# Jurnalul Oficial L 180/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.180.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 180 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5315 iulie 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.180.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 180

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5315 iulie 2010

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE a Consiliului | 1 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

DIRECTIVE

*

Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE a Consiliului

1

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE, Euratom) nr. 617/2010 al Consiliului din 24 iunie 2010 privind informarea Comisiei cu privire la proiectele de investiții în infrastructura energetică din cadrul Uniunii Europene și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 736/96 | 7 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 618/2010 al Comisiei din 14 iulie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 15 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 619/2010 al Comisiei din 14 iulie 2010 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10 | 17 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 620/2010 al Comisiei din 14 iulie 2010 privind eliberarea de licențe de import pentru cererile depuse în cursul primelor șapte zile ale lunii iulie 2010 în cadrul contingentelor tarifare deschise de Regulamentul (CE) nr. 616/2007 pentru carnea de pasăre | 19 |
| | | DECIZII |
| | | 2010/391/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 8 iulie 2010 de modificare a anexelor la Decizia 93/52/CEE în ceea ce privește recunoașterea Lituaniei și a regiunii Molise din Italia drept oficial indemne de bruceloză (B. melitensis) și de modificare a anexelor la Decizia 2003/467/CE în ceea ce privește declarația potrivit căreia anumite regiuni administrative din Italia sunt oficial indemne de tuberculoză bovină, bruceloză bovină și leucoză enzootică bovină
  [notificată cu numărul C(2010) 4592]

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2010/392/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 14 iulie 2010 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India și Malaysia | 26 |
| | | 2010/393/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 14 iulie 2010 de încheiere a procedurii antisubvenție privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India și Malaysia | 28 |

II   Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE, Euratom) nr. 617/2010 al Consiliului din 24 iunie 2010 privind informarea Comisiei cu privire la proiectele de investiții în infrastructura energetică din cadrul Uniunii Europene și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 736/96

7

Regulamentul (UE) nr. 618/2010 al Comisiei din 14 iulie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

15

Regulamentul (UE) nr. 619/2010 al Comisiei din 14 iulie 2010 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10

17

Regulamentul (UE) nr. 620/2010 al Comisiei din 14 iulie 2010 privind eliberarea de licențe de import pentru cererile depuse în cursul primelor șapte zile ale lunii iulie 2010 în cadrul contingentelor tarifare deschise de Regulamentul (CE) nr. 616/2007 pentru carnea de pasăre

19

DECIZII

2010/391/UE

*

Decizia Comisiei din 8 iulie 2010 de modificare a anexelor la Decizia 93/52/CEE în ceea ce privește recunoașterea Lituaniei și a regiunii Molise din Italia drept oficial indemne de bruceloză (B. melitensis) și de modificare a anexelor la Decizia 2003/467/CE în ceea ce privește declarația potrivit căreia anumite regiuni administrative din Italia sunt oficial indemne de tuberculoză bovină, bruceloză bovină și leucoză enzootică bovină
  [notificată cu numărul C(2010) 4592]

   (
  1
  )

B. melitensis

[notificată cu numărul C(2010) 4592]

1

21

2010/392/UE

*

Decizia Comisiei din 14 iulie 2010 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India și Malaysia

26

2010/393/UE

*

Decizia Comisiei din 14 iulie 2010 de încheiere a procedurii antisubvenție privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India și Malaysia

28

| | | IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/394/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 20 mai 2008 privind ajutorul de stat C 57/06 (ex NN 56/06, ex N 451/06) pentru finanțarea societății Hessische Staatsweingüter de către Landul Hessen
  [notificată cu numărul C(2008) 1626]

   (
  1
  ) | 30 |

IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

2010/394/CE

*

Decizia Comisiei din 20 mai 2008 privind ajutorul de stat C 57/06 (ex NN 56/06, ex N 451/06) pentru finanțarea societății Hessische Staatsweingüter de către Landul Hessen
  [notificată cu numărul C(2008) 1626]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2008) 1626]

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

DIRECTIVE

| 15.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 180/1

---

DIRECTIVA 2010/41/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 7 iulie 2010

privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE a Consiliului

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 157 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Directiva 86/613/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1986 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară activități independente, inclusiv agricole, precum și protecția maternității (3) asigură aplicarea în statele membre a principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă sau care contribuie la exercitarea unei astfel de activități. În ceea ce privește lucrătorii independenți și soțiile/soții lucrătorilor independenți, Directiva 86/613/CEE nu a fost foarte eficientă și domeniul de aplicare al acesteia ar trebui revizuit, deoarece discriminarea bazată pe sex și hărțuirea se produc și în zone din afara muncii salariate. În interesul clarității, Directiva 86/613/CEE ar trebui înlocuită prin prezenta directivă. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 86/613/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1986 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară activități independente, inclusiv agricole, precum și protecția maternității (3) asigură aplicarea în statele membre a principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă sau care contribuie la exercitarea unei astfel de activități. În ceea ce privește lucrătorii independenți și soțiile/soții lucrătorilor independenți, Directiva 86/613/CEE nu a fost foarte eficientă și domeniul de aplicare al acesteia ar trebui revizuit, deoarece discriminarea bazată pe sex și hărțuirea se produc și în zone din afara muncii salariate. În interesul clarității, Directiva 86/613/CEE ar trebui înlocuită prin prezenta directivă.

| (2) | În Comunicarea sa din 1 martie 2006 intitulată „Foaia de parcurs pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați”, Comisia a anunțat că, pentru a îmbunătăți guvernarea egalității de gen, va revizui legislația existentă a Uniunii privind egalitatea de gen neinclusă în exercițiul de reformare din 2005, în scopul actualizării, modernizării și reformării, după cum va fi necesar. Directiva 86/613/CEE nu a fost inclusă în exercițiul de reformare. |
| --- | --- |

(2)

În Comunicarea sa din 1 martie 2006 intitulată „Foaia de parcurs pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați”, Comisia a anunțat că, pentru a îmbunătăți guvernarea egalității de gen, va revizui legislația existentă a Uniunii privind egalitatea de gen neinclusă în exercițiul de reformare din 2005, în scopul actualizării, modernizării și reformării, după cum va fi necesar. Directiva 86/613/CEE nu a fost inclusă în exercițiul de reformare.

| (3) | În concluziile sale din 5 și 6 decembrie 2007 privind „Rolul echilibrat al femeilor și al bărbaților în contextul ocupării forței de muncă, al creșterii economice și al coeziunii sociale”, Consiliul a invitat Comisia să analizeze necesitatea de a revizui, dacă este cazul, Directiva 86/613/CEE, pentru a asigura drepturile legate de maternitate și de paternitate ale lucrătorilor independenți și ale soțiilor/soților care îi ajută. |
| --- | --- |

(3)

În concluziile sale din 5 și 6 decembrie 2007 privind „Rolul echilibrat al femeilor și al bărbaților în contextul ocupării forței de muncă, al creșterii economice și al coeziunii sociale”, Consiliul a invitat Comisia să analizeze necesitatea de a revizui, dacă este cazul, Directiva 86/613/CEE, pentru a asigura drepturile legate de maternitate și de paternitate ale lucrătorilor independenți și ale soțiilor/soților care îi ajută.

| (4) | Parlamentul European a solicitat în mod constant Comisiei să revizuiască Directiva 86/613/CEE, în special pentru a consolida protecția maternității în cazul lucrătoarelor independente și pentru a îmbunătăți situația soțiilor/soților lucrătorilor independenți. |
| --- | --- |

(4)

Parlamentul European a solicitat în mod constant Comisiei să revizuiască Directiva 86/613/CEE, în special pentru a consolida protecția maternității în cazul lucrătoarelor independente și pentru a îmbunătăți situația soțiilor/soților lucrătorilor independenți.

| (5) | Parlamentul European și-a făcut deja cunoscută poziția cu privire la aceste chestiuni în Rezoluția sa din 21 februarie 1997 privind situația soțiilor/soților colaboratoare/colaboratori ale/ai lucrătorilor independenți (4). |
| --- | --- |

(5)

Parlamentul European și-a făcut deja cunoscută poziția cu privire la aceste chestiuni în Rezoluția sa din 21 februarie 1997 privind situația soțiilor/soților colaboratoare/colaboratori ale/ai lucrătorilor independenți (4).

| (6) | În Comunicarea sa din 2 iulie 2008 intitulată „Agenda socială reînnoită: oportunități, acces și solidaritate în Europa secolului XXI”, Comisia a afirmat necesitatea de a lua măsuri privind diferențele de gen în domeniul antreprenorial și de a îmbunătăți concilierea vieții private cu viața profesională. |
| --- | --- |

(6)

În Comunicarea sa din 2 iulie 2008 intitulată „Agenda socială reînnoită: oportunități, acces și solidaritate în Europa secolului XXI”, Comisia a afirmat necesitatea de a lua măsuri privind diferențele de gen în domeniul antreprenorial și de a îmbunătăți concilierea vieții private cu viața profesională.

| (7) | Există deja o serie de instrumente juridice pentru punerea în aplicare a principiului egalității de tratament cu privire la activitățile independente, în special Directiva 79/7/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1978 privind aplicarea treptată a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în domeniul securității sociale (5) și Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (6). Prin urmare, prezenta directivă nu se aplică domeniilor reglementate deja de alte directive. |
| --- | --- |

(7)

Există deja o serie de instrumente juridice pentru punerea în aplicare a principiului egalității de tratament cu privire la activitățile independente, în special Directiva 79/7/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1978 privind aplicarea treptată a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în domeniul securității sociale (5) și Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (6). Prin urmare, prezenta directivă nu se aplică domeniilor reglementate deja de alte directive.

| (8) | Prezenta directivă nu aduce atingere competențelor statelor membre de a-și organiza propriile sisteme de protecție socială. Competența exclusivă a statelor membre cu privire la organizarea propriilor sisteme de protecție socială include, între altele, deciziile privind instituirea, finanțarea și administrarea unor astfel de sisteme și a instituțiilor conexe acestora, precum și privind conținutul și furnizarea prestațiilor, nivelul contribuțiilor și condițiile de acces. |
| --- | --- |

(8)

Prezenta directivă nu aduce atingere competențelor statelor membre de a-și organiza propriile sisteme de protecție socială. Competența exclusivă a statelor membre cu privire la organizarea propriilor sisteme de protecție socială include, între altele, deciziile privind instituirea, finanțarea și administrarea unor astfel de sisteme și a instituțiilor conexe acestora, precum și privind conținutul și furnizarea prestațiilor, nivelul contribuțiilor și condițiile de acces.

| (9) | Prezenta directivă ar trebui să se aplice lucrătorilor independenți și soțiilor/soților acestora sau, atunci când și în măsura în care sunt recunoscute/recunoscuți de dreptul intern, partenerelor/partenerilor de viață ale/ai acestora, în condițiile prevăzute de dreptul intern, în situația în care aceștia participă în mod curent la activitățile întreprinderii. Pentru a îmbunătăți situația acestor soți și, atunci când și în măsura în care sunt recunoscuți de dreptul intern, situația partenerelor/partenerilor de viață ale/ai lucrătorilor independenți, activitatea acestora ar trebui recunoscută. |
| --- | --- |

(9)

Prezenta directivă ar trebui să se aplice lucrătorilor independenți și soțiilor/soților acestora sau, atunci când și în măsura în care sunt recunoscute/recunoscuți de dreptul intern, partenerelor/partenerilor de viață ale/ai acestora, în condițiile prevăzute de dreptul intern, în situația în care aceștia participă în mod curent la activitățile întreprinderii. Pentru a îmbunătăți situația acestor soți și, atunci când și în măsura în care sunt recunoscuți de dreptul intern, situația partenerelor/partenerilor de viață ale/ai lucrătorilor independenți, activitatea acestora ar trebui recunoscută.

| (10) | Prezenta directivă nu ar trebui să se aplice domeniilor reglementate de alte directive de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei, în principal Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (7). Între altele, articolul 5 din Directiva 2004/113/CE privind contractele de asigurare și serviciile financiare conexe se aplică în continuare. |
| --- | --- |

(10)

Prezenta directivă nu ar trebui să se aplice domeniilor reglementate de alte directive de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei, în principal Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (7). Între altele, articolul 5 din Directiva 2004/113/CE privind contractele de asigurare și serviciile financiare conexe se aplică în continuare.

| (11) | Pentru a preveni discriminarea bazată pe sex, prezenta directivă ar trebui să se aplice atât discriminării directe, cât și celei indirecte. Hărțuirea și hărțuirea sexuală ar trebui considerate discriminare și, prin urmare, interzise. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a preveni discriminarea bazată pe sex, prezenta directivă ar trebui să se aplice atât discriminării directe, cât și celei indirecte. Hărțuirea și hărțuirea sexuală ar trebui considerate discriminare și, prin urmare, interzise.

| (12) | Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere drepturilor și obligațiilor care derivă din statutul marital sau familial, astfel cum sunt definite în dreptul intern. |
| --- | --- |

(12)

Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere drepturilor și obligațiilor care derivă din statutul marital sau familial, astfel cum sunt definite în dreptul intern.

| (13) | Principiul egalității de tratament ar trebui să reglementeze relația dintre lucrătorul independent și părți terțe în limita domeniului de aplicare al directivei, dar nu și relațiile dintre lucrătorul independent și soția/soțul sau partenera/partenerul de viață a/al acestuia/acesteia. |
| --- | --- |

(13)

