk, (2) bekezdés

15. cikk, (3) bekezdés

22. cikk, (5) bekezdés

15. cikk, (4) és (5) bekezdés

22. cikk, (4) bekezdés

15. cikk, (6) bekezdés

22. cikk, (6) bekezdés

16. cikk, (1)-(5) bekezdés

23. cikk, (1)-(5) bekezdés

—

23. cikk, (6) bekezdés

16. cikk, (6) bekezdés

23. cikk, (7) bekezdés

16. cikk, (7) bekezdés

23. cikk, (8) bekezdés

17. cikk, (1) és (4) bekezdés

24. cikk, (1) bekezdés

17. cikk, (2) bekezdés

—

17. cikk, (3) bekezdés

—

17. cikk, (5) és (6) bekezdés

24. cikk, (3) bekezdés

17. cikk, (5) bekezdés, a) pont

24. cikk, (3) bekezdés, a) pont

17. cikk, (5) bekezdés, b) pont

24. cikk, (3) bekezdés, b) pont

17. cikk, (5) bekezdés, c) pont

24. cikk, (3) bekezdés, c) pont

17. cikk, (5) bekezdés, d) pont

24. cikk, (3) bekezdés, o) pont

17. cikk, (5) bekezdés, e) pont

22. cikk, (2) bekezdés

17. cikk, (5) bekezdés, f) pont

19. cikk, (2) bekezdés

17. cikk, (5) bekezdés, g) pont

24. cikk, (3) bekezdés, p) pont

17. cikk, (5) bekezdés, h) pont

24. cikk, (3) bekezdés, q) pont

17. cikk, (6) bekezdés, a) pont

24. cikk, (3) bekezdés, d) and g) pont

17. cikk, (6) bekezdés, b) pont

24. cikk, (3) bekezdés, k) pont

17. cikk, (6) bekezdés, c) pont

24. cikk, (3) bekezdés, d) pont

17. cikk, (6) bekezdés, d) pont

24. cikk, (3) bekezdés, l) pont

17. cikk, (6) bekezdés, e) pont

—

17. cikk, (6) bekezdés, f) pont

—

17. cikk, (6) bekezdés, g) pont

24. cikk, (3) bekezdés, r) pont

17. cikk, (6) bekezdés, h) pont

24. cikk, (3) bekezdés, s) pont

17. cikk, (6) bekezdés, i) pont

24. cikk, (3) bekezdés, t) pont

17. cikk, (6) bekezdés, j) pont

24. cikk, (3) bekezdés, v) pont

17. cikk, (6) bekezdés, k) pont

24. cikk, (3) bekezdés, u) pont

17. cikk, (7) bekezdés

24. cikk, (4) bekezdés

—

24. cikk, (5) bekezdés

18. cikk

25. cikk

18. cikk, (1) bekezdés

25. cikk, (1) és (10) bekezdés

18. cikk, (2) bekezdés

25. cikk, (2), (3) és (4) bekezdés

18. cikk, (3) bekezdés

25. cikk, (5) bekezdés

18. cikk, (4) bekezdés

25. cikk, (6) bekezdés

18. cikk, (5) bekezdés

25. cikk, (7) bekezdés

18. cikk, (6) bekezdés

24. cikk, (1) bekezdés

—

25. cikk, (8) bekezdés

18. cikk, (7) bekezdés

25. cikk, (9) és (10) bekezdés

—

25. cikk, (11) bekezdés

—

26. cikk

19. cikk

27. cikk

20. cikk

28. cikk

20. cikk, (1) és (2) bekezdés

28. cikk, (1) és (2) bekezdés

20. cikk, (3) bekezdés

—

20. cikk, (4) bekezdés

28. cikk, (3) bekezdés

20. cikk, (5) bekezdés

28. cikk, (4) bekezdés

20. cikk, (6) bekezdés

28. cikk, (5) bekezdés

20. cikk, (7) bekezdés

28. cikk, (6) bekezdés

20. cikk, (8) bekezdés

28. cikk, (7) bekezdés

21. cikk

29. cikk

22. cikk

30. cikk

23. cikk

31. cikk

24. cikk

32. cikk

25. cikk, (1) és (2) bekezdés

33. cikk, (1) és (2) bekezdés

—

33. cikk, (3) bekezdés

25. cikk, (3) bekezdés

33. cikk, (4) bekezdés

26. és 27. cikk

34. cikk

28. cikk, (1) bekezdés

35. cikk, (1) bekezdés és 36. cikke (2) bekezdés

28. cikk, (2) bekezdés

35. cikk, (2) bekezdés

—

36. cikk, (1) bekezdés

29. cikk, (1) és (2) bekezdés

37. cikk, (1) bekezdés

29. cikk, (3) bekezdés

37. cikk, (2) bekezdés

30. cikk

38. cikk

31. cikk, (1) bekezdés

39. cikk, (1)

31. cikk, (2) bekezdés

39. cikk, (1) és (3) bekezdés

—

39. cikk, (2) bekezdés

—

40. cikk

—

41. cikk

—

43. cikk

—

44. cikk

32. cikk, (1) bekezdés

46. cikk, (3) bekezdés

32. cikk, (2) bekezdés

46. cikk, (4) bekezdés

32. cikk, (3) bekezdés

46. cikk, (2) bekezdés

32. cikk, (4) bekezdés

45. cikk, (2) bekezdés

32. cikk, (5) bekezdés

45. cikk, (2) bekezdés

32. cikk, (6) bekezdés

44. cikk, (2) bekezdés

32. cikk, (7) bekezdés

45. cikk, (3) bekezdés

32. cikk, (8) bekezdés

45. cikk, (4) bekezdés

32. cikk, (9) bekezdés

45. cikk, (5) és (6) bekezdés

32. cikk, (10) bekezdés

45. cikk, (7) bekezdés

32. cikk, (11) bekezdés

45. cikk, (8) bekezdés

32. cikk, (12) bekezdés

45. cikk, (9) bekezdés

33. cikk, (1) és (4) bekezdés

47. cikk, (1)-(4) bekezdés

—

47. cikk, (5) bekezdés

33. cikk, (5) bekezdés

47. cikk, (6) bekezdés

33. cikk, (6) bekezdés

47. cikk, (7) bekezdés

33. cikk, (7) bekezdés

47. cikk, (8) bekezdés

33. cikk, (8) bekezdés

47. cikk, (9) bekezdés

33. cikk, (9) bekezdés

47. cikk, (10) bekezdés

33. cikk, (10) bekezdés

47. cikk, (11) bekezdés

33. cikk, (11) bekezdés

47. cikk, (12) bekezdés

—

48. cikk

34. cikk

49. cikk

35. cikk, (1) és (2) bekezdés

50. cikk, (1) és (2) bekezdés

—

50. cikk, (3) bekezdés

35. cikk, (3) bekezdés

50. cikk, (4) és (5) bekezdés

36. cikk

—

37. cikk

42. cikk

—

51. cikk

—

52. cikk

—

53. cikk

—

54. cikk

—

55. cikk

—

56. cikk

—

57. cikk

38. cikk

58. cikk

—

Melléklet

---

| 2018.11.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 295/138 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.11.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 295/138

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/1727 RENDELETE

(2018. november 14.)

az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust) és a 2002/187/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 85. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az Eurojustot mint jogi személyiséggel rendelkező uniós szervet a 2002/187/IB tanácsi határozat (2) hozta létre a tagállamok illetékes igazságügyi hatóságai közötti koordináció és együttműködés ösztönzése és javítása céljából, különösen a szervezett bűnözés súlyos formái tekintetében. A 2003/659/IB (3) és a 2009/426/IB tanácsi határozat (4) módosította az Eurojust jogi keretét. |
| --- | --- |

(1)

Az Eurojustot mint jogi személyiséggel rendelkező uniós szervet a 2002/187/IB tanácsi határozat (2) hozta létre a tagállamok illetékes igazságügyi hatóságai közötti koordináció és együttműködés ösztönzése és javítása céljából, különösen a szervezett bűnözés súlyos formái tekintetében. A 2003/659/IB (3) és a 2009/426/IB tanácsi határozat (4) módosította az Eurojust jogi keretét.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 85. cikke úgy rendelkezik, hogy az Eurojustot rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendelet szabályozza. Előírja továbbá, hogy meg kell határozni azokat a szabályokat, amelyek alapján az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek részt vesznek az Eurojust tevékenységének értékelésében. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 85. cikke úgy rendelkezik, hogy az Eurojustot rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendelet szabályozza. Előírja továbbá, hogy meg kell határozni azokat a szabályokat, amelyek alapján az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek részt vesznek az Eurojust tevékenységének értékelésében.

| (3) | Az EUMSZ 85. cikke arról is rendelkezik, hogy az Eurojust feladata a két vagy több tagállamot érintő, illetve a közös alapokon való bűnüldözést szükségessé tevő súlyos bűncselekményekkel kapcsolatosan nyomozó és büntetőeljárást lefolytató nemzeti hatóságok közötti megfelelő koordináció és együttműködés támogatása és erősítése a nemzeti hatóságok, illetve az Európai Unió Bűnüldözési Együttműködési Ügynöksége (Europol) által végzett operatív cselekmények és az általuk szolgáltatott információk alapján. |
| --- | --- |

(3)

Az EUMSZ 85. cikke arról is rendelkezik, hogy az Eurojust feladata a két vagy több tagállamot érintő, illetve a közös alapokon való bűnüldözést szükségessé tevő súlyos bűncselekményekkel kapcsolatosan nyomozó és büntetőeljárást lefolytató nemzeti hatóságok közötti megfelelő koordináció és együttműködés támogatása és erősítése a nemzeti hatóságok, illetve az Európai Unió Bűnüldözési Együttműködési Ügynöksége (Europol) által végzett operatív cselekmények és az általuk szolgáltatott információk alapján.

| (4) | E rendelet célja a 2002/187/IB rendelkezéseinek módosítása és kiterjesztése. Mivel nagyszámú és lényeges módosításról van szó, az egyértelműség érdekében a 2002/187/IB határozatot az e rendelet által kötelezett tagállamok tekintetében teljes egészében fel kell váltani. |
| --- | --- |

(4)

E rendelet célja a 2002/187/IB rendelkezéseinek módosítása és kiterjesztése. Mivel nagyszámú és lényeges módosításról van szó, az egyértelműség érdekében a 2002/187/IB határozatot az e rendelet által kötelezett tagállamok tekintetében teljes egészében fel kell váltani.

| (5) | Mivel az Európai Ügyészséget megerősített együttműködés révén hozták létre, az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet (5) teljes egészében kötelező és csak a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamokra nézve közvetlenül alkalmazandó. Ezért azon tagállamok esetében, amelyek nem vesznek részt az Európai Ügyészségben, az e rendelet I. mellékletében felsorolt súlyos bűncselekmények továbbra is teljes mértékben az Eurojust hatáskörébe tartoznak. |
| --- | --- |

(5)

Mivel az Európai Ügyészséget megerősített együttműködés révén hozták létre, az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet (5) teljes egészében kötelező és csak a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamokra nézve közvetlenül alkalmazandó. Ezért azon tagállamok esetében, amelyek nem vesznek részt az Európai Ügyészségben, az e rendelet I. mellékletében felsorolt súlyos bűncselekmények továbbra is teljes mértékben az Eurojust hatáskörébe tartoznak.

| (6) | Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikkének (3) bekezdése emlékeztet a lojális együttműködés elvére, amelynek értelmében az Unió és a tagállamok egymást kölcsönösen tiszteletben tartva kötelesek egymást segíteni az EUSZ-ből és az EUMSZ-ből eredő feladatok végrehajtásában. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikkének (3) bekezdése emlékeztet a lojális együttműködés elvére, amelynek értelmében az Unió és a tagállamok egymást kölcsönösen tiszteletben tartva kötelesek egymást segíteni az EUSZ-ből és az EUMSZ-ből eredő feladatok végrehajtásában.

| (7) | Az Eurojust és az Európai Ügyészség közötti együttműködés elősegítése érdekében az Eurojustnak szükség esetén foglalkoznia kell az Európai Ügyészség számára releváns kérdésekkel. |
| --- | --- |

(7)

Az Eurojust és az Európai Ügyészség közötti együttműködés elősegítése érdekében az Eurojustnak szükség esetén foglalkoznia kell az Európai Ügyészség számára releváns kérdésekkel.

| (8) | Tekintettel arra, hogy az Európai Ügyészséget megerősített együttműködés keretében hozták létre, világosan meg kell határozni az Európai Ügyészség és az Eurojust közötti hatáskörmegosztást az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények vonatkozásában. Attól az időponttól kezdődően, hogy az Európai Ügyészség megkezdi feladatai ellátását, az Eurojust számára lehetővé kell tenni, hogy gyakorolja hatáskörét az olyan bűncselekményeket érintő esetekben, amelyek az Európai Ügyészség hatáskörébe tartoznak, amennyiben az említett bűncselekmények az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködésben részt vevő és az ilyen megerősített együttműködésben részt nem vevő tagállamokat egyaránt érintenek. Az ilyen esetekben az Eurojust a részt nem vevő tagállamok vagy az Európai Ügyészség kérésére kell, hogy eljárjon. Az Eurojust továbbra is minden esetben hatáskörrel kell, hogy rendelkezzen az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények vonatkozásában, amennyiben az Európai Ügyészség nem rendelkezik hatáskörrel, vagy hatáskörrel rendelkezik ugyan, de nem gyakorolja azt. Az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködésben részt nem vevő tagállamok továbbra is kérhetik az Eurojust támogatását valamennyi olyan esetben, amely az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményekre vonatkozik. Az Európai Ügyészség és az Eurojust – saját megbízatásuknak megfelelően – szoros operatív együttműködést kell, hogy kialakítson egymással. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel arra, hogy az Európai Ügyészséget megerősített együttműködés keretében hozták létre, világosan meg kell határozni az Európai Ügyészség és az Eurojust közötti hatáskörmegosztást az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények vonatkozásában. Attól az időponttól kezdődően, hogy az Európai Ügyészség megkezdi feladatai ellátását, az Eurojust számára lehetővé kell tenni, hogy gyakorolja hatáskörét az olyan bűncselekményeket érintő esetekben, amelyek az Európai Ügyészség hatáskörébe tartoznak, amennyiben az említett bűncselekmények az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködésben részt vevő és az ilyen megerősített együttműködésben részt nem vevő tagállamokat egyaránt érintenek. Az ilyen esetekben az Eurojust a részt nem vevő tagállamok vagy az Európai Ügyészség kérésére kell, hogy eljárjon. Az Eurojust továbbra is minden esetben hatáskörrel kell, hogy rendelkezzen az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények vonatkozásában, amennyiben az Európai Ügyészség nem rendelkezik hatáskörrel, vagy hatáskörrel rendelkezik ugyan, de nem gyakorolja azt. Az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködésben részt nem vevő tagállamok továbbra is kérhetik az Eurojust támogatását valamennyi olyan esetben, amely az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményekre vonatkozik. Az Európai Ügyészség és az Eurojust – saját megbízatásuknak megfelelően – szoros operatív együttműködést kell, hogy kialakítson egymással.

| (9) | Ahhoz, hogy az Eurojust teljesíthesse feladatát, és maximálisan kiteljesíthesse lehetőségeit a határokon átnyúló súlyos bűnözés elleni küzdelemben, operatív feladatköreit meg kell erősíteni a nemzeti tagokra nehezedő adminisztratív munkaterhelés csökkentése révén, európai dimenzióját pedig meg kell erősíteni azáltal, hogy a Bizottság részt vesz az igazgatótanácsban, az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket pedig fokozottabban bevonják tevékenységeinek értékelésébe. |
| --- | --- |

(9)

Ahhoz, hogy az Eurojust teljesíthesse feladatát, és maximálisan kiteljesíthesse lehetőségeit a határokon átnyúló súlyos bűnözés elleni küzdelemben, operatív feladatköreit meg kell erősíteni a nemzeti tagokra nehezedő adminisztratív munkaterhelés csökkentése révén, európai dimenzióját pedig meg kell erősíteni azáltal, hogy a Bizottság részt vesz az igazgatótanácsban, az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket pedig fokozottabban bevonják tevékenységeinek értékelésébe.

| (10) | Ezért e rendeletnek meg kell határoznia a parlamentek bevonásának feltételeit, korszerűsítve az Eurojust felépítését és egyszerűsítve jelenlegi jogi keretét, ugyanakkor megőrizve azokat az elemeket, amelyek a működése során hatékonynak bizonyultak. |
| --- | --- |

(10)

Ezért e rendeletnek meg kell határoznia a parlamentek bevonásának feltételeit, korszerűsítve az Eurojust felépítését és egyszerűsítve jelenlegi jogi keretét, ugyanakkor megőrizve azokat az elemeket, amelyek a működése során hatékonynak bizonyultak.

| (11) | Egyértelműen meg kell állapítani az Eurojust hatáskörébe tartozó, két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekményeket. Meg kell határozni továbbá azon eseteket, amelyek nem két vagy több tagállamot érintenek, de közös alapokon való bűnüldözést tesznek szükségessé. Az ilyen ügyek magukban foglalhatják azokat a nyomozásokat és büntetőeljárásokat, amelyek csak egy tagállamot és egy harmadik országot érintenek, amennyiben e harmadik országgal megállapodást kötöttek, vagy amennyiben az Eurojust bevonására kifejezetten szükség van. Az ilyen bűnüldözés olyan ügyekre is vonatkozhat, amelyek csak egy tagállamot érintenek és uniós szintű következményekkel járnak. |
| --- | --- |

(11)

Egyértelműen meg kell állapítani az Eurojust hatáskörébe tartozó, két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekményeket. Meg kell határozni továbbá azon eseteket, amelyek nem két vagy több tagállamot érintenek, de közös alapokon való bűnüldözést tesznek szükségessé. Az ilyen ügyek magukban foglalhatják azokat a nyomozásokat és büntetőeljárásokat, amelyek csak egy tagállamot és egy harmadik országot érintenek, amennyiben e harmadik országgal megállapodást kötöttek, vagy amennyiben az Eurojust bevonására kifejezetten szükség van. Az ilyen bűnüldözés olyan ügyekre is vonatkozhat, amelyek csak egy tagállamot érintenek és uniós szintű következményekkel járnak.

| (12) | A konkrét büntetőügyekkel kapcsolatos operatív feladatköreinek gyakorlásakor az Eurojust a tagállamok illetékes hatóságainak megkeresésére vagy saját kezdeményezésére, egy vagy több nemzeti tagján keresztül vagy testületként jár el. Amikor az Eurojust saját kezdeményezésére jár el, proaktívabb szerepet is vállalhat az ügyek koordinálásában, így például a nemzeti hatóságok támogatása révén a nyomozásaik vagy a büntetőeljárásaik során. Ennek keretében előfordulhat, hogy az Eurojust olyan tagállamokat is bevon az ügybe, amelyek abban eredetileg esetleg nem voltak érintettek, illetve hogy az Europoltól, az Európai Csalás Elleni Hivataltól (OLAF), az Európai Ügyészségtől és a nemzeti hatóságoktól kapott információk alapján összefüggéseket tár fel bizonyos ügyek között. Ez is lehetővé teszi az Eurojust számára, hogy stratégiai munkája keretében iránymutatásokat, szakpolitikai dokumentumokat és az ügyekkel kapcsolatos elemzéseket is készítsen. |
| --- | --- |

(12)

A konkrét büntetőügyekkel kapcsolatos operatív feladatköreinek gyakorlásakor az Eurojust a tagállamok illetékes hatóságainak megkeresésére vagy saját kezdeményezésére, egy vagy több nemzeti tagján keresztül vagy testületként jár el. Amikor az Eurojust saját kezdeményezésére jár el, proaktívabb szerepet is vállalhat az ügyek koordinálásában, így például a nemzeti hatóságok támogatása révén a nyomozásaik vagy a büntetőeljárásaik során. Ennek keretében előfordulhat, hogy az Eurojust olyan tagállamokat is bevon az ügybe, amelyek abban eredetileg esetleg nem voltak érintettek, illetve hogy az Europoltól, az Európai Csalás Elleni Hivataltól (OLAF), az Európai Ügyészségtől és a nemzeti hatóságoktól kapott információk alapján összefüggéseket tár fel bizonyos ügyek között. Ez is lehetővé teszi az Eurojust számára, hogy stratégiai munkája keretében iránymutatásokat, szakpolitikai dokumentumokat és az ügyekkel kapcsolatos elemzéseket is készítsen.

| (13) | Lehetővé kell tenni az Eurojust számára, hogy valamely tagállam illetékes hatósága vagy a Bizottság megkeresésére segítséget nyújtson olyan nyomozásokban, amelyek csak a szóban forgó tagállamot érintik, viszont uniós szintű következményekkel járnak. Ilyen nyomozásra kerülhet sor például olyan esetekben, amikor egy uniós intézmény vagy szerv tagja érintett. Az olyan nyomozások vonatkozhatnak olyan ügyekre is, amelyekben jelentős számú tagállam érintett, és összehangolt európai válaszintézkedésekre lehet szükség. |
| --- | --- |

(13)

Lehetővé kell tenni az Eurojust számára, hogy valamely tagállam illetékes hatósága vagy a Bizottság megkeresésére segítséget nyújtson olyan nyomozásokban, amelyek csak a szóban forgó tagállamot érintik, viszont uniós szintű következményekkel járnak. Ilyen nyomozásra kerülhet sor például olyan esetekben, amikor egy uniós intézmény vagy szerv tagja érintett. Az olyan nyomozások vonatkozhatnak olyan ügyekre is, amelyekben jelentős számú tagállam érintett, és összehangolt európai válaszintézkedésekre lehet szükség.

| (14) | Az Eurojust írásbeli véleményei a tagállamok számára nem kötelezőek, de azokra e rendeletnek megfelelően válaszolni kell. |
| --- | --- |

(14)

Az Eurojust írásbeli véleményei a tagállamok számára nem kötelezőek, de azokra e rendeletnek megfelelően válaszolni kell.

| (15) | Ahhoz, hogy az Eurojust megfelelően támogathassa és koordinálhassa a határokon átnyúló nyomozásokat, valamennyi nemzeti tagnak rendelkeznie kell a szükséges operatív hatáskörökkel a tagállamuk tekintetében és az adott tagállam nemzeti jogával összhangban annak érdekében, hogy koherensebben és hatékonyabban tudjanak egymással és a nemzeti hatóságokkal együttműködni. A nemzeti tagokat olyan hatáskörökkel kell felruházni, amelyek lehetővé teszik, hogy az Eurojust megfelelően teljesíthesse feladatát. E hatáskörök között szerepelnie kell a nemzeti nyilvántartásokban tárolt releváns információkhoz való hozzáférésnek, az illetékes hatóságokkal való közvetlen kapcsolatfelvételnek és információcserének, valamint a közös nyomozócsoportokban való részvételnek. A nemzeti tagok a nemzeti jogukkal összhangban megtarthatják azokat a hatásköröket, amelyekkel nemzeti hatóságként rendelkeznek. Az illetékes nemzeti hatósággal egyetértésben vagy sürgős esetekben a nemzeti tagok nyomozati intézkedéseket és ellenőrzött szállításokat rendelhetnek el, valamint kölcsönös jogsegély vagy kölcsönös elismerés iránti megkereséseket bocsáthatnak ki és hajthatnak végre. Mivel az említett hatásköröket a nemzeti joggal összhangban kell gyakorolni, a tagállami bíróságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük az említett intézkedések felülvizsgálatára a nemzeti jogban megállapított követelményeknek és eljárásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

(15)

Ahhoz, hogy az Eurojust megfelelően támogathassa és koordinálhassa a határokon átnyúló nyomozásokat, valamennyi nemzeti tagnak rendelkeznie kell a szükséges operatív hatáskörökkel a tagállamuk tekintetében és az adott tagállam nemzeti jogával összhangban annak érdekében, hogy koherensebben és hatékonyabban tudjanak egymással és a nemzeti hatóságokkal együttműködni. A nemzeti tagokat olyan hatáskörökkel kell felruházni, amelyek lehetővé teszik, hogy az Eurojust megfelelően teljesíthesse feladatát. E hatáskörök között szerepelnie kell a nemzeti nyilvántartásokban tárolt releváns információkhoz való hozzáférésnek, az illetékes hatóságokkal való közvetlen kapcsolatfelvételnek és információcserének, valamint a közös nyomozócsoportokban való részvételnek. A nemzeti tagok a nemzeti jogukkal összhangban megtarthatják azokat a hatásköröket, amelyekkel nemzeti hatóságként rendelkeznek. Az illetékes nemzeti hatósággal egyetértésben vagy sürgős esetekben a nemzeti tagok nyomozati intézkedéseket és ellenőrzött szállításokat rendelhetnek el, valamint kölcsönös jogsegély vagy kölcsönös elismerés iránti megkereséseket bocsáthatnak ki és hajthatnak végre. Mivel az említett hatásköröket a nemzeti joggal összhangban kell gyakorolni, a tagállami bíróságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük az említett intézkedések felülvizsgálatára a nemzeti jogban megállapított követelményeknek és eljárásoknak megfelelően.

| (16) | Az Eurojust számára olyan igazgatási és irányítási felépítést kell biztosítani, amely lehetővé teszi, hogy az Eurojust hatékonyabban lássa el feladatait, és amely megfelel az Unió ügynökségeire alkalmazandó elveknek, valamint teljes mértékben tiszteletben tartja az alapvető jogokat és szabadságokat, ugyanakkor megőrzi az Eurojust különleges jellemzőit, és biztosítja függetlenségét operatív feladatköreinek gyakorlása során. E célból egyértelművé kell tenni a nemzeti tagok, a testület és az adminisztratív igazgató feladatköreit, és igazgatótanácsot kell létrehozni. |
| --- | --- |

(16)

Az Eurojust számára olyan igazgatási és irányítási felépítést kell biztosítani, amely lehetővé teszi, hogy az Eurojust hatékonyabban lássa el feladatait, és amely megfelel az Unió ügynökségeire alkalmazandó elveknek, valamint teljes mértékben tiszteletben tartja az alapvető jogokat és szabadságokat, ugyanakkor megőrzi az Eurojust különleges jellemzőit, és biztosítja függetlenségét operatív feladatköreinek gyakorlása során. E célból egyértelművé kell tenni a nemzeti tagok, a testület és az adminisztratív igazgató feladatköreit, és igazgatótanácsot kell létrehozni.

| (17) | Rendelkezéseket kell megállapítani a testület operatív és irányítási feladatköreinek egyértelmű elkülönítésére, minimálisra csökkentve ezzel a nemzeti tagokra nehezedő adminisztratív terhet, hogy a hangsúlyt az Eurojust operatív munkájára helyezzék. A testület irányítási feladatai között szerepelnie kell különösen az Eurojust munkaprogramjai, költségvetése, éves tevékenységi jelentése és a partnerekkel kialakított munkamegállapodásai elfogadásának. A testületnek kell gyakorolnia a kinevező hatóság hatáskörét az adminisztratív igazgató tekintetében. A testületnek kell elfogadnia az Eurojust eljárási szabályzatát is. Mivel ezen eljárási szabályzat kihatással lehet a tagállamok igazságügyi tevékenységeire, az említett szabályzat jóváhagyását illetően végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Tanácsra. |
| --- | --- |

(17)

Rendelkezéseket kell megállapítani a testület operatív és irányítási feladatköreinek egyértelmű elkülönítésére, minimálisra csökkentve ezzel a nemzeti tagokra nehezedő adminisztratív terhet, hogy a hangsúlyt az Eurojust operatív munkájára helyezzék. A testület irányítási feladatai között szerepelnie kell különösen az Eurojust munkaprogramjai, költségvetése, éves tevékenységi jelentése és a partnerekkel kialakított munkamegállapodásai elfogadásának. A testületnek kell gyakorolnia a kinevező hatóság hatáskörét az adminisztratív igazgató tekintetében. A testületnek kell elfogadnia az Eurojust eljárási szabályzatát is. Mivel ezen eljárási szabályzat kihatással lehet a tagállamok igazságügyi tevékenységeire, az említett szabályzat jóváhagyását illetően végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Tanácsra.

| (18) | Az Eurojust irányításának javítása és az eljárások észszerűsítése céljából igazgatótanácsot kell létrehozni, hogy segítse a testületet irányítási feladatköreiben, és észszerűsített döntéshozatalt tegyen lehetővé nem operatív, valamint stratégiai kérdésekben. |
| --- | --- |

(18)

Az Eurojust irányításának javítása és az eljárások észszerűsítése céljából igazgatótanácsot kell létrehozni, hogy segítse a testületet irányítási feladatköreiben, és észszerűsített döntéshozatalt tegyen lehetővé nem operatív, valamint stratégiai kérdésekben.

| (19) | A Bizottságnak képviseltetnie kell magát a testületben, amikor az irányítási feladatköreit gyakorolja. Az Eurojust nem operatív jellegű felügyeletének és stratégiai iránymutatásának biztosítása céljából a Bizottság testületbeli képviselőjének a Bizottságot az igazgatótanácsban is képviselnie kell. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottságnak képviseltetnie kell magát a testületben, amikor az irányítási feladatköreit gyakorolja. Az Eurojust nem operatív jellegű felügyeletének és stratégiai iránymutatásának biztosítása céljából a Bizottság testületbeli képviselőjének a Bizottságot az igazgatótanácsban is képviselnie kell.

| (20) | Az Eurojust hatékony napi szintű ügyvitelének biztosítása céljából az Eurojust jogi képviselője és igazgatója az adminisztratív igazgató, aki a testületnek tartozik elszámolással. Az adminisztratív igazgatónak kell előkészítenie és végrehajtania a testület és az igazgatótanács határozatait. Az adminisztratív igazgatót az érdemei, valamint iratokkal igazolt adminisztratív és vezetői készségei, továbbá a releváns szakértelme és tapasztalata alapján kell kinevezni. |
| --- | --- |

(20)

Az Eurojust hatékony napi szintű ügyvitelének biztosítása céljából az Eurojust jogi képviselője és igazgatója az adminisztratív igazgató, aki a testületnek tartozik elszámolással. Az adminisztratív igazgatónak kell előkészítenie és végrehajtania a testület és az igazgatótanács határozatait. Az adminisztratív igazgatót az érdemei, valamint iratokkal igazolt adminisztratív és vezetői készségei, továbbá a releváns szakértelme és tapasztalata alapján kell kinevezni.

| (21) | A testületnek az Eurojusthoz egy elnököt és két alelnököt kell választania a nemzeti tagok közül, négy év hivatali időre. Valamely nemzeti tagnak az Eurojust elnökévé való megválasztása esetén az érintett tagállam számára biztosítani kell, hogy egy másik, megfelelő képesítéssel rendelkező személyt rendeljen ki a nemzeti irodába és az Eurojust költségvetéséből ellentételezésért folyamodjon. |
| --- | --- |

(21)

A testületnek az Eurojusthoz egy elnököt és két alelnököt kell választania a nemzeti tagok közül, négy év hivatali időre. Valamely nemzeti tagnak az Eurojust elnökévé való megválasztása esetén az érintett tagállam számára biztosítani kell, hogy egy másik, megfelelő képesítéssel rendelkező személyt rendeljen ki a nemzeti irodába és az Eurojust költségvetéséből ellentételezésért folyamodjon.

| (22) | Megfelelő képesítéssel rendelkező személy az a személy, aki megfelelő képesítéssel és tapasztalattal rendelkezik ahhoz, hogy a nemzeti iroda hatékony működésének biztosításához szükséges feladatokat ellássa. Az ilyen személyek rendelkezhetnek az elnökké választott nemzeti tag helyettese vagy asszisztense jogállással, illetve feladatkörük lehet inkább adminisztratív vagy technikai jellegű. Ezzel kapcsolatban minden tagállam számára biztosítani kell, hogy e tekintetben maga határozzon a saját követelményeiről. |
| --- | --- |

(22)

Megfelelő képesítéssel rendelkező személy az a személy, aki megfelelő képesítéssel és tapasztalattal rendelkezik ahhoz, hogy a nemzeti iroda hatékony működésének biztosításához szükséges feladatokat ellássa. Az ilyen személyek rendelkezhetnek az elnökké választott nemzeti tag helyettese vagy asszisztense jogállással, illetve feladatkörük lehet inkább adminisztratív vagy technikai jellegű. Ezzel kapcsolatban minden tagállam számára biztosítani kell, hogy e tekintetben maga határozzon a saját követelményeiről.

| (23) | A határozatképességet és a szavazási eljárásokat az Eurojust eljárási szabályzatában kell szabályozni. Kivételes esetekben – amikor a nemzeti tag és a helyettese távol van – az érintett nemzeti tag asszisztensét kell feljogosítani arra, hogy a testületben szavazzon, ha az asszisztens bírói jogállással rendelkezik, azaz ügyész, bíró vagy igazságügyi hatóság képviselője. |
| --- | --- |

(23)

A határozatképességet és a szavazási eljárásokat az Eurojust eljárási szabályzatában kell szabályozni. Kivételes esetekben – amikor a nemzeti tag és a helyettese távol van – az érintett nemzeti tag asszisztensét kell feljogosítani arra, hogy a testületben szavazzon, ha az asszisztens bírói jogállással rendelkezik, azaz ügyész, bíró vagy igazságügyi hatóság képviselője.

| (24) | Mivel a kialakítandó ellentételezési mechanizmusnak költségvetési vonzata van, e rendeletnek végrehajtási hatásköröket kell a Tanácsra ruháznia e mechanizmus meghatározását illetően. |
| --- | --- |

(24)

Mivel a kialakítandó ellentételezési mechanizmusnak költségvetési vonzata van, e rendeletnek végrehajtási hatásköröket kell a Tanácsra ruháznia e mechanizmus meghatározását illetően.

| (25) | Annak érdekében, hogy az Eurojust hatékonyabb és a nap 24 órájában elérhető legyen, hogy felléphessen sürgős esetekben, az Eurojuston belül létre kell hozni egy koordinációs ügyeleti mechanizmust. Az egyes tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a koordinációs ügyeleti mechanizmusban részt vevő képviselőik a hét minden napján 24 órában képesek legyenek eljárni. |
| --- | --- |

(25)

Annak érdekében, hogy az Eurojust hatékonyabb és a nap 24 órájában elérhető legyen, hogy felléphessen sürgős esetekben, az Eurojuston belül létre kell hozni egy koordinációs ügyeleti mechanizmust. Az egyes tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a koordinációs ügyeleti mechanizmusban részt vevő képviselőik a hét minden napján 24 órában képesek legyenek eljárni.

| (26) | A tagállamokban Eurojust nemzeti koordinációs rendszereket kell létrehozni azon munka koordinálása céljából, amelyet a nemzeti Eurojust levelezők, a terrorizmus ügyében eljáró nemzeti levelező, az Európai Ügyészség hatáskörével kapcsolatos kérdésekben eljáró bármely nemzeti levelező, az Európai Igazságügyi Hálózat nemzeti levelezője és legfeljebb három egyéb kapcsolattartó, továbbá a közös nyomozócsoportok hálózatának képviselői és a 2002/494/IB (6), a 2007/845/IB (7) és a 2008/852/IB tanácsi határozat (8) által létrehozott hálózatoknak a képviselői végeznek. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az említettek közül egy vagy több feladatot ugyanaz a nemzeti levelező végez. |
| --- | --- |

(26)

A tagállamokban Eurojust nemzeti koordinációs rendszereket kell létrehozni azon munka koordinálása céljából, amelyet a nemzeti Eurojust levelezők, a terrorizmus ügyében eljáró nemzeti levelező, az Európai Ügyészség hatáskörével kapcsolatos kérdésekben eljáró bármely nemzeti levelező, az Európai Igazságügyi Hálózat nemzeti levelezője és legfeljebb három egyéb kapcsolattartó, továbbá a közös nyomozócsoportok hálózatának képviselői és a 2002/494/IB (6), a 2007/845/IB (7) és a 2008/852/IB tanácsi határozat (8) által létrehozott hálózatoknak a képviselői végeznek. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az említettek közül egy vagy több feladatot ugyanaz a nemzeti levelező végez.

| (27) | A nemzeti nyomozó és büntetőeljárást lefolytató hatóságok közötti koordináció és együttműködés ösztönzése és megerősítése érdekében elengedhetetlen, hogy az Eurojust megkapja a nemzeti hatóságoktól a feladatai ellátásához szükséges információkat. E célból az illetékes nemzeti hatóságoknak indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatniuk kell nemzeti tagjaikat a közös nyomozócsoportok létrehozásáról és azok eredményeiről. Az illetékes nemzeti hatóságoknak indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatniuk kell a nemzeti tagokat az Eurojust hatáskörébe tartozó olyan ügyekről is, amelyekben legalább két tagállam közvetlenül érintett, és amelyekre vonatkozóan legalább két tagállam részére továbbítottak igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresést vagy határozatot. Bizonyos körülmények között tájékoztatniuk kell a nemzeti tagokat a joghatósági összeütközésekről, az ellenőrzött szállításokról és az igazságügyi együttműködés ismételt nehézségeiről is. |
| --- | --- |

(27)

A nemzeti nyomozó és büntetőeljárást lefolytató hatóságok közötti koordináció és együttműködés ösztönzése és megerősítése érdekében elengedhetetlen, hogy az Eurojust megkapja a nemzeti hatóságoktól a feladatai ellátásához szükséges információkat. E célból az illetékes nemzeti hatóságoknak indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatniuk kell nemzeti tagjaikat a közös nyomozócsoportok létrehozásáról és azok eredményeiről. Az illetékes nemzeti hatóságoknak indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatniuk kell a nemzeti tagokat az Eurojust hatáskörébe tartozó olyan ügyekről is, amelyekben legalább két tagállam közvetlenül érintett, és amelyekre vonatkozóan legalább két tagállam részére továbbítottak igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresést vagy határozatot. Bizonyos körülmények között tájékoztatniuk kell a nemzeti tagokat a joghatósági összeütközésekről, az ellenőrzött szállításokról és az igazságügyi együttműködés ismételt nehézségeiről is.

| (28) | Az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) harmonizált szabályokat állapít meg a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve büntetőjogi szankciók végrehajtása – így többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése – céljából kezelt személyes adatok védelmére és szabad áramlására vonatkozóan. Annak biztosítása érdekében, hogy a természetes személyek számára jogi úton érvényesíthető jogok révén Unió-szerte azonos szintű védelmet biztosítsanak, valamint hogy megelőzzék a személyes adatoknak az Eurojust és a tagállami illetékes hatóságok közötti cseréjét akadályozó eltéréseket, az Eurojust által kezelt műveleti vonatkozású személyes adatok védelemére és szabad áramlására vonatkozó szabályoknak összhangban kell állniuk az (EU) 2016/680 irányelvvel. |
| --- | --- |

(28)

Az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) harmonizált szabályokat állapít meg a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve büntetőjogi szankciók végrehajtása – így többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése – céljából kezelt személyes adatok védelmére és szabad áramlására vonatkozóan. Annak biztosítása érdekében, hogy a természetes személyek számára jogi úton érvényesíthető jogok révén Unió-szerte azonos szintű védelmet biztosítsanak, valamint hogy megelőzzék a személyes adatoknak az Eurojust és a tagállami illetékes hatóságok közötti cseréjét akadályozó eltéréseket, az Eurojust által kezelt műveleti vonatkozású személyes adatok védelemére és szabad áramlására vonatkozó szabályoknak összhangban kell állniuk az (EU) 2016/680 irányelvvel.

| (29) | A műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésére vonatkozó, az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) külön fejezetében foglalt általános szabályokat az e rendeletben foglalt különös adatvédelmi szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni. Az ilyen különös szabályokat az (EU) 2018/1725 rendelet említett fejezetében foglalt rendelkezésekhez képest lex specialisnak kell tekinteni (lex specialis derogat legi generali). A jogi széttagoltság csökkentése érdekében az e rendeletben foglalt különös adatvédelmi szabályoknak összhangban kell állniuk az (EU) 2018/1725 rendelet említett fejezetének alapjául szolgáló elvekkel, valamint az említett rendeletnek a független felügyeletre, a jogorvoslatokra, a felelősségre és a szankciókra vonatkozó rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

(29)

A műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésére vonatkozó, az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) külön fejezetében foglalt általános szabályokat az e rendeletben foglalt különös adatvédelmi szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni. Az ilyen különös szabályokat az (EU) 2018/1725 rendelet említett fejezetében foglalt rendelkezésekhez képest lex specialisnak kell tekinteni (lex specialis derogat legi generali). A jogi széttagoltság csökkentése érdekében az e rendeletben foglalt különös adatvédelmi szabályoknak összhangban kell állniuk az (EU) 2018/1725 rendelet említett fejezetének alapjául szolgáló elvekkel, valamint az említett rendeletnek a független felügyeletre, a jogorvoslatokra, a felelősségre és a szankciókra vonatkozó rendelkezéseivel.

| (30) | Az érintettek jogainak és szabadságainak védelméhez egyértelműen meg kell határozni az e rendelet alapján fennálló, az adatvédelemre vonatkozó felelősségek körét. A tagállamoknak kell felelniük az Eurojustnak továbbított adatok pontosságáért, amelyeket az Eurojust változatlan formában kezelt az ilyen adatok naprakészen tartása és az említett adatok Eurojust felé történő továbbításának jogszerűsége érdekében. Az Eurojustnak felelnie kell az egyéb adatszolgáltatóktól vagy az Eurojust saját elemzéseiből vagy adatgyűjtéséből származó adatok pontosságáért és az ilyen adatok naprakészen tartásáért. Az Eurojustnak biztosítania kell, hogy az adatokat tisztességesen és jogszerűen kezeljék, valamint hogy gyűjtésük és kezelésük meghatározott célból történjen. Az Eurojustnak biztosítania kell továbbá, hogy az adatok megfelelőek és relevánsak legyenek, a kezelésük célja szempontjából ne legyenek túlzott mértékűek, ne tárolják azokat a kezelésük céljához szükségesnél hosszabb ideig, valamint hogy azokat oly módon kezeljék, amely biztosítja a személyes adatok megfelelő biztonságát és az adatkezelés bizalmas jellegét. |
| --- | --- |

(30)

Az érintettek jogainak és szabadságainak védelméhez egyértelműen meg kell határozni az e rendelet alapján fennálló, az adatvédelemre vonatkozó felelősségek körét. A tagállamoknak kell felelniük az Eurojustnak továbbított adatok pontosságáért, amelyeket az Eurojust változatlan formában kezelt az ilyen adatok naprakészen tartása és az említett adatok Eurojust felé történő továbbításának jogszerűsége érdekében. Az Eurojustnak felelnie kell az egyéb adatszolgáltatóktól vagy az Eurojust saját elemzéseiből vagy adatgyűjtéséből származó adatok pontosságáért és az ilyen adatok naprakészen tartásáért. Az Eurojustnak biztosítania kell, hogy az adatokat tisztességesen és jogszerűen kezeljék, valamint hogy gyűjtésük és kezelésük meghatározott célból történjen. Az Eurojustnak biztosítania kell továbbá, hogy az adatok megfelelőek és relevánsak legyenek, a kezelésük célja szempontjából ne legyenek túlzott mértékűek, ne tárolják azokat a kezelésük céljához szükségesnél hosszabb ideig, valamint hogy azokat oly módon kezeljék, amely biztosítja a személyes adatok megfelelő biztonságát és az adatkezelés bizalmas jellegét.

| (31) | Az Eurojust eljárási szabályzatának megfelelő garanciákat kell tartalmaznia a műveleti vonatkozású személyes adatok közérdekű archiválás céljából vagy statisztikai célból történő tárolására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(31)

Az Eurojust eljárási szabályzatának megfelelő garanciákat kell tartalmaznia a műveleti vonatkozású személyes adatok közérdekű archiválás céljából vagy statisztikai célból történő tárolására vonatkozóan.

| (32) | Az érintett számára biztosítani kell, hogy gyakorolhassa az (EU) 2018/1725 rendeletben említett, a rá vonatkozó és az Eurojust által kezelt műveleti vonatkozású személyes adatokhoz való hozzáférés jogát. Az érintett észszerű időközönként ingyenesen nyújthat be ilyen kérelmet az Eurojusthoz vagy a választása szerinti tagállam nemzeti felügyeleti hatóságához. |
| --- | --- |

(32)

Az érintett számára biztosítani kell, hogy gyakorolhassa az (EU) 2018/1725 rendeletben említett, a rá vonatkozó és az Eurojust által kezelt műveleti vonatkozású személyes adatokhoz való hozzáférés jogát. Az érintett észszerű időközönként ingyenesen nyújthat be ilyen kérelmet az Eurojusthoz vagy a választása szerinti tagállam nemzeti felügyeleti hatóságához.

| (33) | E rendelet adatvédelmi rendelkezései nem érintik azokat az alkalmazandó szabályokat, amelyek a személyes adatoknak a tárgyalást előkészítő szakaszban vagy a büntetőeljárás során bizonyítékként való elfogadhatóságára vonatkoznak. |
| --- | --- |

(33)

E rendelet adatvédelmi rendelkezései nem érintik azokat az alkalmazandó szabályokat, amelyek a személyes adatoknak a tárgyalást előkészítő szakaszban vagy a büntetőeljárás során bizonyítékként való elfogadhatóságára vonatkoznak.

| (34) | Az Eurojust által a hatáskörén belül feladatai ellátása érdekében végzett minden személyesadat-kezelést műveleti vonatkozású személyes adat kezelésének kell tekinteni. |
| --- | --- |

(34)

Az Eurojust által a hatáskörén belül feladatai ellátása érdekében végzett minden személyesadat-kezelést műveleti vonatkozású személyes adat kezelésének kell tekinteni.

| (35) | Mivel az Eurojust a bűnügyi nyomozásokkal össze nem függő adminisztratív jellegű személyes adatokat is kezel, az ilyen adatok kezelésére az (EU) 2018/1725 rendelet általános szabályai irányadók. |
| --- | --- |

(35)

Mivel az Eurojust a bűnügyi nyomozásokkal össze nem függő adminisztratív jellegű személyes adatokat is kezel, az ilyen adatok kezelésére az (EU) 2018/1725 rendelet általános szabályai irányadók.

| (36) | Ha az Eurojust részére műveleti vonatkozású személyes adat kerül továbbításra vagy átadásra a tagállam által, az illetékes hatóság, a nemzeti tag vagy a nemzeti Eurojust levelezője számára jogosultságot kell biztosítani arra, hogy kérje e műveleti vonatkozású személyes adat helyesbítését vagy törlését. |
| --- | --- |

(36)

Ha az Eurojust részére műveleti vonatkozású személyes adat kerül továbbításra vagy átadásra a tagállam által, az illetékes hatóság, a nemzeti tag vagy a nemzeti Eurojust levelezője számára jogosultságot kell biztosítani arra, hogy kérje e műveleti vonatkozású személyes adat helyesbítését vagy törlését.

| (37) | Az Eurojustnak vagy az engedéllyel rendelkező adatfeldolgozónak az e rendeletnek való megfelelés bizonyítása érdekében a felelőssége alá tartozó adatkezelési tevékenységek összes kategóriájáról nyilvántartást kell vezetnie. Az Eurojustot és minden engedéllyel rendelkező adatfeldolgozót kötelezni kell arra, hogy együttműködjön az európai adatvédelmi biztossal és az említett nyilvántartást kérésre hozzáférhetővé tegye, így az említett adatkezelési műveletek ellenőrizhetők. A nem automatizált adatkezelési rendszerekben személyes adatok kezelését végző Eurojustnak vagy engedéllyel rendelkező adatfeldolgozójának hatékony módszereket kell alkalmaznia az adatkezelés jogszerűségének bizonyítására, az önellenőrzés lehetővé tételére, valamint az adatok integritásának és biztonságának szavatolására, például naplók vagy más nyilvántartások formájában. |
| --- | --- |

(37)

Az Eurojustnak vagy az engedéllyel rendelkező adatfeldolgozónak az e rendeletnek való megfelelés bizonyítása érdekében a felelőssége alá tartozó adatkezelési tevékenységek összes kategóriájáról nyilvántartást kell vezetnie. Az Eurojustot és minden engedéllyel rendelkező adatfeldolgozót kötelezni kell arra, hogy együttműködjön az európai adatvédelmi biztossal és az említett nyilvántartást kérésre hozzáférhetővé tegye, így az említett adatkezelési műveletek ellenőrizhetők. A nem automatizált adatkezelési rendszerekben személyes adatok kezelését végző Eurojustnak vagy engedéllyel rendelkező adatfeldolgozójának hatékony módszereket kell alkalmaznia az adatkezelés jogszerűségének bizonyítására, az önellenőrzés lehetővé tételére, valamint az adatok integritásának és biztonságának szavatolására, például naplók vagy más nyilvántartások formájában.

| (38) | Az Eurojust igazgatótanácsának a meglévő személyzet tagjai közül adatvédelmi tisztviselőt kell kijelölnie. Az Eurojust adatvédelmi tisztviselőjévé olyan személyt kell kijelölni, aki az adatvédelmi joggal és gyakorlattal kapcsolatban speciális képzésben részesült az e területre vonatkozó szakértői ismeretek megszerzése érdekében. A szakértői ismeretek szükséges szintjét az Eurojust által végzett adatkezelés, valamint az általa kezelt személyes adatok tekintetében megkövetelt védelem vonatkozásában kell meghatározni. |
| --- | --- |

(38)

Az Eurojust igazgatótanácsának a meglévő személyzet tagjai közül adatvédelmi tisztviselőt kell kijelölnie. Az Eurojust adatvédelmi tisztviselőjévé olyan személyt kell kijelölni, aki az adatvédelmi joggal és gyakorlattal kapcsolatban speciális képzésben részesült az e területre vonatkozó szakértői ismeretek megszerzése érdekében. A szakértői ismeretek szükséges szintjét az Eurojust által végzett adatkezelés, valamint az általa kezelt személyes adatok tekintetében megkövetelt védelem vonatkozásában kell meghatározni.

| (39) | Az európai adatvédelmi biztosnak felelnie kell az e rendelet műveleti vonatkozású személyes adatok Eurojust általi kezelésére vonatkozó rendelkezései teljes körű alkalmazásának ellenőrzéséért és biztosításáért. Az európai adatvédelmi biztosra rá kell ruházni azokat a hatásköröket, amelyek számára lehetővé teszik, hogy e feladatot hatékonyan teljesítse. Az európai adatvédelmi biztosnak biztosítani kell a jogot, hogy konzultáljon az Eurojusttal a benyújtott kérelmekkel kapcsolatban, hogy az Eurojust elé utaljon ügyeket az általa kezelt műveleti vonatkozású személyes adatokkal kapcsolatban felmerült aggályok kezelése érdekében, hogy javaslatokat tegyen az érintettek védelmének javítására, valamint hogy az Eurojust számára meghatározott műveletek elvégzését rendelje el a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelése tekintetében. Következésképpen az európai adatvédelmi biztosnak rendelkeznie kell az általa elrendeltek betartását és végrehajtását biztosító eszközökkel. Az európai adatvédelmi biztosnak ezért jogosultnak kell lennie arra is, hogy figyelmeztesse az Eurojustot. A figyelmeztetés az Eurojust azon kötelezettségére való szóbeli vagy írásbeli emlékeztetés kibocsátását jelenti, hogy végrehajtsa az európai adatvédelmi biztos által elrendelteket vagy az európai adatvédelmi biztos ajánlásait, valamint emlékeztetést jelent az Eurojust általi meg nem felelés vagy megtagadás esetén alkalmazandó intézkedésekre. |
| --- | --- |

(39)

Az európai adatvédelmi biztosnak felelnie kell az e rendelet műveleti vonatkozású személyes adatok Eurojust általi kezelésére vonatkozó rendelkezései teljes körű alkalmazásának ellenőrzéséért és biztosításáért. Az európai adatvédelmi biztosra rá kell ruházni azokat a hatásköröket, amelyek számára lehetővé teszik, hogy e feladatot hatékonyan teljesítse. Az európai adatvédelmi biztosnak biztosítani kell a jogot, hogy konzultáljon az Eurojusttal a benyújtott kérelmekkel kapcsolatban, hogy az Eurojust elé utaljon ügyeket az általa kezelt műveleti vonatkozású személyes adatokkal kapcsolatban felmerült aggályok kezelése érdekében, hogy javaslatokat tegyen az érintettek védelmének javítására, valamint hogy az Eurojust számára meghatározott műveletek elvégzését rendelje el a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelése tekintetében. Következésképpen az európai adatvédelmi biztosnak rendelkeznie kell az általa elrendeltek betartását és végrehajtását biztosító eszközökkel. Az európai adatvédelmi biztosnak ezért jogosultnak kell lennie arra is, hogy figyelmeztesse az Eurojustot. A figyelmeztetés az Eurojust azon kötelezettségére való szóbeli vagy írásbeli emlékeztetés kibocsátását jelenti, hogy végrehajtsa az európai adatvédelmi biztos által elrendelteket vagy az európai adatvédelmi biztos ajánlásait, valamint emlékeztetést jelent az Eurojust általi meg nem felelés vagy megtagadás esetén alkalmazandó intézkedésekre.

| (40) | Az európai adatvédelmi biztos feladatai és hatáskörei – ideértve az annak elrendelésére vonatkozó hatáskört, hogy az Eurojust helyesbítse, korlátozottan kezelje vagy törölje azokat a műveleti vonatkozású személyes adatokat, amelyeknek kezelése az e rendeletben foglalt adatvédelmi rendelkezések megsértésével történt – nem terjedhetnek ki a nemzeti ügyiratokban található személyes adatokra. |
| --- | --- |

(40)

Az európai adatvédelmi biztos feladatai és hatáskörei – ideértve az annak elrendelésére vonatkozó hatáskört, hogy az Eurojust helyesbítse, korlátozottan kezelje vagy törölje azokat a műveleti vonatkozású személyes adatokat, amelyeknek kezelése az e rendeletben foglalt adatvédelmi rendelkezések megsértésével történt – nem terjedhetnek ki a nemzeti ügyiratokban található személyes adatokra.

| (41) | Az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti felügyeleti hatóságok együttműködésének megkönnyítése érdekében – azonban az európai adatvédelmi biztos függetlenségének, illetve az Europol adatvédelem tekintetében történő felügyeletét ellátó felelősségének sérelme nélkül – az európai adatvédelmi biztosnak és a nemzeti felügyeleti hatóságoknak rendszeresen találkozniuk kell az Európai Adatvédelmi Testület keretében, összhangban az (EU) 2018/1725 rendelet koordinált felügyeletre vonatkozó szabályaival. |
| --- | --- |

(41)

Az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti felügyeleti hatóságok együttműködésének megkönnyítése érdekében – azonban az európai adatvédelmi biztos függetlenségének, illetve az Europol adatvédelem tekintetében történő felügyeletét ellátó felelősségének sérelme nélkül – az európai adatvédelmi biztosnak és a nemzeti felügyeleti hatóságoknak rendszeresen találkozniuk kell az Európai Adatvédelmi Testület keretében, összhangban az (EU) 2018/1725 rendelet koordinált felügyeletre vonatkozó szabályaival.

| (42) | Mint a harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek által szolgáltatott vagy tőlük lekért adatok első címzettje az Unió területén, az Eurojustnak felelnie kell az ilyen adatok pontosságáért. Az Eurojustnak intézkedéseket kell tennie annak érdekében, hogy az adatok pontosságát azok beérkezésekor, vagy más hatóságok részére történő rendelkezésre bocsátásukkor lehetőség szerint ellenőrizze. |
| --- | --- |

(42)

Mint a harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek által szolgáltatott vagy tőlük lekért adatok első címzettje az Unió területén, az Eurojustnak felelnie kell az ilyen adatok pontosságáért. Az Eurojustnak intézkedéseket kell tennie annak érdekében, hogy az adatok pontosságát azok beérkezésekor, vagy más hatóságok részére történő rendelkezésre bocsátásukkor lehetőség szerint ellenőrizze.

| (43) | Az Eurojustra alkalmazni kell az Unió intézményeire, szerveire, hivatalaira és ügynökségeire alkalmazandó, szerződéses és szerződésen kívüli felelősségre vonatkozó általános szabályokat. |
| --- | --- |

(43)

Az Eurojustra alkalmazni kell az Unió intézményeire, szerveire, hivatalaira és ügynökségeire alkalmazandó, szerződéses és szerződésen kívüli felelősségre vonatkozó általános szabályokat.

| (44) | Az Eurojust számára lehetővé kell tenni a releváns személyes adatok egyéb uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel való cseréjét, illetve a velük való együttműködő kapcsolattartást, a feladatai, illetve a feladataik ellátásához szükséges mértékben. |
| --- | --- |

(44)

Az Eurojust számára lehetővé kell tenni a releváns személyes adatok egyéb uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel való cseréjét, illetve a velük való együttműködő kapcsolattartást, a feladatai, illetve a feladataik ellátásához szükséges mértékben.

| (45) | A célhoz kötöttség biztosítása érdekében fontos gondoskodni arról, hogy az Eurojust csak akkor továbbíthasson személyes adatokat harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek, ha ez szükséges az Eurojust feladatai körébe tartozó bűncselekmények megelőzéséhez és az azok elleni küzdelemhez. Ennek érdekében a személyes adatok továbbításakor biztosítani kell, hogy a címzett kötelezettséget vállaljon arra, hogy a címzett az adatokat kizárólag arra a célra használja fel vagy továbbítja újból harmadik ország illetékes hatóságának, amelyre azokat eredetileg továbbították. Az adatok további újbóli továbbítását e rendelettel összhangban kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(45)

A célhoz kötöttség biztosítása érdekében fontos gondoskodni arról, hogy az Eurojust csak akkor továbbíthasson személyes adatokat harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek, ha ez szükséges az Eurojust feladatai körébe tartozó bűncselekmények megelőzéséhez és az azok elleni küzdelemhez. Ennek érdekében a személyes adatok továbbításakor biztosítani kell, hogy a címzett kötelezettséget vállaljon arra, hogy a címzett az adatokat kizárólag arra a célra használja fel vagy továbbítja újból harmadik ország illetékes hatóságának, amelyre azokat eredetileg továbbították. Az adatok további újbóli továbbítását e rendelettel összhangban kell végrehajtani.

| (46) | Valamennyi tagállam tagsággal rendelkezik a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezetében (Interpol). Az Interpol feladatának teljesítése céljából személyes adatokat kap, tárol és továbbít az illetékes hatóságoknak, hogy segítse őket a nemzetközi bűnözés megelőzésében és a nemzetközi bűnözés ellen folytatott küzdelemben. Ezért indokolt megerősíteni az Unió és az Interpol közötti együttműködést a személyes adatok hatékony cseréjének előmozdításával, biztosítva ugyanakkor a személyes adatok automatikus kezelésével kapcsolatban az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartását. Ezt a rendeletet – különösen ennek a rendeletnek a nemzetközi adattovábbításra vonatkozó rendelkezéseit – kell alkalmazni, ha az Eurojust műveleti vonatkozású személyes adatokat továbbít az Interpolnak, valamint az Interpolban megbízott tagokkal rendelkező országoknak. Ez a rendelet nem érintheti a 2005/69/IB tanácsi közös álláspontban (11), valamint a 2007/533/IB tanácsi határozatban (12) meghatározott egyedi szabályokat. |
| --- | --- |

(46)

Valamennyi tagállam tagsággal rendelkezik a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezetében (Interpol). Az Interpol feladatának teljesítése céljából személyes adatokat kap, tárol és továbbít az illetékes hatóságoknak, hogy segítse őket a nemzetközi bűnözés megelőzésében és a nemzetközi bűnözés ellen folytatott küzdelemben. Ezért indokolt megerősíteni az Unió és az Interpol közötti együttműködést a személyes adatok hatékony cseréjének előmozdításával, biztosítva ugyanakkor a személyes adatok automatikus kezelésével kapcsolatban az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartását. Ezt a rendeletet – különösen ennek a rendeletnek a nemzetközi adattovábbításra vonatkozó rendelkezéseit – kell alkalmazni, ha az Eurojust műveleti vonatkozású személyes adatokat továbbít az Interpolnak, valamint az Interpolban megbízott tagokkal rendelkező országoknak. Ez a rendelet nem érintheti a 2005/69/IB tanácsi közös álláspontban (11), valamint a 2007/533/IB tanácsi határozatban (12) meghatározott egyedi szabályokat.

| (47) | Amikor az Eurojust műveleti vonatkozású személyes adatokat továbbít egy harmadik országbeli hatóságnak vagy egy nemzetközi szervezetnek az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodás értelmében, az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében megfelelő garanciákról kell rendelkezni annak érdekében, hogy a vonatkozó adatvédelmi szabályoknak megfeleljenek. |
| --- | --- |

(47)

Amikor az Eurojust műveleti vonatkozású személyes adatokat továbbít egy harmadik országbeli hatóságnak vagy egy nemzetközi szervezetnek az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodás értelmében, az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében megfelelő garanciákról kell rendelkezni annak érdekében, hogy a vonatkozó adatvédelmi szabályoknak megfeleljenek.

| (48) | Az Eurojustnak gondoskodnia kell arról, hogy harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő adattovábbításra csak akkor kerüljön sor, ha az bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve büntetőjogi szankciók végrehajtása – többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése – érdekében szükséges, és a harmadik országbeli adatkezelő vagy a nemzetközi szervezet az ezen rendelet értelmében vett illetékes hatóságnak minősül. Az adattovábbítást csak az Eurojustnak mint adatkezelőnek lehet végeznie. Ilyen adattovábbításra csak azokban az esetekben kerülhet sor, amikor a Bizottság úgy határozott, hogy az említett harmadik ország vagy nemzetközi szervezet megfelelő védelmi szintet biztosít, amikor megfelelő garanciákat nyújtottak, vagy különös esetekben biztosított eltérések alkalmazandók. |
| --- | --- |

(48)

Az Eurojustnak gondoskodnia kell arról, hogy harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő adattovábbításra csak akkor kerüljön sor, ha az bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve büntetőjogi szankciók végrehajtása – többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése – érdekében szükséges, és a harmadik országbeli adatkezelő vagy a nemzetközi szervezet az ezen rendelet értelmében vett illetékes hatóságnak minősül. Az adattovábbítást csak az Eurojustnak mint adatkezelőnek lehet végeznie. Ilyen adattovábbításra csak azokban az esetekben kerülhet sor, amikor a Bizottság úgy határozott, hogy az említett harmadik ország vagy nemzetközi szervezet megfelelő védelmi szintet biztosít, amikor megfelelő garanciákat nyújtottak, vagy különös esetekben biztosított eltérések alkalmazandók.

| (49) | Az Eurojust számára lehetővé kell tenni, hogy személyes adatokat továbbítson egy harmadik országbeli hatóság vagy nemzetközi szervezet részére olyan bizottsági határozat alapján, amely megállapítja, hogy a szóban forgó ország vagy nemzetközi szervezet megfelelő szintű adatvédelmet biztosít (a továbbiakban: megfelelőségi határozat), illetve megfelelőségi határozat hiányában az Unió által az EUMSZ 218. cikke értelmében kötött nemzetközi megállapodás, vagy az Eurojust és a harmadik ország által e rendelet alkalmazásának kezdőnapját megelőzően kötött, a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő együttműködési megállapodás alapján. |
| --- | --- |

(49)

Az Eurojust számára lehetővé kell tenni, hogy személyes adatokat továbbítson egy harmadik országbeli hatóság vagy nemzetközi szervezet részére olyan bizottsági határozat alapján, amely megállapítja, hogy a szóban forgó ország vagy nemzetközi szervezet megfelelő szintű adatvédelmet biztosít (a továbbiakban: megfelelőségi határozat), illetve megfelelőségi határozat hiányában az Unió által az EUMSZ 218. cikke értelmében kötött nemzetközi megállapodás, vagy az Eurojust és a harmadik ország által e rendelet alkalmazásának kezdőnapját megelőzően kötött, a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő együttműködési megállapodás alapján.

| (50) | A testületnek – amennyiben úgy ítéli meg, hogy operatív okból egy harmadik országgal vagy nemzetközi szervezettel együttműködést kell folytatni –, lehetőséget kell adni arra, hogy javasolhassa a Tanácsnak, hogy az hívja fel a Bizottság figyelmét arra, hogy megfelelőségi határozatra vagy nemzetközi megállapodásra irányuló, az EUMSZ 218. cikke szerinti tárgyalások megkezdéséhez ajánlásra van szükség. |
| --- | --- |

(50)

A testületnek – amennyiben úgy ítéli meg, hogy operatív okból egy harmadik országgal vagy nemzetközi szervezettel együttműködést kell folytatni –, lehetőséget kell adni arra, hogy javasolhassa a Tanácsnak, hogy az hívja fel a Bizottság figyelmét arra, hogy megfelelőségi határozatra vagy nemzetközi megállapodásra irányuló, az EUMSZ 218. cikke szerinti tárgyalások megkezdéséhez ajánlásra van szükség.

| (51) | Ha az adattovábbítás nem megfelelőségi határozaton alapul, akkor az adattovábbítás csak akkor megengedett, ha a személyes adatok védelmét biztosító, kötelező erejű jogi eszköz útján megfelelő garanciákat nyújtottak, vagy ha az Eurojust az adattovábbítás valamennyi körülményét értékelte, és ezen értékelés alapján úgy véli, hogy a személyes adatok védelme tekintetében megfelelő garanciák állnak fenn. Ilyen kötelező erejű jogi eszközök lehetnek például az olyan, tagállamok által kötött, jogilag kötelező erejű kétoldalú megállapodások, amelyeket a tagállamok átültettek jogrendjükbe, és amelyeket az érintettjeik érvényesíthetnek, amelyek biztosítják az adatvédelmi követelményeknek való megfelelést és az érintettek jogainak – köztük a hatékony közigazgatási vagy bírósági jogorvoslat igénybevételéhez való jognak – az érvényesülését. Az Eurojust számára lehetőséget kell adni arra, hogy az adattovábbítás valamennyi körülményének értékelésekor figyelembe vegye az Eurojust és a harmadik országok között kötött, a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő együttműködési megállapodásokat. Az Eurojust számára lehetőséget kell adni arra, hogy figyelembe vegye azt a tényt is, hogy a személyes adatok továbbítására titoktartási kötelezettség és a célhoz kötöttség elve vonatkozik, ami biztosítja, hogy az adatok nem használhatók fel az adattovábbítás céljától eltérő célra. Emellett az Eurojustnak figyelembe kell vennie azt is, hogy a személyes adatok halálbüntetés vagy egyéb kegyetlen és embertelen bánásmód kérelmezéséhez, kiszabásához vagy végrehajtásához nem használhatók fel. Jóllehet ezek a feltételek olyan megfelelő garanciáknak tekinthetők, amelyek lehetővé teszik az adattovábbítást, az Eurojust számára lehetővé kell tenni, hogy további garanciákat is megkövetelhessen. |
| --- | --- |

(51)