Principiul egalității de tratament ar trebui să reglementeze relația dintre lucrătorul independent și părți terțe în limita domeniului de aplicare al directivei, dar nu și relațiile dintre lucrătorul independent și soția/soțul sau partenera/partenerul de viață a/al acestuia/acesteia.

| (14) | În domeniul activităților independente, aplicarea principiului egalității de tratament înseamnă că nu trebuie să existe nicio discriminare pe motive de sex, de exemplu cu privire la constituirea, echiparea sau extinderea unei întreprinderi sau la lansarea sau extinderea oricărei alte forme de activitate independentă. |
| --- | --- |

(14)

În domeniul activităților independente, aplicarea principiului egalității de tratament înseamnă că nu trebuie să existe nicio discriminare pe motive de sex, de exemplu cu privire la constituirea, echiparea sau extinderea unei întreprinderi sau la lansarea sau extinderea oricărei alte forme de activitate independentă.

| (15) | În baza articolului 157 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre pot menține sau adopta măsuri care prevăd avantaje specifice, pentru a facilita exercitarea unei activități independente de către sexul mai slab reprezentat sau pentru a preveni sau compensa dezavantaje în cariera profesională. În principiu, măsuri cum ar fi acțiunile pozitive menite să realizeze egalitatea de gen în practică nu ar trebui considerate ca o încălcare a principiului juridic al egalității de tratament între bărbați și femei. |
| --- | --- |

(15)

În baza articolului 157 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre pot menține sau adopta măsuri care prevăd avantaje specifice, pentru a facilita exercitarea unei activități independente de către sexul mai slab reprezentat sau pentru a preveni sau compensa dezavantaje în cariera profesională. În principiu, măsuri cum ar fi acțiunile pozitive menite să realizeze egalitatea de gen în practică nu ar trebui considerate ca o încălcare a principiului juridic al egalității de tratament între bărbați și femei.

| (16) | Este necesar să se asigure că condițiile de constituire a unei societăți între soți sau, atunci când și în măsura în care aceștia sunt recunoscuți de dreptul intern, între parteneri de viață, nu sunt mai restrictive decât condițiile de constituire a unei societăți între alte persoane. |
| --- | --- |

(16)

Este necesar să se asigure că condițiile de constituire a unei societăți între soți sau, atunci când și în măsura în care aceștia sunt recunoscuți de dreptul intern, între parteneri de viață, nu sunt mai restrictive decât condițiile de constituire a unei societăți între alte persoane.

| (17) | Având în vedere participarea lor la activitățile întreprinderii familiale, soțiile/soții sau, atunci când și în măsura în care acestea/aceștia sunt recunoscute/recunoscuți de dreptul intern, partenerele/partenerii de viață ale/ai lucrătorilor independenți care au acces la un sistem de protecție socială ar trebui să aibă la rândul lor dreptul de a beneficia de protecție socială. Statele membre ar trebui să fie invitate să ia măsurile necesare pentru a organiza această protecție socială în conformitate cu dreptul intern. În special, este de competența statelor membre să decidă dacă această protecție socială ar trebui pusă în aplicare pe o bază voluntară sau în mod obligatoriu. Statele membre pot prevedea ca această protecție socială să fie proporțională cu participarea la activitățile lucrătorului independent și/sau cu nivelul contribuției. |
| --- | --- |

(17)

Având în vedere participarea lor la activitățile întreprinderii familiale, soțiile/soții sau, atunci când și în măsura în care acestea/aceștia sunt recunoscute/recunoscuți de dreptul intern, partenerele/partenerii de viață ale/ai lucrătorilor independenți care au acces la un sistem de protecție socială ar trebui să aibă la rândul lor dreptul de a beneficia de protecție socială. Statele membre ar trebui să fie invitate să ia măsurile necesare pentru a organiza această protecție socială în conformitate cu dreptul intern. În special, este de competența statelor membre să decidă dacă această protecție socială ar trebui pusă în aplicare pe o bază voluntară sau în mod obligatoriu. Statele membre pot prevedea ca această protecție socială să fie proporțională cu participarea la activitățile lucrătorului independent și/sau cu nivelul contribuției.

| (18) | Având în vedere vulnerabilitatea economică și fizică a lucrătoarelor independente însărcinate și a soțiilor însărcinate și, atunci când și în măsura în care sunt recunoscute de dreptul intern, a partenerelor de viață însărcinate ale lucrătorilor independenți, este necesar să li se acorde acestora dreptul la prestații de maternitate. Statele membre au în continuare competența de a organiza astfel de prestații, inclusiv stabilirea nivelului contribuțiilor și a tuturor dispozițiilor referitoare la prestații și la plăți, cu condiția ca cerințele minime ale prezentei directive să fie respectate. În special, acestea pot determina în ce perioadă înainte și/sau după naștere este acordat dreptul la prestații de maternitate. |
| --- | --- |

(18)

Având în vedere vulnerabilitatea economică și fizică a lucrătoarelor independente însărcinate și a soțiilor însărcinate și, atunci când și în măsura în care sunt recunoscute de dreptul intern, a partenerelor de viață însărcinate ale lucrătorilor independenți, este necesar să li se acorde acestora dreptul la prestații de maternitate. Statele membre au în continuare competența de a organiza astfel de prestații, inclusiv stabilirea nivelului contribuțiilor și a tuturor dispozițiilor referitoare la prestații și la plăți, cu condiția ca cerințele minime ale prezentei directive să fie respectate. În special, acestea pot determina în ce perioadă înainte și/sau după naștere este acordat dreptul la prestații de maternitate.

| (19) | Durata de acordare a prestațiilor de maternitate lucrătoarelor independente, soțiilor și – în cazul și în măsura în care sunt recunoscute de dreptul intern – partenerelor de viață ale lucrătorilor independenți este similară duratei concediului de maternitate acordat în prezent lucrătoarelor la nivelul Uniunii. În cazul în care durata concediului de maternitate prevăzută pentru lucrătoare este modificată la nivelul Uniunii, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a oportunității modificării duratei de acordare a prestațiilor de maternitate lucrătoarelor independente, soțiilor și partenerelor de viață menționate la articolul 2. |
| --- | --- |

(19)

Durata de acordare a prestațiilor de maternitate lucrătoarelor independente, soțiilor și – în cazul și în măsura în care sunt recunoscute de dreptul intern – partenerelor de viață ale lucrătorilor independenți este similară duratei concediului de maternitate acordat în prezent lucrătoarelor la nivelul Uniunii. În cazul în care durata concediului de maternitate prevăzută pentru lucrătoare este modificată la nivelul Uniunii, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a oportunității modificării duratei de acordare a prestațiilor de maternitate lucrătoarelor independente, soțiilor și partenerelor de viață menționate la articolul 2.

| (20) | Pentru a ține seama de specificul activităților independente, lucrătoarele independente și soțiile sau, atunci când și în măsura în care sunt recunoscute de dreptul intern, partenerele de viață ale lucrătorilor independenți ar trebui să aibă acces la orice servicii existente care asigură înlocuirea temporară, permițând întreruperea activității lor profesionale din motive de sarcină sau lăuzie, sau la orice servicii sociale naționale existente. Accesul la aceste servicii poate fi considerat ca o alternativă la sau ca o parte din indemnizația de maternitate. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a ține seama de specificul activităților independente, lucrătoarele independente și soțiile sau, atunci când și în măsura în care sunt recunoscute de dreptul intern, partenerele de viață ale lucrătorilor independenți ar trebui să aibă acces la orice servicii existente care asigură înlocuirea temporară, permițând întreruperea activității lor profesionale din motive de sarcină sau lăuzie, sau la orice servicii sociale naționale existente. Accesul la aceste servicii poate fi considerat ca o alternativă la sau ca o parte din indemnizația de maternitate.

| (21) | Persoanele care au făcut obiectul unei discriminări pe motive de sex ar trebui să dispună de mijloace corespunzătoare de protecție juridică. Pentru a asigura o protecție mai eficace, asociațiile, organizațiile și alte entități juridice ar trebui să fie abilitate să inițieze o procedură, conform modalităților stabilite de statele membre, în numele sau în sprijinul unei victime, fără a aduce atingere normelor de procedură naționale privind reprezentarea și apărarea în instanță. |
| --- | --- |

(21)

Persoanele care au făcut obiectul unei discriminări pe motive de sex ar trebui să dispună de mijloace corespunzătoare de protecție juridică. Pentru a asigura o protecție mai eficace, asociațiile, organizațiile și alte entități juridice ar trebui să fie abilitate să inițieze o procedură, conform modalităților stabilite de statele membre, în numele sau în sprijinul unei victime, fără a aduce atingere normelor de procedură naționale privind reprezentarea și apărarea în instanță.

| (22) | Protecția lucrătorilor independenți și a soțiilor/soților lucrătorilor independenți și, atunci când și în măsura în care sunt recunoscute/recunoscuți de dreptul intern, a partenerelor/partenerilor de viață ale/ai lucrătorilor independenți împotriva discriminării bazate pe sex ar trebui întărită prin existența unuia sau a mai multor organisme în fiecare stat membru, care să aibă competența de a analiza problemele întâmpinate, de a studia soluțiile posibile și de a acorda victimelor o asistență practică. Organismul sau organismele pot fi aceleași cu cele responsabile la nivel național de punerea în aplicare a principiului egalității de tratament. |
| --- | --- |

(22)

Protecția lucrătorilor independenți și a soțiilor/soților lucrătorilor independenți și, atunci când și în măsura în care sunt recunoscute/recunoscuți de dreptul intern, a partenerelor/partenerilor de viață ale/ai lucrătorilor independenți împotriva discriminării bazate pe sex ar trebui întărită prin existența unuia sau a mai multor organisme în fiecare stat membru, care să aibă competența de a analiza problemele întâmpinate, de a studia soluțiile posibile și de a acorda victimelor o asistență practică. Organismul sau organismele pot fi aceleași cu cele responsabile la nivel național de punerea în aplicare a principiului egalității de tratament.

| (23) | Prezenta directivă stabilește cerințe minime, ceea ce oferă statelor membre posibilitatea adoptării sau a menținerii unor dispoziții mai favorabile. |
| --- | --- |

(23)

Prezenta directivă stabilește cerințe minime, ceea ce oferă statelor membre posibilitatea adoptării sau a menținerii unor dispoziții mai favorabile.

| (24) | Deoarece obiectivul acțiunii care trebuie întreprinsă, respectiv asigurarea unui înalt nivel comun de protecție împotriva discriminării în toate statele membre, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de statele membre și poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv, |
| --- | --- |

(24)

Deoarece obiectivul acțiunii care trebuie întreprinsă, respectiv asigurarea unui înalt nivel comun de protecție împotriva discriminării în toate statele membre, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de statele membre și poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Obiectul

(1)   Prezenta directivă prevede cadrul de punere în aplicare în statele membre a principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară activități independente sau care contribuie la exercitarea acestor activități, cu privire la acele aspecte nereglementate de Directivele 2006/54/CE și 79/7/CEE.

(2)   Punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii rămâne în continuare reglementată de Directiva 2004/113/CE.

Articolul 2

Domeniul de aplicare

Prezenta directivă reglementează:

| (a) | lucrătorii independenți, anume toate persoanele care exercită o activitate lucrativă pe cont propriu, în condițiile prevăzute de dreptul intern; |
| --- | --- |

(a)

lucrătorii independenți, anume toate persoanele care exercită o activitate lucrativă pe cont propriu, în condițiile prevăzute de dreptul intern;

| (b) | soțiile/soții lucrătorilor independenți sau, atunci când și în măsura în care sunt recunoscute/recunoscuți de dreptul intern, partenerele/partenerii de viață ale/ai lucrătorilor independenți care nu sunt salariate/salariați sau asociate/asociați la întreprindere, în cazul în care acestea/aceștia, în condițiile prevăzute de dreptul intern, participă în mod obișnuit la activitatea lucrătorului independent și îndeplinesc fie aceleași sarcini, fie sarcini complementare. |
| --- | --- |

(b)

soțiile/soții lucrătorilor independenți sau, atunci când și în măsura în care sunt recunoscute/recunoscuți de dreptul intern, partenerele/partenerii de viață ale/ai lucrătorilor independenți care nu sunt salariate/salariați sau asociate/asociați la întreprindere, în cazul în care acestea/aceștia, în condițiile prevăzute de dreptul intern, participă în mod obișnuit la activitatea lucrătorului independent și îndeplinesc fie aceleași sarcini, fie sarcini complementare.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

(a)   „discriminare directă”: situația în care o persoană este tratată mai puțin favorabil din motive legate de sex în comparație cu o altă persoană care este, a fost sau ar fi într-o situație comparabilă;

(b)   „discriminare indirectă”: situația în care o dispoziție, un criteriu sau o practică aparent neutră ar dezavantaja în special persoanele de un anumit sex, în raport cu persoane de celălalt sex, cu excepția cazului în care această dispoziție, acest criteriu sau această practică este justificată în mod obiectiv de un scop legitim, iar mijloacele pentru a atinge acest scop sunt corespunzătoare și necesare;

(c)   „hărțuire”: situația în care se manifestă un comportament indezirabil legat de sexul unei persoane, având ca scop sau ca efect lezarea demnității persoanei respective și crearea unui cadru intimidant, ostil, degradant, umilitor sau ofensator;

(d)   „hărțuire sexuală”: situația în care se manifestă un comportament indezirabil cu conotație sexuală, exprimat fizic, verbal sau nonverbal, având ca scop sau ca efect lezarea demnității unei persoane și, în special, crearea unui cadru intimidant, ostil, degradant, umilitor sau ofensator.