Ha az adattovábbítás nem megfelelőségi határozaton alapul, akkor az adattovábbítás csak akkor megengedett, ha a személyes adatok védelmét biztosító, kötelező erejű jogi eszköz útján megfelelő garanciákat nyújtottak, vagy ha az Eurojust az adattovábbítás valamennyi körülményét értékelte, és ezen értékelés alapján úgy véli, hogy a személyes adatok védelme tekintetében megfelelő garanciák állnak fenn. Ilyen kötelező erejű jogi eszközök lehetnek például az olyan, tagállamok által kötött, jogilag kötelező erejű kétoldalú megállapodások, amelyeket a tagállamok átültettek jogrendjükbe, és amelyeket az érintettjeik érvényesíthetnek, amelyek biztosítják az adatvédelmi követelményeknek való megfelelést és az érintettek jogainak – köztük a hatékony közigazgatási vagy bírósági jogorvoslat igénybevételéhez való jognak – az érvényesülését. Az Eurojust számára lehetőséget kell adni arra, hogy az adattovábbítás valamennyi körülményének értékelésekor figyelembe vegye az Eurojust és a harmadik országok között kötött, a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő együttműködési megállapodásokat. Az Eurojust számára lehetőséget kell adni arra, hogy figyelembe vegye azt a tényt is, hogy a személyes adatok továbbítására titoktartási kötelezettség és a célhoz kötöttség elve vonatkozik, ami biztosítja, hogy az adatok nem használhatók fel az adattovábbítás céljától eltérő célra. Emellett az Eurojustnak figyelembe kell vennie azt is, hogy a személyes adatok halálbüntetés vagy egyéb kegyetlen és embertelen bánásmód kérelmezéséhez, kiszabásához vagy végrehajtásához nem használhatók fel. Jóllehet ezek a feltételek olyan megfelelő garanciáknak tekinthetők, amelyek lehetővé teszik az adattovábbítást, az Eurojust számára lehetővé kell tenni, hogy további garanciákat is megkövetelhessen.

| (52) | Megfelelőségi határozat vagy megfelelő garanciák hiányában az adatok, illetve adatkategóriák továbbítására csak különös esetekben kerülhet sor, ha az az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelme, az érintett jogos érdekeinek a személyes adatot továbbító tagállam joga által előírt biztosítása, valamely tagállam vagy harmadik ország közbiztonságát közvetlenül és súlyosan fenyegető veszély megelőzése miatt szükséges, ha bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve büntetőjogi szankciók végrehajtása – többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése –, vagy jogi igények előterjesztése, érvényesítése és védelme miatt szükséges. Az említett eltéréseket megszorítóan kell értelmezni, és azok nem tehetik lehetővé a személyes adatok gyakori, jelentős mértékű és strukturális továbbítását, vagy adatok nagy mennyiségben történő továbbítását, hanem az adattovábbításnak a feltétlenül szükséges adatokra kell korlátozódnia. Az ilyen adattovábbítást dokumentálni kell, és az európai adatvédelmi biztos kérésére annak rendelkezésére kell bocsátani annak érdekében, hogy ellenőrizze az adattovábbítás jogszerűségét. |
| --- | --- |

(52)

Megfelelőségi határozat vagy megfelelő garanciák hiányában az adatok, illetve adatkategóriák továbbítására csak különös esetekben kerülhet sor, ha az az érintett vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelme, az érintett jogos érdekeinek a személyes adatot továbbító tagállam joga által előírt biztosítása, valamely tagállam vagy harmadik ország közbiztonságát közvetlenül és súlyosan fenyegető veszély megelőzése miatt szükséges, ha bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy a vádeljárás lefolytatása, illetve büntetőjogi szankciók végrehajtása – többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése –, vagy jogi igények előterjesztése, érvényesítése és védelme miatt szükséges. Az említett eltéréseket megszorítóan kell értelmezni, és azok nem tehetik lehetővé a személyes adatok gyakori, jelentős mértékű és strukturális továbbítását, vagy adatok nagy mennyiségben történő továbbítását, hanem az adattovábbításnak a feltétlenül szükséges adatokra kell korlátozódnia. Az ilyen adattovábbítást dokumentálni kell, és az európai adatvédelmi biztos kérésére annak rendelkezésére kell bocsátani annak érdekében, hogy ellenőrizze az adattovábbítás jogszerűségét.

| (53) | Az Eurojust számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy célkitűzései elérése érdekében kivételes esetekben meghosszabbíthassa a műveleti vonatkozású személyes adatok tárolására vonatkozó határidőket, feltéve, hogy betartja a személyes adatok kezelése célhoz kötöttségének elvét, amelyet az Eurojustnak valamennyi tevékenységével összefüggésben alkalmaznia kell. Az ilyen döntéseket a szóban forgó összes érdek – ideértve az érintettek érdekeit is – gondos mérlegelése után kell meghozni. Amennyiben valamennyi érintett tagállamban megszűnt a bűncselekmény büntethetősége, a személyes adatok kezelésére vonatkozó határidők meghosszabbítása csak akkor határozható el, ha e rendelet szerinti segítségnyújtásra különös szükség van. |
| --- | --- |

(53)

Az Eurojust számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy célkitűzései elérése érdekében kivételes esetekben meghosszabbíthassa a műveleti vonatkozású személyes adatok tárolására vonatkozó határidőket, feltéve, hogy betartja a személyes adatok kezelése célhoz kötöttségének elvét, amelyet az Eurojustnak valamennyi tevékenységével összefüggésben alkalmaznia kell. Az ilyen döntéseket a szóban forgó összes érdek – ideértve az érintettek érdekeit is – gondos mérlegelése után kell meghozni. Amennyiben valamennyi érintett tagállamban megszűnt a bűncselekmény büntethetősége, a személyes adatok kezelésére vonatkozó határidők meghosszabbítása csak akkor határozható el, ha e rendelet szerinti segítségnyújtásra különös szükség van.

| (54) | Az Eurojustnak konzultáción és kiegészítő jellegen alapuló kiemelt fontosságú kapcsolatot kell fenntartania az Európai Igazságügyi Hálózattal. Ennek a rendeletnek segítenie kell egyértelműen meghatározni az Eurojust, illetve az Európai Igazságügyi Hálózat szerepét és kölcsönös kapcsolatát, az Európai Igazságügyi Hálózat sajátos jellegének fenntartása mellett. |
| --- | --- |

(54)

Az Eurojustnak konzultáción és kiegészítő jellegen alapuló kiemelt fontosságú kapcsolatot kell fenntartania az Európai Igazságügyi Hálózattal. Ennek a rendeletnek segítenie kell egyértelműen meghatározni az Eurojust, illetve az Európai Igazságügyi Hálózat szerepét és kölcsönös kapcsolatát, az Európai Igazságügyi Hálózat sajátos jellegének fenntartása mellett.

| (55) | A feladatai ellátásához szükséges mértékben az Eurojustnak együttműködésen alapuló kapcsolatokat kell fenntartania egyéb uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, az Európai Ügyészséggel, harmadik országok illetékes hatóságaival, valamint nemzetközi szervezetekkel. |
| --- | --- |

(55)

A feladatai ellátásához szükséges mértékben az Eurojustnak együttműködésen alapuló kapcsolatokat kell fenntartania egyéb uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, az Európai Ügyészséggel, harmadik országok illetékes hatóságaival, valamint nemzetközi szervezetekkel.

| (56) | Az Eurojust és az Europol közötti operatív együttműködés megerősítése érdekében és különösen a már valamelyik ügynökség birtokában lévő adatok összekapcsolása céljából az Eurojustnak lehetővé kell tennie az Europol számára, hogy „találat/nincs találat” rendszer alapján hozzáférhessen az Eurojust birtokában lévő adatokhoz. Az Eurojustnak és az Europolnak biztosítania kell, hogy az operatív együttműködésük optimálissá tételéhez szükséges megállapodások létrejöjjenek, kellő mértékben figyelembe véve megbízatásukat és a tagállamok által megszabott bármely esetleges korlátozást. E munkamegállapodások révén biztosítani kell a keresztellenőrzés céljából az Europol által szolgáltatott valamennyi információhoz való hozzáférést és az azokban való keresés lehetőségét az e rendeletben előírt egyedi biztosítékokkal és adatvédelmi garanciákkal összhangban. Az Eurojust birtokában lévő adatokhoz történő Europol általi bármely hozzáférést technikai eszközök útján az említett uniós ügynökségek megbízatása keretébe tartozó információkra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(56)

Az Eurojust és az Europol közötti operatív együttműködés megerősítése érdekében és különösen a már valamelyik ügynökség birtokában lévő adatok összekapcsolása céljából az Eurojustnak lehetővé kell tennie az Europol számára, hogy „találat/nincs találat” rendszer alapján hozzáférhessen az Eurojust birtokában lévő adatokhoz. Az Eurojustnak és az Europolnak biztosítania kell, hogy az operatív együttműködésük optimálissá tételéhez szükséges megállapodások létrejöjjenek, kellő mértékben figyelembe véve megbízatásukat és a tagállamok által megszabott bármely esetleges korlátozást. E munkamegállapodások révén biztosítani kell a keresztellenőrzés céljából az Europol által szolgáltatott valamennyi információhoz való hozzáférést és az azokban való keresés lehetőségét az e rendeletben előírt egyedi biztosítékokkal és adatvédelmi garanciákkal összhangban. Az Eurojust birtokában lévő adatokhoz történő Europol általi bármely hozzáférést technikai eszközök útján az említett uniós ügynökségek megbízatása keretébe tartozó információkra kell korlátozni.

| (57) | Az Eurojustnak és az Europolnak tájékoztatnia kell egymást bármely, a közös nyomozócsoportok finanszírozását is érintő tevékenységről. |
| --- | --- |

(57)

Az Eurojustnak és az Europolnak tájékoztatnia kell egymást bármely, a közös nyomozócsoportok finanszírozását is érintő tevékenységről.

| (58) | A feladatai ellátásához szükséges mértékben az Eurojust számára lehetővé kell tenni, hogy személyes adatokat cseréljen uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel teljes mértékben tiszteletben tartva a magánélet védelmét, valamint az egyéb alapvető jogokat és szabadságokat. |
| --- | --- |

(58)

A feladatai ellátásához szükséges mértékben az Eurojust számára lehetővé kell tenni, hogy személyes adatokat cseréljen uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel teljes mértékben tiszteletben tartva a magánélet védelmét, valamint az egyéb alapvető jogokat és szabadságokat.

| (59) | Az Eurojustnak egy, a Bizottsággal konzultálva kialakított stratégia alapján meg kell erősítenie a harmadik országok illetékes hatóságaival és nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködését. Ennek érdekében rendelkezni kell arról, hogy az Eurojust összekötő bírákat, illetve ügyészeket küldhessen harmadik országokba, azon célok elérése érdekében, amelyek hasonlóak a 96/277/IB együttes tanácsi fellépés (13) alapján a tagállamok által kirendelt összekötő bírák, illetve ügyészek számára megállapított célokhoz. |
| --- | --- |

(59)

Az Eurojustnak egy, a Bizottsággal konzultálva kialakított stratégia alapján meg kell erősítenie a harmadik országok illetékes hatóságaival és nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködését. Ennek érdekében rendelkezni kell arról, hogy az Eurojust összekötő bírákat, illetve ügyészeket küldhessen harmadik országokba, azon célok elérése érdekében, amelyek hasonlóak a 96/277/IB együttes tanácsi fellépés (13) alapján a tagállamok által kirendelt összekötő bírák, illetve ügyészek számára megállapított célokhoz.

| (60) | Rendelkezni kell arról, hogy az Eurojust koordinálja a harmadik országok által kibocsátott igazságügyi együttműködés iránti megkeresések végrehajtását, ha az említett megkeresések ugyanazon nyomozás részeként legalább két tagállamban történő végrehajtást igényelnek. Az Eurojust az ilyen koordinálást csak az érintett tagállamokkal egyetértésben végezheti. |
| --- | --- |

(60)

Rendelkezni kell arról, hogy az Eurojust koordinálja a harmadik országok által kibocsátott igazságügyi együttműködés iránti megkeresések végrehajtását, ha az említett megkeresések ugyanazon nyomozás részeként legalább két tagállamban történő végrehajtást igényelnek. Az Eurojust az ilyen koordinálást csak az érintett tagállamokkal egyetértésben végezheti.

| (61) | Az Eurojust teljes autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében a feladatai megfelelő ellátásához elegendő önálló költségvetést kell biztosítani a számára, amelynek bevételei elsősorban az Európai Unió költségvetéséből nyújtott hozzájárulásból származnak, kivéve a nemzeti tagoknak, a helyetteseknek és az asszisztenseknek a – tagállamukat terhelő – bérét és illetményét. Az uniós hozzájárulás és az Unió általános költségvetésének terhére nyújtott egyéb támogatások tekintetében az uniós költségvetési eljárást kell alkalmazni. A könyvelés ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie és az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(61)

Az Eurojust teljes autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében a feladatai megfelelő ellátásához elegendő önálló költségvetést kell biztosítani a számára, amelynek bevételei elsősorban az Európai Unió költségvetéséből nyújtott hozzájárulásból származnak, kivéve a nemzeti tagoknak, a helyetteseknek és az asszisztenseknek a – tagállamukat terhelő – bérét és illetményét. Az uniós hozzájárulás és az Unió általános költségvetésének terhére nyújtott egyéb támogatások tekintetében az uniós költségvetési eljárást kell alkalmazni. A könyvelés ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie és az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának jóvá kell hagynia.

| (62) | Az Eurojust átláthatóságának és demokratikus felügyeletének megerősítése céljából az EUMSZ 85. cikke (1) bekezdésének értelmében olyan mechanizmusról kell rendelkezni, amely alapján az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közösen értékelhetik az Eurojust tevékenységét. Az értékelést az Európai Parlament brüsszeli helyiségeiben tartott parlamentközi bizottsági ülés keretében kell elvégezni, az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek illetékes bizottságai tagjainak részvételével. A parlamentközi bizottsági ülésnek teljes mértékben tiszteletben kell tartania az Eurojust függetlenségét a konkrét operatív esetekben hozott intézkedések, valamint a diszkréciós és titoktartási kötelezettség tekintetében. |
| --- | --- |

(62)

Az Eurojust átláthatóságának és demokratikus felügyeletének megerősítése céljából az EUMSZ 85. cikke (1) bekezdésének értelmében olyan mechanizmusról kell rendelkezni, amely alapján az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közösen értékelhetik az Eurojust tevékenységét. Az értékelést az Európai Parlament brüsszeli helyiségeiben tartott parlamentközi bizottsági ülés keretében kell elvégezni, az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek illetékes bizottságai tagjainak részvételével. A parlamentközi bizottsági ülésnek teljes mértékben tiszteletben kell tartania az Eurojust függetlenségét a konkrét operatív esetekben hozott intézkedések, valamint a diszkréciós és titoktartási kötelezettség tekintetében.

| (63) | Helyénvaló rendszeresen értékelni e rendelet alkalmazását. |
| --- | --- |

(63)

Helyénvaló rendszeresen értékelni e rendelet alkalmazását.

| (64) | Az Eurojust működésének az EUMSZ 15. cikke (3) bekezdésének megfelelően átláthatónak kell lennie, a testületnek pedig konkrét rendelkezéseket kell elfogadnia arra vonatkozóan, hogy a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga miképp biztosítandó. E rendelet egyetlen rendelkezésének sem célja, hogy korlátozza a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés jogát, amennyiben az az Unióban és a tagállamokban – különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának (Charta) 42. cikke értelmében – biztosított. Az uniós ügynökségekre alkalmazandó általános átláthatósági szabályoknak vonatkozniuk kell az Eurojustra is olyan módon, hogy operatív munkája során semmilyen módon ne merüljön fel a titoktartási kötelezettség megsértésének veszélye. Az európai ombudsman által végzett adminisztratív vizsgálatok során tiszteletben kell tartani az Eurojustot terhelő titoktartási kötelezettséget. |
| --- | --- |

(64)

Az Eurojust működésének az EUMSZ 15. cikke (3) bekezdésének megfelelően átláthatónak kell lennie, a testületnek pedig konkrét rendelkezéseket kell elfogadnia arra vonatkozóan, hogy a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga miképp biztosítandó. E rendelet egyetlen rendelkezésének sem célja, hogy korlátozza a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés jogát, amennyiben az az Unióban és a tagállamokban – különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának (Charta) 42. cikke értelmében – biztosított. Az uniós ügynökségekre alkalmazandó általános átláthatósági szabályoknak vonatkozniuk kell az Eurojustra is olyan módon, hogy operatív munkája során semmilyen módon ne merüljön fel a titoktartási kötelezettség megsértésének veszélye. Az európai ombudsman által végzett adminisztratív vizsgálatok során tiszteletben kell tartani az Eurojustot terhelő titoktartási kötelezettséget.

| (65) | Annak érdekében, hogy növekedjen az Eurojust átláthatósága és elszámoltathatósága az uniós polgárok felé, az Eurojustnak az adatvédelmi követelmények tiszteletben tartása mellett a honlapján közzé kell tennie az igazgatótanács tagjainak jegyzékét, valamint adott esetben az igazgatótanácsi ülések eredményeinek összefoglalóit. |
| --- | --- |

(65)

Annak érdekében, hogy növekedjen az Eurojust átláthatósága és elszámoltathatósága az uniós polgárok felé, az Eurojustnak az adatvédelmi követelmények tiszteletben tartása mellett a honlapján közzé kell tennie az igazgatótanács tagjainak jegyzékét, valamint adott esetben az igazgatótanácsi ülések eredményeinek összefoglalóit.

| (66) | Az Eurojustra alkalmazni kell az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (14). |
| --- | --- |

(66)

Az Eurojustra alkalmazni kell az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (14).

| (67) | Az Eurojustra alkalmazni kell a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (15). |
| --- | --- |

(67)

Az Eurojustra alkalmazni kell a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (15).

| (68) | Az Eurojust abban a tagállamban, ahol székhelye található, azaz Hollandiában való elhelyezésével kapcsolatos szükséges rendelkezéseket, valamint az Eurojust teljes személyzetére és családtagjaikra alkalmazandó különös szabályokat székhely-megállapodásban kell megállapítani. A fogadó tagállam az Eurojust működése érdekében köteles a lehető legjobb feltételeket biztosítani, ideértve a többnyelvű, európai irányultságú iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési összeköttetéseket is, hogy az Eurojust a lehető legszélesebb földrajzi körből tudjon magas színvonalú emberi erőforrást vonzani. |
| --- | --- |

(68)

Az Eurojust abban a tagállamban, ahol székhelye található, azaz Hollandiában való elhelyezésével kapcsolatos szükséges rendelkezéseket, valamint az Eurojust teljes személyzetére és családtagjaikra alkalmazandó különös szabályokat székhely-megállapodásban kell megállapítani. A fogadó tagállam az Eurojust működése érdekében köteles a lehető legjobb feltételeket biztosítani, ideértve a többnyelvű, európai irányultságú iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési összeköttetéseket is, hogy az Eurojust a lehető legszélesebb földrajzi körből tudjon magas színvonalú emberi erőforrást vonzani.

| (69) | Az e rendelet által létrehozott Eurojust a 2002/187/IB határozat által létrehozott Eurojust jogutódja, annak valamennyi szerződéses kötelezettsége – ideértve a munkaszerződéseket is –, felelőssége és szerzett tulajdona tekintetében. Az említett határozat által létrehozott Eurojust által kötött nemzetközi megállapodások hatályban maradnak. |
| --- | --- |

(69)

Az e rendelet által létrehozott Eurojust a 2002/187/IB határozat által létrehozott Eurojust jogutódja, annak valamennyi szerződéses kötelezettsége – ideértve a munkaszerződéseket is –, felelőssége és szerzett tulajdona tekintetében. Az említett határozat által létrehozott Eurojust által kötött nemzetközi megállapodások hatályban maradnak.

| (70) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a két vagy több tagállamot érintő, illetve a közös alapokon való bűnüldözést szükségessé tevő súlyos bűncselekményekkel kapcsolatosan nyomozó és büntetőeljárást lefolytató nemzeti hatóságok közötti megfelelő koordináció és együttműködés támogatásáért és erősítésért felelős szerv létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(70)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a két vagy több tagállamot érintő, illetve a közös alapokon való bűnüldözést szükségessé tevő súlyos bűncselekményekkel kapcsolatosan nyomozó és büntetőeljárást lefolytató nemzeti hatóságok közötti megfelelő koordináció és együttműködés támogatásáért és erősítésért felelős szerv létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (71) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével és 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban, és az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(71)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével és 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban, és az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (72) | Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(72)

Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (73) | Az európai adatvédelmi biztossal konzultációra került sor a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 28. cikke (2) bekezdésével összhangban, és a biztos 2014. március 5-én véleményt nyilvánított. |
| --- | --- |

(73)

Az európai adatvédelmi biztossal konzultációra került sor a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 28. cikke (2) bekezdésével összhangban, és a biztos 2014. március 5-én véleményt nyilvánított.

| (74) | Ez a rendelet teljes mértékben tiszteletben tartja az alapvető jogokat és biztosítékokat, és betartja különösen a Charta által elismert elveket, |
| --- | --- |

(74)

Ez a rendelet teljes mértékben tiszteletben tartja az alapvető jogokat és biztosítékokat, és betartja különösen a Charta által elismert elveket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

AZ EUROJUST LÉTREHOZÁSA, CÉLKITŰZÉSEI ÉS FELADATAI

1. cikk

Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségének létrehozása

(1)   Létrejön az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust).

(2)   Az e rendelet által létrehozott Eurojust a 2002/187/IB határozat által létrehozott Eurojust helyébe lép, és annak jogutódja.

(3)   Az Eurojust jogi személyiséggel rendelkezik.

2. cikk

Feladatok

(1)   Az Eurojust támogatja és megerősíti a két vagy több tagállamot érintő, illetve a közös alapokon való bűnüldözést szükségessé tevő, a 3. cikk (1) és (3) bekezdésével összhangban az Eurojust hatáskörébe tartozó súlyos bűncselekményekkel kapcsolatosan nyomozó és büntetőeljárást lefolytató nemzeti hatóságok közötti koordinációt és együttműködést a tagállami hatóságok, az Europol, az Európai Ügyészség és az OLAF által végzett műveletek és az általuk szolgáltatott információk alapján.

(2)   Feladatai végrehajtása során az Eurojust:

| a) | figyelembe veszi a tagállamok illetékes hatóságaitól származó megkereséseket, a Szerződések keretében elfogadott rendelkezések értelmében hatáskörrel rendelkező uniós hatóságok, intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által szolgáltatott, valamint maga az Eurojust által gyűjtött információkat; |
| --- | --- |

a)

figyelembe veszi a tagállamok illetékes hatóságaitól származó megkereséseket, a Szerződések keretében elfogadott rendelkezések értelmében hatáskörrel rendelkező uniós hatóságok, intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által szolgáltatott, valamint maga az Eurojust által gyűjtött információkat;

| b) | megkönnyíti az igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresések és az arra vonatkozó határozatok – ideértve a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközökön alapuló megkereséseket és határozatokat – végrehajtását. |
| --- | --- |

b)

megkönnyíti az igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresések és az arra vonatkozó határozatok – ideértve a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközökön alapuló megkereséseket és határozatokat – végrehajtását.

(3)   Az Eurojust a tagállamok illetékes hatóságai megkeresése alapján, saját kezdeményezésére vagy az az Európai Ügyészség hatáskörének korlátian belül az Európai Ügyészség kérésére látja el feladatait.

3. cikk

Az Eurojust hatásköre

(1)   Az Eurojust az I. mellékletben felsorolt súlyos bűncselekmények tekintetében rendelkezik hatáskörrel. Attól az időponttól kezdődően azonban, hogy az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikkének (2) bekezdésével összhangban megkezdte nyomozati és bűnüldözői feladatainak ellátását, az Eurojust nem gyakorolhatja hatáskörét azon bűncselekmények vonatkozásában, amelyek tekintetében az Európai Ügyészség gyakorolja a hatáskörét, kivéve azokat az eseteket, amelyekben olyan tagállamok is érintettek, amelyek nem vesznek részt az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködésben, e tagállamok kérésére, vagy az Európai Ügyészség kérésére.

(2)   Az Eurojust gyakorolja az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményekre vonatkozó hatáskörét azokban az esetekben, amelyekben az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok érintettek, de amelyekre vonatkozóan az Európai Ügyészség nem rendelkezik hatáskörrel vagy úgy dönt, hogy hatáskörét nem gyakorolja.

Az Eurojust, az Európai Ügyészség és az érintett tagállamok konzultálnak és együttműködnek egymással az Eurojust e bekezdés szerinti hatáskörének gyakorlása érdekében. A hatáskör e bekezdés szerinti gyakorlására vonatkozó gyakorlati részleteket a 47. cikk (3) bekezdésében említett munkamegállapodás szabályozza.

(3)   Az Eurojust az I. mellékletben felsoroltaktól eltérő bűncselekmények tekintetében valamely tagállam illetékes hatóságának megkeresésére szintén nyújthat segítséget a nyomozásokban és a büntetőeljárásokban, feladatkörével összhangban.

(4)   Az Eurojust hatásköre az I. mellékletben felsorolt bűncselekményekhez kapcsolódó bűncselekményekre terjed ki. A következő bűncselekmény-kategóriák minősülnek kapcsolódó bűncselekménynek:

| a) | az I. mellékletben felsorolt súlyos bűncselekmények elkövetéséhez szükséges eszközök megszerzése érdekében elkövetett bűncselekmények; |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben felsorolt súlyos bűncselekmények elkövetéséhez szükséges eszközök megszerzése érdekében elkövetett bűncselekmények;

| b) | az I. mellékletben felsorolt súlyos bűncselekmények elkövetésének megkönnyítése vagy elkövetése céljából elkövetett bűncselekmények; |
| --- | --- |

b)

az I. mellékletben felsorolt súlyos bűncselekmények elkövetésének megkönnyítése vagy elkövetése céljából elkövetett bűncselekmények;

| c) | az I. mellékletben felsorolt súlyos bűncselekmények elkövetői büntetlenségének biztosítása érdekében elkövetett bűncselekmények. |
| --- | --- |

c)

az I. mellékletben felsorolt súlyos bűncselekmények elkövetői büntetlenségének biztosítása érdekében elkövetett bűncselekmények.

(5)   Valamely tagállam illetékes hatóságának megkeresésére az Eurojust segítséget nyújthat olyan nyomozásokhoz és büntetőeljárásokhoz, amelyek csak az említett tagállamot és valamely harmadik országot érintik, feltéve, hogy az említett harmadik országgal az 52. cikk alapján együttműködési megállapodás vagy együttműködést intézményesítő megállapodás jött létre, vagy feltéve, hogy egy konkrét esetben a segítségnyújtáshoz alapvető érdek fűződik.

(6)   Vagy valamely tagállam illetékes hatóságának, vagy a Bizottságnak a megkeresésére az Eurojust segítséget nyújthat olyan nyomozásokban és büntetőeljárásokban, amelyek csak az említett tagállamot érintik, viszont uniós szintű következményekkel járnak. Mielőtt a Bizottság kérésére eljárna, az Eurojust megfelelően konzultál az érintett tagállam illetékes hatóságával. Az említett illetékes hatóság az Eurojust által meghatározott határidőn belül ellenezheti a megkeresés Eurojust általi végrehajtását, álláspontját minden esetben megindokolva.

4. cikk

Az Eurojust operatív feladatkörei

(1)   Az Eurojust:

| a) | tájékoztatja a tagállamok illetékes hatóságait a tudomására hozott olyan nyomozásokról és büntetőeljárásokról, amelyeknek uniós szintű következményei vannak, vagy amelyek a közvetlenül érintetteken túl más tagállamokat is érinthetnek; |
| --- | --- |

a)

tájékoztatja a tagállamok illetékes hatóságait a tudomására hozott olyan nyomozásokról és büntetőeljárásokról, amelyeknek uniós szintű következményei vannak, vagy amelyek a közvetlenül érintetteken túl más tagállamokat is érinthetnek;

| b) | segítséget nyújt a tagállamok illetékes hatóságainak a nyomozások és büntetőeljárások lehető legjobb koordinációjához; |
| --- | --- |

b)

segítséget nyújt a tagállamok illetékes hatóságainak a nyomozások és büntetőeljárások lehető legjobb koordinációjához;

| c) | segítséget nyújt az illetékes tagállami hatóságok közötti együttműködés javításához, különösen az Europol elemzései alapján; |
| --- | --- |

c)

segítséget nyújt az illetékes tagállami hatóságok közötti együttműködés javításához, különösen az Europol elemzései alapján;

| d) | bűnügyekben együttműködik és konzultál az Európai Igazságügyi Hálózattal, többek között igénybe veszi az Európai Igazságügyi Hálózat dokumentációs adatbázisát, és hozzájárul annak fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

d)

bűnügyekben együttműködik és konzultál az Európai Igazságügyi Hálózattal, többek között igénybe veszi az Európai Igazságügyi Hálózat dokumentációs adatbázisát, és hozzájárul annak fejlesztéséhez;

| e) | szorosan együttműködik az Európai Ügyészséggel a hatáskörébe tartozó ügyekben; |
| --- | --- |

e)

szorosan együttműködik az Európai Ügyészséggel a hatáskörébe tartozó ügyekben;

| f) | operatív, technikai és pénzügyi segítséget nyújt a tagállamok határokon átnyúló műveleteihez és nyomozásaihoz, ideértve a közös nyomozócsoportokat is; |
| --- | --- |

f)

operatív, technikai és pénzügyi segítséget nyújt a tagállamok határokon átnyúló műveleteihez és nyomozásaihoz, ideértve a közös nyomozócsoportokat is;

| g) | támogatja az Europol és más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által kifejlesztett, speciális szakértelemmel rendelkező uniós központokat, és adott esetben részt vesz azok munkájában; |
| --- | --- |

g)

támogatja az Europol és más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által kifejlesztett, speciális szakértelemmel rendelkező uniós központokat, és adott esetben részt vesz azok munkájában;

| h) | együttműködik az uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, valamint az EUMSZ V. címe által szabályozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség vonatkozásában létrehozott hálózatokkal; |
| --- | --- |

h)

együttműködik az uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, valamint az EUMSZ V. címe által szabályozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség vonatkozásában létrehozott hálózatokkal;

| i) | támogatja a tagállamoknak az I. mellékletben felsorolt súlyos bűncselekményekkel szembeni küzdelemre irányuló intézkedéseit. |
| --- | --- |

i)

támogatja a tagállamoknak az I. mellékletben felsorolt súlyos bűncselekményekkel szembeni küzdelemre irányuló intézkedéseit.

(2)   Feladatai ellátása során az Eurojust kérése indokainak megjelölése mellett kérheti az érintett tagállamok illetékes hatóságait, hogy:

| a) | konkrét cselekmények tekintetében rendeljenek el nyomozást vagy büntetőeljárást; |
| --- | --- |

a)

konkrét cselekmények tekintetében rendeljenek el nyomozást vagy büntetőeljárást;

| b) | fogadják el azt, hogy egyikük kedvezőbb helyzetben lehet az adott cselekményekkel kapcsolatban a nyomozás vagy a büntetőeljárás elrendelése terén; |
| --- | --- |

b)

fogadják el azt, hogy egyikük kedvezőbb helyzetben lehet az adott cselekményekkel kapcsolatban a nyomozás vagy a büntetőeljárás elrendelése terén;

| c) | koordináljanak az érintett tagállamok illetékes hatóságai között; |
| --- | --- |

c)

koordináljanak az érintett tagállamok illetékes hatóságai között;

| d) | hozzanak létre közös nyomozócsoportot a releváns együttműködési eszközökkel összhangban; |
| --- | --- |

d)

hozzanak létre közös nyomozócsoportot a releváns együttműködési eszközökkel összhangban;

| e) | bocsássanak rendelkezésére a feladatai ellátásához szükséges bármely információt; |
| --- | --- |

e)

bocsássanak rendelkezésére a feladatai ellátásához szükséges bármely információt;

| f) | tegyenek különleges nyomozati intézkedéseket; |
| --- | --- |

f)

tegyenek különleges nyomozati intézkedéseket;

| g) | tegyenek meg a nyomozás vagy a büntetőeljárás szempontjából indokolt bármely egyéb intézkedést. |
| --- | --- |

g)

tegyenek meg a nyomozás vagy a büntetőeljárás szempontjából indokolt bármely egyéb intézkedést.

(3)   Az Eurojustnak lehetősége van továbbá arra, hogy

| a) | az Europol számára véleményeket nyújtson az Europol által végzett elemzések alapján; |
| --- | --- |

a)

az Europol számára véleményeket nyújtson az Europol által végzett elemzések alapján;

| b) | logisztikai támogatást nyújtson, ideértve fordítást, tolmácsolást és koordinációs értekezletek szervezését. |
| --- | --- |

b)

logisztikai támogatást nyújtson, ideértve fordítást, tolmácsolást és koordinációs értekezletek szervezését.

(4)   Ha két vagy több tagállam nem tud megállapodni arról, hogy melyikük rendeljen el nyomozást vagy büntetőeljárást a (2) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti megkeresést követően, az Eurojust írásbeli véleményt bocsát ki az ügyben. Az Eurojust a véleményt haladéktalanul továbbítja az érintett tagállamoknak.

(5)   Az Eurojust valamely illetékes hatóság kérésére vagy saját kezdeményezésére írásbeli véleményt bocsát ki az igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresések és az arra vonatkozó határozatok – ideértve a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközökön alapuló megkereséseket és határozatokat – ismételt megtagadásáról vagy azok végrehajtását érintő nehézségekről, feltéve, hogy az ilyen eseteket nem lehetséges megoldani az illetékes nemzeti hatóságok közötti kölcsönös megállapodás vagy az érintett nemzeti tagok bevonása útján. Az Eurojust a véleményt haladéktalanul továbbítja az érintett tagállamoknak.

(6)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai indokolatlan késedelem nélkül válaszolnak az Eurojustnak a (2) bekezdésben említett megkereséseire, valamint a (4) és (5) bekezdésben említett írásbeli véleményekre. A tagállamok illetékes hatóságai megtagadhatják az ilyen megkeresések végrehajtását vagy az írásbeli vélemény követését, ha az alapvető nemzetbiztonsági érdeket sértene vagy valamely folyamatban lévő nyomozás sikerét vagy valamely egyén biztonságát veszélyeztetné.