Articolul 4

Principiul egalității de tratament

(1)   Principiul egalității de tratament înseamnă că nu trebuie să existe niciun fel de discriminare pe motive de sex în sectorul public sau privat, în mod direct sau indirect, de exemplu cu privire la constituirea, echiparea sau extinderea unei întreprinderi sau începerea sau extinderea oricărei alte forme de activitate independentă.

(2)   În domeniile reglementate de alineatul (1), hărțuirea și hărțuirea sexuală sunt considerate a fi discriminare pe motive de sex și, prin urmare, sunt interzise. Respingerea unui astfel de comportament de către o persoană sau supunerea unei persoane la un astfel de comportament nu poate fi folosită drept justificare pentru o decizie care să afecteze acea persoană.

(3)   În domeniile reglementate de alineatul (1), o instigare la discriminare împotriva persoanelor pe considerente legate de sex este considerată a fi discriminare.

Articolul 5

Acțiunea pozitivă

Statele membre pot să mențină sau să adopte măsuri în sensul articolului 157 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru a asigura în mod concret o deplină egalitate între bărbați și femei în viața profesională, de exemplu în vederea promovării inițiativelor antreprenoriatului în rândul femeilor.

Articolul 6

Constituirea unei societăți

Fără a aduce atingere condițiilor specifice de acces la anumite activități care se aplică în mod egal ambelor sexe, statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că acele condiții de constituire a unei societăți între soți sau parteneri de viață, atunci când și în măsura în care aceștia sunt recunoscuți de dreptul intern, nu sunt mai restrictive decât condițiile de constituire a unei societăți între alte persoane.

Articolul 7

Protecția socială

(1)   În cazul în care într-un stat membru există un sistem de protecție socială pentru lucrătorii independenți, respectivul stat membru ia măsurile necesare, astfel încât soțiile/soții și partenerii de viață menționați la articolul 2 litera (b) să poată beneficia de o protecție socială, în conformitate cu dreptul intern.

(2)   Statele membre pot decide dacă protecția socială menționată la alineatul (1) este pusă în aplicare pe o bază voluntară sau în mod obligatoriu.

Articolul 8

Prestații de maternitate

(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că femeile care desfășoară o activitate independentă și soțiile și partenerele de viață menționate la articolul 2 pot, în conformitate cu dreptul intern, să primească o indemnizație de maternitate suficientă care să le permită întreruperea activității profesionale din motive de sarcină sau lăuzie pentru o perioadă de minimum 14 săptămâni.

(2)   Statele membre pot decide dacă indemnizația de maternitate menționată la alineatul (1) este acordată pe o bază voluntară sau în mod obligatoriu.

(3)   Indemnizația menționată la alineatul (1) este considerată suficientă, în cazul în care garantează un venit cel puțin echivalent cu:

| (a) | indemnizația pe care persoana în cauză ar primi-o în caz de întrerupere a activităților din motive legate de starea sa de sănătate; și/sau |
| --- | --- |

(a)

indemnizația pe care persoana în cauză ar primi-o în caz de întrerupere a activităților din motive legate de starea sa de sănătate; și/sau

| (b) | pierderea medie de venit sau de profit aferentă unei perioade anterioare comparabile, sub rezerva eventualelor plafoane stabilite de dreptul intern; și/sau |
| --- | --- |

(b)

pierderea medie de venit sau de profit aferentă unei perioade anterioare comparabile, sub rezerva eventualelor plafoane stabilite de dreptul intern; și/sau

| (c) | orice altă alocație familială prevăzută de legislația națională, sub rezerva eventualelor plafoane stabilite de dreptul intern. |
| --- | --- |

(c)

orice altă alocație familială prevăzută de legislația națională, sub rezerva eventualelor plafoane stabilite de dreptul intern.

(4)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că femeile care desfășoară o activitate independentă și soțiile și partenerele de viață menționate la articolul 2 au acces la orice servicii existente care oferă înlocuiri temporare sau la orice servicii sociale naționale existente. Statele membre pot prevedea că accesul la respectivele servicii este o alternativă la indemnizația menționată la alineatul (1) din prezentul articol sau face parte integrantă din aceasta.

Articolul 9

Apărarea drepturilor

(1)   Statele membre se asigură că există proceduri judiciare sau administrative, inclusiv, în cazul în care statele membre consideră adecvat, proceduri de conciliere, pentru punerea în aplicare a obligațiilor prevăzute de prezenta directivă, pentru toate persoanele care consideră că au suferit pierderi sau prejudicii drept consecință a neaplicării principiului egalității de tratament acestora, chiar și după încetarea relațiilor în cadrul cărora se susține că a apărut discriminarea.

(2)   Statele membre se asigură că asociațiile, organizațiile sau alte entități juridice, care în conformitate cu criteriile stabilite de legislația lor națională au interesul legitim de a veghea la respectarea dispozițiilor prezentei directive, pot angaja, în numele sau în sprijinul reclamantului, cu aprobarea acestuia, orice procedură judiciară și/sau administrativă prevăzută pentru a determina respectarea obligațiilor rezultând din prezenta directivă.

(3)   Alineatele (1) și (2) nu aduc atingere nomelor interne privind termenele de introducere a acțiunilor în justiție în ceea ce privește principiul egalității de tratament.

Articolul 10

Indemnizație sau despăgubire

Statele membre adoptă, în ordinea lor juridică internă, măsurile necesare pentru a asigura o indemnizație sau o despăgubire reală și efectivă, în condițiile stabilite de statele membre, pentru prejudiciul suferit de o persoană în urma unei discriminări pe considerente legate de sex, indemnizație sau despăgubire care să aibă caracter disuasiv și proporțional în raport cu dauna suferită. Această indemnizație sau despăgubire nu poate fi limitată prin stabilirea unei limite superioare prealabile.

Articolul 11

Organisme de promovare a egalității

(1)   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a garanta că organismul sau organismele desemnate în conformitate cu articolul 20 din Directiva 2006/54/CE sunt, de asemenea, competente în ceea ce privește promovarea, analiza, monitorizarea și susținerea egalității de tratament pentru toate persoanele la care se referă prezenta directivă, fără discriminare pe considerente de sex.

(2)   Statele membre se asigură că atribuțiile organismelor menționate la alineatul (1) includ:

| (a) | asigurarea de asistență independentă victimelor discriminării în exercitarea plângerilor de discriminare, fără a aduce atingere drepturilor victimelor și asociațiilor, organizațiilor și altor entități juridice menționate la articolul 9 alineatul (2); |
| --- | --- |

(a)

asigurarea de asistență independentă victimelor discriminării în exercitarea plângerilor de discriminare, fără a aduce atingere drepturilor victimelor și asociațiilor, organizațiilor și altor entități juridice menționate la articolul 9 alineatul (2);

| (b) | realizarea de studii independente privind discriminarea; |
| --- | --- |

(b)

realizarea de studii independente privind discriminarea;

| (c) | publicarea de rapoarte independente și elaborarea de recomandări privind orice probleme legate de astfel de discriminări; |
| --- | --- |

(c)

publicarea de rapoarte independente și elaborarea de recomandări privind orice probleme legate de astfel de discriminări;

| (d) | schimbul de informații, la nivel corespunzător, cu organismele europene omologe, precum Institutul european pentru egalitatea de șanse între bărbați și femei. |
| --- | --- |

(d)

schimbul de informații, la nivel corespunzător, cu organismele europene omologe, precum Institutul european pentru egalitatea de șanse între bărbați și femei.

Articolul 12

Abordarea integratoare de gen

Statele membre iau în considerare în mod activ obiectivul egalității dintre bărbați și femei la elaborarea și la punerea în aplicare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative, precum și a politicilor și activităților în domeniile prevăzute de prezenta directivă.

Articolul 13

Difuzarea informațiilor

Statele membre se asigură că dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive, împreună cu dispozițiile relevante care sunt deja în vigoare, sunt aduse prin toate mijloacele adecvate în atenția persoanelor în cauză de pe întreg teritoriul lor.

Articolul 14

Nivelul de protecție

Statele membre pot adopta sau menține dispoziții mai favorabile pentru protecția principiului egalității de tratament între femei și bărbați decât cele prevăzute de prezenta directivă.

Punerea în aplicare a prezentei directive nu poate în niciun caz să constituie un motiv de reducere a nivelului de protecție împotriva discriminării deja prevăzut de statele membre în domeniile reglementate de prezenta directivă.

Articolul 15

Rapoarte

(1)   Statele membre comunică toate informațiile disponibile privind aplicarea prezentei directive Comisiei până la 5 august 2015.

Comisia întocmește un raport de sinteză spre a fi prezentat Parlamentului European și Consiliului cel târziu la 5 august 2016. Respectivul raport trebuie să țină seama de toate modificările legislației în ceea ce privește durata concediului de maternitate pentru salariate. Raportul va fi însoțit de propuneri de modificare a prezentei directive, după caz.

(2)   Raportul Comisiei ține seama de punctele de vedere ale părților interesate.

Articolul 16

Punerea în aplicare

(1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive cel târziu până la 5 august 2012. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul dispozițiilor respective.

Atunci când statele membre adoptă dispozițiile respective, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere cu ocazia publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Atunci când dificultăți speciale justifică acest lucru, statele membre pot beneficia, în funcție de necesități, de o perioadă suplimentară de 2 ani până la 5 august 2014 pentru a se conforma articolului 7, precum și pentru a se conforma articolului 8 în ceea ce privește soțiile și partenerele de viață menționate la articolul 2 litera (b).

(3)   Comisiei îi este comunicat de către statele membre textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 17

Abrogare

Directiva 86/613/CEE se abrogă, cu efect de la 5 august 2012.

Trimiterile la directiva abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă.

Articolul 18

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 19

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Strasbourg, 7 iulie 2010.

Pentru Parlamentul European

Președintele

J. BUZEK

Pentru Consiliu

Președintele

O. CHASTEL

---

(1)  JO C 228, 22.9.2009, p. 107.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 6 mai 2009 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial), Poziția Consiliului în primă lectură din 8 martie 2010 (JO C 123 E, 12.5.2010, p. 5), Poziția Parlamentului European din 18 mai 2010.

2

(3)  JO L 359, 19.12.1986, p. 56.

3

(4)  JO C 85, 17.3.1997, p. 186.

4

(5)  JO L 6, 10.1.1979, p. 24.

5

(6)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

6

(7)  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

7

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 15.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 180/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 180/7

---

REGULAMENTUL (UE, EURATOM) NR. 617/2010 AL CONSILIULUI

din 24 iunie 2010

privind informarea Comisiei cu privire la proiectele de investiții în infrastructura energetică din cadrul Uniunii Europene și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 736/96

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 337,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 187,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Parlamentului European,

întrucât:

| (1) | Obținerea unei perspective globale asupra dezvoltării de investiții în infrastructura energetică a Uniunii este esențială pentru ducerea la îndeplinire de către Comisie a sarcinilor sale în domeniul energiei. Disponibilitatea datelor și a informațiilor furnizate periodic și actualizate ar trebui să permită Comisiei să realizeze comparațiile sau evaluările necesare sau să propună măsurile adecvate pe baza unor cifre și a unei analize corespunzătoare, în special referitoare la viitorul echilibru dintre cererea și oferta din domeniul energetic. |
| --- | --- |

(1)

Obținerea unei perspective globale asupra dezvoltării de investiții în infrastructura energetică a Uniunii este esențială pentru ducerea la îndeplinire de către Comisie a sarcinilor sale în domeniul energiei. Disponibilitatea datelor și a informațiilor furnizate periodic și actualizate ar trebui să permită Comisiei să realizeze comparațiile sau evaluările necesare sau să propună măsurile adecvate pe baza unor cifre și a unei analize corespunzătoare, în special referitoare la viitorul echilibru dintre cererea și oferta din domeniul energetic.

| (2) | Peisajul energetic din cadrul și din afara Uniunii a cunoscut schimbări semnificative în ultimii ani și face ca investițiile în infrastructura energetică să reprezinte un aspect crucial pentru asigurarea aprovizionării cu energie a Uniunii, pentru funcționarea pieței interne și pentru tranziția, începută de Uniune, către un sistem energetic cu emisii reduse de carbon. |
| --- | --- |

(2)

Peisajul energetic din cadrul și din afara Uniunii a cunoscut schimbări semnificative în ultimii ani și face ca investițiile în infrastructura energetică să reprezinte un aspect crucial pentru asigurarea aprovizionării cu energie a Uniunii, pentru funcționarea pieței interne și pentru tranziția, începută de Uniune, către un sistem energetic cu emisii reduse de carbon.

| (3) | Noul context energetic necesită investiții semnificative în toate tipurile de infrastructură aparținând tuturor sectoarelor energetice, precum și în dezvoltarea unor noi tipuri de infrastructură și a unor noi tehnologii care să fie adoptate de piață. Liberalizarea sectorului energetic și integrarea în continuare a pieței interne conferă un rol mai proeminent operatorilor economici în ceea ce privește investițiile. În același timp, noile cerințe de politică publică, cum ar fi obiectivele care vizează mixul de combustibili, vor modifica politicile publice ale statelor membre în materie de infrastructuri energetice noi și/sau modernizate. |
| --- | --- |

(3)