5. cikk

Operatív és egyéb feladatkörök gyakorlása

(1)   Az Eurojust a 4. cikk (1) vagy (2) bekezdésében említett intézkedések meghozatalakor egy vagy több érintett nemzeti tagon keresztül jár el. Az e cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a testület az operatív kérdésekre, valamint az operatív ügyekhez közvetlenül kapcsolódó egyéb kérdésekre összpontosít. A testület adminisztratív ügyekkel csak az operatív feladatainak ellátásához szükséges mértékben foglalkozik.

(2)   Az Eurojust testületként jár el:

| a) | a 4. cikk (1) vagy (2) bekezdésében említett intézkedések meghozatalakor:






  i. | az Eurojust által kezelt ügyben érintett egy vagy több nemzeti tag kérésére; |
| --- | --- | --- |

a)

a 4. cikk (1) vagy (2) bekezdésében említett intézkedések meghozatalakor:

i.

az Eurojust által kezelt ügyben érintett egy vagy több nemzeti tag kérésére;

| ii. | ha az ügy olyan nyomozást vagy büntetőeljárást érint, amelynek uniós szintű következményei vannak, vagy amely a közvetlenül érintett tagállamokon kívül más tagállamokat is érinthet; |
| --- | --- |

ii.

ha az ügy olyan nyomozást vagy büntetőeljárást érint, amelynek uniós szintű következményei vannak, vagy amely a közvetlenül érintett tagállamokon kívül más tagállamokat is érinthet;

| b) | a 4. cikk (3), (4) vagy (5) bekezdésében említett bármely intézkedés meghozatalakor; |
| --- | --- |

b)

a 4. cikk (3), (4) vagy (5) bekezdésében említett bármely intézkedés meghozatalakor;

| c) | ha az Eurojust operatív céljainak teljesítésével összefüggő általános kérdés merül fel; |
| --- | --- |

c)

ha az Eurojust operatív céljainak teljesítésével összefüggő általános kérdés merül fel;

| d) | az Eurojust éves költségvetésének elfogadásakor, amely esetben a határozatot a tagjainak kétharmados többségével hozzák meg; |
| --- | --- |

d)

az Eurojust éves költségvetésének elfogadásakor, amely esetben a határozatot a tagjainak kétharmados többségével hozzák meg;

| e) | a 15. cikkben említett programozási dokumentumnak vagy az Eurojust éves tevékenységi jelentésének elfogadásakor, amely esetben a határozatot a tagok kétharmados többségével hozzák meg; |
| --- | --- |

e)

a 15. cikkben említett programozási dokumentumnak vagy az Eurojust éves tevékenységi jelentésének elfogadásakor, amely esetben a határozatot a tagok kétharmados többségével hozzák meg;

| f) | az elnök és az alelnökök 11. cikk szerinti megválasztásakor, illetve felmentésekor; |
| --- | --- |

f)

az elnök és az alelnökök 11. cikk szerinti megválasztásakor, illetve felmentésekor;

| g) | az adminisztratív igazgató kinevezésekor, vagy adott esetben hivatali idejének meghosszabbításakor, illetve tisztségéből a 17. cikk szerint történő visszahívásakor; |
| --- | --- |

g)

az adminisztratív igazgató kinevezésekor, vagy adott esetben hivatali idejének meghosszabbításakor, illetve tisztségéből a 17. cikk szerint történő visszahívásakor;

| h) | a 47. cikk (3) bekezdése és az 52. cikk szerint kötött munkamegállapodások elfogadásakor; |
| --- | --- |

h)

a 47. cikk (3) bekezdése és az 52. cikk szerint kötött munkamegállapodások elfogadásakor;

| i) | a tagjait érintő összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére vonatkozó, többek között érdekeltségi nyilatkozatukkal kapcsolatos szabályok elfogadásakor; |
| --- | --- |

i)

a tagjait érintő összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére vonatkozó, többek között érdekeltségi nyilatkozatukkal kapcsolatos szabályok elfogadásakor;

| j) | jelentések, szakpolitikai dokumentumok, a nemzeti hatóságokat segítő iránymutatások, valamint az Eurojust operatív munkáját érintő vélemények elfogadásakor, ha ezek a dokumentumok stratégiai jellegűek; |
| --- | --- |

j)

jelentések, szakpolitikai dokumentumok, a nemzeti hatóságokat segítő iránymutatások, valamint az Eurojust operatív munkáját érintő vélemények elfogadásakor, ha ezek a dokumentumok stratégiai jellegűek;

| k) | az 53. cikk szerinti összekötő bírák, illetve ügyészek kinevezésekor; |
| --- | --- |

k)

az 53. cikk szerinti összekötő bírák, illetve ügyészek kinevezésekor;

| l) | minden, az e rendelet által nem kifejezetten az igazgatótanács feladatkörébe utalt vagy a 18. cikkel összhangban nem az adminisztratív igazgató felelősségi körébe tartozó határozat meghozatalakor; |
| --- | --- |

l)

minden, az e rendelet által nem kifejezetten az igazgatótanács feladatkörébe utalt vagy a 18. cikkel összhangban nem az adminisztratív igazgató felelősségi körébe tartozó határozat meghozatalakor;

| m) | ha e rendelet másként rendelkezik. |
| --- | --- |

m)

ha e rendelet másként rendelkezik.

(3)   Feladatai ellátása során az Eurojust jelzi, hogy egy vagy több nemzeti tagon keresztül vagy testületként jár-e el.

(4)   A testület operatív igényeinek megfelelően további, a 16. és a 18. cikkben meghatározottakon túlmenő adminisztratív feladatokkal bízhatja meg az adminisztratív igazgatót és az igazgatótanácsot.

Rendkívüli körülmények által indokolt esetben a testület úgy dönthet, hogy átmenetileg felfüggeszti a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröknek az adminisztratív igazgatóra történt átruházását, valamint azon hatásköröket, amelyeket az utóbbi tovább átruházott, és hogy e hatásköröket maga gyakorolhatja vagy átruházhatja valamely tagjára, illetőleg a személyzetnek egy, az adminisztratív igazgatón kívüli tagjára.

(5)   A testület az Eurojust eljárási szabályzatát tagjainak kétharmados többségével fogadja el. Abban az esetben, ha kétharmados többséggel nem sikerül megállapodásra jutni, a határozatot egyszerű többséggel kell meghozni. Az Eurojust eljárási szabályzatát a Tanács végrehajtási jogi aktusok útján hagyja jóvá.

II. FEJEZET

AZ EUROJUST FELÉPÍTÉSE ÉS SZERVEZETE

I. SZAKASZ

Felépítés

6. cikk

Az Eurojust felépítése

Az Eurojust a következőkből épül fel:

| a) | a nemzeti tagok; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti tagok;

| b) | a testület; |
| --- | --- |

b)

a testület;

| c) | az igazgatótanács; |
| --- | --- |

c)

az igazgatótanács;

| d) | az adminisztratív igazgató. |
| --- | --- |

d)

az adminisztratív igazgató.

II. SZAKASZ

Nemzeti tagok

7. cikk

A nemzeti tagok jogállása

(1)   Az Eurojustnak az egyes tagállamok által jogrendszerüknek megfelelően kirendelt egy-egy nemzeti tagja van. A nemzeti tag állandó munkahelye az Eurojust székhelye.

(2)   Minden nemzeti tagot egy helyettes és egy asszisztens segíti a munkájában. A helyettes és az asszisztens állandó munkahelye elviekben az Eurojust székhelye. Az egyes tagállamok dönthetnek úgy, hogy a helyettesnek vagy az asszisztensnek vagy mindkettőnek a tagállamában legyen az állandó munkahelye. Ha a tagállamok ilyen döntést hoznak, erről értesítik a testületet. Ha az Eurojust operatív igényei szükségessé teszik, a testület kérheti a tagállamtól, hogy egy meghatározott időszakban a helyettes vagy az asszisztens vagy mindkettő munkavégzésének helyeként az Eurojust székhelyét jelölje ki. A tagállam indokolatlan késedelem nélkül eleget tesz a testület ilyen kérésének.

(3)   A nemzeti tagot további helyettesek vagy asszisztensek is segíthetik, akiknek – szükség esetén és a testület egyetértésével – állandó munkahelye az Eurojust székhelye lehet. A tagállamok értesítik az Eurojustot és a Bizottságot a nemzeti tagok, a helyettesek és az asszisztensek kinevezéséről.

(4)   A nemzeti tagok és helyetteseik ügyészi, bírói jogállással vagy egy igazságügyi hatóság olyan képviselőinek jogállásával rendelkeznek, akik nemzeti joguk szerint az ügyészek vagy a bírók jogosultságaival egyenértékű jogosultságokkal bírnak. A tagállamok felruházzák őket legalább az e rendeletben említett hatáskörökkel annak érdekében, hogy elláthassák feladataikat.

(5)   A nemzeti tagok és helyetteseik hivatali ideje öt év, amely egyszer megújítható. Azokban az esetekben, amikor a helyettes nem járhat el a nemzeti tag nevében vagy őt nem helyettesítheti, a nemzeti tag hivatali idejének lejártával a tagállamuk egyetértésével hivatali idejének megújításáig vagy felváltásáig hivatalban marad.

(6)   A tagállamok a nemzeti tagokat és a helyetteseket a büntető igazságszolgáltatás terén szerzett igazolható, magas szintű releváns gyakorlati tapasztalat alapján nevezik ki.

(7)   A helyettes eljárhat a nemzeti tag nevében vagy helyettesítheti őt. Az asszisztens szintén eljárhat a nemzeti tag nevében vagy helyettesítheti őt, ha rendelkezik a (4) bekezdésben említett jogállással.

(8)   Az Eurojust és a tagállamok közötti operatív információcserét a nemzeti tagok útján kell lebonyolítani.

(9)   A nemzeti tagok, a helyettesek és az asszisztensek bérét és illetményét a tagállamuk fedezi, a 12. cikk sérelme nélkül.

(10)   Ha a nemzeti tagok, a helyettesek és az asszisztensek az Eurojust feladatainak keretei között járnak el, az e tevékenységekhez kapcsolódó kiadásokat operatív kiadásként kell tekinteni.

8. cikk

A nemzeti tagok hatáskörei

(1)   A nemzeti tagok hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy:

| a) | elősegítsék vagy más módon támogassák bármely kölcsönös jogsegély vagy kölcsönös elismerés iránti megkeresés kibocsátását vagy végrehajtását; |
| --- | --- |

a)

elősegítsék vagy más módon támogassák bármely kölcsönös jogsegély vagy kölcsönös elismerés iránti megkeresés kibocsátását vagy végrehajtását;

| b) | közvetlenül kapcsolatba lépjenek és információt cseréljenek a tagállam bármely illetékes nemzeti hatóságával vagy bármely illetékes uniós szervvel, hivatallal vagy ügynökséggel, ideértve az Európai Ügyészséget is; |
| --- | --- |

b)

közvetlenül kapcsolatba lépjenek és információt cseréljenek a tagállam bármely illetékes nemzeti hatóságával vagy bármely illetékes uniós szervvel, hivatallal vagy ügynökséggel, ideértve az Európai Ügyészséget is;

| c) | közvetlenül kapcsolatba lépjenek és információt cseréljenek bármely illetékes nemzetközi hatósággal, tagállamuk nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban; |
| --- | --- |

c)

közvetlenül kapcsolatba lépjenek és információt cseréljenek bármely illetékes nemzetközi hatósággal, tagállamuk nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban;

| d) | részt vegyenek közös nyomozócsoportokban, ideértve azok felállítását. |
| --- | --- |

d)

részt vegyenek közös nyomozócsoportokban, ideértve azok felállítását.

(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok – nemzeti joguknak megfelelően – további hatáskörökkel ruházhatják fel a nemzeti tagokat. Az említett tagállamok hivatalosan értesítik a Bizottságot és a testületet ezekről a hatáskörökről.

(3)   Az illetékes nemzeti hatóság egyetértésével a nemzeti tagok a nemzeti jogukkal összhangban:

| a) | kölcsönös jogsegély vagy kölcsönös elismerés iránti megkeresést bocsáthatnak ki vagy hajthatnak végre; |
| --- | --- |

a)

kölcsönös jogsegély vagy kölcsönös elismerés iránti megkeresést bocsáthatnak ki vagy hajthatnak végre;

| b) | elrendelhetik, kérhetik vagy végrehajthatják a 2014/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (17) meghatározott nyomozati intézkedéseket; |
| --- | --- |

b)

elrendelhetik, kérhetik vagy végrehajthatják a 2014/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (17) meghatározott nyomozati intézkedéseket;

(4)   Sürgős esetekben, amennyiben nem lehetséges időben azonosítani az illetékes nemzeti hatóságot, vagy azzal időben felvenni a kapcsolatot, a nemzeti tagok hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy a nemzeti joggal összhangban meghozzák a (3) bekezdésben említett intézkedéseket, feltéve, hogy erről a lehető leghamarabb tájékoztatják az illetékes nemzeti hatóságot.

(5)   A nemzeti tag javaslatot nyújthat be a (3) és (4) bekezdésben említett intézkedések végrehajtása érdekében az illetékes nemzeti hatósághoz, amennyiben a (3) és (4) bekezdésben említett hatásköröknek az említett nemzeti tag általi gyakorlása összeférhetetlen

| a) | a tagállam alkotmányos rendjével;
  vagy |
| --- | --- |

a)

a tagállam alkotmányos rendjével;

vagy

| b) | az említett tagállam büntető igazságszolgáltatási rendszerének alapvető jellemzőivel a következők tekintetében:






  i. | a rendőrség, az ügyészek és a bírák közötti hatáskörmegosztás; |
| --- | --- | --- |

b)

az említett tagállam büntető igazságszolgáltatási rendszerének alapvető jellemzőivel a következők tekintetében:

i.

a rendőrség, az ügyészek és a bírák közötti hatáskörmegosztás;

| ii. | a bűnüldöző hatóságok közötti funkcionális feladatmegosztás; vagy |
| --- | --- |

ii.

a bűnüldöző hatóságok közötti funkcionális feladatmegosztás; vagy

| iii. | az érintett tagállam szövetségi felépítése. |
| --- | --- |

iii.

az érintett tagállam szövetségi felépítése.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy az (5) bekezdésben említett esetekben az illetékes nemzeti hatóság indokolatlan késedelem nélkül foglalkozzon a nemzeti tagjuk által benyújtott javaslattal.

9. cikk

A nemzeti nyilvántartásokhoz való hozzáférés

A nemzeti tagok – nemzeti jogukkal összhangban – hozzáféréssel rendelkeznek tagállamuk következő típusú nyilvántartásaihoz, vagy legalább megszerezhetik az azokban tárolt információkat:

| a) | bűnügyi nyilvántartások; |
| --- | --- |

a)

bűnügyi nyilvántartások;

| b) | letartóztatott személyek nyilvántartásai; |
| --- | --- |

b)

letartóztatott személyek nyilvántartásai;

| c) | nyomozati nyilvántartások; |
| --- | --- |

c)

nyomozati nyilvántartások;

| d) | DNS-nyilvántartások; |
| --- | --- |

d)

DNS-nyilvántartások;

| e) | tagállamuk hatóságainak egyéb nyilvántartásai, amennyiben az ilyen információkra szükség van feladataik ellátásához. |
| --- | --- |

e)

tagállamuk hatóságainak egyéb nyilvántartásai, amennyiben az ilyen információkra szükség van feladataik ellátásához.

III. SZAKASZ

A testület

10. cikk

A testület összetétele

(1)   A testület a következőkből áll:

| a) | valamennyi nemzeti tag; és |
| --- | --- |

a)

valamennyi nemzeti tag; és

| b) | amikor a testület irányítási feladatköreit gyakorolja, a Bizottság egy képviselője. |
| --- | --- |

b)

amikor a testület irányítási feladatköreit gyakorolja, a Bizottság egy képviselője.

Az első albekezdés b) pontja szerint kijelölt bizottsági képviselő megegyezik a Bizottság 16. cikk (4) bekezdése szerinti képviselőjével a végrehajtó bizottságban.

(2)   Az adminisztratív igazgató szavazati jog nélkül vesz részt a testület irányítási kérdésekkel foglalkozó ülésein.

(3)   A testület bármely olyan személyt felkérhet az ülésein megfigyelőként való részvételre, akinek a véleménye érdeklődésre tarthat számot.

(4)   A testület tagjait az Eurojust eljárási szabályzata rendelkezéseinek megfelelően tanácsadók vagy szakértők segíthetik.

11. cikk

Az Eurojust elnöke és alelnöke

(1)   A testület tagjainak kétharmados többségével elnököt és két alelnököt választ a nemzeti tagjai közül. Abban az esetben, ha a kétharmados többséget a második választási fordulóban sem sikerül elérni, az alelnököket a testület tagjainak egyszerű többségével kell megválasztani, míg az elnök megválasztásához továbbra is kétharmados többség szükséges.

(2)   Az elnök a testület nevében gyakorolja feladatköreit. Az elnök a következő feladatokat látja el:

| a) | képviseli az Eurojustot; |
| --- | --- |

a)

képviseli az Eurojustot;

| b) | összehívja a testület és az igazgatótanács üléseit és elnököl azokon, valamint tájékoztatja a testületet bármely, az érdeklődésére számot tartó kérdésről; |
| --- | --- |

b)

összehívja a testület és az igazgatótanács üléseit és elnököl azokon, valamint tájékoztatja a testületet bármely, az érdeklődésére számot tartó kérdésről;

| c) | irányítja a testület munkáját, és ellenőrzi az Eurojust adminisztratív igazgató általi napi szintű irányítását; |
| --- | --- |

c)

irányítja a testület munkáját, és ellenőrzi az Eurojust adminisztratív igazgató általi napi szintű irányítását;

| d) | ellátja az Eurojust eljárási szabályzatában előírt bármely egyéb feladatot. |
| --- | --- |

d)

ellátja az Eurojust eljárási szabályzatában előírt bármely egyéb feladatot.

(3)   Az alelnökök ellátják a (2) bekezdésben foglalt azon feladatköröket, amelyekkel az elnök megbízza őket. Helyettesítik az elnököt, amennyiben az feladatai ellátásában akadályoztatva van. Az elnököt és az alelnököket meghatározott feladataik ellátásában az Eurojust adminisztratív személyzete segíti.

(4)   Az elnök és az alelnökök hivatali ideje négy év. Egy alkalommal újraválaszthatók.

(5)   Amikor egy nemzeti tagot az Eurojust elnökévé vagy alelnökévé választanak, hivatali idejét meg kell hosszabbítani annak biztosítása érdekében, hogy elláthassa elnöki vagy alelnöki feladatkörét.

(6)   Amennyiben az elnök vagy az alelnök már nem felel meg a feladatai teljesítéséhez szükséges feltételeknek, a testület – tagjai egyharmadának javaslatára – felmentheti őt a tisztségéből. A határozat elfogadásához az érintett elnökön vagy alelnökön kívül a testület tagjainak kétharmados többsége szükséges.

(7)   Amikor egy nemzeti tagot az Eurojust elnökévé választanak, az érintett tagállam az adott nemzeti tag elnöki megbízatásának idejére egy másik, megfelelő képesítéssel rendelkező személyt rendelhet ki a nemzeti iroda megerősítése érdekében.

Az ilyen személy kirendelése mellett döntő tagállamok a 12. cikkel összhangban ellentételezésért folyamodhatnak.

12. cikk

Ellentételezési mechanizmus az elnöki posztra való megválasztás esetén

(1)   A Tanács – a Bizottság javaslatára – 2019. december 12-ig végrehajtási jogi aktusok útján megállapítja a 11. cikk (7) bekezdése szerinti ellentételezési mechanizmust, amelyet azon tagállamok rendelkezésére bocsátanak, amelyek nemzeti tagját elnökké választották.

(2)   Az ellentételezést bármely tagállam igénybe veheti, ha:

| a) | nemzeti tagját elnökké választották; és |
| --- | --- |

a)

nemzeti tagját elnökké választották; és

| b) | a testülettől kérelmezi az ellentételezést, és igazolja, hogy a nemzeti iroda megerősítésére a megnövekedett munkamennyiség miatt szükség van. |
| --- | --- |

b)

a testülettől kérelmezi az ellentételezést, és igazolja, hogy a nemzeti iroda megerősítésére a megnövekedett munkamennyiség miatt szükség van.

(3)   A nyújtott ellentételezés a kirendelt személy nemzeti fizetése 50 %-ának megfelelő összeg. A megélhetési költségek és egyéb kapcsolódó költségek ellentételezése a külföldre kirendelt uniós tisztviselőkéhez vagy egyéb tisztviselőkéhez hasonló módon történik.

(4)   Az ellentételezési mechanizmus költségeit az Eurojust költségvetése fedezi.

13. cikk

A testület ülései

(1)   A testület üléseit az elnök hívja össze.

(2)   A testület havonta legalább egy ülést tart. Ezenkívül összeül elnöke kezdeményezésére, a Bizottság kérésére a testület adminisztratív feladatainak megvitatása céljából vagy tagjai legalább egyharmadának kérésére.

(3)   Az Eurojust megküldi az Európai Ügyészség részére a testület üléseinek napirendjét, amikor olyan kérdésekről tárgyalnak, amelyek az Európai Ügyészség feladatainak ellátása szempontjából relevánsak Az Eurojust felkéri az Európai Ügyészséget, hogy szavazati jog nélkül részt vegyen az ilyen üléseken. Amikor az Európai Ügyészséget felkérik a testület ülésén való részvételre, az Eurojust az Európai Ügyészség rendelkezésére kell, hogy bocsássa a napirendet alátámasztó releváns dokumentumokat.

14. cikk

A testületben való szavazás szabályai

(1)   Eltérő rendelkezés hiányában, valamint amikor nem érhető el konszenzus, a testület a tagjainak többségével hozza meg határozatait.

(2)   Minden tag egy szavazattal rendelkezik. Valamely szavazati joggal rendelkező tag távollétében a helyettese jogosult szavazati jogának gyakorlására a 7. cikk (7) bekezdésében foglalt feltételek mellett. A helyettes távollétében az asszisztens is jogosult a szavazati jog gyakorlására a 7. cikk (7) bekezdésében foglalt feltételek mellett.

15. cikk

Éves és többéves programozás

(1)   A testület minden év november 30-ig a programozási dokumentumot fogad el, amely tartalmazza az adminisztratív igazgató által – a Bizottság véleményének figyelembevételével – elkészített tervezeten alapuló éves és többéves programozást. A testület továbbítja a programozási dokumentumot az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Ügyészségnek. A programozási dokumentum az Unió általános költségvetésének végső elfogadása után válik véglegessé, és szükség esetén annak megfelelően kiigazítandó.

(2)   Az éves munkaprogram tartalmazza a célkitűzések részletes leírását és a várt eredményeket, ideértve a teljesítménymutatókat is. Tartalmazza továbbá a finanszírozandó intézkedések leírását, valamint feltünteti az egyes intézkedésekhez elkülönített pénzügyi és emberi erőforrásokat, a tevékenységalapú költségvetés-tervezés és irányítás elveivel összhangban. Az éves munkaprogram összhangban van a (4) bekezdésben említett többéves munkaprogrammal. Egyértelműen feltünteti, hogy az előző költségvetési évhez képest mely feladatokat vették fel, változtatták meg vagy törölték.

(3)   A testület az Eurojust új feladattal történő felruházása esetén módosítja az elfogadott éves munkaprogramot. Az éves munkaprogram bármely érdemi módosítását az eredeti éves munkaprogramra elfogadására vonatkozóval megegyező eljárással kell elfogadni. A testület felruházhatja az adminisztratív igazgatót az éves munkaprogram nem érdemi módosításainak elfogadására vonatkozó hatáskörrel.

(4)   A többéves munkaprogram tartalmazza az átfogó stratégiai programozást, ideértve a célkitűzéseket, a harmadik országok hatóságaival és a nemzetközi szervezetekkel való, 52. cikk szerinti együttműködésre vonatkozó stratégiát, a várt eredményeket és a teljesítménymutatókat. Meghatározza továbbá az erőforrás-programozást, ideértve a többéves költségvetést és a személyzetet. Az erőforrás-programozást évente naprakésszé kell tenni. A stratégiai programozást adott esetben és különösen a 69. cikkben említett értékelés eredményének figyelembevétele érdekében naprakésszé kell tenni.

IV. SZAKASZ

Az igazgatótanács

16. cikk

Az igazgatótanács működése

(1)   A testületet igazgatótanács segíti. Az igazgatótanács felel az Eurojust megfelelő működését biztosító adminisztratív határozatok meghozataláért. A testület által elfogadandó egyéb adminisztratív ügyekben az adminisztratív igazgató által végzendő szükséges előkészítő munkát az igazgatótanács felügyeli. Az igazgatótanács nem vehet részt az Eurojust 4. és 5. cikkben említett operatív feladatköreiben.

(2)   Az igazgatótanács konzultálhat a testülettel feladatai ellátása során.

(3)   Az igazgatótanács továbbá:

| a) | az adminisztratív igazgató által készített tervezet alapján felülvizsgálja az Eurojust 15. cikkben említett programozási dokumentumát, és elfogadás céljából továbbítja azt a testület részére; |
| --- | --- |

a)

az adminisztratív igazgató által készített tervezet alapján felülvizsgálja az Eurojust 15. cikkben említett programozási dokumentumát, és elfogadás céljából továbbítja azt a testület részére;

| b) | a csalással kapcsolatos kockázatokkal arányos csalás elleni stratégiát fogad el az Eurojustra vonatkozóan, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségeit és hasznait, valamint az adminisztratív igazgató által készített tervezet alapján; |
| --- | --- |

b)

a csalással kapcsolatos kockázatokkal arányos csalás elleni stratégiát fogad el az Eurojustra vonatkozóan, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségeit és hasznait, valamint az adminisztratív igazgató által készített tervezet alapján;

| c) | megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (18) megállapított, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek) betartására vonatkozóan, a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

c)

megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (18) megállapított, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek) betartására vonatkozóan, a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban;

| d) | biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből, értékelésekből és vizsgálatokból – ideértve az európai adatvédelmi biztos és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatait is – származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követését; |
| --- | --- |

d)

biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből, értékelésekből és vizsgálatokból – ideértve az európai adatvédelmi biztos és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatait is – származó megállapítások és ajánlások megfelelő nyomon követését;

| e) | meghoz minden határozatot az Eurojust belső igazgatási felépítésének kialakítására, és szükség esetén módosítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

e)

meghoz minden határozatot az Eurojust belső igazgatási felépítésének kialakítására, és szükség esetén módosítására vonatkozóan;

| f) | az igazgatási és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése céljából, az adminisztratív igazgató 18. cikkben meghatározott felelősségi körének sérelme nélkül segítséget és tanácsadást nyújt az adminisztratív igazgató részére a testület határozatainak végrehajtásához; |
| --- | --- |

f)

az igazgatási és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése céljából, az adminisztratív igazgató 18. cikkben meghatározott felelősségi körének sérelme nélkül segítséget és tanácsadást nyújt az adminisztratív igazgató részére a testület határozatainak végrehajtásához;

| g) | elvégez minden további adminisztratív feladatot, amellyel a testület az 5. cikk (4) bekezdése értelmében megbízza; |
| --- | --- |

g)

elvégez minden további adminisztratív feladatot, amellyel a testület az 5. cikk (4) bekezdése értelmében megbízza;

| h) | a 64. cikknek megfelelően elfogadja az Eurojustra alkalmazandó pénzügyi szabályokat; |
| --- | --- |

h)

a 64. cikknek megfelelően elfogadja az Eurojustra alkalmazandó pénzügyi szabályokat;

| i) | a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdésén és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 6. cikkén alapuló határozatot fogad el a kinevezésre jogosult hatóság releváns hatásköreinek az adminisztratív igazgatóra történő átruházásáról, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett e hatáskör-átruházás felfüggeszthető; az adminisztratív igazgató jogosult e hatásköröket további személyekre átruházni; |
| --- | --- |

i)

a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdésén és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 6. cikkén alapuló határozatot fogad el a kinevezésre jogosult hatóság releváns hatásköreinek az adminisztratív igazgatóra történő átruházásáról, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett e hatáskör-átruházás felfüggeszthető; az adminisztratív igazgató jogosult e hatásköröket további személyekre átruházni;

| j) | felülvizsgálja és elfogadás céljából továbbítja a testület részére az Eurojust éves költségvetésének tervezetét; |
| --- | --- |

j)

felülvizsgálja és elfogadás céljából továbbítja a testület részére az Eurojust éves költségvetésének tervezetét;

| k) | felülvizsgálja és elfogadás céljából továbbítja a testület részére az Eurojust éves tevékenységi jelentésének tervezetét; |
| --- | --- |

k)

felülvizsgálja és elfogadás céljából továbbítja a testület részére az Eurojust éves tevékenységi jelentésének tervezetét;

| l) | elszámolási tisztviselőt és adatvédelmi tisztviselőt nevez ki, akik feladataik ellátása során feladatkörükben függetlenül járnak el. |
| --- | --- |

l)

elszámolási tisztviselőt és adatvédelmi tisztviselőt nevez ki, akik feladataik ellátása során feladatkörükben függetlenül járnak el.

(4)   Az igazgatótanács az Eurojust elnökéből és alelnökeiből, a Bizottság egy képviselőjéből és a testület két másik tagjából áll, akiket az Eurojust eljárási szabályzatának megfelelően, kétéves rotációs rendszer alkalmazásával jelölnek ki. Az adminisztratív igazgató szavazati jog nélkül részt vesz az igazgatótanács ülésein.

(5)   Az Eurojust elnöke az igazgatótanács elnöke. Az igazgatótanács a tagjainak többségével hozza meg határozatait. Minden tag egy szavazattal rendelkezik. Szavazategyenlőség esetén az Eurojust elnökének szavazata dönt.

(6)   Az igazgatótanács tagjainak hivatali ideje akkor jár le, amikor nemzeti tagként, elnökként vagy alelnökként betöltött hivatali idejük lejár.

(7)   Az igazgatótanács havonta legalább egy alkalommal ülésezik. Ezenkívül elnöke kezdeményezésére, a Bizottság kérésére vagy legalább két másik tagja kérésére is összeül.

(8)   Az Eurojust megküldi az Európai Ügyészség részére az igazgatótanács üléseinek napirendjét, és konzultál az Európai Ügyészséggel arról, hogy szükséges-e részt vennie ezeken az üléseken. Az Eurojust felkéri az Európai Ügyészséget szavazati jog nélküli részvételre, amikor olyan kérdésekről tárgyalnak, amelyek az Európai Ügyészség működése szempontjából relevánsak.

Amikor az Európai Ügyészséget felkérik az igazgatótanács ülésén való részvételre, az Eurojust az Európai Ügyészség rendelkezésére bocsátja a napirendet alátámasztó releváns dokumentumokat.

V. SZAKASZ

Az adminisztratív igazgató

17. cikk

Az adminisztratív igazgató jogállása

(1)   Az adminisztratív igazgatót az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének a) pontja értelmében az Eurojust ideiglenes alkalmazottjaként foglalkoztatják.

(2)   Az adminisztratív igazgatót nyílt és átlátható kiválasztási eljárást követően, az igazgatótanács által javasolt jelöltek listájáról a testület nevezi ki az Eurojust eljárási szabályzatának megfelelően. Az adminisztratív igazgató munkaszerződésének megkötése céljából az Eurojustot az Eurojust elnöke képviseli.

(3)   Az adminisztratív igazgató hivatali ideje négy év. Ezen időszak végére az igazgatótanács értékelést készít, amely figyelembe veszi az adminisztratív igazgató teljesítményének értékelését.

(4)   A testület – az igazgatótanács (3) bekezdésben említett értékelését figyelembe vevő javaslata alapján eljárva – egyszer, legfeljebb négy évre meghosszabbíthatja az adminisztratív igazgató hivatali idejét.

(5)   Az az adminisztratív igazgató, akinek hivatali idejét meghosszabbították, a teljes hivatali idő lejártát követően nem vehet részt az ugyanazon munkakör betöltésére irányuló másik kiválasztási eljárásban.

(6)   Az adminisztratív igazgató a testületnek tartozik elszámolással.

(7)   Az adminisztratív igazgató hivatalából csak az igazgatótanács javaslata alapján hozott testületi határozat értelmében hívható vissza.

18. cikk

Az adminisztratív igazgató felelősségi köre

(1)   Az Eurojustot adminisztratív szempontból adminisztratív igazgatója irányítja.

(2)   Az adminisztratív igazgató – a testület vagy az igazgatótanács hatáskörének sérelme nélkül – feladatait teljesítése során függetlenül jár el, egyetlen kormánytól vagy egyetlen más szervtől sem kérhet vagy fogadhat el utasítást.

(3)   Az adminisztratív igazgató az Eurojust jogi képviselője.

(4)   Az adminisztratív igazgató felelős az Eurojustra ruházott igazgatási feladatok végrehajtásáért, különösen a következőkért:

| a) | az Eurojust napi szintű igazgatása és személyzeti igazgatás; |
| --- | --- |

a)

az Eurojust napi szintű igazgatása és személyzeti igazgatás;

| b) | a testület és az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

a testület és az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtása;

| c) | a 15. cikkben említett programozási dokumentum elkészítése és az igazgatótanácshoz felülvizsgálat céljából történő benyújtása; |
| --- | --- |

c)

a 15. cikkben említett programozási dokumentum elkészítése és az igazgatótanácshoz felülvizsgálat céljából történő benyújtása;

| d) | a 15. cikkben említett programozási dokumentum t végrehajtása, valamint jelentéstétel annak végrehajtásáról az igazgatótanácsnak és a testületnek; |
| --- | --- |

d)

a 15. cikkben említett programozási dokumentum t végrehajtása, valamint jelentéstétel annak végrehajtásáról az igazgatótanácsnak és a testületnek;

| e) | az Eurojust tevékenységeiről szóló éves jelentés elkészítése, valamint az igazgatótanácshoz felülvizsgálat, a testülethez pedig elfogadás céljából történő benyújtása; |
| --- | --- |

e)

az Eurojust tevékenységeiről szóló éves jelentés elkészítése, valamint az igazgatótanácshoz felülvizsgálat, a testülethez pedig elfogadás céljából történő benyújtása;

| f) | cselekvési terv készítése a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből, értékelésekből és vizsgálatokból – ideértve az európai adatvédelmi biztos és az OLAF vizsgálatait – levont következtetések nyomon követése céljából, valamint évente kétszer jelentéstétel az előrelépésekről a testületnek, az igazgatótanácsnak, a Bizottságnak és az európai adatvédelmi biztosnak; |
| --- | --- |

f)

cselekvési terv készítése a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből, értékelésekből és vizsgálatokból – ideértve az európai adatvédelmi biztos és az OLAF vizsgálatait – levont következtetések nyomon követése céljából, valamint évente kétszer jelentéstétel az előrelépésekről a testületnek, az igazgatótanácsnak, a Bizottságnak és az európai adatvédelmi biztosnak;

| g) | az Eurojust csalás elleni stratégiájának kidolgozása és az igazgatótanácshoz elfogadás céljából történő benyújtása; |
| --- | --- |

g)

az Eurojust csalás elleni stratégiájának kidolgozása és az igazgatótanácshoz elfogadás céljából történő benyújtása;

| h) | az Eurojustra alkalmazandó pénzügyi szabályzat tervezetének elkészítése; |
| --- | --- |

h)

az Eurojustra alkalmazandó pénzügyi szabályzat tervezetének elkészítése;

| i) | az Eurojust tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatás-tervezetének elkészítése és költségvetésének végrehajtása; |
| --- | --- |

i)

az Eurojust tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatás-tervezetének elkészítése és költségvetésének végrehajtása;

| j) | az Eurojust személyzete tekintetében a személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek által a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatáskörök (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörei) gyakorlása; |
| --- | --- |

j)

az Eurojust személyzete tekintetében a személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek által a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatáskörök (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörei) gyakorlása;

| k) | az Eurojust operatív munkájának elősegítéséhez szükséges adminisztratív támogatás biztosítása; |
| --- | --- |

k)

az Eurojust operatív munkájának elősegítéséhez szükséges adminisztratív támogatás biztosítása;

| l) | az elnök és az alelnökök számára a feladataik ellátása során történő támogatás nyújtásának biztosítása; |
| --- | --- |

l)

az elnök és az alelnökök számára a feladataik ellátása során történő támogatás nyújtásának biztosítása;

| m) | az Eurojust éves költségvetésére irányuló javaslattervezet elkészítése, amelyet a testület általi elfogadást megelőzően az igazgatótanács felülvizsgál. |
| --- | --- |

m)

az Eurojust éves költségvetésére irányuló javaslattervezet elkészítése, amelyet a testület általi elfogadást megelőzően az igazgatótanács felülvizsgál.

III. FEJEZET

OPERATÍV ÜGYEK

19. cikk

Koordinációs ügyeleti mechanizmus

(1)   Feladatainak sürgős esetekben történő ellátása érdekében az Eurojust koordinációs ügyeleti mechanizmust működtet, amely bármikor képes a hozzá beérkező megkeresések fogadására és feldolgozására. A koordinációs ügyeleti mechanizmus a hét minden napján 24 órában elérhető.

(2)   A koordinációs ügyeleti mechanizmus tagállamonként egy koordinációs ügyeleti kapcsolattartóból áll, aki lehet a nemzeti tag, annak helyettese, a nemzeti tagot helyettesíteni jogosult asszisztens, vagy egy kirendelt nemzeti szakértő. A koordinációs ügyeleti kapcsolattartó a hét minden napján 24 órában képes eljárni.

(3)   A koordinációs ügyeleti kapcsolattartók hatékonyan és haladéktalanul eljárnak a megkeresés tagállamukban történő teljesítésével kapcsolatban.

20. cikk

Eurojust nemzeti koordinációs rendszer

(1)   Minden tagállam kinevez egy vagy több nemzeti Eurojust levelezőt.

(2)   A tagállamok által az (1) bekezdés értelmében kijelölt nemzeti levelezők rendelkeznek a feladataik ellátásához szükséges készségekkel és tapasztalattal.

(3)   Minden egyes tagállam létrehoz egy Eurojust nemzeti koordinációs rendszert a következők munkája összehangolásának biztosítása érdekében:

| a) | a nemzeti Eurojust levelezők; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti Eurojust levelezők;

| b) | az Európai Ügyészség hatáskörével kapcsolatos kérdésekben eljáró nemzeti levelezők; |
| --- | --- |

b)

az Európai Ügyészség hatáskörével kapcsolatos kérdésekben eljáró nemzeti levelezők;

| c) | az Eurojust terrorizmus ügyében eljáró nemzeti levelezője; |
| --- | --- |

c)

az Eurojust terrorizmus ügyében eljáró nemzeti levelezője;

| d) | az Európai Igazságügyi Hálózat bűnügyi nemzeti levelezője és az Európai Igazságügyi Hálózat legfeljebb három egyéb kapcsolattartója; |
| --- | --- |

d)

az Európai Igazságügyi Hálózat bűnügyi nemzeti levelezője és az Európai Igazságügyi Hálózat legfeljebb három egyéb kapcsolattartója;

| e) | a közös nyomozócsoportok hálózatának, valamint a 2002/494/IB, a 2007/845/IB és a 2008/852/IB határozattal létrehozott hálózatoknak a nemzeti tagjai vagy kapcsolattartói; |
| --- | --- |

e)

a közös nyomozócsoportok hálózatának, valamint a 2002/494/IB, a 2007/845/IB és a 2008/852/IB határozattal létrehozott hálózatoknak a nemzeti tagjai vagy kapcsolattartói;

| f) | adott esetben bármely egyéb releváns igazságügyi hatóság. |
| --- | --- |

f)

adott esetben bármely egyéb releváns igazságügyi hatóság.

(4)   Az (1) és a (3) bekezdésben említett személyek megőrzik a nemzeti jog szerinti beosztásukat és jogállásukat, anélkül, hogy ennek jelentős hatása lenne az e rendelet szerinti feladataik ellátására.

(5)   A nemzeti Eurojust levelezők felelősek az Eurojust nemzeti koordinációs rendszer működéséért. Ha több Eurojust levelezőt neveznek ki, akkor egyikük felelős az Eurojust nemzeti koordinációs rendszerük működéséért.

(6)   A nemzeti tagok az Eurojust nemzeti koordinációs rendszerük minden olyan üléséről tájékoztatást kapnak, ahol a kezelt ügyekkel kapcsolatos kérdéseket vitatnak meg. A nemzeti tagok szükség szerint részt vesznek az ilyen üléseken.

(7)   Az egyes Eurojust nemzeti koordinációs rendszerek megkönnyítik az Eurojust feladatainak az érintett tagállamon belüli elvégzését, különösen azáltal, hogy:

| a) | biztosítják, hogy a 23. cikkben említett ügyviteli rendszer hatékony és megbízható módon kapja meg az érintett tagállammal kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

a)

biztosítják, hogy a 23. cikkben említett ügyviteli rendszer hatékony és megbízható módon kapja meg az érintett tagállammal kapcsolatos információkat;

| b) | segítenek annak meghatározásában, hogy egy adott megkeresést az Eurojust vagy az Európai Igazságügyi Hálózat segítségnyújtását igénybe véve kell-e kezelni; |
| --- | --- |

b)

segítenek annak meghatározásában, hogy egy adott megkeresést az Eurojust vagy az Európai Igazságügyi Hálózat segítségnyújtását igénybe véve kell-e kezelni;

| c) | segítik a nemzeti tagot az igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresések és az arra vonatkozó határozatok – ideértve a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközökön alapuló megkereséseket és határozatokat – végrehajtása tekintetében illetékes hatóságok azonosításában; |
| --- | --- |

c)

segítik a nemzeti tagot az igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresések és az arra vonatkozó határozatok – ideértve a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközökön alapuló megkereséseket és határozatokat – végrehajtása tekintetében illetékes hatóságok azonosításában;

| d) | szoros kapcsolatot tartanak fenn az Europol nemzeti egységével, az Európai Igazságügyi Hálózat egyéb levelezőivel és egyéb releváns illetékes nemzeti hatóságokkal. |
| --- | --- |

d)

szoros kapcsolatot tartanak fenn az Europol nemzeti egységével, az Európai Igazságügyi Hálózat egyéb levelezőivel és egyéb releváns illetékes nemzeti hatóságokkal.

(8)   A (7) bekezdésben említett célkitűzések teljesítése érdekében az (1) bekezdésben és a (3) bekezdés a), b) és c) pontjában említett személyeknek kötelező, a (3) bekezdés d) és e) pontjában említett személyeknek vagy hatóságoknak pedig lehetőségük van e cikkel, valamint a 23., a 24., a 25. és a 34. cikkel összhangban az ügyviteli rendszerhez kapcsolódni. Az ügyviteli rendszerhez való kapcsolódás költségét az Unió általános költségvetése fedezi.

(9)   Az Eurojust nemzeti koordinációs rendszer létrehozása és a nemzeti levelező kinevezése nem akadályozza a nemzeti tag és a tagállama illetékes hatóságai közötti közvetlen kapcsolatfelvételt.

21. cikk

Információcsere a tagállamokkal és a nemzeti tagok között

(1)   A tagállamok illetékes hatóságai a 2. és 4. cikk szerint és az alkalmazandó uniós adatvédelmi szabályokkal összhangban kicserélik az Eurojusttal az összes olyan információt, amelyre az Eurojustnak feladatai ellátásához szüksége van. Ez kiterjed legalább az e cikk (4), (5) és (6) bekezdésében említett információkra.

(2)   Az Eurojustnak történő információtovábbítás csak akkor értelmezhető az adott esetben az Eurojust általi segítségnyújtásra irányuló megkeresésként, ha valamely illetékes hatóság ezt kifejezetten kiköti.

(3)   A nemzeti tagok előzetes engedély nélkül kicserélik egymással vagy illetékes nemzeti hatóságaikkal az Eurojust feladatainak ellátásához szükséges összes információt. Az illetékes nemzeti hatóságok különösen azonnal tájékoztatják nemzeti tagjaikat valamely őket érintő ügyről.

(4)   Az illetékes nemzeti hatóságok tájékoztatják nemzeti tagjaikat a közös nyomozócsoportok létrehozásáról, valamint e csoportok tevékenységének eredményeiről.

(5)   Az illetékes nemzeti hatóságok indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatják nemzeti tagjaikat bármely olyan ügyről, amely legalább három tagállamot érint, és amelyre vonatkozóan legalább két tagállam részére továbbítottak igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresést vagy arra vonatkozó határozatot, ideértve a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközökön alapuló megkereséseket vagy határozatokat, amennyiben a következők valamelyike vagy a következők közül több fennáll:

| a) | az adott bűncselekmény a megkereső vagy a kibocsátó tagállamban olyan szabadságvesztés-büntetéssel vagy szabadságelvonással járó intézkedéssel büntetendő, amelynek legmagasabb büntetési tétele – az érintett tagállam döntésétől függően – legalább öt vagy hat év, valamint szerepel a következő felsorolásban:






  i. | emberkereskedelem; |
| --- | --- | --- |

a)

az adott bűncselekmény a megkereső vagy a kibocsátó tagállamban olyan szabadságvesztés-büntetéssel vagy szabadságelvonással járó intézkedéssel büntetendő, amelynek legmagasabb büntetési tétele – az érintett tagállam döntésétől függően – legalább öt vagy hat év, valamint szerepel a következő felsorolásban:

i.

emberkereskedelem;

| ii. | szexuális zaklatás és szexuális kizsákmányolás, ideértve a gyermekpornográfiát és a gyermekkel való, szexuális célú kapcsolatfelvételt; |
| --- | --- |

ii.

szexuális zaklatás és szexuális kizsákmányolás, ideértve a gyermekpornográfiát és a gyermekkel való, szexuális célú kapcsolatfelvételt;

| iii. | kábítószer-kereskedelem; |
| --- | --- |

iii.

kábítószer-kereskedelem;

| iv. | lőfegyverek, részeik vagy alkotóelemeik, illetve lőszerek és robbanóanyagok tiltott kereskedelme; |
| --- | --- |

iv.

lőfegyverek, részeik vagy alkotóelemeik, illetve lőszerek és robbanóanyagok tiltott kereskedelme;

| v. | korrupció; |
| --- | --- |

v.

korrupció;

| vi. | az Unió pénzügyi érdekei elleni bűncselekmény; |
| --- | --- |

vi.

az Unió pénzügyi érdekei elleni bűncselekmény;

| vii. | pénz vagy más fizetőeszközök hamisítása; |
| --- | --- |

vii.

pénz vagy más fizetőeszközök hamisítása;

| viii. | pénzmosás; |
| --- | --- |

viii.

pénzmosás;

| ix. | számítógépes bűnözés; |
| --- | --- |

ix.

számítógépes bűnözés;

| b) | arra utaló tények merültek fel, hogy bűnszervezet is érintett az ügyben; |
| --- | --- |

b)

arra utaló tények merültek fel, hogy bűnszervezet is érintett az ügyben;

| c) | arra mutató jelek, hogy az ügy jelentős határokon átnyúló dimenzióval rendelkezhet, vagy uniós szintű következményekkel járhat, vagy hogy a közvetlenül érintett tagállamokon kívül más tagállamokat is érinthet. |
| --- | --- |

c)

arra mutató jelek, hogy az ügy jelentős határokon átnyúló dimenzióval rendelkezhet, vagy uniós szintű következményekkel járhat, vagy hogy a közvetlenül érintett tagállamokon kívül más tagállamokat is érinthet.

(6)   Az illetékes nemzeti hatóságok tájékoztatják nemzeti tagjaikat a következőkről:

| a) | olyan esetek, amelyekben joghatósági összeütközések merültek fel vagy ilyenek felmerülése várható; |
| --- | --- |

a)

olyan esetek, amelyekben joghatósági összeütközések merültek fel vagy ilyenek felmerülése várható;

| b) | olyan ellenőrzött szállítások, amelyek legalább három olyan országot érintenek, amelyből legalább kettő tagállam; |
| --- | --- |

b)

olyan ellenőrzött szállítások, amelyek legalább három olyan országot érintenek, amelyből legalább kettő tagállam;

| c) | az igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresések és az arra vonatkozó határozatok végrehajtásának ismételt nehézségei vagy megtagadásai, a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközökön alapuló megkeresésekkel és határozatokkal kapcsolatos nehézségeket vagy megtagadásokat is ideértve. |
| --- | --- |

c)

az igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresések és az arra vonatkozó határozatok végrehajtásának ismételt nehézségei vagy megtagadásai, a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközökön alapuló megkeresésekkel és határozatokkal kapcsolatos nehézségeket vagy megtagadásokat is ideértve.

(7)   A nemzeti hatóságok nem kötelesek egy adott esettel kapcsolatban információt szolgáltatni, ha ez alapvető nemzetbiztonsági érdekeket sértene; vagy egyének biztonságát veszélyeztetné.

(8)   Ez a cikk nem érinti a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokban vagy egyezményekben foglalt feltételeket, ideértve az egyszer szolgáltatott információk felhasználására vonatkozó, harmadik országok által meghatározott bármely feltételt.

(9)   Ez a cikk nem érinti az Eurojust részére történő információtovábbításra vonatkozó egyéb kötelezettségeket, ideértve a 2005/671/IB tanácsi határozatot (19).

(10)   Az e cikkben említett információkat az Eurojust által meghatározott strukturált módon kell megadni. Az illetékes nemzeti hatóság nem köteles az ilyen információkat megadni, ha azt korábban már – e rendelet más rendelkezéseinek megfelelően – továbbították az Eurojustnak.

22. cikk

Az Eurojust által az illetékes nemzeti hatóságok számára nyújtott információ

(1)   Az Eurojust indokolatlan késedelem nélkül információt nyújt az illetékes nemzeti hatóságok számára az információkezelés eredményeiről, ideértve a már az ügyviteli rendszerben tárolt ügyekkel való kapcsolatok fennállását. Ez az információ személyes adatokat is tartalmazhat.

(2)   Ha valamely illetékes nemzeti hatóság információ nyújtását kéri az Eurojusttól egy megadott időkereten belül, az Eurojust ezen időkereten belül továbbítja ezt az információt.

23. cikk

Ügyviteli rendszer, tárgymutató és ideiglenes munkafájlok

(1)   Az Eurojust ügyviteli rendszert hoz létre, amely ideiglenes munkafájlokból és egy olyan tárgymutatóból áll, amely a II. mellékletben említett személyes adatokat és nem személyes adatokat tartalmazza.

(2)   Az ügyviteli rendszer célja:

| a) | azon nyomozások és büntetőeljárások lefolytatásának és összehangolásának támogatása, amelyekhez az Eurojust segítséget nyújt, különösen az információk közötti kereszthivatkozások révén; |
| --- | --- |

a)

azon nyomozások és büntetőeljárások lefolytatásának és összehangolásának támogatása, amelyekhez az Eurojust segítséget nyújt, különösen az információk közötti kereszthivatkozások révén;

| b) | a folyamatban levő nyomozásokról és a büntetőeljárásokról szóló információkhoz való hozzáférés megkönnyítése; |
| --- | --- |

b)

a folyamatban levő nyomozásokról és a büntetőeljárásokról szóló információkhoz való hozzáférés megkönnyítése;

| c) | a személyes adatok Eurojust általi kezelése tekintetében a jogszerűség és az alkalmazandó adatvédelmi szabályok Eurojust általi betartása ellenőrzésének elősegítése. |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok Eurojust általi kezelése tekintetében a jogszerűség és az alkalmazandó adatvédelmi szabályok Eurojust általi betartása ellenőrzésének elősegítése.

(3)   Az ügyviteli rendszer összeköthető a 2008/976/IB tanácsi határozat (20) 9. cikkében említett biztonságos távközlési kapcsolattal.

(4)   A tárgymutató hivatkozásokat tartalmaz az Eurojust keretében kezelt ideiglenes munkafájlokra vonatkozóan, és nem tartalmazhat a II. melléklet 1. pontjának a)–i), k) és m) pontjában, valamint 2. pontjában említett személyes adatoktól eltérő bármely személyes adatot.

(5)   A nemzeti tagok feladataik ellátása során adatokat kezelhetnek olyan konkrét ügyekben, amelyeken ideiglenes munkafájlokban dolgoznak. Az adatvédelmi tisztviselő részére hozzáférést biztosítanak az ideiglenes munkafájlhoz. Az érintett nemzeti tag tájékoztatja az adatvédelmi tisztviselőt minden új, személyes adatot tartalmazó ideiglenes munkafájl megnyitásáról.

(6)   A műveleti vonatkozású személyes adatok kezelése céljából az Eurojust nem hozhat létre az ügyviteli rendszertől eltérő automatizált adatfájlt. A nemzeti tag mindazonáltal ideiglenesen tárolhat és elemezhet személyes adatokat annak meghatározása céljából, hogy az adott adatok relevánsak-e az Eurojust feladatai szempontjából, és bevihetők-e az ügyviteli rendszerbe. Az ilyen adatok legfeljebb 3 hónapig tárolhatók.

24. cikk

Az ideiglenes munkafájlok és a tárgymutató működése

(1)   Az érintett nemzeti tag minden olyan esetre vonatkozóan ideiglenes munkafájlt nyit, amellyel kapcsolatban információt továbbítottak hozzá, amennyiben az információtovábbítás összhangban van ezzel a rendelettel vagy egyéb alkalmazandó jogi eszközökkel. A nemzeti tag felel az általa nyitott ideiglenes munkafájlok kezeléséért.

(2)   Az ideiglenes munkafájlt megnyitó nemzeti tag eseti alapon dönt arról, hogy az ideiglenes munkafájlhoz való hozzáférést korlátozza-e, vagy hozzáférést enged ahhoz vagy annak egyes részeihez a többi nemzeti tag, az Eurojust engedéllyel rendelkező személyzete vagy az adminisztratív igazgatótól kapott szükséges felhatalmazással rendelkező és az Eurojust nevében eljáró egyéb személy számára.

(3)   Az ideiglenes munkafájlt megnyitó nemzeti tag dönt arról, hogy az említett ideiglenes munkafájlhoz kapcsolódó információk közül melyeket vegyék fel a tárgymutatóba a 23. cikk (4) bekezdésével összhangban.

25. cikk

Nemzeti szintű hozzáférés az ügyviteli rendszerhez

(1)   A 20. cikk (3) bekezdésében említett személyek – amennyiben kapcsolódnak az ügyviteli rendszerhez – csak a következőkhöz rendelkezhetnek hozzáféréssel:

| a) | a tárgymutató, kivéve, ha az adatnak a tárgymutatóba való felvételéről döntő nemzeti tag a hozzáférést kifejezetten megtagadta; |
| --- | --- |

a)

a tárgymutató, kivéve, ha az adatnak a tárgymutatóba való felvételéről döntő nemzeti tag a hozzáférést kifejezetten megtagadta;

| b) | a saját tagállamuk szerinti nemzeti tag által megnyitott ideiglenes munkafájlok; |
| --- | --- |

b)

a saját tagállamuk szerinti nemzeti tag által megnyitott ideiglenes munkafájlok;

| c) | a más tagállamok nemzeti tagjai által megnyitott ideiglenes munkafájlok, amelyekhez saját tagállamuk nemzeti tagja hozzáféréssel rendelkezik, kivéve, ha az ideiglenes munkafájlt megnyitó nemzeti tag a hozzáférést kifejezetten megtagadta. |
| --- | --- |

c)

a más tagállamok nemzeti tagjai által megnyitott ideiglenes munkafájlok, amelyekhez saját tagállamuk nemzeti tagja hozzáféréssel rendelkezik, kivéve, ha az ideiglenes munkafájlt megnyitó nemzeti tag a hozzáférést kifejezetten megtagadta.

(2)   A nemzeti tag – az e cikk (1) bekezdésében meghatározott korlátozásokon belül – dönt az ideiglenes munkafájlokhoz való, a saját tagállamában a 20. cikk (3) bekezdésében említett személyek részére biztosított hozzáférés mértékéről, amennyiben e személyek kapcsolódnak az ügyviteli rendszerhez.

(3)   A nemzeti tagjával folytatott konzultációt követően valamennyi tagállam dönt arról, hogy a 20. cikk (3) bekezdésében említett személyek – amennyiben kapcsolódnak az ügyviteli rendszerhez – az adott tagállamban milyen mértékben férhetnek hozzá a tárgymutatóhoz. A tagállamok értesítik az Eurojustot és a Bizottságot az e bekezdés végrehajtására vonatkozó döntésükről. A Bizottság erről tájékoztatja a többi tagállamot.

(4)   A (2) bekezdéssel összhangban hozzáférésben részesített személyek legalább olyan mértékű hozzáféréssel rendelkeznek a tárgymutatóhoz, amely a számukra hozzáférhetővé tett ideiglenes munkafájlokhoz való hozzáféréshez szükséges.

IV. FEJEZET

INFORMÁCIÓKEZELÉS

26. cikk

A személyes adatok Eurojust általi kezelése

(1)   E rendelet, valamint az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikke és IX. fejezete alkalmazandó a műveleti vonatkozású személyes adatok Eurojust általi kezelésére. Az (EU) 2018/1725 rendelet az említett rendelet IX. fejezetének kivételével alkalmazandó az adminisztratív jellegű személyes adatok Eurojust általi kezelésére.

(2)   Az ebben a rendeletben szereplő „alkalmazandó adatvédelmi szabályok”-ra történő hivatkozások az e rendeletben és az (EU) 2018/1725 rendeletben foglalt adatvédelmi rendelkezésekre történő hivatkozásokként értendők.

(3)   Az e rendeletben foglalt, a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésére vonatkozó adatvédelmi szabályokat az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkében és IX. fejezetében megállapított általános szabályokhoz képest különös adatvédelmi szabályoknak kell tekinteni.

(4)   Az Eurojust eljárási szabályzata adatvédelmi rendelkezéseiben meghatározza az adminisztratív jellegű személyes adatok tárolására vonatkozó határidőket.

27. cikk

A műveleti vonatkozású személyes adatok kezelése

(1)   Amennyiben az feladatainak teljesítéséhez szükséges, az Eurojust hatáskörén belül és operatív feladatköreinek ellátása érdekében, e rendelettel összhangban automatizált módon vagy strukturált manuális adatállományokban csak a II. melléklet 1. pontjában felsorolt, műveleti vonatkozású személyes adatait kezelheti azon személyeknek, akik tekintetében az érintett tagállamok nemzeti joga értelmében alapos okkal feltételezhető, hogy olyan bűncselekményt követtek el vagy készülnek elkövetni, amely az Eurojust hatáskörébe tartozik, vagy akiket ilyen bűncselekményért elítéltek.

(2)   Az Eurojust csak a II. melléklet 2. pontjában felsorolt műveleti vonatkozású személyes adatait kezelheti azon személyeknek, akik az érintett tagállamok nemzeti joga értelmében a 3. cikkben említett, egy vagy több bűncselekményforma és bűncselekmény tekintetében indított bűnügyi nyomozás vagy büntetőeljárás során sértetteknek vagy a bűncselekmény kapcsán érintett egyéb feleknek, például vallomástételre felszólítható személyeknek minősülnek, vagy olyan személyeknek, akik a bűncselekményekről információval szolgálhatnak, vagy akik az (1) bekezdésben említett személyekkel kapcsolatban vannak vagy e személyek bűntársai. Az ilyen, műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésére – hatáskörén belül és operatív feladatköreinek ellátása érdekében – csak akkor kerülhet sor, ha az az Eurojust feladatainak teljesítéséhez szükséges.

(3)   Kivételes esetekben az Eurojust – az adatkezeléssel kapcsolatos ügy lezárásához szükséges időtartamot meg nem haladó korlátozott ideig – a II. mellékletben említett személyes adatoktól eltérő, az adott bűncselekmény körülményeivel összefüggő műveleti vonatkozású személyes adatokat is kezelhet, amennyiben az ilyen adatok közvetlenül érintik azokat a folyamatban levő nyomozásokat, amelyeket az Eurojust koordinál, vagy amelyeknek koordinálásában segít, és amennyiben az ilyen adatok e nyomozásokban felmerülnek, és feltéve, hogy az ilyen adatok kezelése szükséges az (1) bekezdésben meghatározott célokhoz. A 36. cikkben említett adatvédelmi tisztviselőt haladéktalanul tájékoztatni kell az ilyen műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről, és az említett műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésének szükségességét indokoló konkrét körülményekről. Amennyiben az ilyen egyéb adatok az e cikk (2) bekezdése értelmében vett tanúkra vagy sértettekre vonatkoznak, az adatkezelésre vonatkozó határozatot az érintett nemzeti tagok együttesen hozzák meg.

(4)   Az Eurojust az (EU) 2018/1725 rendelet 76. cikkével összhangban kezelheti a műveleti vonatkozású személyes adatok különleges kategóriáit. Az ilyen adatok az e rendelet 23. cikkének (4) bekezdésében említett tárgymutatóban nem kezelhetők. Amennyiben az ilyen egyéb adatok az e cikk (2) bekezdése értelmében vett tanúkra vagy áldozatokra vonatkoznak, az adatkezelésre vonatkozó határozatot az érintett nemzeti tagok együttesen hozzák meg.

28. cikk

Az Eurojust vagy az adatfeldolgozó felügyelete alatt végzett adatkezelés

Az adatfeldolgozó és az Eurojust vagy az adatfeldolgozó felügyelete alatt eljáró, a műveleti vonatkozású személyes adatokhoz hozzáféréssel rendelkező bármely személy ezen adatokat csak az Eurojust utasításai alapján kezelheti, kivéve, ha őt erre az uniós jog vagy tagállami jog kötelezi.

29. cikk

A műveleti vonatkozású személyes adatok tárolására vonatkozó határidők

(1)   Az Eurojust által kezelt műveleti vonatkozású személyes adatokat az Eurojust csak a feladatainak teljesítéséhez szükséges ideig tárolhatja. E cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, különösen a 27. cikkben említett műveleti vonatkozású személyes adatok nem tárolhatók tovább, mint az első vonatkozó időpont a következő időpontok közül:

| a) | az az időpont, amikor a nyomozásban és a büntetőeljárásban érintett összes tagállamban megszűnt a bűncselekmény büntethetősége elévülés folytán; |
| --- | --- |

a)

az az időpont, amikor a nyomozásban és a büntetőeljárásban érintett összes tagállamban megszűnt a bűncselekmény büntethetősége elévülés folytán;

| b) | az az időpont, amikor az Eurojustot arról tájékoztatják, hogy az adott személyt felmentették és a bírósági határozat jogerőre emelkedett, amely esetben az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja az Eurojustot; |
| --- | --- |

b)

az az időpont, amikor az Eurojustot arról tájékoztatják, hogy az adott személyt felmentették és a bírósági határozat jogerőre emelkedett, amely esetben az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja az Eurojustot;

| c) | három évvel azon időpontot követően, amikor a nyomozásban vagy a büntetőeljárásban érintett tagállamok közül az utolsóban hozott bírósági határozat jogerőre emelkedett; |
| --- | --- |

c)

három évvel azon időpontot követően, amikor a nyomozásban vagy a büntetőeljárásban érintett tagállamok közül az utolsóban hozott bírósági határozat jogerőre emelkedett;

| d) | az az időpont, amikor az Eurojust és az érintett tagállamok kölcsönösen megállapítják vagy egyetértenek abban, hogy a nyomozás és a büntetőeljárások Eurojust általi koordinálására a továbbiakban nincs szükség, kivéve, ha a 21. cikk (5) vagy (6) bekezdésével összhangban ezeket az információkat kötelező nyújtani az Eurojust számára. |
| --- | --- |

d)

az az időpont, amikor az Eurojust és az érintett tagállamok kölcsönösen megállapítják vagy egyetértenek abban, hogy a nyomozás és a büntetőeljárások Eurojust általi koordinálására a továbbiakban nincs szükség, kivéve, ha a 21. cikk (5) vagy (6) bekezdésével összhangban ezeket az információkat kötelező nyújtani az Eurojust számára.

| e) | három évvel azon időpontot követően, amikor a műveleti vonatkozású személyes adatokat a 21. cikk (5) vagy (6) bekezdésével összhangban továbbították. |
| --- | --- |

e)

három évvel azon időpontot követően, amikor a műveleti vonatkozású személyes adatokat a 21. cikk (5) vagy (6) bekezdésével összhangban továbbították.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett tárolási határidők betartását az Eurojust megfelelő automatizált adatkezeléssel folyamatosan ellenőrzi, különösen attól az időponttól kezdve, hogy az Eurojust lezárta az ügyet. Az adatok bevitelét követően háromévenként felül kell vizsgálni az adatok további tárolásának szükségességét is; az ilyen felülvizsgálatok eredményei az ügy egészére is alkalmazandók. Ha a 27. cikk (4) bekezdésében említett műveleti vonatkozású személyes adatokat öt évnél hosszabb ideig tárolják, erről értesíteni kell az európai adatvédelmi biztost.

(3)   Azelőtt, hogy az (1) bekezdésben említett tárolási határidők valamelyike lejárna, az Eurojust felülvizsgálja, hogy szükséges-e a műveleti vonatkozású személyes adatok további tárolása, ha és ameddig ez feladatai ellátáshoz szükséges. Az előírásoktól eltérve dönthet úgy, hogy a következő felülvizsgálat időpontjáig tovább tárolja azokat. A további tárolás okait indokolni és rögzíteni kell. Ha a felülvizsgálat során nem döntenek a műveleti vonatkozású személyes adatok további tárolása mellett, azokat az adatokat automatikusan törölni kell.

(4)   Amennyiben – a (3) bekezdéssel összhangban – az (1) bekezdésben említett tárolási határidőkön túl tárolnak műveleti vonatkozású személyes adatokat, az európai adatvédelmi biztos háromévente szintén felülvizsgálja az említett adatok további tárolásának szükségességét.

(5)   Amint a fájlban tárolt automatizált adatok utolsó tételének tárolására előírt határidő lejárt, a fájlban tárolt összes dokumentumot meg kell semmisíteni azoknak az eredeti dokumentumoknak a kivételével, amelyeket az Eurojust a nemzeti hatóságoktól kapott, és amelyeket vissza kell szolgáltatni a dokumentum átadóinak.

(6)   Amennyiben az Eurojust nyomozást vagy büntetőeljárásokat koordinált, az érintett nemzeti tagok minden olyan esetben tájékoztatják egymást, amikor arról értesülnek, hogy az ügyben megszűnt az eljárás, vagy ha az üggyel kapcsolatos valamennyi bírósági határozat jogerőre emelkedett.

(7)   Az (5) bekezdés nem alkalmazandó, ha:

| a) | az sértené a védelemre szoruló érintett érdekeit; ilyen esetekben a műveleti vonatkozású személyes adatok kizárólag az érintett kifejezett és írásbeli hozzájárulásával használhatók fel; |
| --- | --- |

a)

az sértené a védelemre szoruló érintett érdekeit; ilyen esetekben a műveleti vonatkozású személyes adatok kizárólag az érintett kifejezett és írásbeli hozzájárulásával használhatók fel;

| b) | a műveleti vonatkozású személyes adatok pontosságát az érintett vitatja; ilyen esetben az (5) bekezdés nem alkalmazandó addig, amíg a tagállamok vagy adott esetben az Eurojust meg nem vizsgálja az ilyen adatok pontosságát; |
| --- | --- |

b)

a műveleti vonatkozású személyes adatok pontosságát az érintett vitatja; ilyen esetben az (5) bekezdés nem alkalmazandó addig, amíg a tagállamok vagy adott esetben az Eurojust meg nem vizsgálja az ilyen adatok pontosságát;

| c) | a műveleti vonatkozású személyes adatokat bizonyítási célból vagy jogi követelések megalapozása, érvényesítése vagy védelme céljából meg kell őrizni; |
| --- | --- |

c)

a műveleti vonatkozású személyes adatokat bizonyítási célból vagy jogi követelések megalapozása, érvényesítése vagy védelme céljából meg kell őrizni;

| d) | az érintett kifogásolja a műveleti vonatkozású személyes adatok törlését, és helyette azok felhasználásának korlátozását kéri; vagy |
| --- | --- |

d)

az érintett kifogásolja a műveleti vonatkozású személyes adatok törlését, és helyette azok felhasználásának korlátozását kéri; vagy

| e) | a műveleti vonatkozású személyes adatokra közérdekű archiválás céljából vagy statisztikai célból később is szükség van. |
| --- | --- |

e)

a műveleti vonatkozású személyes adatokra közérdekű archiválás céljából vagy statisztikai célból később is szükség van.