Noul context energetic necesită investiții semnificative în toate tipurile de infrastructură aparținând tuturor sectoarelor energetice, precum și în dezvoltarea unor noi tipuri de infrastructură și a unor noi tehnologii care să fie adoptate de piață. Liberalizarea sectorului energetic și integrarea în continuare a pieței interne conferă un rol mai proeminent operatorilor economici în ceea ce privește investițiile. În același timp, noile cerințe de politică publică, cum ar fi obiectivele care vizează mixul de combustibili, vor modifica politicile publice ale statelor membre în materie de infrastructuri energetice noi și/sau modernizate.

| (4) | În acest context ar trebui acordată o atenție mai mare investițiilor în infrastructura energetică din Uniune, în special cu scopul de a anticipa problemele, de a promova cele mai bune practici și de a conferi o mai mare transparență viitoarei dezvoltări a sistemului energetic al Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

În acest context ar trebui acordată o atenție mai mare investițiilor în infrastructura energetică din Uniune, în special cu scopul de a anticipa problemele, de a promova cele mai bune practici și de a conferi o mai mare transparență viitoarei dezvoltări a sistemului energetic al Uniunii.

| (5) | În consecință, Comisia și, în special, observatorul pieței pentru energie al Comisiei ar trebui să aibă la dispoziție date și informații precise privind proiectele de investiții, inclusiv proiectele de dezafectare, referitoare la cele mai semnificative componente ale sistemului energetic al Uniunii. |
| --- | --- |

(5)

În consecință, Comisia și, în special, observatorul pieței pentru energie al Comisiei ar trebui să aibă la dispoziție date și informații precise privind proiectele de investiții, inclusiv proiectele de dezafectare, referitoare la cele mai semnificative componente ale sistemului energetic al Uniunii.

| (6) | Datele și informațiile privind evoluțiile preconizate în materie de producție, transport și capacități de stocare specifice diferitelor sectoare energetice prezintă interes pentru Uniune și sunt importante pentru investițiile viitoare. Prin urmare, este necesar să se asigure informarea Comisiei cu privire la proiectele de investiții în cazul cărora au demarat deja lucrările de construcție sau de dezafectare sau în cazul cărora a fost adoptată o decizie finală în privința investițiilor. |
| --- | --- |

(6)

Datele și informațiile privind evoluțiile preconizate în materie de producție, transport și capacități de stocare specifice diferitelor sectoare energetice prezintă interes pentru Uniune și sunt importante pentru investițiile viitoare. Prin urmare, este necesar să se asigure informarea Comisiei cu privire la proiectele de investiții în cazul cărora au demarat deja lucrările de construcție sau de dezafectare sau în cazul cărora a fost adoptată o decizie finală în privința investițiilor.

| (7) | În conformitate cu articolele 41 și 42 din Tratatul Euratom, întreprinderilor le revine obligația să notifice proiectele lor de investiții. Este necesar ca informațiile respective să fie însoțite, în special, de o raportare periodică privind punerea în aplicare a proiectelor de investiții. O astfel de raportare suplimentară nu aduce atingere articolelor 41-44 din Tratatul Euratom. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolele 41 și 42 din Tratatul Euratom, întreprinderilor le revine obligația să notifice proiectele lor de investiții. Este necesar ca informațiile respective să fie însoțite, în special, de o raportare periodică privind punerea în aplicare a proiectelor de investiții. O astfel de raportare suplimentară nu aduce atingere articolelor 41-44 din Tratatul Euratom.

| (8) | Pentru a permite Comisiei să beneficieze de o perspectivă coerentă asupra viitoarelor evoluții ale sistemului energetic al Uniunii în ansamblul său, se impune elaborarea unui cadru armonizat de raportare pentru proiectele de investiții, pe baza unor categorii actualizate de date și informații oficiale care urmează să fie transmise de către statele membre. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a permite Comisiei să beneficieze de o perspectivă coerentă asupra viitoarelor evoluții ale sistemului energetic al Uniunii în ansamblul său, se impune elaborarea unui cadru armonizat de raportare pentru proiectele de investiții, pe baza unor categorii actualizate de date și informații oficiale care urmează să fie transmise de către statele membre.

| (9) | În acest scop, statele membre ar trebui să notifice Comisiei datele și informațiile privind proiectele de investiții în infrastructura energetică în materie de producție, stocare și transport de petrol, gaze naturale, energie electrică, inclusiv energie electrică din surse regenerabile, biocombustibili și captare și stocare de dioxid de carbon, prevăzute să se desfășoare sau aflate în curs de desfășurare pe teritoriul lor, incluzând interconexiunile cu țări terțe. Întreprinderile în cauză ar trebui să aibă obligația de a notifica statelor membre datele și informațiile relevante. |
| --- | --- |

(9)

În acest scop, statele membre ar trebui să notifice Comisiei datele și informațiile privind proiectele de investiții în infrastructura energetică în materie de producție, stocare și transport de petrol, gaze naturale, energie electrică, inclusiv energie electrică din surse regenerabile, biocombustibili și captare și stocare de dioxid de carbon, prevăzute să se desfășoare sau aflate în curs de desfășurare pe teritoriul lor, incluzând interconexiunile cu țări terțe. Întreprinderile în cauză ar trebui să aibă obligația de a notifica statelor membre datele și informațiile relevante.

| (10) | Dată fiind durata proiectelor de investiții în sectorul energetic, realizarea unei raportări la fiecare doi ani ar trebui să fie suficientă. |
| --- | --- |

(10)

Dată fiind durata proiectelor de investiții în sectorul energetic, realizarea unei raportări la fiecare doi ani ar trebui să fie suficientă.

| (11) | Pentru a evita o sarcină administrativă disproporționată și pentru a reduce la minimum costurile pentru statele membre și întreprinderi, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, prezentul regulament ar trebui să ofere posibilitatea de a exonera statele membre și întreprinderile de obligațiile de raportare, cu condiția furnizării către Comisie de informații echivalente în temeiul actelor juridice specifice sectorului energetic, adoptate de instituțiile Uniunii, vizând atingerea obiectivelor privind competitivitatea piețelor energetice în cadrul Uniunii, sustenabilitatea sistemului energetic al Uniunii și siguranța aprovizionării cu energie a Uniunii. În consecință, ar trebui evitată orice suprapunere a cerințelor de raportare specificate în cadrul celui de al treilea pachet pentru energie electrică și gaze naturale pentru piața internă. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a evita o sarcină administrativă disproporționată și pentru a reduce la minimum costurile pentru statele membre și întreprinderi, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, prezentul regulament ar trebui să ofere posibilitatea de a exonera statele membre și întreprinderile de obligațiile de raportare, cu condiția furnizării către Comisie de informații echivalente în temeiul actelor juridice specifice sectorului energetic, adoptate de instituțiile Uniunii, vizând atingerea obiectivelor privind competitivitatea piețelor energetice în cadrul Uniunii, sustenabilitatea sistemului energetic al Uniunii și siguranța aprovizionării cu energie a Uniunii. În consecință, ar trebui evitată orice suprapunere a cerințelor de raportare specificate în cadrul celui de al treilea pachet pentru energie electrică și gaze naturale pentru piața internă.

| (12) | Pentru a prelucra datele, precum și pentru a simplifica și securiza notificarea acestora, Comisia și, în special, observatorul pieței pentru energie ar trebui să poată lua toate măsurile corespunzătoare în acest sens, în special utilizarea instrumentelor și a procedurilor informatice integrate. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a prelucra datele, precum și pentru a simplifica și securiza notificarea acestora, Comisia și, în special, observatorul pieței pentru energie ar trebui să poată lua toate măsurile corespunzătoare în acest sens, în special utilizarea instrumentelor și a procedurilor informatice integrate.

| (13) | Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea de către statele membre a datelor cu caracter personal este reglementată de Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), în timp ce protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea de către Comisie a datelor cu caracter personal este reglementată de Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (2). Prezentul regulament păstrează intacte aceste dispoziții. |
| --- | --- |

(13)

Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea de către statele membre a datelor cu caracter personal este reglementată de Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), în timp ce protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea de către Comisie a datelor cu caracter personal este reglementată de Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (2). Prezentul regulament păstrează intacte aceste dispoziții.

| (14) | Statele membre sau entitățile delegate de acestea și Comisia ar trebui să păstreze confidențialitatea datelor și a informațiilor sensibile din punct de vedere comercial. Prin urmare, statele membre sau entitățile delegate de acestea ar trebui, cu excepția datelor și informațiilor legate de proiecte de transport transfrontalier, să agrege astfel de date și informații la nivel național înainte de a le transmite Comisiei. Dacă este necesar, Comisia ar trebui să procedeze la o nouă agregare a acestor date, astfel încât să nu poate fi dezvăluite sau deduse detalii privind fiecare dintre întreprinderi și instalații. |
| --- | --- |

(14)

Statele membre sau entitățile delegate de acestea și Comisia ar trebui să păstreze confidențialitatea datelor și a informațiilor sensibile din punct de vedere comercial. Prin urmare, statele membre sau entitățile delegate de acestea ar trebui, cu excepția datelor și informațiilor legate de proiecte de transport transfrontalier, să agrege astfel de date și informații la nivel național înainte de a le transmite Comisiei. Dacă este necesar, Comisia ar trebui să procedeze la o nouă agregare a acestor date, astfel încât să nu poate fi dezvăluite sau deduse detalii privind fiecare dintre întreprinderi și instalații.

| (15) | Comisia și, în special, observatorul pieței pentru energie al Comisiei ar trebui să furnizeze cu regularitate o analiză transsectorială a evoluției structurale și a perspectivelor sistemului energetic al Uniunii și, după caz, o analiză mai detaliată a anumitor aspecte ale acestui sistem energetic. Această analiză ar trebui să contribuie mai ales la identificarea eventualelor lacune în materie de infrastructură și investiții, în vederea asigurării unui echilibru între cererea și oferta din domeniul energetic. Analiza ar trebui să reprezinte, de asemenea, o contribuție la o discuție la nivelul Uniunii privind infrastructurile energetice și, prin urmare, ar trebui să fie înaintată Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European și să fie pusă la dispoziția părților interesate. |
| --- | --- |

(15)

Comisia și, în special, observatorul pieței pentru energie al Comisiei ar trebui să furnizeze cu regularitate o analiză transsectorială a evoluției structurale și a perspectivelor sistemului energetic al Uniunii și, după caz, o analiză mai detaliată a anumitor aspecte ale acestui sistem energetic. Această analiză ar trebui să contribuie mai ales la identificarea eventualelor lacune în materie de infrastructură și investiții, în vederea asigurării unui echilibru între cererea și oferta din domeniul energetic. Analiza ar trebui să reprezinte, de asemenea, o contribuție la o discuție la nivelul Uniunii privind infrastructurile energetice și, prin urmare, ar trebui să fie înaintată Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European și să fie pusă la dispoziția părților interesate.

| (16) | Comisia poate fi asistată de experți din statele membre sau de alți experți având competențele necesare, în vederea asigurării unei viziuni comune asupra eventualelor lacune și riscuri asociate în materie de infrastructură și a promovării transparenței referitoare la evoluțiile ulterioare. |
| --- | --- |

(16)

Comisia poate fi asistată de experți din statele membre sau de alți experți având competențele necesare, în vederea asigurării unei viziuni comune asupra eventualelor lacune și riscuri asociate în materie de infrastructură și a promovării transparenței referitoare la evoluțiile ulterioare.

| (17) | Bazându-se cât mai mult posibil pe formatul de notificare utilizat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2386/96 al Comisiei (3) care aplică Regulamentul (CE) nr. 736/96 al Consiliului din 22 aprilie 1996 privind informarea Comisiei cu privire la proiectele de investiții de interes comunitar în sectorul țițeiului, al gazelor naturale și al energiei electrice (4) și după consultarea experților naționali, Comisia ar trebui să adopte măsurile de ordin tehnic necesare punerii în aplicare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(17)

Bazându-se cât mai mult posibil pe formatul de notificare utilizat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2386/96 al Comisiei (3) care aplică Regulamentul (CE) nr. 736/96 al Consiliului din 22 aprilie 1996 privind informarea Comisiei cu privire la proiectele de investiții de interes comunitar în sectorul țițeiului, al gazelor naturale și al energiei electrice (4) și după consultarea experților naționali, Comisia ar trebui să adopte măsurile de ordin tehnic necesare punerii în aplicare a prezentului regulament.

| (18) | Având în vedere amploarea modificărilor necesare în vederea adaptării Regulamentului (CE) nr. 736/96 la provocările actuale din sectorul energetic și în virtutea clarității, acesta ar trebui abrogat și înlocuit cu un nou regulament, |
| --- | --- |

(18)

Având în vedere amploarea modificărilor necesare în vederea adaptării Regulamentului (CE) nr. 736/96 la provocările actuale din sectorul energetic și în virtutea clarității, acesta ar trebui abrogat și înlocuit cu un nou regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește un cadru comun de informare a Comisiei cu privire la datele și informațiile referitoare la proiectele de investiții în infrastructura energetică din sectorul petrolului, al gazelor naturale, al energiei electrice, inclusiv al energiei electrice din surse regenerabile, al biocombustibililor, precum și la proiectele de investiții în domeniul captării și al stocării dioxidului de carbon generat de aceste sectoare.

(2)   Prezentul regulament se aplică tipurilor de proiecte de investiții enumerate în anexă, în cazul cărora au demarat lucrările de construcție sau de dezafectare sau în cazul cărora a fost adoptată o decizie finală în privința investițiilor.