30. cikk

A műveleti vonatkozású személyes adatok biztonsága

Az Eurojust és a tagállamok mechanizmusokat határoznak meg annak biztosítása érdekében, hogy az (EU) 2018/1725 rendelet 91. cikkében említett biztonsági intézkedéseket az információs rendszerek határain túl is figyelembe vegyék.

31. cikk

Az érintett hozzáférési joga

(1)   Az az érintett, aki élni kíván az (EU) 2018/1725 rendelet 80. cikkében említett azon joggal, hogy hozzáférjen az érintettre vonatkozó, Eurojust által kezelt műveleti vonatkozású személyes adatokhoz, kérelmet nyújthat be az Eurojusthoz vagy az érintett választása szerinti tagállamban a nemzeti felügyeleti hatósághoz. Az említett hatóság haladéktalanul, és minden esetben a kézhezvételtől számított egy hónapon belül az Eurojust felé továbbítja a kérelmet.

(2)   Az Eurojust indokolatlan késedelem nélkül, és minden esetben a kérelem Eurojust általi kézhezvételétől számított három hónapon belül válaszol a kérelemre.

(3)   Az Eurojust konzultál az érintett tagállamok illetékes hatóságaival a kérelemre válaszként meghozandó határozatról. Az adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó határozatot az Eurojust csak az ilyen adatok közlésében közvetlenül érintett tagállamokkal való szoros együttműködés esetén hozhatja meg. Amikor egy tagállam kifogásolja az Eurojust által javasolt döntést, kifogása okait közli az Eurojusttal. Az Eurojust eleget tesz az ilyen kifogásban foglaltaknak. Az érintett nemzeti tagok ezt követően értesítik az illetékes hatóságokat az Eurojust határozatának tartalmáról.

(4)   Az érintett nemzeti tagok foglalkoznak a kérelemmel, és határozatukat az Eurojust nevében hozzák meg. Amennyiben az érintett nemzeti tagok között nincs egyetértés, az ügyet a testület elé terjesztik, amely kétharmados többséggel határoz a kérelemről.

32. cikk

A hozzáférési jog korlátozása

Az Eurojust az (EU) 2018/1725 rendelet 81. cikkében említett esetekben az érintett tagállamok illetékes hatóságaival az e rendelet 31. cikke (3) bekezdésének megfelelően folytatott konzultációt követően tájékoztatja az érintettet.

33. cikk

Az adatkezelés korlátozásához való jog

Az e rendelet 29. cikkének (7) bekezdésében meghatározott kivételek sérelme nélkül, ha a műveleti vonatkozású személyes adat kezelését az (EU) 2018/1725 rendelet 82. cikkének (3) bekezdése szerint korlátozták, akkor az ilyen műveleti vonatkozású személyes adatokat csak az érintett vagy az olyan eljárásban, amelyben az Eurojust félként részt vesz, félként részt vevő más természetes vagy jogi személy jogainak védelme érdekében, illetve az (EU) 2018/1725 rendelet 82. cikkének (3) bekezdésében megállapított célból lehet kezelni.

34. cikk

Engedélyezett hozzáférés műveleti vonatkozású személyes adatokhoz az Eurojuston belül

Az Eurojust által kezelt műveleti vonatkozású személyes adatokhoz az Eurojust feladatainak ellátása érdekében, a 23., a 24. és a 25. cikkben szereplő korlátokon belül csak a nemzeti tagok, a helyetteseik, az asszisztenseik és az engedéllyel rendelkező kirendelt nemzeti szakértők, a 20. cikk (3) bekezdésében említett személyek – amennyiben kapcsolódnak az ügyviteli rendszerhez –, valamint az Eurojust engedéllyel rendelkező személyzete rendelkezhet hozzáféréssel.

35. cikk

Az adatkezelési kategóriák nyilvántartása

(1)   Az Eurojust nyilvántartást vezet a felelőssége mellett végzett adatkezelési tevékenységek minden kategóriájáról. E nyilvántartás tartalmazza az összes következő információt:

| a) | az Eurojust elérhetőségei, valamint adatvédelmi tisztviselőjének neve és elérhetőségei; |
| --- | --- |

a)

az Eurojust elérhetőségei, valamint adatvédelmi tisztviselőjének neve és elérhetőségei;

| b) | az adatkezelés céljai; |
| --- | --- |

b)

az adatkezelés céljai;

| c) | az érintettek kategóriáinak, valamint a műveleti vonatkozású személyes adatok kategóriáinak leírása; |
| --- | --- |

c)

az érintettek kategóriáinak, valamint a műveleti vonatkozású személyes adatok kategóriáinak leírása;

| d) | olyan címzettek kategóriái, akikkel a műveleti vonatkozású személyes adatokat közölték vagy közölni fogják, ideértve harmadik országbeli címzetteket vagy nemzetközi szervezeteket; |
| --- | --- |

d)

olyan címzettek kategóriái, akikkel a műveleti vonatkozású személyes adatokat közölték vagy közölni fogják, ideértve harmadik országbeli címzetteket vagy nemzetközi szervezeteket;

| e) | adott esetben a műveleti vonatkozású személyes adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítására vonatkozó információk, ideértve a harmadik ország vagy a nemzetközi szervezet azonosítását; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a műveleti vonatkozású személyes adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítására vonatkozó információk, ideértve a harmadik ország vagy a nemzetközi szervezet azonosítását;

| f) | ha lehetséges, a különböző adatkategóriák törlésére előirányzott határidők; |
| --- | --- |

f)

ha lehetséges, a különböző adatkategóriák törlésére előirányzott határidők;

| g) | ha lehetséges, az (EU) 2018/1725 rendelet 91. cikkében említett technikai és szervezési biztonsági intézkedések általános leírása. |
| --- | --- |

g)

ha lehetséges, az (EU) 2018/1725 rendelet 91. cikkében említett technikai és szervezési biztonsági intézkedések általános leírása.

(2)   Az (1) bekezdésben említett nyilvántartást írásban kell vezetni, ideértve az elektronikus formátumot is.

(3)   Az Eurojust kérésre a nyilvántartást az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére bocsátja.

36. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő kijelölése

(1)   Az igazgatótanács adatvédelmi tisztviselőt jelöl ki. Az adatvédelmi tisztviselő a személyzet külön erre a célra kinevezett tagja. Feladatainak ellátása során az adatvédelmi tisztviselő függetlenül jár el, és nem fogadhat el utasítást.

(2)   Az adatvédelmi tisztviselőt szakmai rátermettség és különösen az adatvédelmi jog és gyakorlat szakértői szintű ismerete, valamint az e rendeletben és különösen a 38. cikkben említett feladatok ellátására való alkalmasság alapján kell kiválasztani.

(3)   Az adatvédelmi tisztviselő kiválasztása nem okozhat összeférhetetlenséget a kiválasztott személy adatvédelmi tisztviselőként végzett feladatai és bármely más, különösen e rendelet rendelkezéseinek alkalmazásával kapcsolatban végzett hivatali feladatai között.

(4)   Az adatvédelmi tisztviselő kinevezése négy évre szól, és megbízatása mindaddig megújítható, amíg megbízatási ideje el nem éri a nyolcéves összesített időtartamot. Az adatvédelmi tisztviselőt az igazgatótanács csak az európai adatvédelmi biztos beleegyezésével mentheti fel tisztségéből, ha már nem felel meg a feladata teljesítéséhez előírt feltételeknek.

(5)   Az Eurojust közzéteszi az adatvédelmi tisztviselő elérhetőségeit, és azokat közli az európai adatvédelmi biztossal.

37. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő jogállása

(1)   Az Eurojust biztosítja, hogy az adatvédelmi tisztviselő a személyes adatok védelmével kapcsolatos összes ügybe megfelelő módon és időben bekapcsolódjon.

(2)   Az Eurojust támogatja az adatvédelmi tisztviselőt a 38. cikkben említett feladatai ellátásában azáltal, hogy biztosítja számára azokat a forrásokat és személyzetet, amelyek e feladatok végrehajtásához, a személyes adatokhoz és az adatkezelési műveletekhez való hozzáféréshez, valamint az adatvédelmi tisztviselő szakértői szintű ismereteinek fenntartásához szükségesek.

(3)   Az Eurojust biztosítja, hogy az adatvédelmi tisztviselő a feladatai ellátásával kapcsolatban senkitől se kapjon utasítást. Az igazgatótanács az adatvédelmi tisztviselőt feladatai ellátásával összefüggésben nem mentheti fel és nem sújthatja szankcióval. Az adatvédelmi tisztviselő a műveleti vonatkozású személyes adatokkal kapcsolatban közvetlenül a testületnek, az adminisztratív jellegű személyes adatokkal kapcsolatban pedig közvetlenül az igazgatótanácsnak tesz jelentést.

(4)   Az érintettek a személyes adataik kezeléséhez, valamint az e rendelet és az (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogaik gyakorlásához kapcsolódó valamennyi kérdésben az adatvédelmi tisztviselőhöz fordulhatnak.

(5)   Az igazgatótanács végrehajtási szabályokat fogad el az adatvédelmi tisztviselő tekintetében. E végrehajtási szabályok különösen az adatvédelmi tisztviselő tisztségével kapcsolatos kiválasztási eljárást, az adatvédelmi tisztviselő felmentését, feladatait, kötelességeit és hatásköreit, valamint függetlenségének biztosítékait érintik.

(6)   Az adatvédelmi tisztviselőt és személyzetét az 72. cikkel összhangban titoktartási kötelezettség terheli.

(7)   Az adatkezelő és az adatfeldolgozó, az érintett személyzeti bizottság, valamint bármely természetes személy a hivatali út igénybevétele nélkül konzultálhat az adatvédelmi tisztviselővel az e rendelet és az (EU) 2018/1725 rendelet értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos bármely kérdésről. Senkit sem érhet joghátrány amiatt, hogy olyan ügyet hoz az illetékes adatvédelmi tisztviselő tudomására, amely megítélése szerint e rendeletet vagy az (EU) 2018/1725 rendeletet sérti.

(8)   Kijelölése után az adatvédelmi tisztviselőt az Eurojust felveteti az európai adatvédelmi biztos által vezetett nyilvántartásba.

38. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő feladatai

(1)   Az adatvédelmi tisztviselő a személyes adatok kezelése tekintetében különösen a következő feladatokat látja el:

| a) | független módon biztosítja, hogy az Eurojust megfeleljen az e rendeletben és az (EU) 2018/1725 rendeletben foglalt adatvédelmi rendelkezéseknek, valamint az Eurojust eljárási szabályzatában foglalt, vonatkozó adatvédelmi rendelkezéseknek; ez magában foglalja az e rendeletnek, az (EU) 2018/1725 rendeletnek, az egyéb alkalmazandó uniós vagy nemzeti adatvédelmi rendelkezéseknek és az Eurojust személyes adatok védelmével kapcsolatos szabályainak való megfelelés ellenőrzését, ideértve a felelősségi kör kijelölését, az adatkezelési műveletekben részt vevő személyzet tudatosságának növelését és képzését, valamint a kapcsolódó auditok tekintetében; |
| --- | --- |

a)

független módon biztosítja, hogy az Eurojust megfeleljen az e rendeletben és az (EU) 2018/1725 rendeletben foglalt adatvédelmi rendelkezéseknek, valamint az Eurojust eljárási szabályzatában foglalt, vonatkozó adatvédelmi rendelkezéseknek; ez magában foglalja az e rendeletnek, az (EU) 2018/1725 rendeletnek, az egyéb alkalmazandó uniós vagy nemzeti adatvédelmi rendelkezéseknek és az Eurojust személyes adatok védelmével kapcsolatos szabályainak való megfelelés ellenőrzését, ideértve a felelősségi kör kijelölését, az adatkezelési műveletekben részt vevő személyzet tudatosságának növelését és képzését, valamint a kapcsolódó auditok tekintetében;

| b) | tájékoztatást és szakmai tanácsot ad az Eurojust, továbbá a személyes adatokat kezelő személyzet részére az e rendelet, az (EU) 2018/1725 rendelet és más uniós vagy nemzeti adatvédelmi rendelkezések szerinti kötelezettségeikkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

b)

tájékoztatást és szakmai tanácsot ad az Eurojust, továbbá a személyes adatokat kezelő személyzet részére az e rendelet, az (EU) 2018/1725 rendelet és más uniós vagy nemzeti adatvédelmi rendelkezések szerinti kötelezettségeikkel kapcsolatban;

| c) | kérésre szakmai tanácsot ad az adatvédelmi hatásvizsgálatra vonatkozóan, valamint az (EU) 2018/1725 rendelet 89. cikke szerint nyomon követi a hatásvizsgálat elvégzését; |
| --- | --- |

c)

kérésre szakmai tanácsot ad az adatvédelmi hatásvizsgálatra vonatkozóan, valamint az (EU) 2018/1725 rendelet 89. cikke szerint nyomon követi a hatásvizsgálat elvégzését;

| d) | biztosítja, hogy az Eurojust eljárási szabályzatában megállapítandó rendelkezésekkel összhangban nyilvántartást vezessenek a személyes adatok továbbításáról és fogadásáról; |
| --- | --- |

d)

biztosítja, hogy az Eurojust eljárási szabályzatában megállapítandó rendelkezésekkel összhangban nyilvántartást vezessenek a személyes adatok továbbításáról és fogadásáról;

| e) | együttműködik az Eurojust adatkezelési eljárásokért, képzésért és tanácsadásért felelős személyzetével; |
| --- | --- |

e)

együttműködik az Eurojust adatkezelési eljárásokért, képzésért és tanácsadásért felelős személyzetével;

| f) | együttműködik az európai adatvédelmi biztossal; |
| --- | --- |

f)

együttműködik az európai adatvédelmi biztossal;

| g) | biztosítja, hogy az érintetteket tájékoztassák az e rendelet és az (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogaikról; |
| --- | --- |

g)

biztosítja, hogy az érintetteket tájékoztassák az e rendelet és az (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogaikról;

| h) | az adatkezeléssel összefüggő ügyekben – ideértve az (EU) 2018/1725 rendelet 90. cikkében említett előzetes egyeztetést is – kapcsolattartóként szolgál az európai adatvédelmi biztos felé, valamint adott esetben bármely egyéb kérdésben egyeztetést folytat vele; |
| --- | --- |

h)

az adatkezeléssel összefüggő ügyekben – ideértve az (EU) 2018/1725 rendelet 90. cikkében említett előzetes egyeztetést is – kapcsolattartóként szolgál az európai adatvédelmi biztos felé, valamint adott esetben bármely egyéb kérdésben egyeztetést folytat vele;

| i) | kérelemre tanácsadást nyújt az adatvédelmi incidensről szóló értesítésnek vagy bejelentésnek az (EU) 2018/1725 rendelet 92. és 93. cikke szerinti szükségessége tekintetében; |
| --- | --- |

i)

kérelemre tanácsadást nyújt az adatvédelmi incidensről szóló értesítésnek vagy bejelentésnek az (EU) 2018/1725 rendelet 92. és 93. cikke szerinti szükségessége tekintetében;

| j) | éves jelentést készít, és azt az igazgatótanács és az európai adatvédelmi biztos elé terjeszti. |
| --- | --- |

j)

éves jelentést készít, és azt az igazgatótanács és az európai adatvédelmi biztos elé terjeszti.

(2)   Az adatvédelmi tisztviselő az adminisztratív jellegű személyes adatok tekintetében ellátja az (EU) 2018/1725 rendeletben előírt feladatokat.

(3)   Az adatvédelmi tisztviselő és az Eurojust személyzetének azon tagjai, akik az adatvédelmi tisztviselőt feladatainak ellátásában segítik, a feladataik ellátásához szükséges mértékben hozzáférhetnek az Eurojust által kezelt személyes adatokhoz, és beléphetnek az Eurojust helyiségeibe.

(4)   Ha az adatvédelmi tisztviselő úgy véli, hogy nem tartották be az (EU) 2018/1725 rendeletnek az adminisztratív jellegű személyes adatok kezelésére vonatkozó rendelkezéseit, vagy e rendelet vagy az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének és IX. fejezetének a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésére vonatkozó rendelkezéseit, akkor erről tájékoztatja az igazgatótanácsot, és felkéri azt, hogy meghatározott időn belül szüntesse meg a szabálytalanságot. Ha az igazgatótanács nem szünteti meg a meghatározott időn belül a szabálytalanságot, akkor az adatvédelmi tisztviselő az európai adatvédelmi biztos elé terjeszti az ügyet.

39. cikk

Az érintett hatóságok értesítése adatvédelmi incidensről

(1)   Adatvédelmi incidens esetén az Eurojust erről indokolatlan késedelem nélkül értesíti az érintett tagállamok illetékes hatóságait.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értesítés legalább a következőket tartalmazza:

| a) | az adatvédelmi incidens jellegének ismertetése, beleértve – amennyiben lehetséges és helyénvaló – az érintettek kategóriáit és számát, valamint az érintett adatrögzítések kategóriáit és számát; |
| --- | --- |

a)

az adatvédelmi incidens jellegének ismertetése, beleértve – amennyiben lehetséges és helyénvaló – az érintettek kategóriáit és számát, valamint az érintett adatrögzítések kategóriáit és számát;

| b) | az adatvédelmi incidensből eredő, valószínűsíthető következmények ismertetése; |
| --- | --- |

b)

az adatvédelmi incidensből eredő, valószínűsíthető következmények ismertetése;

| c) | az Eurojust által az adatvédelmi incidens orvoslására javasolt vagy tett intézkedések ismertetése; valamint |
| --- | --- |

c)

az Eurojust által az adatvédelmi incidens orvoslására javasolt vagy tett intézkedések ismertetése; valamint

| d) | adott esetben javaslat az adatvédelmi incidensből eredő esetleges hátrányos következmények enyhítését célzó intézkedésekre. |
| --- | --- |

d)

adott esetben javaslat az adatvédelmi incidensből eredő esetleges hátrányos következmények enyhítését célzó intézkedésekre.

40. cikk

Az európai adatvédelmi biztos által gyakorolt felügyelet

(1)   Az európai adatvédelmi biztos feladata, hogy a műveleti vonatkozású személyes adatoknak az Eurojust általi kezelésével kapcsolatban figyelemmel kísérje és biztosítsa e rendeletnek és az (EU) 2018/1725 rendelet természetes személyek alapvető jogainak és szabadságainak védelmével kapcsolatos rendelkezéseinek alkalmazását, valamint a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésével kapcsolatos minden ügyben tanácsokkal lássa el az Eurojustot és az érintetteket. E célból az európai adatvédelmi biztos ellátja az e cikk (2) bekezdésében meghatározott feladatokat, gyakorolja az e cikk (3) bekezdésben biztosított hatásköröket és a 42. cikkel összhangban együttműködik a nemzeti felügyeleti hatóságokkal.

(2)   Az európai adatvédelmi biztos feladatai e rendelet és az (EU) 2018/1725 rendelet alapján a következők:

| a) | meghallgatja és kivizsgálja a panaszokat, és észszerű időn belül értesíti az érintettet a vizsgálat eredményéről; |
| --- | --- |

a)

meghallgatja és kivizsgálja a panaszokat, és észszerű időn belül értesíti az érintettet a vizsgálat eredményéről;

| b) | saját kezdeményezésére vagy panasz alapján vizsgálatokat végez, és észszerű időn belül értesíti az érintettet az eredményről; |
| --- | --- |

b)

saját kezdeményezésére vagy panasz alapján vizsgálatokat végez, és észszerű időn belül értesíti az érintettet az eredményről;

| c) | a műveleti vonatkozású személyes adatok Eurojust általi kezelésével kapcsolatban figyelemmel kíséri és biztosítja az e rendelet és az (EU) 2018/1725 rendelet természetes személyek védelmére vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását; |
| --- | --- |

c)

a műveleti vonatkozású személyes adatok Eurojust általi kezelésével kapcsolatban figyelemmel kíséri és biztosítja az e rendelet és az (EU) 2018/1725 rendelet természetes személyek védelmére vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását;

| d) | saját kezdeményezésére vagy egyeztetés keretében válaszolva tanácsokkal látja el az Eurojustot a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésével kapcsolatos valamennyi kérdésben, különösen azt megelőzően, hogy az Eurojust belső szabályokat határoz meg az alapvető jogoknak és szabadságoknak a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelése tekintetében történő védelmére vonatkozóan. |
| --- | --- |

d)

saját kezdeményezésére vagy egyeztetés keretében válaszolva tanácsokkal látja el az Eurojustot a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelésével kapcsolatos valamennyi kérdésben, különösen azt megelőzően, hogy az Eurojust belső szabályokat határoz meg az alapvető jogoknak és szabadságoknak a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelése tekintetében történő védelmére vonatkozóan.

(3)   Az európai adatvédelmi biztos e rendelet és az (EU) 2018/1725 rendelet alapján, a tagállamokban folyó nyomozásokra és büntetőeljárásokra gyakorolt hatást figyelembe véve:

| a) | tanácsot adhat az érintetteknek a jogaik gyakorlásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

tanácsot adhat az érintetteknek a jogaik gyakorlásával kapcsolatban;

| b) | a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelését szabályozó rendelkezések állítólagos megsértése esetén az ügyet az Eurojust elé utalhatja, és adott esetben javaslatot tehet a rendelkezés megsértésének orvoslására és az érintettek védelmének javítására; |
| --- | --- |

b)

a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelését szabályozó rendelkezések állítólagos megsértése esetén az ügyet az Eurojust elé utalhatja, és adott esetben javaslatot tehet a rendelkezés megsértésének orvoslására és az érintettek védelmének javítására;

| c) | egyeztethet az Eurojusttal, ha a műveleti vonatkozású személyes adatokkal kapcsolatos bizonyos jogok gyakorlására vonatkozó kérelmeket az e rendelet 31., 32. vagy 33. cikkének, vagy az (EU) 2018/1725 rendelet 77–82. vagy 84. cikkének megsértésével elutasították; |
| --- | --- |

c)

egyeztethet az Eurojusttal, ha a műveleti vonatkozású személyes adatokkal kapcsolatos bizonyos jogok gyakorlására vonatkozó kérelmeket az e rendelet 31., 32. vagy 33. cikkének, vagy az (EU) 2018/1725 rendelet 77–82. vagy 84. cikkének megsértésével elutasították;

| d) | figyelmeztetheti az Eurojustot; |
| --- | --- |

d)

figyelmeztetheti az Eurojustot;

| e) | elrendelheti azoknak a műveleti vonatkozású személyes adatoknak az Eurojust általi helyesbítését, korlátozását vagy törlését, amelyeket az Eurojust a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelését szabályozó rendelkezések megsértésével kezelt, és elrendelheti azon harmadik felek értesítését az ilyen intézkedésekről, akikkel az ilyen adatokat közölték, feltéve, hogy ez nem akadályozza az Eurojust 2. cikkben foglalt feladatait; |
| --- | --- |

e)

elrendelheti azoknak a műveleti vonatkozású személyes adatoknak az Eurojust általi helyesbítését, korlátozását vagy törlését, amelyeket az Eurojust a műveleti vonatkozású személyes adatok kezelését szabályozó rendelkezések megsértésével kezelt, és elrendelheti azon harmadik felek értesítését az ilyen intézkedésekről, akikkel az ilyen adatokat közölték, feltéve, hogy ez nem akadályozza az Eurojust 2. cikkben foglalt feladatait;

| f) | az ügyet az EUMSZ-ben meghatározott feltételek szerint az Európai Unió Bírósága (a Bíróság) elé utalhatja; |
| --- | --- |

f)

az ügyet az EUMSZ-ben meghatározott feltételek szerint az Európai Unió Bírósága (a Bíróság) elé utalhatja;

| g) | beavatkozóként járhat el a Bíróság elé terjesztett ügyekben. |
| --- | --- |

g)

beavatkozóként járhat el a Bíróság elé terjesztett ügyekben.

(4)   Az európai adatvédelmi biztos számára a feladatai ellátásához szükséges mértékben hozzáférést kell biztosítani az Eurojust által kezelt műveleti vonatkozású személyes adatokhoz és belépést kell biztosítani az Eurojust helyiségeibe.

(5)   Az európai adatvédelmi biztos éves jelentést állít össze az Eurojusttal kapcsolatban végzett felügyeleti tevékenységekről. E jelentés részét képezi az európai adatvédelmi biztos által az (EU) 2018/1725 rendelet 60. cikkében említett éves jelentésnek. A nemzeti felügyeleti hatóságok felkérést kapnak arra, hogy észrevételezzék az említett jelentést azt megelőzően, hogy az az európai adatvédelmi biztosnak az (EU) 2018/1725 rendelet 60. cikkében említett éves jelentésének részévé válna. Az európai adatvédelmi biztos a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a nemzeti felügyeleti hatóságok észrevételeit, és minden esetben hivatkozik azokra az éves jelentésben.

(6)   Az Eurojust együttműködik az európai adatvédelmi biztossal annak kérésére a biztos feladatainak teljesítése során.

41. cikk

Az európai adatvédelmi biztos szakmai titoktartási kötelezettsége

(1)   Az európai adatvédelmi biztost és személyzetét a hivatali feladataik ellátása során tudomásukra jutott bármely bizalmas információ tekintetében hivatali idejük alatt és annak lejártát követően is szakmai titoktartási kötelezettség terheli.

(2)   Az európai adatvédelmi biztos felügyeleti hatáskörének gyakorlása során az uniós vagy tagállami joggal összhangban a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi az igazságügyi vizsgálatok és a büntetőeljárások titkosságát.

42. cikk

Együttműködés az európai adatvédelmi biztos és a nemzeti felügyeleti hatóságok között

(1)   Az európai adatvédelmi biztos a tagállami közreműködést igénylő konkrét kérdésekben szoros együttműködést folytat a nemzeti felügyeleti hatóságokkal, különösen akkor, ha az európai adatvédelmi biztos vagy a nemzeti felügyeleti hatóság komoly eltéréseket talál a tagállamok gyakorlatai között, vagy az Eurojust kommunikációs csatornáinak igénybevételével történő, potenciálisan jogszerűtlen adattovábbítást észlel, illetőleg az egy vagy több nemzeti felügyeleti hatóság által e rendelet végrehajtásával és értelmezésével kapcsolatban felvetett kérdésekkel összefüggésben.

(2)   Az (1) bekezdésben említett esetekben az (EU) 2018/1725 rendelet 62. cikkével összhangban összehangolt felügyeletet kell biztosítani.

(3)   Az európai adatvédelmi biztos teljeskörűen tájékoztatja a nemzeti felügyeleti hatóságokat az őket közvetlenül érintő, vagy számukra más szempontból releváns összes kérdésről. Egy vagy több nemzeti felügyeleti hatóság kérésére az európai adatvédelmi biztos konkrét kérdésekben is tájékoztatást nyújt.

(4)   Az egy vagy több tagállamból származó adatokkal kapcsolatos ügyekben – a 43. cikk (2) bekezdésében említett ügyeket is beleértve – az európai adatvédelmi biztos konzultál az érintett nemzeti felügyeleti hatóságokkal. Az európai adatvédelmi biztos mindaddig nem dönt a további intézkedésről, amíg az említett nemzeti felügyeleti hatóságok nem tájékoztatják őt álláspontjukról az általa megadott határidőn belül. Ez a határidő nem lehet egy hónapnál rövidebb, sem három hónapnál hosszabb. Az európai adatvédelmi biztos a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi az érintett nemzeti felügyeleti hatóságok álláspontját. Azokban az esetekben, amikor az európai adatvédelmi biztos nem kívánja követni az említett hatóságok álláspontját, erről tájékoztatja őket, döntését megindokolja, és az ügyet az Európai Adatvédelmi Testület elé terjeszti.

Az európai adatvédelmi biztos az általa rendkívül sürgősnek tekintett ügyekben az azonnali intézkedés mellett dönthet. Ilyen esetekben az európai adatvédelmi biztos haladéktalanul tájékoztatja az érintett nemzeti felügyeleti hatóságokat, és megindokolja a helyzet sürgősségét, valamint az általa hozott intézkedést.

(5)   A nemzeti felügyeleti hatóságok tájékoztatják az európai adatvédelmi biztost minden olyan intézkedésükről, amely műveleti vonatkozású személyes adatoknak a tagállam által e rendelet szerinti továbbításával, lekérdezésével vagy bármely más módon való közlésével kapcsolatos.

43. cikk

Az európai adatvédelmi biztosnál a műveleti vonatkozású személyes adatokkal kapcsolatban történő panasztétel joga

(1)   Minden érintettnek jogában áll panaszt tenni az európai adatvédelmi biztosnál, ha megítélése szerint a rá vonatkozó műveleti vonatkozású személyes adatok Eurojust általi kezelése nem felel meg e rendeletnek vagy az (EU) 2018/1725 rendeletnek.

(2)   Amennyiben valamely panasz e rendelet 31., 32. vagy 33. cikkében vagy az (EU) 2018/1725 rendelet 80., 81. vagy 82. cikkében említett határozattal kapcsolatos, az európai adatvédelmi biztos konzultál a nemzeti felügyeleti hatóságokkal, vagy azon tagállam illetékes igazságügyi szervével, amely az adatot szolgáltatta, vagy a közvetlenül érintett tagállammal. Az európai adatvédelmi biztos a nemzeti felügyeleti hatóság vagy az illetékes igazságügyi szerv véleményének figyelembevételével hozza meg határozatát, amely kiterjedhet bármely információ közlésének megtagadására.

(3)   Ha a panasz olyan adatok kezelésére vonatkozik, amelyeket egy tagállam szolgáltatott az Eurojustnak, az európai adatvédelmi biztos és az adatokat szolgáltató tagállam nemzeti felügyeleti hatósága a saját hatáskörén belül eljárva biztosítja, hogy megfelelően sor kerül az adatkezelés jogszerűségének az ellenőrzésére.

(4)   Ha a panasz olyan adatok kezelésére vonatkozik, amelyeket uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek szolgáltattak az Eurojustnak, vagy amelyeket az Eurojust nyilvánosan hozzáférhető forrásokból kérdezett le, az európai adatvédelmi biztos megbizonyosodik arról, hogy az Eurojust megfelelően elvégezte-e az adatkezelés jogszerűségének az ellenőrzését.

(5)   Az európai adatvédelmi biztos tájékoztatja az érintettet a panasz fejleményeiről és eredményéről, továbbá a 44. cikk szerint lehetséges bírósági jogorvoslatról.

44. cikk

Az európai adatvédelmi biztos határozataival szembeni bírósági felülvizsgálathoz való jog

Az európai adatvédelmi biztosnak a műveleti vonatkozású személyes adatokra vonatkozó határozatai ellen a Bíróság előtt lehet keresetet indítani.

45. cikk

Adatvédelmi felelősség

(1)   Az Eurojust úgy köteles kezelni a műveleti vonatkozású személyes adatokat, hogy megállapítható legyen, hogy mely hatóság szolgáltatta az adatokat, vagy hogy az adatokat honnan kérdezték le.

(2)   A műveleti vonatkozású személyes adatok pontosságáért a felelősséget:

| a) | az Eurojust viseli a valamely tagállam vagy uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által szolgáltatott személyes adatokért, amikor a szolgáltatott adatokat az Eurojust által végzett adatkezelés során módosították; |
| --- | --- |

a)

az Eurojust viseli a valamely tagállam vagy uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által szolgáltatott személyes adatokért, amikor a szolgáltatott adatokat az Eurojust által végzett adatkezelés során módosították;

| b) | a tagállam vagy uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség viseli, amikor a szolgáltatott adatokat az Eurojust által végzett adatkezelés során nem módosították; |
| --- | --- |

b)

a tagállam vagy uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség viseli, amikor a szolgáltatott adatokat az Eurojust által végzett adatkezelés során nem módosították;

| c) | az Eurojust viseli a harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek által szolgáltatott műveleti vonatkozású személyes adatokért, továbbá az Eurojust által nyilvánosan hozzáférhető forrásokból lekért operatív személyes adatokért is. |
| --- | --- |

c)

az Eurojust viseli a harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek által szolgáltatott műveleti vonatkozású személyes adatokért, továbbá az Eurojust által nyilvánosan hozzáférhető forrásokból lekért operatív személyes adatokért is.

(3)   Az adminisztratív jellegű személyes adatok tekintetében az (EU) 2018/1725 rendeletben, valamint a műveleti vonatkozású személyes adatok tekintetében az e rendeletnek és az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének és IX. fejezetének való megfelelésért az Eurojust viseli a felelősséget.

A műveleti vonatkozású személyes adatok továbbításának jogszerűségéért a felelősséget:

| a) | az a tagállam viseli, amely az érintett műveleti vonatkozású személyes adatokat az Eurojust számára szolgáltatta; |
| --- | --- |

a)

az a tagállam viseli, amely az érintett műveleti vonatkozású személyes adatokat az Eurojust számára szolgáltatta;

| b) | az Eurojust viseli, amikor az Eurojust szolgáltatta az érintett műveleti vonatkozású személyes adatokat a tagállamok, az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára. |
| --- | --- |

b)

az Eurojust viseli, amikor az Eurojust szolgáltatta az érintett műveleti vonatkozású személyes adatokat a tagállamok, az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára.

(4)   E rendelet egyéb rendelkezéseire is figyelemmel az Eurojust felel az összes általa kezelt adatért.

46. cikk

Felelősség a jogosulatlan vagy helytelen adatkezelésért

(1)   Az EUMSZ 340. cikkével összhangban az Eurojust felelős az általa végzett jogosulatlan vagy helytelen adatkezelés folytán magánszemélynek okozott bármely kárért.

(2)   Az (1) bekezdésben említett felelősség alapján az Eurojust ellen benyújtott panaszokat az EUMSZ 268. cikkével összhangban a Bíróság tárgyalja.

(3)   Minden tagállam a nemzeti jogával összhangban felelős az Eurojusttal közölt adatok általa végzett jogosulatlan vagy helytelen kezelése folytán magánszemélynek okozott bármely kárért.

V. FEJEZET

PARTNEREKKEL FENNTARTOTT KAPCSOLATOK

I. SZAKASZ

Közös rendelkezések

47. cikk

Közös rendelkezések

(1)   Amennyiben a feladatai ellátásához szükséges, az Eurojust együttműködési kapcsolatokat létesíthet és tarthat fenn uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel – azok célkitűzéseivel összhangban –, valamint harmadik országok illetékes hatóságaival és nemzetközi szervezetekkel – az 52. cikkben említett együttműködési stratégiával összhangban.

(2)   Amennyiben a feladatai ellátásához szükséges, valamint a 21. cikk (8) bekezdése és a 76. cikk szerint előírt korlátozásokra figyelemmel, az Eurojust – a személyes adatok kivételével – bármely információt közvetlenül kicserélhet az e cikk (1) bekezdésében említett szervekkel.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben foglalt célokból az Eurojust munkamegállapodásokat köthet az (1) bekezdésben említett szervekkel. Az ilyen munkamegállapodások alapján nem tehető lehetővé a személyes adatok cseréje, és azok nem kötik sem az Uniót, sem annak tagállamait.

(4)   Amennyiben a feladatai ellátásához szükséges, az alkalmazandó adatvédelmi szabályokra figyelemmel, az Eurojust az (1) bekezdésben említettek szervektől származó személyes adatokat kaphat és kezelhet.

(5)   Az Eurojust csak akkor továbbíthat személyes adatokat uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak vagy ügynökségeknek, harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek, ha ez a feladatai ellátásához szükséges és az az 55. és az 56. cikkel összhangban történik. Ha a továbbítandó adatok valamely tagállamtól származnak, az Eurojust megszerzi ezen tagállam illetékes hatóságának hozzájárulását, kivéve, ha a tagállam az ilyen újbóli továbbításhoz – általános vagy meghatározott feltételekhez kötött módon – előzetesen hozzájárult. Az ilyen hozzájárulás bármikor visszavonható.

(6)   Amennyiben tagállamok, uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek az Eurojusttól személyes adatokat kaptak, az ilyen adatok harmadik feleknek történő újbóli továbbítása tilos, kivéve, ha a következő feltételek mindegyike teljesült:

| a) | az Eurojust megszerezte az adatokat szolgáltató tagállam előzetes hozzájárulását; |
| --- | --- |

a)

az Eurojust megszerezte az adatokat szolgáltató tagállam előzetes hozzájárulását;

| b) | az Eurojust a szóban forgó eset körülményeinek mérlegelése után kifejezetten hozzájárult; |
| --- | --- |

b)

az Eurojust a szóban forgó eset körülményeinek mérlegelése után kifejezetten hozzájárult;

| c) | az újbóli továbbítás csak valamely konkrét, az adatok eredeti továbbításának céljával nem összeegyeztethetetlen célból történik. |
| --- | --- |

c)

az újbóli továbbítás csak valamely konkrét, az adatok eredeti továbbításának céljával nem összeegyeztethetetlen célból történik.

II. SZAKASZ

Unión belüli partnerekkel fenntartott kapcsolatok

48. cikk

Együttműködés az Európai Igazságügyi Hálózattal és az Uniónak a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésben részt vevő más hálózataival

(1)   Büntetőügyekben az Eurojust és az Európai Igazságügyi Hálózat konzultáción és kiegészítő jellegen alapuló privilegizált kapcsolatot tart fenn egymással, különösen a nemzeti tag, az Európai Igazságügyi Hálózatnak a nemzeti tagéval megegyező tagállambeli kapcsolattartói, valamint az Eurojust és az Európai Igazságügyi Hálózat nemzeti levelezői között. A hatékony együttműködés biztosítása érdekében a következő intézkedéseket kell megtenni:

| a) | a nemzeti tagok – eseti alapon – valamennyi olyan ügyről tájékoztatják az Európai Igazságügyi Hálózat levelezőit, amelyről úgy vélik, hogy azt a hálózat megfelelőbb módon tudná kezelni; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti tagok – eseti alapon – valamennyi olyan ügyről tájékoztatják az Európai Igazságügyi Hálózat levelezőit, amelyről úgy vélik, hogy azt a hálózat megfelelőbb módon tudná kezelni;

| b) | az Európai Igazságügyi Hálózat titkársága az Eurojust személyzetéhez tartozik; a titkárság önálló egységként működik; igénybe veheti az Eurojustnak azon adminisztratív erőforrásait, amelyek az Európai Igazságügyi Hálózat feladatainak ellátásához szükségesek, ideértve a hálózat plenáris üléseihez kapcsolódó költségek fedezését is; |
| --- | --- |

b)

az Európai Igazságügyi Hálózat titkársága az Eurojust személyzetéhez tartozik; a titkárság önálló egységként működik; igénybe veheti az Eurojustnak azon adminisztratív erőforrásait, amelyek az Európai Igazságügyi Hálózat feladatainak ellátásához szükségesek, ideértve a hálózat plenáris üléseihez kapcsolódó költségek fedezését is;

| c) | az Európai Igazságügyi Hálózat levelezői esetenként meghívást kaphatnak az Eurojust üléseire; |
| --- | --- |

c)

az Európai Igazságügyi Hálózat levelezői esetenként meghívást kaphatnak az Eurojust üléseire;

| d) | az Eurojust és az Európai Igazságügyi Hálózat igénybe veheti az Eurojust nemzeti koordinációs rendszert annak a 20. cikk (7) bekezdésének b) pontja szerinti meghatározásához, hogy egy adott megkereséssel az Eurojust vagy az Európai Igazságügyi Hálózat segítségnyújtását igénybe véve kell-e foglalkozni. |
| --- | --- |

d)

az Eurojust és az Európai Igazságügyi Hálózat igénybe veheti az Eurojust nemzeti koordinációs rendszert annak a 20. cikk (7) bekezdésének b) pontja szerinti meghatározásához, hogy egy adott megkereséssel az Eurojust vagy az Európai Igazságügyi Hálózat segítségnyújtását igénybe véve kell-e foglalkozni.

(2)   A közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága, valamint a 2002/494/IB tanácsi határozat által létrehozott hálózat titkársága az Eurojust személyzeti állományához tartozik. E titkárságok önálló egységekként működnek. Igénybe vehetik az Eurojust – feladataik ellátásához szükséges – adminisztratív erőforrásait. A titkárságok közötti koordinációt az Eurojust biztosítja. Ez a bekezdés minden olyan a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésben részt vevő releváns hálózat titkárságára alkalmazandó, amelynek támogatását titkárság formájában az Eurojust biztosítja. Az Eurojust támogatást nyújthat – többek között adott esetben az Eurojust épületében működő titkárság formájában – a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésben részt vevő releváns európai hálózatok és szervek számára.

(3)   A 2008/852/IB határozat által létrehozott hálózat kérheti, hogy az Eurojust biztosítson számára titkárságot. Ilyen kérelem esetén a (2) bekezdés alkalmazandó.

49. cikk

Kapcsolat az Europollal

(1)   Az Eurojust minden megfelelő intézkedést megtesz ahhoz, hogy az Europol – saját megbízatása keretében – „találat/nincs találat” rendszer alapján közvetett hozzáféréssel rendelkezzen az Eurojust rendelkezésére bocsátott információkhoz, az érintett információkat szolgáltató tagállam, uniós szerv, hivatal vagy ügynökség, harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által megjelölt korlátozások sérelme nélkül. Találat esetén az Eurojust elindítja a találatot generáló információ megosztását lehetővé tevő eljárást, az információt az Eurojustnak szolgáltató tagállam, uniós szerv, hivatal vagy ügynökség, harmadik ország vagy nemzetközi szervezet döntésével összhangban.

(2)   Az (1) bekezdéssel összhangban történő információkeresések csak annak megállapítása céljából végezhetők, hogy az Europol rendelkezésére álló információ megegyezik-e az Eurojustnál kezelt információval.

(3)   Az Eurojust csak azután engedélyezi az (1) bekezdéssel összhangban végzett kereséseket, ha az Europoltól információt kapott arról, hogy az Europol személyzetének mely tagjait jelölték ki ilyen keresések végzésére jogosultnak.

(4)   Amennyiben valamely egyéni nyomozás tekintetében végzett adatkezelési tevékenységei során az Eurojust vagy valamely tagállam az Europol megbízatásával összhangban álló koordináció, együttműködés vagy támogatás szükségességét azonosítja, az Eurojust értesíti erről az Europolt, és elindítja az információ megosztását lehetővé tevő eljárást, az információt az Eurojustnak szolgáltató tagállam döntésével összhangban. Ilyen esetben az Eurojust konzultál az Europollal.

(5)   Az Eurojust szoros együttműködést alakít ki és tart fenn az Europollal, amennyiben ez a két ügynökség feladatainak ellátásához és célkitűzéseinek megvalósításához releváns, figyelemmel a párhuzamos munka elkerülésének szükségességére.

Ennek érdekében az Europol ügyvezető igazgatója és az Eurojust elnöke rendszeresen ülésezik a közös érdekű kérdések megvitatása céljából.

(6)   Az Europol tiszteletben tartja a valamely tagállam, uniós szerv, hivatal vagy ügynökség, harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által általánosságban vagy konkrétan jelzett hozzáférési vagy felhasználási korlátozásokat az említettek által szolgáltatott információk vonatkozásában.

50. cikk

Kapcsolatok az Európai Ügyészséggel

(1)   Az Európai Ügyészség és az Eurojust – saját megbízatásuk és illetékességük keretein belül – kölcsönös együttműködésen és az e cikkben meghatározott operatív, igazgatási és irányítási kapcsolatok létrehozásán alapuló szoros kapcsolatot alakít ki és tart fenn. E célból az Eurojust elnöke és az európai főügyész rendszeresen ülésezik a közös érdekű kérdések megvitatása céljából. Bármelyikük kezdeményezésére is üléseznek.

(2)   Az Eurojust indokolatlan késedelem nélkül foglalkozik az Európai Ügyészségtől érkező, segítségnyújtás iránti megkeresésekkel, és adott esetben úgy kezeli e megkereséseket, mintha azokat az igazságügyi együttműködés tekintetében illetékes nemzeti hatóságoktól kapta volna.

(3)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésével összhangban kialakított együttműködés támogatása céljából szükséges, az Eurojust igénybe veszi a 20. cikkel összhangban létrehozott Eurojust nemzeti koordinációs rendszereket, valamint harmadik országokkal létesített kapcsolatait, ideértve összekötő bíráit, illetve ügyészeit is.

(4)   Az Eurojust az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó operatív ügyekben tájékoztatja, és adott esetben bevonja az Európai Ügyészséget a határokon átnyúló ügyeket érintő tevékenységeibe, többek között a következők révén:

| a) | az ügyekre vonatkozó információk – többek között személyes adatok – megosztása e rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

a)

az ügyekre vonatkozó információk – többek között személyes adatok – megosztása e rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban;

| b) | az Európai Ügyészség támogatása iránti megkeresés. |
| --- | --- |

b)

az Európai Ügyészség támogatása iránti megkeresés.

(5)   Az Eurojust „találat/nincs találat” rendszer alapján közvetett hozzáféréssel rendelkezik az Európai Ügyészség ügyviteli rendszerébe bevitt információkhoz. Amikor egyezést találnak az Európai Ügyészség által az ügyviteli rendszerbe bevitt adatok és az Eurojust birtokában lévő adatok között, az Eurojustot, az Európai Ügyészséget, továbbá az adatot az Eurojustnak szolgáltató tagállamot egyaránt tájékoztatni kell az egyezés tényéről. Az Eurojust megfelelő intézkedéseket hoz annak lehetővé tétele érdekében, hogy az Európai Ügyészség a „találat/nincs találat” rendszer alapján közvetve hozzáférhessen az ügyviteli rendszerében tárolt információkhoz.

(6)   Az Európai Ügyészség igénybe veheti az Eurojust igazgatási támogatását és erőforrásait. E célból az Eurojust közös érdekű szolgáltatásokat nyújthat az Európai Ügyészség számára. Ennek részleteit megállapodásban kell rögzíteni.

51. cikk

Kapcsolatok egyéb uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel

(1)   Az Eurojust együttműködési kapcsolatokat alakít ki és tart fenn az Európai Igazságügyi Képzési Hálózattal.

(2)   Az OLAF a 883/2013/EU, Euratom rendelet szerinti megbízatásával összhangban hozzájárul az Eurojust koordinációs tevékenységéhez az Unió pénzügyi érdekeinek védelme tekintetében.

(3)   Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség hozzájárul az Eurojust munkájához, többek között az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) 8. cikke (1) bekezdésének m) pontja szerinti megbízatásával és feladataival összhangban kezelt releváns információk továbbítása révén. A személyes adatoknak az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által ezzel összefüggésben végzett kezelését a (EU) 2018/1725 rendelet szabályozza.

(4)   A tagállamok az Eurojust és az OLAF közötti információfogadás és -továbbítás céljából – az e rendelet 8. cikkének sérelme nélkül – biztosítják, hogy az Eurojust nemzeti tagjai, kizárólag a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásában minősüljenek a tagállamok illetékes hatóságainak. Az OLAF és a nemzeti tagok közötti információcsere nem érinti az egyéb illetékes hatóságok számára a fenti rendeletek alapján történő információnyújtásra vonatkozó kötelezettségeket.

III. SZAKASZ

Nemzetközi együttműködés

52. cikk

Kapcsolatok harmadik országbeli hatóságokkal és nemzetközi szervezetekkel

(1)   Az Eurojust együttműködési kapcsolatokat alakíthat ki és tarthat fenn harmadik országok hatóságaival és nemzetközi szervezetekkel.

E célból az Eurojust a Bizottsággal konzultálva négyévente együttműködési stratégiát alakít ki, amely meghatározza azon harmadik országokat és nemzetközi szervezeteket, amelyek vonatkozásában operatív szükség van az együttműködésre.

(2)   Az Eurojust munkamegállapodásokat köthet a 47. cikk (1) bekezdésében említett szervekkel.

(3)   Az Eurojust – az érintett illetékes hatóságokkal egyetértésben – kapcsolattartókat jelölhet ki harmadik országokban annak érdekében, hogy az Eurojust operatív igényeivel összhangban megkönnyítse az együttműködést.

53. cikk

Harmadik országokba kirendelt összekötő bírák, illetve ügyészek

(1)   A harmadik országokkal folytatott igazságügyi együttműködés megkönnyítése céljából olyan esetekben, amelyekben az Eurojust e rendeletnek megfelelően segítséget nyújt, a testület összekötő bírákat, illetve ügyészeket rendelhet ki valamely harmadik országba, feltéve, hogy az adott harmadik ország illetékes hatóságaival a 47. cikk (3) bekezdésében említett munkamegállapodás áll fenn.

(2)   Az összekötő bírák, illetve ügyészek feladatai közé tartoznak azok a tevékenységek, amelyek célja, hogy – különösen az érintett harmadik ország illetékes hatóságaival létesített közvetlen kapcsolatok révén – ösztönözzék és meggyorsítsák a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés bármely formáját. Az összekötő bírák, illetve ügyészek feladataik ellátása során az 56. cikkel összhangban műveleti vonatkozású személyes adatokat cserélhetnek ki az érintett harmadik ország illetékes hatóságaival.

(3)   Az (1) bekezdésben említett összekötő bíráknak, illetve ügyészeknek az Eurojustnál szerzett munkatapasztalattal, valamint kellő ismeretekkel kell rendelkezniük az igazságügyi együttműködés és az Eurojust működése terén. Az összekötő bíró, illetve ügyész Eurojust nevében történő kirendeléséhez a bíró, illetve ügyész és tagállama előzetes hozzájárulása szükséges.

(4)   Amennyiben az Eurojust által kirendelt összekötő bírót, illetve ügyészt a nemzeti tagok, helyettesek vagy asszisztensek közül választották ki:

| a) | az érintett tagállam gondoskodik a helyettesítéséről nemzeti tagi, helyettesi vagy asszisztensi feladatkörében; |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállam gondoskodik a helyettesítéséről nemzeti tagi, helyettesi vagy asszisztensi feladatkörében;

| b) | elveszíti a 8. cikk szerint ráruházott hatáskörök gyakorlására való jogosultságát. |
| --- | --- |

b)

elveszíti a 8. cikk szerint ráruházott hatáskörök gyakorlására való jogosultságát.

(5)   A személyzeti szabályzat 110. cikkének sérelme nélkül a testület összeállítja az összekötő bírák, illetve ügyészek kirendelésére vonatkozó feltételeket, a javadalmazás mértékét is beleértve. A testület a Bizottsággal konzultálva elfogadja az e tekintetben szükséges végrehajtási szabályokat.

(6)   Az Eurojust által kirendelt összekötő bírák, illetve ügyészek tevékenységei az európai adatvédelmi biztos felügyelete alá tartoznak. Az összekötő bírák, illetve ügyészek jelentést tesznek a testületnek, amely éves jelentésében és megfelelő módon tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot tevékenységeikről. Az összekötő bírák, illetve ügyészek a tagállamukat érintő valamennyi esetről tájékoztatják a nemzeti tagokat és az illetékes nemzeti hatóságokat.

(7)   A tagállamok illetékes hatóságai és az (1) bekezdésben említett összekötő bírák, illetve ügyészek közvetlenül is felvehetik egymással a kapcsolatot. Ilyen esetekben az összekötő bíró, illetve ügyész tájékoztatja az érintett nemzeti tagot ezekről a kapcsolatfelvételekről.

(8)   Az (1) bekezdésben említett összekötő bírák, illetve ügyészek hozzáféréssel rendelkeznek az ügyviteli rendszerhez.

54. cikk

Harmadik országokhoz benyújtott, valamint onnan érkező, igazságügyi együttműködés iránti megkeresések

(1)   Az Eurojust az érintett tagállamokkal egyetértésben koordinálhatja a harmadik országok által kibocsátott igazságügyi együttműködés iránti megkeresések végrehajtását, amennyiben az ilyen megkeresések ugyanazon nyomozás részeként legalább két tagállamban történő végrehajtást igényelnek. Ilyen megkereséseket illetékes nemzeti hatóság is továbbíthat az Eurojustnak.

(2)   Sürgős esetekben és a 19. cikkel összhangban a koordinációs ügyeleti rendszer fogadhat és továbbíthat az e cikk (1) bekezdésében említett megkereséseket, ha azokat az Eurojusttal együttműködési megállapodást vagy munkamegállapodást kötött harmadik ország bocsátotta ki.

(3)   A 3. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül, ha egy érintett tagállam ugyanazon nyomozásra vonatkozó és harmadik országban történő végrehajtást igénylő igazságügyi együttműködésre irányuló megkeresést terjeszt elő, az Eurojust elősegíti az említett harmadik országgal való igazságügyi együttműködést.

IV. SZAKASZ

Személyes adatok továbbítása

55. cikk

Műveleti vonatkozású személyes adatok továbbítása uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek

(1)   Az e rendelet, különösen a 21. cikk (8) bekezdése, a 47. cikk (5) bekezdése és a 76. cikk értelmében előírt bármely további korlátozásra figyelemmel, az Eurojust csak abban az esetben továbbíthat műveleti vonatkozású személyes adatokat másik uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség részére, ha az adatok a másik uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség hatáskörébe tartozó feladatok jogszerű ellátásához szükségesek.

(2)   Ha a műveleti vonatkozású személyes adatok továbbítása a másik uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség kérésére történik, mind az adatkezelő, mind a címzett felelős az említett továbbítás jogszerűségéért.

Az Eurojust köteles meggyőződni a másik uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség illetékességéről, és a műveleti vonatkozású személyes adatok továbbításának szükségességét ideiglenesen elbírálni. Ha a szükségességgel kapcsolatban kétségek merülnek fel, az Eurojust további tájékoztatást kér a címzettől.

A másik uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség gondoskodik arról, hogy a műveleti vonatkozású személyes adatok továbbításának szükségessége utóbb ellenőrizhető legyen.

(3)   A másik uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség a műveleti vonatkozású személyes adatokat csak azok továbbítása céljának megfelelően kezelheti.

56. cikk

Műveleti vonatkozású személyes adatok harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek történő továbbítására vonatkozó általános elvek

(1)   Az Eurojust az alkalmazandó adatvédelmi szabályok és az e rendeletben foglalt egyéb rendelkezések betartása mellett továbbíthat műveleti vonatkozású személyes adatokat harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére, és csak akkor, ha a következő feltételek teljesülnek:

| a) | az adattovábbítás szükséges az Eurojust feladatainak ellátásához; |
| --- | --- |

a)

az adattovábbítás szükséges az Eurojust feladatainak ellátásához;

| b) | az a harmadik országbeli hatóság vagy az a nemzetközi szervezet, amelynek részére a műveleti vonatkozású személyes adatokat továbbítják, a bűnüldözés és a büntető ügyek tekintetében illetékes; |
| --- | --- |

b)

az a harmadik országbeli hatóság vagy az a nemzetközi szervezet, amelynek részére a műveleti vonatkozású személyes adatokat továbbítják, a bűnüldözés és a büntető ügyek tekintetében illetékes;

| c) | ha az e cikkel összhangban továbbítandó, műveleti vonatkozású személyes adatokat valamely tagállam továbbította vagy bocsátotta az Eurojust rendelkezésére, az Eurojust az adattovábbításhoz beszerzi az adott tagállam érintett illetékes hatóságának előzetes engedélyét nemzeti jogával összhangban, kivéve, ha az adott tagállam általában vagy különös feltételek mellett engedélyezte az ilyen adattovábbításokat; |
| --- | --- |

c)

ha az e cikkel összhangban továbbítandó, műveleti vonatkozású személyes adatokat valamely tagállam továbbította vagy bocsátotta az Eurojust rendelkezésére, az Eurojust az adattovábbításhoz beszerzi az adott tagállam érintett illetékes hatóságának előzetes engedélyét nemzeti jogával összhangban, kivéve, ha az adott tagállam általában vagy különös feltételek mellett engedélyezte az ilyen adattovábbításokat;

| d) | a valamely harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által egy másik harmadik ország vagy másik nemzetközi szervezet részére történő újbóli adattovábbítás esetén az Eurojust megköveteli, hogy az adattovábbító harmadik ország vagy nemzetközi szervezet ezen adatok újbóli továbbításához az Eurojust előzetes engedélyét kérje. |
| --- | --- |

d)

a valamely harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által egy másik harmadik ország vagy másik nemzetközi szervezet részére történő újbóli adattovábbítás esetén az Eurojust megköveteli, hogy az adattovábbító harmadik ország vagy nemzetközi szervezet ezen adatok újbóli továbbításához az Eurojust előzetes engedélyét kérje.

A (d) pont szerinti engedélyt az Eurojust csak azt követően adhatja meg, hogy azon tagállamtól, amelytől az adatok származnak arra előzetes engedélyt kapott, miután kellőképpen figyelembe vett minden releváns tényezőt, köztük a bűncselekmény súlyosságát, a személyes adat továbbításának eredeti célját, valamint a műveleti vonatkozású személyes adatok védelmének szintjét abban a harmadik országban vagy nemzetközi szervezetnél, amely részére a műveleti vonatkozású személyes adatokat újból továbbítják.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében foglalt feltételekre is figyelemmel, az Eurojust csak akkor továbbíthat műveleti vonatkozású személyes adatokat harmadik ország vagy nemzetközi szervezet számára, ha a következők egyike alkalmazandó:

| a) | a Bizottság az 57. cikk értelmében megállapította, hogy a szóban forgó harmadik ország vagy nemzetközi szervezet megfelelő védelmi szintet biztosít, vagy ilyen megfelelőségi határozat hiányában az 58. cikk (1) bekezdésével összhangban megfelelő garanciákat nyújtottak, vagy mind megfelelőségi határozat, mind ilyen megfelelő garanciák hiányában az 59. cikk (1) bekezdése értelmében, a kivételes helyzetekben biztosított eltéréseket alkalmazzák; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság az 57. cikk értelmében megállapította, hogy a szóban forgó harmadik ország vagy nemzetközi szervezet megfelelő védelmi szintet biztosít, vagy ilyen megfelelőségi határozat hiányában az 58. cikk (1) bekezdésével összhangban megfelelő garanciákat nyújtottak, vagy mind megfelelőségi határozat, mind ilyen megfelelő garanciák hiányában az 59. cikk (1) bekezdése értelmében, a kivételes helyzetekben biztosított eltéréseket alkalmazzák;

| b) | 2019. december 12. előtt az Eurojust és a harmadik ország vagy nemzetközi szervezet a 2002/187/IB határozat 26a. cikkével összhangban a személyes adatok kicserélését lehetővé tevő együttműködési megállapodást kötött; vagy |
| --- | --- |

b)

2019. december 12. előtt az Eurojust és a harmadik ország vagy nemzetközi szervezet a 2002/187/IB határozat 26a. cikkével összhangban a személyes adatok kicserélését lehetővé tevő együttműködési megállapodást kötött; vagy

| c) | az Unió és a harmadik ország vagy nemzetközi szervezet az EUMSZ 218. cikke értelmében olyan nemzetközi megállapodást kötött, amely megfelelő garanciákat biztosít az egyének magánéletének, valamint alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében. |
| --- | --- |

c)

az Unió és a harmadik ország vagy nemzetközi szervezet az EUMSZ 218. cikke értelmében olyan nemzetközi megállapodást kötött, amely megfelelő garanciákat biztosít az egyének magánéletének, valamint alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében.

(3)   A 47. cikk (3) bekezdésében említett munkamegállapodásokban meg lehet állapítani az e cikk (2) bekezdésében említett megállapodások vagy megfelelőségi határozatok végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat.

(4)   Az Eurojust sürgős esetben továbbíthat műveleti vonatkozású személyes adatokat valamely tagállamnak az (1) bekezdés c) pontja szerinti előzetes engedélye nélkül. Az Eurojust csak akkor járhat így el, ha a műveleti vonatkozású személyes adatok továbbítása egy tagállam vagy harmadik ország közbiztonságát vagy egy tagállam alapvető érdekeit fenyegető súlyos és közvetlen veszély megelőzése érdekében szükséges, és az előzetes engedély nem szerezhető be kellő időben. Az előzetes engedélyezésért felelős hatóságot haladéktalanul tájékoztatni kell.

(5)   Az Eurojusttól kapott műveleti vonatkozású személyes adatokat a tagállamok, valamint uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek nem továbbíthatják újból harmadik országnak vagy nemzetközi szervezetnek. Kivételesen továbbíthatnak így adatot olyan esetekben, amikor az Eurojust azt engedélyezte, miután kellőképpen figyelembe vett minden releváns tényezőt, köztük a bűncselekmény súlyosságát, a személyes adat továbbításának eredeti célját, valamint a műveleti vonatkozású személyes adatok védelmének szintjét abban a harmadik országban vagy nemzetközi szervezetnél, amely részére a műveleti vonatkozású személyes adatokat újból továbbítják.

(6)   Az 57., az 58. és az 59. cikk alkalmazandó annak biztosítása érdekében, hogy a természetes személyek számára az e rendeletben és az uniós jogban biztosított védelem szintje ne sérüljön.

57. cikk

Adattovábbítás megfelelőségi határozat alapján

Az Eurojust továbbíthat műveleti vonatkozású adatokat harmadik ország vagy nemzetközi intézmény részére, ha a Bizottság az (EU) 2016/680 irányelv 36. cikkével összhangban úgy határozott, hogy az adott harmadik ország, a harmadik ország valamely területe vagy egy, vagy több meghatározott ágazata vagy a szóban forgó nemzetközi szervezet megfelelő védelmi szintet biztosít.

58. cikk

Adattovábbítás megfelelő garanciákkal

(1)   Megfelelőségi határozat hiányában az Eurojust abban az esetben továbbíthat műveleti vonatkozású személyes adatokat valamely harmadik ország vagy nemzetközi intézmény részére, ha:

| a) | a műveleti vonatkozású személyes adatok védelmére kötelező erejű jogi eszköz útján megfelelő garanciákat nyújtottak; vagy |
| --- | --- |

a)

a műveleti vonatkozású személyes adatok védelmére kötelező erejű jogi eszköz útján megfelelő garanciákat nyújtottak; vagy

| b) | az Eurojust a műveleti vonatkozású személyes adatok továbbításának valamennyi körülményét értékelte, és arra a következtetésre jutott, hogy a műveleti vonatkozású személyes adatok védelme tekintetében megfelelő garanciák állnak fenn. |
| --- | --- |

b)

az Eurojust a műveleti vonatkozású személyes adatok továbbításának valamennyi körülményét értékelte, és arra a következtetésre jutott, hogy a műveleti vonatkozású személyes adatok védelme tekintetében megfelelő garanciák állnak fenn.

(2)   Az Eurojust tájékoztatja az európai adatvédelmi biztost az (1) bekezdés b) pontja szerinti adattovábbítási kategóriákról.

(3)   Ha az adattovábbítás az (1) bekezdés b) pontján alapul, az ilyen továbbítást dokumentálni kell, és kérésre a dokumentációt az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani. A dokumentáció magában foglalja a továbbítás napját és időpontját, valamint az átvevő illetékes hatóságra, a továbbítás indokára és a továbbított műveleti vonatkozású személyes adatokra vonatkozó információt.

59. cikk

Kivételes esetekben biztosított eltérések

(1)   Megfelelőségi határozat és az 58. cikk szerinti megfelelő garanciák hiányában az Eurojust csak akkor továbbíthat műveleti vonatkozású személyes adatokat valamely harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére, ha az adattovábbítás a következők valamelyike miatt szükséges:

| a) | az érintett vagy egy másik személy létfontosságú érdekeinek védelme érdekében; |
| --- | --- |

a)

az érintett vagy egy másik személy létfontosságú érdekeinek védelme érdekében;

| b) | az érintett jogos érdekeinek biztosításához; |
| --- | --- |

b)

az érintett jogos érdekeinek biztosításához;

| c) | valamely tagállam vagy harmadik ország közbiztonságának fenntartását közvetlenül és komolyan fenyegető veszély elhárítása érdekében; vagy |
| --- | --- |

c)

valamely tagállam vagy harmadik ország közbiztonságának fenntartását közvetlenül és komolyan fenyegető veszély elhárítása érdekében; vagy

| d) | az Eurojust feladatainak ellátásához szükséges egyedi esetekben, kivéve, ha az Eurojust megállapítja, hogy az érintett alapvető jogai és szabadságai az adattovábbításhoz fűződő közérdekkel szemben elsőbbséget élveznek. |
| --- | --- |

d)

az Eurojust feladatainak ellátásához szükséges egyedi esetekben, kivéve, ha az Eurojust megállapítja, hogy az érintett alapvető jogai és szabadságai az adattovábbításhoz fűződő közérdekkel szemben elsőbbséget élveznek.

(2)   Ha az adattovábbítás az (1) bekezdésen alapul, az ilyen továbbítást dokumentálni kell, és kérésre a dokumentációt az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani. A dokumentáció magában foglalja a továbbítás napját és időpontját, valamint az átvevő illetékes hatóságra, a továbbítás indokára és a továbbított műveleti vonatkozású személyes adatokra vonatkozó információt.

VI. FEJEZET

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

60. cikk

Költségvetés

(1)   Az Eurojust tervezett bevételeit és kiadásait minden – a naptári évvel egybeeső – pénzügyi évre vonatkozóan el kell készíteni, és azt az Eurojust költségvetésében fel kell tüntetni.

(2)   Az Eurojust költségvetése bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük.

(3)   Az egyéb források sérelme nélkül az Eurojust bevételei közé a következők tartoznak:

| a) | az Unió általános költségvetésében előirányzott uniós hozzájárulás; |
| --- | --- |

a)

az Unió általános költségvetésében előirányzott uniós hozzájárulás;

| b) | a tagállamok önkéntes pénzügyi hozzájárulásai; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok önkéntes pénzügyi hozzájárulásai;

| c) | az Eurojust által készített kiadványokért és nyújtott szolgáltatásokért felszámított díjak; |
| --- | --- |

c)

az Eurojust által készített kiadványokért és nyújtott szolgáltatásokért felszámított díjak;

| d) | eseti vissza nem térítendő támogatások. |
| --- | --- |

d)

eseti vissza nem térítendő támogatások.

(4)   Az Eurojust kiadásai magukban foglalják a személyzet illetményét, az igazgatási, az infrastrukturális költségeket és a működési kiadásokat, a közös nyomozócsoportok finanszírozását is beleértve.

61. cikk

A költségvetés megállapítása

(1)   Az adminisztratív igazgató évente elkészíti az Eurojust következő pénzügyi évre vonatkozó, tervezett bevételeit és kiadásait tartalmazó kimutatás-tervezetet, ideértve a létszámtervet is, és azt megküldi az igazgatótanácsnak. Mielőtt a kimutatás-tervezetet továbbítanák a Bizottságnak, az Európai Igazságügyi Hálózatot és a 48. cikkben említett, a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésben részt vevő egyéb uniós hálózatokat kellő időben tájékoztatni kell a tevékenységeiket érintő részekről.