De asemenea, statele membre pot transmite orice date estimate sau orice informații preliminare privind proiectele de investiții enumerate în anexă ale căror activități de construcție sunt planificate să înceapă în termen de cinci ani și privind cele a căror dezafectare este programată în termen de trei ani, dar în legătură cu care nu a fost încă luată o decizie finală în privința investiților.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „infrastructură” înseamnă orice tip de instalații sau parte a instalațiilor legate de producție, transport și stocare; |
| --- | --- |

1.

„infrastructură” înseamnă orice tip de instalații sau parte a instalațiilor legate de producție, transport și stocare;

| 2. | „proiecte de investiții” înseamnă proiecte care vizează:






  (i) | construirea unei noi infrastructuri; |
| --- | --- | --- |

2.

„proiecte de investiții” înseamnă proiecte care vizează:

(i)

construirea unei noi infrastructuri;

| (ii) | transformarea, modernizarea, creșterea sau reducerea capacităților infrastructurii existente; |
| --- | --- |

(ii)

transformarea, modernizarea, creșterea sau reducerea capacităților infrastructurii existente;

| (iii) | dezafectarea parțială sau totală a infrastructurii existente; |
| --- | --- |

(iii)

dezafectarea parțială sau totală a infrastructurii existente;

| 3. | „decizie finală în privința investițiilor” înseamnă decizia luată la nivel de întreprindere pentru a aloca definitiv fonduri pentru faza investițională a unui proiect, faza investițională însemnând faza pe durata căreia are loc construcția și sunt suportate costurile de capital. Faza investițională exclude faza de planificare, pe durata căreia se pregătește punerea în aplicare a proiectului și care include, după caz, o evaluare a fezabilității, studiile preliminare și tehnice, obținerea licențelor și a autorizațiilor și în care sunt suportate costurile de capital; |
| --- | --- |

3.

„decizie finală în privința investițiilor” înseamnă decizia luată la nivel de întreprindere pentru a aloca definitiv fonduri pentru faza investițională a unui proiect, faza investițională însemnând faza pe durata căreia are loc construcția și sunt suportate costurile de capital. Faza investițională exclude faza de planificare, pe durata căreia se pregătește punerea în aplicare a proiectului și care include, după caz, o evaluare a fezabilității, studiile preliminare și tehnice, obținerea licențelor și a autorizațiilor și în care sunt suportate costurile de capital;

| 4. | „proiecte de investiții în stadiu de construcție” înseamnă proiecte de investiții la care au demarat lucrările de construcție și pentru care se suportă costuri de capital; |
| --- | --- |

4.

„proiecte de investiții în stadiu de construcție” înseamnă proiecte de investiții la care au demarat lucrările de construcție și pentru care se suportă costuri de capital;

| 5. | „dezafectare” înseamnă faza în care o infrastructură este scoasă definitiv din funcțiune; |
| --- | --- |

5.

„dezafectare” înseamnă faza în care o infrastructură este scoasă definitiv din funcțiune;

| 6. | „producție” înseamnă generarea de electricitate și prelucrarea combustibililor, inclusiv a biocombustibililor; |
| --- | --- |

6.

„producție” înseamnă generarea de electricitate și prelucrarea combustibililor, inclusiv a biocombustibililor;

| 7. | „transport” înseamnă transportul de surse de energie, de produse energetice sau de dioxid de carbon, printr-o rețea, în special:






  (i) | prin conducte, altele decât rețeaua de conducte în amonte și altele decât secțiunea de conducte utilizată în principal în contextul distribuției locale; |
| --- | --- | --- |

7.

„transport” înseamnă transportul de surse de energie, de produse energetice sau de dioxid de carbon, printr-o rețea, în special:

(i)

prin conducte, altele decât rețeaua de conducte în amonte și altele decât secțiunea de conducte utilizată în principal în contextul distribuției locale;

| (ii) | prin sisteme interconectate la tensiune foarte înaltă și înaltă și altele decât sistemele utilizate în principal în contextul distribuției locale; |
| --- | --- |

(ii)

prin sisteme interconectate la tensiune foarte înaltă și înaltă și altele decât sistemele utilizate în principal în contextul distribuției locale;

| 8. | „stocare” înseamnă stocarea permanentă sau temporară a energiei sau a surselor de energie în cadrul infrastructurilor de suprafață sau subterane sau al siturilor geologice sau reținerea dioxidului de carbon în formațiuni geologice subterane; |
| --- | --- |

8.

„stocare” înseamnă stocarea permanentă sau temporară a energiei sau a surselor de energie în cadrul infrastructurilor de suprafață sau subterane sau al siturilor geologice sau reținerea dioxidului de carbon în formațiuni geologice subterane;

| 9. | „întreprindere” înseamnă orice persoană fizică sau juridică de drept privat sau public, care ia decizii referitoare la proiectele de investiții sau care le pune în aplicare; |
| --- | --- |

9.

„întreprindere” înseamnă orice persoană fizică sau juridică de drept privat sau public, care ia decizii referitoare la proiectele de investiții sau care le pune în aplicare;

| 10. | „surse de energie” înseamnă:






  (i) | surse de energie primare, cum ar fi petrolul, gazele naturale sau cărbunele; |
| --- | --- | --- |

10.

„surse de energie” înseamnă:

(i)

surse de energie primare, cum ar fi petrolul, gazele naturale sau cărbunele;

| (ii) | surse de energie transformate, cum ar fi electricitatea; |
| --- | --- |

(ii)

surse de energie transformate, cum ar fi electricitatea;

| (iii) | surse regenerabile de energie, inclusiv hidroelectricitatea, biomasa, biogazul, energia eoliană, solară, mareomotrică și geotermală; și |
| --- | --- |

(iii)

surse regenerabile de energie, inclusiv hidroelectricitatea, biomasa, biogazul, energia eoliană, solară, mareomotrică și geotermală; și

| (iv) | produse energetice, cum ar fi produsele petroliere rafinate și biocombustibilii; |
| --- | --- |

(iv)

produse energetice, cum ar fi produsele petroliere rafinate și biocombustibilii;

| 11. | „organism specific” înseamnă un organism însărcinat prin orice act juridic al Uniunii specific sectorului energetic cu pregătirea și adoptarea planurilor multianuale de investiții și de dezvoltare a rețelelor la nivelul Uniunii și a planurilor de investiții în infrastructura energetică, precum rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de energie electrică („ENTSO-E”), menționată la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie (5) și rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale („ENTSO-G”), menționată la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (6). |
| --- | --- |

11.

„organism specific” înseamnă un organism însărcinat prin orice act juridic al Uniunii specific sectorului energetic cu pregătirea și adoptarea planurilor multianuale de investiții și de dezvoltare a rețelelor la nivelul Uniunii și a planurilor de investiții în infrastructura energetică, precum rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de energie electrică („ENTSO-E”), menționată la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie (5) și rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale („ENTSO-G”), menționată la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (6).

Articolul 3

Notificarea datelor

(1)   Menținând la un nivel rezonabil sarcina administrativă legată de colectarea și raportarea datelor, statele membre sau entitatea delegată de acestea să îndeplinească această sarcină colectează toate datele și informațiile menționate în prezentul regulament, începând cu 1 ianuarie 2011 și, ulterior, la fiecare doi ani.

În 2011, care reprezintă primul an de raportare și, ulterior, la fiecare doi ani, acestea notifică Comisiei datele și informațiile de proiect pertinente specificate în prezentul regulament. Această notificare se face în formă agregată, cu excepția datelor și informațiilor relevante referitoare la proiectele de transport transfrontalier.

Statele membre sau entitățile delegate de acestea notifică datele agregate și informațiile pertinente privind proiectul până la data de 31 iulie a anului de raportare în cauză.

(2)   Statele membre sau entitățile delegate de acestea sunt exonerate de obligațiile prevăzute la alineatul (1), cu condiția ca și în măsura în care, în temeiul dreptului Uniunii specific sectorului energetic sau în temeiul Tratatului Euratom:

| (a) | statul membru în cauză sau entitatea delegată de acesta a notificat deja Comisiei datele sau informațiile echivalente cerințelor prezentului regulament și a precizat data notificării și actul juridic specific vizat; sau |
| --- | --- |

(a)

statul membru în cauză sau entitatea delegată de acesta a notificat deja Comisiei datele sau informațiile echivalente cerințelor prezentului regulament și a precizat data notificării și actul juridic specific vizat; sau

| (b) | un organism specific este însărcinat cu pregătirea unui plan multianual de investiții în infrastructura energetică la nivelul Uniunii și colectează în acest scop date și informații echivalente cerințelor prezentului regulament. În acest caz și în sensul prezentului regulament, organismul specific notifică toate datele și informațiile relevante Comisiei. |
| --- | --- |

(b)

un organism specific este însărcinat cu pregătirea unui plan multianual de investiții în infrastructura energetică la nivelul Uniunii și colectează în acest scop date și informații echivalente cerințelor prezentului regulament. În acest caz și în sensul prezentului regulament, organismul specific notifică toate datele și informațiile relevante Comisiei.

Articolul 4

Sursele de date

Întreprinderile în cauză notifică datele sau informațiile menționate la articolul 3 statelor membre sau entității delegate de acestea, pe al căror teritoriu aceste întreprinderi intenționează să realizeze proiectele de investiții până la data de 1 iunie a fiecărui an de raportare. Datele sau informațiile notificate reflectă situația proiectelor de investiții începând cu data de 31 martie a anului de raportare respectiv.

Primul paragraf nu se aplică întreprinderilor în cazul în care statul membru respectiv decide să utilizeze alte mijloace de punere la dispoziția Comisiei a datelor sau informațiilor menționate la articolul 3.

Articolul 5

Conținutul notificării

(1)   În ceea ce privește tipurile de proiectele de investiții menționate în anexă, notificarea prevăzută la articolul 3 precizează, acolo unde este cazul:

| (a) | volumul capacităților prevăzute sau aflate în curs de construire; |
| --- | --- |

(a)

volumul capacităților prevăzute sau aflate în curs de construire;

| (b) | tipul și principalele caracteristici ale infrastructurii sau ale capacităților prevăzute sau aflate în curs de construire, inclusiv amplasamentul proiectelor de transport transfrontalier, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(b)

tipul și principalele caracteristici ale infrastructurii sau ale capacităților prevăzute sau aflate în curs de construire, inclusiv amplasamentul proiectelor de transport transfrontalier, dacă este cazul;

| (c) | anul probabil al punerii în funcțiune; |
| --- | --- |

(c)

anul probabil al punerii în funcțiune;

| (d) | tipul surselor de energie utilizate; |
| --- | --- |

(d)

tipul surselor de energie utilizate;

| (e) | instalațiile capabile să răspundă la crizele privind securitatea aprovizionării, precum echipamentele care permit fluxurile inverse sau substituția de combustibili; și |
| --- | --- |

(e)

instalațiile capabile să răspundă la crizele privind securitatea aprovizionării, precum echipamentele care permit fluxurile inverse sau substituția de combustibili; și

| (f) | instalația de sisteme de captare a dioxidului de carbon sau de mecanisme de punere în conformitate pentru captarea și stocarea dioxidului de carbon. |
| --- | --- |

(f)

instalația de sisteme de captare a dioxidului de carbon sau de mecanisme de punere în conformitate pentru captarea și stocarea dioxidului de carbon.

(2)   Pentru toate operațiunile preconizate de dezafectare a capacităților, notificarea prevăzută la articolul 3 precizează:

| (a) | tipul și capacitatea infrastructurii respective; și |
| --- | --- |

(a)

tipul și capacitatea infrastructurii respective; și

| (b) | anul probabil al dezafectării. |
| --- | --- |

(b)

anul probabil al dezafectării.

(3)   Orice notificare făcută în temeiul articolului 3 include, după caz, volumul total al capacităților de producție, transport și stocare instalate care sunt instituite la începutul anului de raportare respectiv sau a căror funcționare este întreruptă pentru o perioadă mai mare de trei ani.

Statele membre, entitățile delegate de acestea sau organismul specific menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (b) poate atașa la notificări observații relevante, cum ar fi observații cu privire la întârzieri sau obstacole în calea punerii în aplicare a proiectelor de investiții.

Articolul 6

Calitatea și publicitatea datelor

(1)   Statele membre, entitățile delegate de acestea sau, acolo unde este cazul, organismele specifice trebuie să aibă drept scop asigurarea calității, a relevanței, a acurateței, a clarității, a actualității și a coerenței datelor și informațiilor notificate Comisiei.

În cazul organismelor specifice, datele și informațiile notificate pot fi însoțite de observații corespunzătoare din partea statelor membre.

(2)   Comisia poate publica date și informații transmise în temeiul prezentului regulament, în special în cadrul analizelor menționate la articolul 10 alineatul (3), cu condiția ca datele și informațiile să fie publicate într-o formă compactă și ca niciun detaliu referitor la întreprinderile și instalațiile individuale să nu fie divulgat sau să nu poată fi dedus.

(3)   Statele membre, Comisia sau entitățile delegate de acestea păstrează fiecare confidențialitatea datelor sau a informațiilor sensibile din punct de vedere comercial pe care le dețin.

Articolul 7

Dispoziții de punere în aplicare

În limitele prevăzute de prezentul regulament, Comisia adoptă, până la 31 octombrie 2010, dispozițiile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, în ceea ce privește formularul și alte detalii tehnice referitoare la notificarea datelor și informațiilor menționate la articolele 3 și 5.

Articolul 8

Prelucrarea datelor

Comisia este responsabilă cu dezvoltarea, găzduirea, gestionarea și mentenanța resurselor IT necesare pentru a primi, stoca și prelucra datele sau informațiile privind infrastructura energetică notificate Comisiei în temeiul prezentului regulament.

Articolul 9

Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor

Prezentul regulament nu aduce atingere dreptului Uniunii și, în special, nu modifică obligațiile statelor membre privind prelucrarea datelor cu caracter personal, astfel cum sunt stabilite de Directiva 95/46/CE, sau obligațiile care revin instituțiilor și organismelor Uniunii în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001 în ceea ce privește prelucrarea de către acestea a datelor cu caracter personal în cursul exercitării atribuțiilor lor.

Articolul 10

Monitorizarea și raportarea

(1)   Pe baza datelor și informațiilor transmise și, după caz, a oricăror alte surse de date, inclusiv date achiziționate de Comisie, și ținând seama de analize relevante precum planurile multianuale de dezvoltare a rețelelor pentru gazele naturale și pentru energia electrică, Comisia transmite Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European și publică o dată la doi ani o analiză transsectorială a evoluției și perspectivelor structurale ale sistemului energetic al Uniunii. Această analiză vizează în special:

| (a) | identificarea unor posibile viitoare dezechilibre între cererea și oferta din domeniul energetic care sunt semnificative din perspectiva politicii energetice a Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

identificarea unor posibile viitoare dezechilibre între cererea și oferta din domeniul energetic care sunt semnificative din perspectiva politicii energetice a Uniunii;

| (b) | identificarea obstacolelor în calea investițiilor și promovarea celor mai bune practici pentru abordarea acestora; și |
| --- | --- |

(b)

identificarea obstacolelor în calea investițiilor și promovarea celor mai bune practici pentru abordarea acestora; și

| (c) | creșterea transparenței pentru participanții pe piață și potențialii nou-intrați pe piață. |
| --- | --- |

(c)

creșterea transparenței pentru participanții pe piață și potențialii nou-intrați pe piață.

De asemenea, Comisia poate realiza, pe baza acestor date și informații, orice analiză specifică considerată drept necesară sau adecvată.

(2)   În ceea ce privește pregătirea analizelor menționate la alineatul (1), Comisia poate fi asistată de experți din statele membre și/sau de orice alți experți, asociații profesionale cu competențe specifice în domeniul respectiv.

Comisia oferă tuturor statelor membre posibilitatea de a formula observații asupra proiectelor de analiză.

(3)   Comisia discută aceste analize cu părțile interesate, precum ENTSO-E, ENTSO-G, Grupul de coordonare pentru gaze naturale și Grupul de aprovizionare cu petrol.

Articolul 11

Reexaminarea

Până la 23 iulie 2015, Comisia reexaminează punerea în aplicare a prezentului regulament și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind rezultatele acestei reexaminări. În cadrul reexaminării, Comisia examinează printre altele posibila extindere a domeniului de aplicare pentru a include extracția de gaze naturale, petrol și cărbune.

Articolul 12

Abrogare

Regulamentul (CE) nr. 736/96 se abrogă.

Articolul 13

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 24 iunie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

J. BLANCO LÓPEZ

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

1

(2)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

2

(3)  JO L 326, 17.12.1996, p. 13.

3

(4)  JO L 102, 25.4.1996, p. 1.

4

(5)  JO L 211, 14.8.2009, p. 15.

5

(6)  JO L 211, 14.8.2009, p. 36.

6

---

ANEXĂ

PROIECTE DE INVESTIȚII

1.   PETROL

1.1.   Rafinare

| — | Instalații de distilare cu o capacitate de cel puțin 1 milion de tone pe an |
| --- | --- |

—

Instalații de distilare cu o capacitate de cel puțin 1 milion de tone pe an

| — | Extinderea capacității de distilare la peste 1 milion de tone pe an |
| --- | --- |

—

Extinderea capacității de distilare la peste 1 milion de tone pe an

| — | Instalații de reformare/cracare cu o capacitate minimă de 500 de tone pe zi |
| --- | --- |

—

Instalații de reformare/cracare cu o capacitate minimă de 500 de tone pe zi

| — | Instalații de desulfurizare pentru păcură reziduală/motorină/materii prime/alte produse petroliere. |
| --- | --- |

—

Instalații de desulfurizare pentru păcură reziduală/motorină/materii prime/alte produse petroliere.

Se exclud instalațiile chimice care nu produc păcură și/sau carburanți sau care le produc doar ca produse secundare.

1.2.   Transport

| — | Conducte de țiței cu o capacitate de cel puțin 3 milioane de tone metrice pe an și o extindere sau o prelungire a acestor conducte, care au o lungime de cel puțin 30 de kilometri |
| --- | --- |

—

Conducte de țiței cu o capacitate de cel puțin 3 milioane de tone metrice pe an și o extindere sau o prelungire a acestor conducte, care au o lungime de cel puțin 30 de kilometri

| — | Conducte de produse petroliere cu o capacitate de cel puțin 1,5 milioane de tone pe an și o extindere sau o prelungire a acestor conducte, care au o lungime de cel puțin 30 de kilometri |
| --- | --- |

—

Conducte de produse petroliere cu o capacitate de cel puțin 1,5 milioane de tone pe an și o extindere sau o prelungire a acestor conducte, care au o lungime de cel puțin 30 de kilometri

| — | Conducte care constituie legături esențiale în cadrul rețelelor naționale și internaționale de interconectare și proiecte de interes comun identificate în orientările stabilite în temeiul articolului 171 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) (1). |
| --- | --- |

—

Conducte care constituie legături esențiale în cadrul rețelelor naționale și internaționale de interconectare și proiecte de interes comun identificate în orientările stabilite în temeiul articolului 171 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) (1).

Se exclud conductele destinate scopurilor militare și cele care aprovizionează instalațiile care nu fac obiectul punctului 1.1.

1.3.   Stocare

| — | Instalații de stocare pentru țiței și produse petroliere (instalații cu o capacitate de 150 000 m3 sau mai mult sau, în cazul rezervoarelor, cu o capacitate de cel puțin 100 000 m3). |
| --- | --- |

—

Instalații de stocare pentru țiței și produse petroliere (instalații cu o capacitate de 150 000 m3 sau mai mult sau, în cazul rezervoarelor, cu o capacitate de cel puțin 100 000 m3).

Se exclud rezervoarele destinate scopurilor militare și cele care aprovizionează instalațiile care nu fac obiectul punctului 1.1.

2.   GAZ

2.1.   Transport

| — | Conducte de transport de gaz, inclusiv gaze naturale și biogaz, care fac parte dintr-o rețea care cuprinde în principal conducte de înaltă presiune, cu excepția conductelor care fac parte dintr-o rețea de conducte în amonte și cu excepția părții de conducte de înaltă presiune în principal utilizate în contextul distribuției locale de gaze naturale |
| --- | --- |

—

Conducte de transport de gaz, inclusiv gaze naturale și biogaz, care fac parte dintr-o rețea care cuprinde în principal conducte de înaltă presiune, cu excepția conductelor care fac parte dintr-o rețea de conducte în amonte și cu excepția părții de conducte de înaltă presiune în principal utilizate în contextul distribuției locale de gaze naturale

| — | Conducte și proiecte de interes comun identificate în orientările stabilite în temeiul articolului 171 din TFUE (2). |
| --- | --- |

—

Conducte și proiecte de interes comun identificate în orientările stabilite în temeiul articolului 171 din TFUE (2).

2.2.   Terminale GNL

| — | Terminale pentru importul gazului natural lichefiat, cu o capacitate de regazeificare de 1 miliard m3 pe an sau mai mult. |
| --- | --- |

—

Terminale pentru importul gazului natural lichefiat, cu o capacitate de regazeificare de 1 miliard m3 pe an sau mai mult.

2.3.   Stocare

| — | Instalații de stocare racordate la conductele de transport menționate la punctul 2.1. |
| --- | --- |

—

Instalații de stocare racordate la conductele de transport menționate la punctul 2.1.

Se exclud conductele de gaz, terminalele și instalațiile destinate scopurilor militare și cele care deservesc instalațiile chimice care nu produc produse energetice sau care le produc doar ca produse secundare.

3.   ENERGIE ELECTRICĂ

3.1.   Producție

| — | Centrale termice și nucleare (generatoare cu o putere de 100 MWe sau mai mult) |
| --- | --- |

—

Centrale termice și nucleare (generatoare cu o putere de 100 MWe sau mai mult)

| — | Instalații de producție care utilizează biomasa/biolichidele/deșeurile (cu o putere de 20 MW sau mai mult) |
| --- | --- |

—

Instalații de producție care utilizează biomasa/biolichidele/deșeurile (cu o putere de 20 MW sau mai mult)

| — | Centrale pe bază de cogenerare de energie electrică și energie termică utilă (instalații cu o putere electrică de 20 MW sau mai mult) |
| --- | --- |

—

Centrale pe bază de cogenerare de energie electrică și energie termică utilă (instalații cu o putere electrică de 20 MW sau mai mult)

| — | Centrale hidroelectrice (instalații cu o putere de 30 MW sau mai mult) |
| --- | --- |

—

Centrale hidroelectrice (instalații cu o putere de 30 MW sau mai mult)

| — | Ferme eoliene cu o putere de 20 MW sau mai mult |
| --- | --- |

—

Ferme eoliene cu o putere de 20 MW sau mai mult

| — | Instalații care utilizează energia solară termică concentrată și energia geotermică (cu o putere de 20 MW sau mai mult) |
| --- | --- |

—

Instalații care utilizează energia solară termică concentrată și energia geotermică (cu o putere de 20 MW sau mai mult)

| — | Instalații care utilizează energia fotovoltaică (cu o putere de 10 MW sau mai mult). |
| --- | --- |

—

Instalații care utilizează energia fotovoltaică (cu o putere de 10 MW sau mai mult).

3.2.   Transport

| — | Linii aeriene de transport, dacă acestea au fost proiectate pentru o tensiune utilizată în mod obișnuit la scară națională pentru liniile de interconectare și cu condiția să fi fost proiectate pentru o tensiune de 220 kV sau mai mult |
| --- | --- |

—

Linii aeriene de transport, dacă acestea au fost proiectate pentru o tensiune utilizată în mod obișnuit la scară națională pentru liniile de interconectare și cu condiția să fi fost proiectate pentru o tensiune de 220 kV sau mai mult

| — | Cabluri subterane și submarine de transport, dacă acestea au fost proiectate pentru o tensiune de 150 kV sau mai mult |
| --- | --- |

—

Cabluri subterane și submarine de transport, dacă acestea au fost proiectate pentru o tensiune de 150 kV sau mai mult

| — | Proiecte de interes comun identificate în orientările stabilite în temeiul articolului 171 din TFUE (3). |
| --- | --- |

—

Proiecte de interes comun identificate în orientările stabilite în temeiul articolului 171 din TFUE (3).

4.   BIOCOMBUSTIBILI

4.1.   Producție

| — | Instalații care pot produce sau rafina biocombustibili (instalații cu o capacitate de 50 000 de tone/an sau mai mult). |
| --- | --- |

—

Instalații care pot produce sau rafina biocombustibili (instalații cu o capacitate de 50 000 de tone/an sau mai mult).

5.   DIOXID DE CARBON

5.1.   Transport

| — | Conducte de CO2 racordate la instalațiile de producție menționate la punctele 1.1 și 3.1. |
| --- | --- |

—

Conducte de CO2 racordate la instalațiile de producție menționate la punctele 1.1 și 3.1.

5.2.   Stocare

| — | Instalații de stocare (amplasament sau complex de stocare cu o capacitate de 100 kt sau mai mult). |
| --- | --- |

—

Instalații de stocare (amplasament sau complex de stocare cu o capacitate de 100 kt sau mai mult).

Se exclud instalațiile de stocare destinate în scopuri de cercetare și dezvoltare tehnologică.

---

(1)  Decizia nr. 1364/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 septembrie 2006 de stabilire a orientărilor pentru rețelele energetice transeuropene (JO L 262, 22.9.2006, p. 1) a fost adoptată în temeiul articolului 155 din Tratatul de instituire a Comunității Europene.

(2)  Decizia nr. 1364/2006/CE a fost adoptată în temeiul articolului 155 din Tratatul de instituire a Comunității Europene.

(3)  Decizia nr. 1364/2006/CE a fost adoptată în temeiul articolului 155 din Tratatul de instituire a Comunității Europene.