(2)   Az igazgatótanács a kimutatás-tervezet alapján felülvizsgálja az Eurojust következő pénzügyi évre vonatkozó, tervezett bevételeket és kiadásokat tartalmazó ideiglenes kimutatás-tervezetét, amelyet elfogadás céljából továbbít a testületnek.

(3)   Az Eurojust tervezett bevételeket és kiadásokat tartalmazó ideiglenes kimutatás-tervezetét legkésőbb minden év január 31-ig meg kell küldeni a Bizottságnak. A kimutatás-tervezet végleges változatát, amely magában foglalja a létszámterv tervezetét is, az Eurojust ugyanazon év március 31-ig megküldi a Bizottságnak.

(4)   A Bizottság a kimutatás-tervezetet az Unió általános költségvetésének tervezetével együtt megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (a továbbiakban: a költségvetési hatóság).

(5)   A Bizottság a kimutatás-tervezet alapján az Unió általános költségvetésének tervezetében – amelyet az EUMSZ 313. és 314. cikkével összhangban a költségvetési hatóság elé terjeszt – feltünteti a létszámtervhez szükségesnek ítélt előirányzatokat, valamint az általános költségvetést terhelő hozzájárulás összegét.

(6)   A költségvetési hatóság engedélyezi az Unió által az Eurojust részére nyújtandó hozzájárulásra vonatkozó előirányzatokat.

(7)   A költségvetési hatóság elfogadja az Eurojust létszámtervét. Az Eurojust költségvetését a testület fogadja el. A költségvetés az Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Szükség esetén a költségvetést a testület ennek megfelelően kiigazítja.

(8)   Az Eurojust költségvetésére várhatóan jelentős pénzügyi kihatással lévő ingatlanprojektek esetében az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (22) 88. cikke alkalmazandó.

62. cikk

A költségvetés végrehajtása

Az adminisztratív igazgató jár el az Eurojust engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként, és végrehajtja az Eurojust költségvetését a saját felelősségi körében, a költségvetésben engedélyezett keretek között.

63. cikk

A beszámolók tartalma és a mentesítés

(1)   Az Eurojust számvitelért felelős tisztviselője a pénzügyi évre (n év) vonatkozó előzetes beszámolót a következő pénzügyi év (n + 1 év) március 1-jéig megküldi a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek.

(2)   Az Eurojust a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló n évre szóló jelentést az n + 1 év március 31-ig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek.

(3)   A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az Eurojust n évre szóló előzetes beszámolójának a Bizottság beszámolójával konszolidált változatát az n + 1 év március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek.

(4)   Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 246. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Számvevőszék legkésőbb az n + 1 év június 1-ig megteszi az Eurojust előzetes beszámolójára vonatkozó észrevételeit.

(5)   Az Eurojust előzetes beszámolójára vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően az adminisztratív igazgató saját felelősségére – az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 246. cikke értelmében – összeállítja az Eurojust végleges beszámolóját, és azt véleményezésre benyújtja az igazgatótanácsnak.

(6)   Az igazgatótanács véleményt nyilvánít az Eurojust végleges beszámolójáról.

(7)   Az adminisztratív igazgató az n évre szóló végleges beszámolót az n + 1 év július 1-jéig az igazgatótanács véleményével együtt megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és a nemzeti parlamenteknek.

(8)   Az n évre szóló végleges beszámolót az n + 1 év november 15-éig közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(9)   Az adminisztratív igazgató az n + 1 év szeptember 30-áig válaszol a Számvevőszéknek az általa tett észrevételekre. Az adminisztratív igazgató válaszát az igazgatótanácsnak és a Bizottságnak is megküldi.

(10)   Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 261. cikke (3) bekezdésének megfelelően az adminisztratív igazgató az Európai Parlament kérésére megküld részére minden olyan információt, amely az adott pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan lebonyolításához szükséges.

(11)   Az Európai Parlament a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján eljárva az n + 2 év május 15. előtt mentesíti az adminisztratív igazgatót az n évi költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.

(12)   Az Eurojust költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alóli mentesítést az Európai Parlament adja meg a Tanács ajánlására az EUMSZ 319. cikkében, valamint az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 260., 261. és 262. cikkében foglalthoz hasonló eljárást követően és a Számvevőszék könyvvizsgálói jelentése alapján.

Abban az esetben, ha az Európai Parlament az n + 2 év május 15-éig nem adja meg a mentesítést, az adminisztratív igazgatót felkérik, hogy fejtse ki álláspontját a testület előtt, amely a körülmények függvényében hozza meg az adminisztratív igazgató álláspontjára vonatkozó végső döntését.

64. cikk

Pénzügyi szabályok

(1)   Az Eurojustra alkalmazandó pénzügyi szabályokat az igazgatótanács az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően fogadja el. E pénzügyi szabályok csak akkor térhetnek el az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelettől, ha ezen eltérést az Eurojust működése kifejezetten szükségessé teszi, és az eltéréshez a Bizottság előzetesen hozzájárult.

A közös nyomozócsoportok tevékenységeihez biztosított pénzügyi támogatással kapcsolatos kérelmek elbírálására vonatkozó szabályokat és feltételeket az Eurojust és az Europol közösen állapítja meg.

(2)   Az Eurojust a 4. cikk (1) bekezdése szerinti feladatai teljesítéséhez vissza nem térítendő támogatásokat nyújthat. A 4. cikk (1) bekezdésének f) pontjával kapcsolatos feladatokhoz nyújtott vissza nem térítendő támogatás pályázati felhívás nélkül is odaítélhető a tagállamoknak.

VII. FEJEZET

SZEMÉLYZETI RENDELKEZÉSEK

65. cikk

Általános rendelkezések

(1)   Az Eurojust személyzetére a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek, továbbá az említett személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek végrehajtása céljából az uniós intézmények közötti megállapodás révén elfogadott szabályok alkalmazandók.

(2)   Az Eurojust személyzetét az Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó szabályok és rendelkezések alapján felvett személyzet alkotja, figyelembe véve a személyzeti szabályzat 27. cikkében említett kritériumokat, többek között a földrajzi megoszlásra vonatkozó követelményeket.

66. cikk

Kirendelt nemzeti szakértők és egyéb személyzet

(1)   Az Eurojust a saját személyzetén kívül kirendelt nemzeti szakértőket és egyéb, nem az Eurojust alkalmazásában álló személyzetet is igénybe vehet.

(2)   A testület határozatot fogad el a nemzeti szakértők Eurojusthoz történő kirendelésére és az egyéb személyzet igénybevételére, különösen a lehetséges összeférhetetlenségek elkerülése érdekében.

(3)   Az összeférhetetlenségek elkerülése érdekében – az alkalmazást követően felmerülő kérdésekre vonatkozó összeférhetetlenségeket is beleértve – az Eurojust megteszi a megfelelő igazgatási intézkedéseket, többek között képzések és megelőzési stratégiák révén.

VIII. FEJEZET

ÉRTÉKELÉS ÉS JELENTÉSTÉTEL

67. cikk

Az uniós intézmények és a nemzeti parlamentek bevonása

(1)   Az Eurojust továbbítja éves jelentését az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a nemzeti parlamenteknek, amelyek észrevételeket és következtetéseket tehetnek.

(2)   Az Eurojust újonnan megválasztott elnöke a megválasztásakor az Európai Parlament illetékes bizottsága vagy bizottságai előtt nyilatkozatot tesz és válaszol a tagjai által feltett kérdésekre. A viták során a konkrét operatív ügyekkel kapcsolatosan megtett konkrét intézkedésekre nem lehet közvetlenül vagy közvetetten hivatkozni.

(3)   Az Eurojust elnöke évente egyszer megjelenik egy parlamentközi bizottsági ülésen, ahol az Európai Parlament és nemzeti parlamentek közösen értékelik az Eurojust tevékenységeit, megvitatják az Eurojust folyamatban levő tevékenységeit, és az Eurojust elnöke ismerteti az Eurojust éves jelentését vagy az Eurojust egyéb fontos dokumentumait.

A viták során a konkrét operatív ügyekkel kapcsolatosan megtett konkrét intézkedésekre nem lehet közvetlenül vagy közvetetten hivatkozni.

(4)   Az e rendeletben előírt egyéb tájékoztatási és konzultációs kötelezettségek mellett az Eurojust tájékoztatás céljából a következőket is megküldi az Európai Parlamentnek, illetve a megfelelő hivatalos nyelveiken a nemzeti parlamenteknek:

| a) | az Eurojust által kidolgozott vagy megrendelt tanulmányok és stratégiai projektek eredményei; |
| --- | --- |

a)

az Eurojust által kidolgozott vagy megrendelt tanulmányok és stratégiai projektek eredményei;

| b) | a 15. cikkben említett programozási dokumentum; |
| --- | --- |

b)

a 15. cikkben említett programozási dokumentum;

| c) | a harmadik felekkel kötött munkamegállapodások. |
| --- | --- |

c)

a harmadik felekkel kötött munkamegállapodások.

68. cikk

Javasolt jogalkotási aktusokról szóló vélemények

A Bizottság és az EUMSZ 76. cikkének b) pontja alapján jogokat gyakorló tagállamok kérhetik az Eurojust véleményét az EUMSZ 76. cikkében említett minden javasolt jogalkotási aktussal kapcsolatban.

69. cikk

Értékelés és felülvizsgálat

(1)   A Bizottság 2024. december 13-ig, majd ezután ötévente értékelést készíttet e rendelet végrehajtásáról és hatásáról, valamint az Eurojust és munkamódszerei hatékonyságáról és eredményességéről. A testületet az értékelés során meg kell hallgatni. Az értékelés foglalkozhat különösen azzal, hogy kell-e esetleg módosítani az Eurojust megbízatását, és milyen költségvetési vonzatai lennének egy ilyen módosításnak.

(2)   A Bizottság az értékelő jelentést az azzal kapcsolatos következtetéseivel együtt megküldi az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek, továbbá a Tanácsnak és a testületnek. Az értékelés megállapításait közzé kell tenni.

IX. FEJEZET

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

70. cikk

Kiváltságok és mentességek

Az Eurojustra és személyzetére alkalmazni kell az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt 7. sz. jegyzőkönyvet.

71. cikk

Nyelvhasználati szabályok

(1)   Az 1. tanácsi rendelet (23) alkalmazandó az Eurojustra.

(2)   A testület tagjainak kétharmados többségével határoz az Eurojust belső nyelvhasználati szabályairól.

(3)   Az Eurojust működéséhez szükséges fordítási szolgáltatásokat Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja, amelyet a 2965/94/EK tanácsi rendelet (24) hozott létre, kivéve, ha a fordítóközpont rendelkezésre állásának hiánya más megoldás találását teszi szükségessé.

72. cikk

Bizalmas információkezelés

(1)   Az Eurojust nemzeti tagjait és azok 7. cikkben említett helyetteseit és asszisztenseit, az Eurojust személyzetét, a nemzeti levelezőket, a kirendelt nemzeti szakértőket, az összekötő bírákat, illetve ügyészeket, az adatvédelmi tisztviselőt, valamint az európai adatvédelmi biztos hivatalának tagjait és személyzetét titoktartási kötelezettség köti a feladataik ellátása során tudomásukra jutott valamennyi információ tekintetében.

(2)   A titoktartási kötelezettség kiterjed minden olyan személyre és szervre, akit vagy amelyet az Eurojusttal együtt végzett munkára hívnak fel.

(3)   A titoktartási kötelezettség az (1) és a (2) bekezdésben említett személyekre azt követően is kiterjed, hogy hivataluk és munkaviszonyuk megszűnt, illetve a tevékenységük befejeződött.

(4)   A titoktartási kötelezettség az Eurojusthoz beérkezett vagy általa cserélt összes információra kiterjed, kivéve, ha az információkat már jogszerűen közzétették vagy azok a nyilvánosság számára hozzáférhetőek.

73. cikk

A nemzeti eljárásokra vonatkozó titoktartási feltételek

(1)   A 21. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, az Eurojuston keresztül kapott vagy kicserélt információk esetében az információt szolgáltató tagállam hatósága a nemzeti jogának megfelelően meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek mellett az információt fogadó hatóság az adott információt nemzeti eljárásokban felhasználhatja.

(2)   Az információt fogadó tagállam hatósága köteles betartani az (1) bekezdésben említett feltételeket.

74. cikk

Átláthatóság

(1)   Az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) alkalmazandó az Eurojust birtokában lévő dokumentumokra.

(2)   Az igazgatótanács az első ülése napjától számított hat hónapon belül előkészíti a testület által elfogadandó, az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat.

(3)   Az Eurojust által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében hozott határozatok ellen az európai ombudsmannál panasszal vagy a Bíróságnál keresettel lehet élni, az EUMSZ 228. és 263. cikkében megállapított feltételek szerint.

(4)   Az Eurojust a honlapján közzéteszi az igazgatótanács tagjainak jegyzékét, valamint az igazgatótanácsi ülések eredményeinek összefoglalóit. Az említett összefoglalók közzétételétől ideiglenes vagy állandó jelleggel el kell tekinteni vagy azok közzétételét ideiglenes vagy állandó jelleggel korlátozni kell, ha az ilyen közzététel veszélyezteti az Eurojust feladatainak ellátását, figyelembe véve a rá vonatkozó diszkréciós és titoktartási kötelezettségeket, valamint az Eurojust operatív jellegét.

75. cikk

Az OLAF és a Számvevőszék

(1)   A csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek ellen a 883/2013/EU, Euratom rendelet alapján folytatott küzdelem előmozdítása céljából az Eurojust az e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapon belül csatlakozik az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (26), és az Eurojust a fenti megállapodás mellékletében található minta alapján elfogadja a nemzeti tagokra, azok helyetteseire és asszisztenseire, valamennyi kirendelt nemzeti szakértőre és az Eurojust teljes személyzetére alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.

(2)   A Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni valamennyi, vissza nem térítendő támogatásban részesülő kedvezményezettnél, vállalkozónál és alvállalkozónál, akik az Eurojusttól uniós forrásból részesültek.

(3)   Az OLAF a 883/2013/EU, Euratom rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (27) megállapított rendelkezésekkel és eljárásokkal összhangban vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezhet annak megállapítása céljából, hogy az Eurojust által finanszírozott kiadásokkal kapcsolatban történt-e olyan szabálytalanság, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit.

(4)   Az (1), a (2) és a (3) bekezdés sérelme nélkül az Eurojust harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel kötött munkamegállapodásai, szerződései, támogatási megállapodásai és támogatási határozatai olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek kifejezetten felhatalmazzák a Számvevőszéket és az OLAF-ot arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően lefolytassák az ilyen ellenőrzéseket és vizsgálatokat.

(5)   Az Eurojust személyzetének tagjai, az adminisztratív igazgató, valamint a testület és az igazgatótanács tagjai haladéktalanul bejelentik az OLAF-nak és az Európai Ügyészségnek – anélkül, hogy e bejelentés miatt felelősségre vonhatók lennének –, ha a feladataik vagy megbízatásuk ellátása során szabálytalanság vagy jogellenesség gyanúja jut tudomásukra.

76. cikk

A különleges, nem minősített adatok és a minősített adatok védelmére vonatkozó szabályok

(1)   Az Eurojust belső szabályokat állapít meg az információk kezelésére és bizalmas kezelésére, valamint a különleges, nem minősített adatok védelmére vonatkozóan, ideértve az ilyen adatok Eurojustnál történő létrehozását és kezelését.

(2)   Az Eurojust az EU-minősített adatok védelmére vonatkozóan a 2013/488/EU tanácsi határozattal (28) összhangban álló belső szabályokat állapít meg annak érdekében, hogy az ilyen információk tekintetében azonos szintű védelmet biztosítson.

77. cikk

Igazgatási vizsgálatok

Az Eurojust igazgatási tevékenységei az európai ombudsman vizsgálatainak vannak alávetve, az EUMSZ 228. cikkével összhangban.

78. cikk

A jogosulatlan vagy helytelen adatkezelésért fennálló felelősségen kívüli felelősség

(1)   Az Europol szerződéses felelősségére az adott szerződésre alkalmazandó jog irányadó.

(2)   A Bíróság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az Eurojust által kötött szerződésekben foglalt választott bírósági kikötés értelmében ítéletet hozzon.

(3)   Szerződésen kívüli felelősség esetén az Eurojust a tagállamok jogrendszereinek közös általános elveivel összhangban, valamint a 46. cikk szerinti felelősségtől függetlenül megtéríti az Eurojust vagy személyzete által a feladataik teljesítése során okozott bármely kárt.

(4)   A (3) bekezdés a nemzeti tag, a helyettes vagy az asszisztens által kötelezettségeik teljesítése során okozott károkra is alkalmazandó. Ha azonban a nemzeti tag, a helyettes vagy az asszisztens a 8. cikk értelmében ráruházott hatáskör alapján jár el, a tagállama megtéríti az Eurojustnak azt az összeget, amelyet az Eurojust az okozott kár megtérítésére fordított.

(5)   A (3) bekezdésben említett károk megtérítésével kapcsolatos jogviták tekintetében a Bíróság rendelkezik hatáskörrel.

(6)   A tagállamok azon illetékes nemzeti bíróságait, amelyek az Eurojust e cikkben említett felelősségét érintő jogvitákban eljárnak, az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (29) hivatkozással kell meghatározni.

(7)   Az Eurojust személyzetének az Eurojusttal szembeni személyes felelősségére a személyzeti szabályzatban vagy az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított alkalmazandó rendelkezések irányadók.

79. cikk

A székhely-megállapodás és a működési feltételek

(1)   Az Eurojust székhelye Hága, Hollandia.

(2)   Az Eurojustnak a Hollandiában való elhelyezésére és a Hollandia által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre vonatkozó szükséges szabályokat, továbbá az adminisztratív igazgatóra, a testület tagjaira, az Eurojust személyzetére és családtagjaikra Hollandiában alkalmazandó konkrét szabályokat az Eurojust és Hollandia által – a testület jóváhagyásának megszerzését követően – megkötött székhely-megállapodás állapítja meg.

80. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Az e rendelettel létrehozott Eurojust az általános jogutód valamennyi, a 2002/187/IB határozattal létrehozott Eurojust által kötött szerződés, vállalt felelősség és megszerzett ingatlan tekintetében.

(2)   A 2002/187/IB határozattal létrehozott Eurojustnak az említett határozat szerint az egyes tagállamok által kirendelt nemzeti tagjai átveszik az Eurojust e rendelet II. fejezetének II. szakasza szerinti nemzeti tagjainak tisztét. E rendelet hatálybalépése után hivatali idejük a 7. cikk (5) bekezdése alapján egyszer meghosszabbítható, egy korábbi hosszabbítástól függetlenül.

(3)   A 2002/187/IB határozattal létrehozott Eurojustnak az e rendelet hatálybalépésekor tisztét betöltő elnöke és alelnökei átveszik az Eurojust e rendelet 11. cikke szerinti elnökének és alelnökeinek tisztét, az említett határozat szerinti hivatali idejük lejártáig. Az elnök és az alelnökök e rendelet hatálybalépése után, e rendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban egyszer újraválaszthatók, egy korábbi újraválasztástól függetlenül.

(4)   A 2002/187/IB határozat 29. cikke alapján utoljára kinevezett adminisztratív igazgató átveszi e rendelet 17. cikke szerinti adminisztratív igazgató tisztét, az említett határozat alapján megállapított hivatali ideje lejártáig. Az adminisztratív igazgató hivatali ideje e rendelet hatálybalépése után egyszer meghosszabbítható.

(5)   E rendelet nem érinti a 2002/187/IB határozat szerint létrehozott Eurojust által kötött megállapodások érvényességét. Különösen az Eurojust által kötött, és 2019. december 12. előtt megkötött összes nemzetközi megállapodás érvényes marad.

(6)   A 2002/187/IB határozat 35. cikke alapján jóváhagyott költségvetések tekintetében a mentesítési eljárást a határozat 36. cikkében megállapított szabályokkal összhangban kell lefolytatni.

(7)   A rendelet nem érinti azokat a munkaszerződéseket, amelyeket a 2002/187/IB határozat szerint e rendelet hatálybalépése előtt kötöttek. Az említett határozat 17. cikke szerint utoljára kinevezett adatvédelmi tisztviselő átveszi az e rendelet 36. cikke szerinti adatvédelmi tisztviselő tisztét.

81. cikk

Felváltás és hatályon kívül helyezés

(1)   E rendelet az általa kötelezett tagállamok tekintetében 2019. december 12-től kezdődő hatállyal a 2002/187/IB határozat helyébe lép.

Ezért a 2002/187/IB határozat 2019. december 12-től hatályát veszti.

(2)   Az (1) bekezdésben említett határozatra történő hivatkozásokat az e rendelet által kötelezett tagállamok tekintetében erre a rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni.

82. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet 2019. december 12-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Strasbourgban, 2018. november 14-én.

az Európai Parlament részéről a

az elnök

A. TAJANI

Tanács részéről

az elnök

K. EDTSTADLER

---

(1)  Az Európai Parlament 2018. október 4-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2018. november 6-i határozata.

1

(2)  A Tanács 2002/187/IB határozata (2002. február 28.) a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról (HL L 63., 2002.3.6., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2003/659/IB határozata (2003. június 18.) a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló 2002/187/IB határozat módosításáról (HL L 245., 2003.9.29., 44. o.).

3

(4)  A Tanács 2009/426/IB határozata (2008. december 16.) az Eurojust megerősítéséről és az Eurojust létrehozásáról a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából szóló 2002/187/IB határozat módosításáról (HL L 138., 2009.6.4., 14. o.).

4

(5)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 2002/494/IB határozata (2002. június 13.) a népirtásért, az emberiesség elleni bűncselekményekért és a háborús bűncselekményekért felelős személyek tekintetében a kapcsolattartó pontok európai hálózatának létrehozásáról (HL L 167., 2002.6.26., 1. o.).

6

(7)  A Tanács 2007/845/IB határozata (2007. december 6.) a tagállamok vagyon-visszaszerzési hivatalai közötti, a bűncselekményből származó jövedelmek és a bűncselekményekhez kapcsolódó egyéb tulajdon felkutatása és azonosítása terén való együttműködésről (HL L 332., 2007.12.18., 103. o.).

7

(8)  A Tanács 2008/852/IB határozata (2008. október 24.) egy korrupcióellenes kapcsolattartói hálózatról (HL L 301., 2008.11.12., 38. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 39. oldalát).

10

(11)  A Tanács 2005/69/IB közös álláspontja (2005. január 24.) egyes adatoknak az Interpollal történő cseréjéről (HL L 27., 2005.1.29., 61. o.).

11

(12)  A Tanács 2007/533/IB határozata (2007. június 12.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 205., 2007.8.7., 63. o.).

12

(13)  A Tanács 96/277/IB együttes fellépése (1996. április 22.) az összekötő tisztviselőknek az Európai Unió tagállamai közötti igazságügyi együttműködés javítása céljából történő cseréjére vonatkozó keretrendszerről (HL L 105., 1996.4.27., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/41/EU irányelve (2014. április 3.) a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról (HL L 130., 2014.5.1., 1. o.).

17

(18)  
  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

18

(19)  A Tanács 2005/671/IB határozata (2005. szeptember 20.) a terrorista bűncselekményekre vonatkozó információcseréről és együttműködésről (HL L 253., 2005.9.29., 22. o.).

19

(20)  A Tanács 2008/976/IB határozata (2008. december 16.) az Európai Igazságügyi Hálózatról (HL L 348., 2008.12.24., 130. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1624 rendelete (2016. szeptember 14.) az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 251., 2016.9.16., 1. o.).

21

(22)  A Bizottság 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. szeptember 30.) a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.).

22

(23)  A Tanács 1. rendelete az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról (HL 17., 1958.10.6., 385. o.).

23

(24)  A Tanács 2965/94/EK rendelete (1994. november 28.) az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról (HL L 314., 1994.12.7., 1. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

25

(26)  
  HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

26

(27)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

27

(28)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács 1215/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (HL L 351., 2012.12.20., 1. o.).

29

---

I. MELLÉKLET

Azon súlyos bűncselekmények felsorolása, amelyekre vonatkozóan az Eurojust – a 3. cikk (1) bekezdésével összhangban – hatáskörrel rendelkezik:

| — | terrorizmus, |
| --- | --- |

—

terrorizmus,

| — | szervezett bűnözés, |
| --- | --- |

—

szervezett bűnözés,

| — | kábítószer-kereskedelem, |
| --- | --- |

—

kábítószer-kereskedelem,

| — | pénzmosási tevékenységek, |
| --- | --- |

—

pénzmosási tevékenységek,

| — | nukleáris és radioaktív anyagokkal kapcsolatos bűncselekmények, |
| --- | --- |

—

nukleáris és radioaktív anyagokkal kapcsolatos bűncselekmények,

| — | embercsempészés, |
| --- | --- |

—

embercsempészés,

| — | emberkereskedelem, |
| --- | --- |

—

emberkereskedelem,

| — | gépjárművekkel kapcsolatos bűncselekmények, |
| --- | --- |

—

gépjárművekkel kapcsolatos bűncselekmények,

| — | szándékos emberölés és súlyos testi sértés, |
| --- | --- |

—

szándékos emberölés és súlyos testi sértés,

| — | emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelme, |
| --- | --- |

—

emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelme,

| — | emberrablás, személyi szabadság megsértése és túszejtés, |
| --- | --- |

—

emberrablás, személyi szabadság megsértése és túszejtés,

| — | rasszizmus és idegengyűlölet, |
| --- | --- |

—

rasszizmus és idegengyűlölet,

| — | rablás és a lopás minősített esetei, |
| --- | --- |

—

rablás és a lopás minősített esetei,

| — | kulturális javak – köztük régiségek és műtárgyak – tiltott kereskedelme, |
| --- | --- |

—

kulturális javak – köztük régiségek és műtárgyak – tiltott kereskedelme,

| — | csalás, |
| --- | --- |

—

csalás,

| — | az Unió pénzügyi érdekei elleni bűncselekmény, |
| --- | --- |

—

az Unió pénzügyi érdekei elleni bűncselekmény,

| — | bennfentes kereskedelem és pénzpiaci manipuláció, |
| --- | --- |

—

bennfentes kereskedelem és pénzpiaci manipuláció,

| — | zsarolás és védelmi pénz szedése, |
| --- | --- |

—

zsarolás és védelmi pénz szedése,

| — | iparjogvédelmi jogok megsértése és termékhamisítás, |
| --- | --- |

—

iparjogvédelmi jogok megsértése és termékhamisítás,

| — | okmányhamisítás és a hamisított okmányokkal való kereskedelem, |
| --- | --- |

—

okmányhamisítás és a hamisított okmányokkal való kereskedelem,

| — | pénz és fizetőeszközök hamisítása, |
| --- | --- |

—

pénz és fizetőeszközök hamisítása,

| — | számítástechnikai bűnözés, |
| --- | --- |

—

számítástechnikai bűnözés,

| — | korrupció, |
| --- | --- |

—

korrupció,

| — | fegyverek, lőszerek és robbanóanyagok tiltott kereskedelme, |
| --- | --- |

—

fegyverek, lőszerek és robbanóanyagok tiltott kereskedelme,

| — | veszélyeztetett állatfajok tiltott kereskedelme, |
| --- | --- |

—

veszélyeztetett állatfajok tiltott kereskedelme,

| — | veszélyeztetett növényfajok és -fajták tiltott kereskedelme, |
| --- | --- |

—

veszélyeztetett növényfajok és -fajták tiltott kereskedelme,

| — | környezettel kapcsolatos bűnözés, ideértve a hajók okozta szennyezést is, |
| --- | --- |

—

környezettel kapcsolatos bűnözés, ideértve a hajók okozta szennyezést is,

| — | hormontartalmú anyagok és más növekedésserkentők tiltott kereskedelme, |
| --- | --- |

—

hormontartalmú anyagok és más növekedésserkentők tiltott kereskedelme,

| — | szexuális zaklatás és szexuális kizsákmányolás, ideértve a gyermekek zaklatását ábrázoló anyagokat és a gyermekkel való, szexuális célú kapcsolatfelvételt is; |
| --- | --- |

—

szexuális zaklatás és szexuális kizsákmányolás, ideértve a gyermekek zaklatását ábrázoló anyagokat és a gyermekkel való, szexuális célú kapcsolatfelvételt is;

| — | népirtás, az emberiesség elleni bűncselekmények és háborús bűncselekmények. |
| --- | --- |

—

népirtás, az emberiesség elleni bűncselekmények és háborús bűncselekmények.

---

II. MELLÉKLET

A 27. CIKKBEN EMLÍTETT SZEMÉLYES ADATOK KATEGÓRIÁI

| (1) | a) | vezetéknév, leánykori név, utónevek és bármilyen álnév vagy felvett név; |
| --- | --- | --- |

(1)

a)

vezetéknév, leánykori név, utónevek és bármilyen álnév vagy felvett név;

| b) | születési hely és idő; |
| --- | --- |

b)

születési hely és idő;

| c) | állampolgárság; |
| --- | --- |

c)

állampolgárság;

| d) | nem; |
| --- | --- |

d)

nem;

| e) | az érintett személy lakóhelye, foglalkozása és tartózkodási helye; |
| --- | --- |

e)

az érintett személy lakóhelye, foglalkozása és tartózkodási helye;

| f) | társadalombiztosítási szám vagy a tagállamokban az egyének azonosítására szolgáló egyéb hivatalos számok, járművezetői engedélyek, személyazonossági okmányok és útlevél adatai, vám- és adóazonosító; |
| --- | --- |

f)

társadalombiztosítási szám vagy a tagállamokban az egyének azonosítására szolgáló egyéb hivatalos számok, járművezetői engedélyek, személyazonossági okmányok és útlevél adatai, vám- és adóazonosító;

| g) | jogi személyekre vonatkozó információk, amennyiben ezek információkat tartalmaznak nyomozás vagy büntetőeljárás alatt álló azonosított vagy azonosítandó személyekről; |
| --- | --- |

g)

jogi személyekre vonatkozó információk, amennyiben ezek információkat tartalmaznak nyomozás vagy büntetőeljárás alatt álló azonosított vagy azonosítandó személyekről;

| h) | bankokban vagy egyéb pénzintézeteknél vezetett számlák részletes adatai; |
| --- | --- |

h)

bankokban vagy egyéb pénzintézeteknél vezetett számlák részletes adatai;

| i) | a feltételezett bűncselekmények leírása és jellege, elkövetésük időpontja, a bűncselekmények büntetőjogi kategóriája és a nyomozás alakulása; |
| --- | --- |

i)

a feltételezett bűncselekmények leírása és jellege, elkövetésük időpontja, a bűncselekmények büntetőjogi kategóriája és a nyomozás alakulása;

| j) | az ügy nemzetközi összefüggéseire utaló tények; |
| --- | --- |

j)

az ügy nemzetközi összefüggéseire utaló tények;

| k) | a feltételezett bűnszervezeti tagságra utaló részletek; |
| --- | --- |

k)

a feltételezett bűnszervezeti tagságra utaló részletek;

| l) | telefonszámok, e-mail címek, forgalmi és helymeghatározó adatok, továbbá az előfizető vagy felhasználó azonosításához szükséges bármely más kapcsolódó adat; |
| --- | --- |

l)

telefonszámok, e-mail címek, forgalmi és helymeghatározó adatok, továbbá az előfizető vagy felhasználó azonosításához szükséges bármely más kapcsolódó adat;

| m) | gépjármű-nyilvántartási adatok; |
| --- | --- |

m)

gépjármű-nyilvántartási adatok;

| n) | a DNS nem kódoló szakaszai alapján létrehozott DNS-profilok, fényképek és ujjnyomatok. |
| --- | --- |

n)

a DNS nem kódoló szakaszai alapján létrehozott DNS-profilok, fényképek és ujjnyomatok.

| (2) | a) | vezetéknév, leánykori név, utónevek és bármilyen álnév vagy felvett név; |
| --- | --- | --- |

(2)

a)

vezetéknév, leánykori név, utónevek és bármilyen álnév vagy felvett név;

| b) | születési hely és idő; |
| --- | --- |

b)

születési hely és idő;

| c) | állampolgárság; |
| --- | --- |

c)

állampolgárság;

| d) | nem; |
| --- | --- |

d)

nem;

| e) | az érintett személy lakóhelye, foglalkozása és tartózkodási helye; |
| --- | --- |

e)

az érintett személy lakóhelye, foglalkozása és tartózkodási helye;

| f) | az érintett személyt érintő bűncselekmények leírása és jellege, a bűncselekmények elkövetésének időpontja, a bűncselekmények büntetőjogi kategóriája és a nyomozás alakulása; |
| --- | --- |

f)

az érintett személyt érintő bűncselekmények leírása és jellege, a bűncselekmények elkövetésének időpontja, a bűncselekmények büntetőjogi kategóriája és a nyomozás alakulása;

| g) | társadalombiztosítási szám vagy a tagállamokban az egyének azonosítására szolgáló egyéb hivatalos számok, járművezetői engedélyek, személyazonossági okmányok és útlevél adatai, vám- és adóazonosító; |
| --- | --- |

g)

társadalombiztosítási szám vagy a tagállamokban az egyének azonosítására szolgáló egyéb hivatalos számok, járművezetői engedélyek, személyazonossági okmányok és útlevél adatai, vám- és adóazonosító;

| h) | bankokban és egyéb pénzintézeteknél vezetett számlák adatai; |
| --- | --- |

h)

bankokban és egyéb pénzintézeteknél vezetett számlák adatai;

| i) | telefonszámok, e-mail címek, forgalmi és helymeghatározó adatok, valamint az előfizető vagy felhasználó azonosításához szükséges bármely más kapcsolódó adat; |
| --- | --- |

i)

telefonszámok, e-mail címek, forgalmi és helymeghatározó adatok, valamint az előfizető vagy felhasználó azonosításához szükséges bármely más kapcsolódó adat;

| j) | gépjármű-nyilvántartási adatok. |
| --- | --- |

j)

gépjármű-nyilvántartási adatok.

---