---

| 15.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 180/15

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 618/2010 AL COMISIEI

din 14 iulie 2010

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 15 iulie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MK | 38,5 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 62,2 |
| 0707 00 05 | TR | 108,5 |
| ZZ | 108,5 |
| 0709 90 70 | TR | 99,9 |
| ZZ | 99,9 |
| 0805 50 10 | AR | 80,8 |
| TR | 111,6 |
| UY | 74,4 |
| ZA | 83,6 |
| ZZ | 87,6 |
| 0808 10 80 | AR | 110,8 |
| BR | 71,3 |
| CA | 119,1 |
| CL | 96,5 |
| CN | 57,9 |
| NZ | 111,5 |
| US | 115,5 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 98,1 |
| ZZ | 99,7 |
| 0808 20 50 | AR | 123,5 |
| CL | 130,6 |
| NZ | 141,4 |
| ZA | 99,9 |
| ZZ | 123,9 |
| 0809 10 00 | TR | 197,6 |
| ZZ | 197,6 |
| 0809 20 95 | TR | 273,5 |
| US | 509,9 |
| ZZ | 391,7 |
| 0809 30 | AR | 130,0 |
| TR | 148,9 |
| ZZ | 139,5 |
| 0809 40 05 | IL | 164,9 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 153,1 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MK

38,5

TR

85,9

ZZ

62,2

0707 00 05

TR

108,5

ZZ

108,5

0709 90 70

TR

99,9

ZZ

99,9

0805 50 10

AR

80,8

TR

111,6

UY

74,4

ZA

83,6

ZZ

87,6

0808 10 80

AR

110,8

BR

71,3

CA

119,1

CL

96,5

CN

57,9

NZ

111,5

US

115,5

UY

116,3

ZA

98,1

ZZ

99,7

0808 20 50

AR

123,5

CL

130,6

NZ

141,4

ZA

99,9

ZZ

123,9

0809 10 00

TR

197,6

ZZ

197,6

0809 20 95

TR

273,5

US

509,9

ZZ

391,7

0809 30

AR

130,0

TR

148,9

ZZ

139,5

0809 40 05

IL

164,9

TR

141,2

ZZ

153,1

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 15.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 180/17

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 619/2010 AL COMISIEI

din 14 iulie 2010

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2009/10 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 616/2010 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2009/10 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 616/2010 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 15 iulie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 253, 25.9.2009, p. 3.

3

(4)  JO L 179, 14.7.2010, p. 6.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 15 iulie 2010

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,21 | 2,54 |
| 1701 12 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,21 | 2,24 |
| 1701 91 00 (2) | 47,57 | 3,20 |
| 1701 99 10 (2) | 47,57 | 0,07 |
| 1701 99 90 (2) | 47,57 | 0,07 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

41,21

0,00

1701 11 90 (1)

41,21

2,54

1701 12 10 (1)

41,21

0,00

1701 12 90 (1)

41,21

2,24

1701 91 00 (2)

47,57

3,20

1701 99 10 (2)

47,57

0,07

1701 99 90 (2)

47,57

0,07

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

| 15.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 180/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 180/19

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 620/2010 AL COMISIEI

din 14 iulie 2010

privind eliberarea de licențe de import pentru cererile depuse în cursul primelor șapte zile ale lunii iulie 2010 în cadrul contingentelor tarifare deschise de Regulamentul (CE) nr. 616/2007 pentru carnea de pasăre

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (2), în special articolul 7 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 616/2007 al Comisiei din 4 iunie 2007 privind deschiderea și gestionarea contingentelor tarifare comunitare în sectorul cărnii de pasăre originare din Brazilia, Thailanda și din alte țări terțe (3), în special articolul 5 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 616/2007 a deschis contingente tarifare pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 616/2007 a deschis contingente tarifare pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre.

| (2) | Cererile de licențe de import depuse în cursul primelor șapte zile ale lunii iulie 2010 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2010 sunt, pentru anumite contingente, superioare cantităților disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților solicitate, |
| --- | --- |

(2)

Cererile de licențe de import depuse în cursul primelor șapte zile ale lunii iulie 2010 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2010 sunt, pentru anumite contingente, superioare cantităților disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților solicitate,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru cererile de licențe de import depuse în temeiul Regulamentului (CE) nr. 616/2007, pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2010, se aplică coeficienții de atribuire care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 15 iulie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13.

2

(3)  JO L 142, 5.6.2007, p. 3.

3

---

ANEXĂ

| Număr grupă | Număr de ordine | Coeficient de atribuire pentru cererile de licențe de import depuse pentru subperioada 1.10.2010-31.12.2010
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,400612 |
| 5 | 09.4215 | 0,378838 |
| 6 | 09.4216 | 7,14204 |

Număr grupă

Număr de ordine

Coeficient de atribuire pentru cererile de licențe de import depuse pentru subperioada 1.10.2010-31.12.2010

(%)

1

09.4211

0,400612

5

09.4215

0,378838

6

09.4216

7,14204

---

DECIZII

| 15.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 180/21

---

DECIZIA COMISIEI

din 8 iulie 2010

de modificare a anexelor la Decizia 93/52/CEE în ceea ce privește recunoașterea Lituaniei și a regiunii Molise din Italia drept oficial indemne de bruceloză (B. melitensis) și de modificare a anexelor la Decizia 2003/467/CE în ceea ce privește declarația potrivit căreia anumite regiuni administrative din Italia sunt oficial indemne de tuberculoză bovină, bruceloză bovină și leucoză enzootică bovină

[notificată cu numărul C(2010) 4592]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2010/391/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 64/432/CEE a Consiliului din 26 iunie 1964 privind problemele de inspecție veterinară care afectează schimburile intracomunitare cu bovine și porcine (1), în special anexa A secțiunea I punctul 4, anexa A secțiunea II punctul 7 și anexa D secțiunea I litera E,

având în vedere Directiva 91/68/CEE a Consiliului din 28 ianuarie 1991 privind condițiile de sănătate animală care reglementează schimburile intracomunitare de ovine și caprine (2), în special anexa A capitolul 1 secțiunea II,

întrucât:

| (1) | Directiva 91/68/CEE definește condițiile de sănătate animală care reglementează schimburile comerciale de ovine și caprine în Uniune. Aceasta enumeră condițiile în care statele membre sau regiunile acestora se recunosc drept oficial indemne de bruceloză. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 91/68/CEE definește condițiile de sănătate animală care reglementează schimburile comerciale de ovine și caprine în Uniune. Aceasta enumeră condițiile în care statele membre sau regiunile acestora se recunosc drept oficial indemne de bruceloză.

| (2) | Decizia 93/52/CEE a Comisiei din 21 decembrie 1992 privind constatarea, în anumite state membre sau regiuni, a respectării normelor referitoare la bruceloză (B. melitensis) și recunoașterea oficială, pentru aceste teritorii, a statutului de stat membru indemn sau de regiune indemnă (3) conține în anexele sale lista statelor membre și a regiunilor acestora care sunt recunoscute oficial ca fiind indemne de bruceloză (B. melitensis), în conformitate cu Directiva 91/68/CEE. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 93/52/CEE a Comisiei din 21 decembrie 1992 privind constatarea, în anumite state membre sau regiuni, a respectării normelor referitoare la bruceloză (B. melitensis) și recunoașterea oficială, pentru aceste teritorii, a statutului de stat membru indemn sau de regiune indemnă (3) conține în anexele sale lista statelor membre și a regiunilor acestora care sunt recunoscute oficial ca fiind indemne de bruceloză (B. melitensis), în conformitate cu Directiva 91/68/CEE.

| (3) | Lituania a prezentat Comisiei documente care atestă respectarea condițiilor adecvate prevăzute în Directiva 91/68/CEE pentru a putea fi recunoscută oficial indemnă de bruceloză (B. melitensis) în ceea ce privește ansamblul teritoriului său. Prin urmare, statul membru respectiv ar trebui să fie recunoscut drept oficial indemn de boala respectivă. Prin urmare, anexa I la Decizia 93/52/CEE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Lituania a prezentat Comisiei documente care atestă respectarea condițiilor adecvate prevăzute în Directiva 91/68/CEE pentru a putea fi recunoscută oficial indemnă de bruceloză (B. melitensis) în ceea ce privește ansamblul teritoriului său. Prin urmare, statul membru respectiv ar trebui să fie recunoscut drept oficial indemn de boala respectivă. Prin urmare, anexa I la Decizia 93/52/CEE ar trebui modificată în consecință.

| (4) | Italia a înaintat Comisiei documente care atestă conformitatea cu condițiile corespunzătoare enumerate în Directiva 91/68/CEE în ceea ce privește toate provinciile din regiunea Molise pentru ca această regiune să fie recunoscută în mod oficial indemnă de bruceloză (B. melitensis). Prin urmare, regiunea respectivă ar trebui să fie recunoscută drept oficial indemnă de boala respectivă. |
| --- | --- |

(4)

Italia a înaintat Comisiei documente care atestă conformitatea cu condițiile corespunzătoare enumerate în Directiva 91/68/CEE în ceea ce privește toate provinciile din regiunea Molise pentru ca această regiune să fie recunoscută în mod oficial indemnă de bruceloză (B. melitensis). Prin urmare, regiunea respectivă ar trebui să fie recunoscută drept oficial indemnă de boala respectivă.

| (5) | Italia a cerut, de asemenea, să se opereze modificări la rubrica pentru statul membru respectiv în lista regiunilor din statele membre recunoscute oficial drept indemne de bruceloză (B. melitensis) din anexa II la Decizia 93/52/CEE. Actuala diviziune administrativă a Italiei împarte regiunea Trentino-Alto Adige în două regiuni distincte, și anume provincia Bolzano și provincia Trento. Regiunea Sardinia a fost împărțită în opt provincii. În plus, având în vedere că toate provinciile din regiunile Lombardia, Piemonte, Toscana, Sardinia și Umbria au fost deja recunoscute oficial drept indemne de bruceloză (B. melitensis), aceste regiuni ar trebui să fie recunoscute în ansamblul lor drept oficial indemne de boala respectivă. |
| --- | --- |

(5)

Italia a cerut, de asemenea, să se opereze modificări la rubrica pentru statul membru respectiv în lista regiunilor din statele membre recunoscute oficial drept indemne de bruceloză (B. melitensis) din anexa II la Decizia 93/52/CEE. Actuala diviziune administrativă a Italiei împarte regiunea Trentino-Alto Adige în două regiuni distincte, și anume provincia Bolzano și provincia Trento. Regiunea Sardinia a fost împărțită în opt provincii. În plus, având în vedere că toate provinciile din regiunile Lombardia, Piemonte, Toscana, Sardinia și Umbria au fost deja recunoscute oficial drept indemne de bruceloză (B. melitensis), aceste regiuni ar trebui să fie recunoscute în ansamblul lor drept oficial indemne de boala respectivă.

| (6) | Prin urmare, rubrica pentru Italia din anexa II la Decizia 93/52/CEE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, rubrica pentru Italia din anexa II la Decizia 93/52/CEE ar trebui modificată în consecință.

| (7) | Directiva 64/432/CEE se aplică schimburilor comerciale de bovine și porcine din Uniune. Aceasta enumeră condițiile în care un stat membru sau o parte sau o regiune a acestuia poate fi considerat (considerată), în ceea ce privește efectivele de bovine, ca fiind în mod oficial indemn (indemnă) de tuberculoză, bruceloză și leucoză enzootică bovină. |
| --- | --- |

(7)

Directiva 64/432/CEE se aplică schimburilor comerciale de bovine și porcine din Uniune. Aceasta enumeră condițiile în care un stat membru sau o parte sau o regiune a acestuia poate fi considerat (considerată), în ceea ce privește efectivele de bovine, ca fiind în mod oficial indemn (indemnă) de tuberculoză, bruceloză și leucoză enzootică bovină.

| (8) | Decizia 2003/467/CE a Comisiei din 23 iunie 2003 de stabilire a statutului oficial de indemne de tuberculoză, bruceloză și leucoză enzootică bovină pentru cirezile de bovine din anumite state membre și regiuni din state membre (4) prevede listele de astfel de state membre și regiuni în anexele I, II și III la decizia respectivă. |
| --- | --- |

(8)

Decizia 2003/467/CE a Comisiei din 23 iunie 2003 de stabilire a statutului oficial de indemne de tuberculoză, bruceloză și leucoză enzootică bovină pentru cirezile de bovine din anumite state membre și regiuni din state membre (4) prevede listele de astfel de state membre și regiuni în anexele I, II și III la decizia respectivă.

| (9) | Italia a prezentat Comisiei documente atestând respectarea condițiilor relevante enumerate în Directiva 64/432/CEE în ceea ce privește toate provinciile din regiunile Lombardia și Toscana și provinciile Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra și Olbia-Tempio din regiunea Sardinia, pentru ca regiunile și provinciile respective să poată fi declarate oficial regiuni ale Italiei indemne de tuberculoză bovină. |
| --- | --- |

(9)

Italia a prezentat Comisiei documente atestând respectarea condițiilor relevante enumerate în Directiva 64/432/CEE în ceea ce privește toate provinciile din regiunile Lombardia și Toscana și provinciile Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra și Olbia-Tempio din regiunea Sardinia, pentru ca regiunile și provinciile respective să poată fi declarate oficial regiuni ale Italiei indemne de tuberculoză bovină.

| (10) | Italia a înaintat Comisiei documente care atestă conformitatea cu condițiile corespunzătoare enumerate în Directiva 64/432/CEE în ceea ce privește provincia Campobasso din regiunea Molise pentru ca această regiune a Italiei să poată fi recunoscută în mod oficial indemnă de bruceloză. |
| --- | --- |

(10)

Italia a înaintat Comisiei documente care atestă conformitatea cu condițiile corespunzătoare enumerate în Directiva 64/432/CEE în ceea ce privește provincia Campobasso din regiunea Molise pentru ca această regiune a Italiei să poată fi recunoscută în mod oficial indemnă de bruceloză.

| (11) | Italia a prezentat Comisiei, de asemenea, documente atestând respectarea condițiilor relevante enumerate în Directiva 64/432/CEE în ceea ce privește provincia Napoli în regiunea Campania, provincia Brindisi din regiunea Puglia și provinciile Agrigento, Caltanissetta, Siracusa și Trapani din regiunea Sicilia, pentru ca acestea să poată fi declarate oficial regiuni ale Italiei indemne de leucoză enzootică bovină. |
| --- | --- |

(11)

Italia a prezentat Comisiei, de asemenea, documente atestând respectarea condițiilor relevante enumerate în Directiva 64/432/CEE în ceea ce privește provincia Napoli în regiunea Campania, provincia Brindisi din regiunea Puglia și provinciile Agrigento, Caltanissetta, Siracusa și Trapani din regiunea Sicilia, pentru ca acestea să poată fi declarate oficial regiuni ale Italiei indemne de leucoză enzootică bovină.

| (12) | După evaluarea documentelor prezentate de Italia, provinciile și regiunile în cauză ar trebui declarate regiuni ale Italiei oficial indemne de tuberculoză bovină, oficial indemne de bruceloză bovină și, respectiv, oficial indemne de leucoză enzootică bovină. |
| --- | --- |

(12)

După evaluarea documentelor prezentate de Italia, provinciile și regiunile în cauză ar trebui declarate regiuni ale Italiei oficial indemne de tuberculoză bovină, oficial indemne de bruceloză bovină și, respectiv, oficial indemne de leucoză enzootică bovină.

| (13) | Italia a cerut, de asemenea, să se opereze modificări la rubrica pentru statul membru respectiv în lista regiunilor din statele membre declarate oficial drept indemne de tuberculoză bovină, bruceloză bovină și leucoză enzootică bovină din anexele la Decizia 2003/467/CE. Actuala diviziune administrativă a Italiei împarte regiunea Trentino-Alto Adige în două regiuni distincte: provincia Bolzano și provincia Trento. |
| --- | --- |

(13)

Italia a cerut, de asemenea, să se opereze modificări la rubrica pentru statul membru respectiv în lista regiunilor din statele membre declarate oficial drept indemne de tuberculoză bovină, bruceloză bovină și leucoză enzootică bovină din anexele la Decizia 2003/467/CE. Actuala diviziune administrativă a Italiei împarte regiunea Trentino-Alto Adige în două regiuni distincte: provincia Bolzano și provincia Trento.

| (14) | În plus, având în vedere că toate provinciile din regiunile Emilia-Romagna, Lombardia, Sardinia și Umbria enumerate în anexa II capitolul 2 la Decizia 2003/467/CE au fost deja declarate oficial indemne de bruceloză și toate provinciile din regiunile Emilia-Romagna, Lombardia, Marche, Piemonte, Toscana, Umbria și Val d’Aosta enumerate în anexa III capitolul 2 la Decizia 2003/467/CE au fost deja declarate oficial indemne de leucoză enzootică bovină, aceste regiuni ar trebui să fie considerate în ansamblul lor drept indemne de bolile respective. |
| --- | --- |

(14)

În plus, având în vedere că toate provinciile din regiunile Emilia-Romagna, Lombardia, Sardinia și Umbria enumerate în anexa II capitolul 2 la Decizia 2003/467/CE au fost deja declarate oficial indemne de bruceloză și toate provinciile din regiunile Emilia-Romagna, Lombardia, Marche, Piemonte, Toscana, Umbria și Val d’Aosta enumerate în anexa III capitolul 2 la Decizia 2003/467/CE au fost deja declarate oficial indemne de leucoză enzootică bovină, aceste regiuni ar trebui să fie considerate în ansamblul lor drept indemne de bolile respective.

| (15) | Prin urmare, anexele la Decizia 2003/467/CE ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, anexele la Decizia 2003/467/CE ar trebui modificate în consecință.

| (16) | Prin urmare, Deciziile 93/52/CEE și 2003/467/CE ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(16)

Prin urmare, Deciziile 93/52/CEE și 2003/467/CE ar trebui modificate în consecință.

| (17) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(17)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexele la Decizia 93/52/CEE se modifică în conformitate cu anexa I la prezenta decizie.

Articolul 2

Anexele la Decizia 2003/467/CE se modifică în conformitate cu anexa II la prezenta decizie.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 8 iulie 2010.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO 121, 29.7.1964, p. 1977/64.

1

(2)  JO L 46, 19.2.1991, p. 19.

2

(3)  JO L 13, 21.1.1993, p. 14.

3

(4)  JO L 156, 25.6.2003, p. 74.

4

---

ANEXA I

Anexele la Decizia 93/52/CEE se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa I se înlocuiește cu următorul text:

  „ANEXA I

  STATE MEMBRE







  Cod ISO | Stat membru |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgia |
| CZ | Republica Cehă |
| DK | Danemarca |
| DE | Germania |
| IE | Irlanda |
| LT | Lituania |
| LU | Luxemburg |
| HU | Ungaria |
| NL | Țările de Jos |
| AT | Austria |
| PL | Polonia |
| RO | România |
| SI | Slovenia |
| SK | Slovacia |
| FI | Finlanda |
| SE | Suedia |
| UK | Regatul Unit” |

1.

Anexa I se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA I

STATE MEMBRE

Cod ISO

Stat membru

BE

Belgia

CZ

Republica Cehă

DK

Danemarca

DE

Germania

IE

Irlanda

LT

Lituania

LU

Luxemburg

HU

Ungaria

NL

Țările de Jos

AT

Austria

PL

Polonia

RO

România

SI

Slovenia

SK

Slovacia

FI

Finlanda

SE

Suedia

UK

Regatul Unit”

| 2. | În anexa II, rubrica privind Italia se înlocuiește cu următorul text:
  „În Italia:






  — | regiunea Abruzzo: provincia Pescara; |
| --- | --- | --- |

2.

În anexa II, rubrica privind Italia se înlocuiește cu următorul text:

„În Italia:

—

regiunea Abruzzo: provincia Pescara;

| — | provincia Bolzano; |
| --- | --- |

—

provincia Bolzano;

| — | regiunea Friuli Venezia Giulia; |
| --- | --- |

—

regiunea Friuli Venezia Giulia;

| — | regiunea Lazio: provinciile Latina, Rieti, Roma, Viterbo; |
| --- | --- |

—

regiunea Lazio: provinciile Latina, Rieti, Roma, Viterbo;

| — | regiunea Liguria: provincia Savona; |
| --- | --- |

—

regiunea Liguria: provincia Savona;

| — | regiunea Lombardia; |
| --- | --- |

—

regiunea Lombardia;

| — | regiunea Marche; |
| --- | --- |

—

regiunea Marche;

| — | regiunea Molise; |
| --- | --- |

—

regiunea Molise;

| — | regiunea Piemonte; |
| --- | --- |

—

regiunea Piemonte;

| — | regiunea Sardinia; |
| --- | --- |

—

regiunea Sardinia;

| — | regiunea Toscana; |
| --- | --- |

—

regiunea Toscana;

| — | provincia Trento; |
| --- | --- |

—

provincia Trento;

| — | regiunea Umbria; |
| --- | --- |

—

regiunea Umbria;

| — | regiunea Veneto.” |
| --- | --- |

—

regiunea Veneto.”

---

ANEXA II

Anexele la Decizia 2003/467/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | În anexa I capitolul 2, rubrica privind Italia se înlocuiește cu următorul text:
  „În Italia:






  — | regiunea Abruzzo: provincia Pescara; |
| --- | --- | --- |

1.

În anexa I capitolul 2, rubrica privind Italia se înlocuiește cu următorul text:

„În Italia:

—

regiunea Abruzzo: provincia Pescara;

| — | provincia Bolzano; |
| --- | --- |

—

provincia Bolzano;

| — | regiunea Emilia-Romagna; |
| --- | --- |

—

regiunea Emilia-Romagna;

| — | regiunea Friuli-Venezia Giulia; |
| --- | --- |

—

regiunea Friuli-Venezia Giulia;

| — | regiunea Lombardia; |
| --- | --- |

—

regiunea Lombardia;

| — | regiunea Marche: provincia Ascoli Piceno; |
| --- | --- |

—

regiunea Marche: provincia Ascoli Piceno;

| — | regiunea Piemonte: provinciile Novara, Verbania, Vercelli; |
| --- | --- |

—

regiunea Piemonte: provinciile Novara, Verbania, Vercelli;

| — | regiunea Sardinia: provinciile Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra, Olbia-Tempio, Oristano; |
| --- | --- |

—

regiunea Sardinia: provinciile Cagliari, Medio-Campidano, Ogliastra, Olbia-Tempio, Oristano;

| — | regiunea Toscana; |
| --- | --- |

—

regiunea Toscana;

| — | provincia Trento; |
| --- | --- |

—

provincia Trento;

| — | regiunea Veneto.” |
| --- | --- |

—

regiunea Veneto.”

| 2. | În anexa II capitolul 2, rubrica privind Italia se înlocuiește cu următorul text:
  „În Italia:






  — | regiunea Abruzzo: provincia Pescara; |
| --- | --- | --- |

2.

În anexa II capitolul 2, rubrica privind Italia se înlocuiește cu următorul text:

„În Italia:

—

regiunea Abruzzo: provincia Pescara;

| — | provincia Bolzano; |
| --- | --- |

—

provincia Bolzano;

| — | regiunea Emilia-Romagna; |
| --- | --- |

—

regiunea Emilia-Romagna;

| — | regiunea Friuli-Venezia Giulia; |
| --- | --- |

—

regiunea Friuli-Venezia Giulia;

| — | regiunea Lazio: provincia Rieti; |
| --- | --- |

—

regiunea Lazio: provincia Rieti;

| — | regiunea Liguria: provinciile Imperia, Savona; |
| --- | --- |

—

regiunea Liguria: provinciile Imperia, Savona;

| — | regiunea Lombardia; |
| --- | --- |

—

regiunea Lombardia;

| — | regiunea Marche; |
| --- | --- |

—

regiunea Marche;

| — | regiunea Molise: provincia Campobasso; |
| --- | --- |

—

regiunea Molise: provincia Campobasso;

| — | regiunea Piemonte; |
| --- | --- |

—

regiunea Piemonte;

| — | regiunea Puglia: provincia Brindisi; |
| --- | --- |

—

regiunea Puglia: provincia Brindisi;

| — | regiunea Sardinia; |
| --- | --- |

—

regiunea Sardinia;

| — | regiunea Toscana; |
| --- | --- |

—

regiunea Toscana;

| — | provincia Trento; |
| --- | --- |

—

provincia Trento;

| — | regiunea Umbria; |
| --- | --- |

—

regiunea Umbria;

| — | regiunea Veneto.” |
| --- | --- |

—

regiunea Veneto.”

| 3. | În anexa III capitolul 2, rubrica privind Italia se înlocuiește cu următorul text:
  „În Italia:






  — | regiunea Abruzzo: provincia Pescara; |
| --- | --- | --- |

3.

În anexa III capitolul 2, rubrica privind Italia se înlocuiește cu următorul text:

„În Italia:

—

regiunea Abruzzo: provincia Pescara;

| — | provincia Bolzano; |
| --- | --- |

—

provincia Bolzano;

| — | regiunea Campania: provincia Napoli; |
| --- | --- |

—

regiunea Campania: provincia Napoli;

| — | regiunea Emilia-Romagna; |
| --- | --- |

—

regiunea Emilia-Romagna;

| — | regiunea Friuli-Venezia Giulia; |
| --- | --- |

—

regiunea Friuli-Venezia Giulia;

| — | regiunea Lazio: provinciile Frosinone, Rieti; |
| --- | --- |

—

regiunea Lazio: provinciile Frosinone, Rieti;

| — | regiunea Liguria: provinciile Imperia, Savona; |
| --- | --- |

—

regiunea Liguria: provinciile Imperia, Savona;

| — | regiunea Lombardia; |
| --- | --- |

—

regiunea Lombardia;

| — | regiunea Marche; |
| --- | --- |

—

regiunea Marche;

| — | regiunea Molise; |
| --- | --- |

—

regiunea Molise;

| — | regiunea Piemonte; |
| --- | --- |

—

regiunea Piemonte;

| — | regiunea Puglia: provincia Brindisi; |
| --- | --- |

—

regiunea Puglia: provincia Brindisi;

| — | regiunea Sardinia; |
| --- | --- |

—

regiunea Sardinia;

| — | regiunea Sicilia: provinciile Agrigento, Caltanissetta, Siracusa, Trapani; |
| --- | --- |

—

regiunea Sicilia: provinciile Agrigento, Caltanissetta, Siracusa, Trapani;

| — | regiunea Toscana; |
| --- | --- |

—

regiunea Toscana;

| — | provincia Trento; |
| --- | --- |

—

provincia Trento;

| — | regiunea Umbria; |
| --- | --- |

—

regiunea Umbria;

| — | regiunea Val d’Aosta; |
| --- | --- |

—

regiunea Val d’Aosta;

| — | regiunea Veneto.” |
| --- | --- |

—

regiunea Veneto.”

---

| 15.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 180/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 180/26

---

DECIZIA COMISIEI

din 14 iulie 2010

de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India și Malaysia

(2010/392/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   Procedură

| (1) | La 30 iunie 2009, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o plângere privind un presupus dumping prejudiciabil în cazul anumitor dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora, originare din India și Malaysia (denumite în continuare „țările în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 30 iunie 2009, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o plângere privind un presupus dumping prejudiciabil în cazul anumitor dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora, originare din India și Malaysia (denumite în continuare „țările în cauză”).

| (2) | Plângerea a fost depusă de European Industrial Fasteners Institute („EIFI”) în numele unor producători reprezentând un procent considerabil, și anume mai mult de 25 %, din totalul producției Uniunii de anumite dispozitive de fixare din oțel inox, în temeiul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(2)

Plângerea a fost depusă de European Industrial Fasteners Institute („EIFI”) în numele unor producători reprezentând un procent considerabil, și anume mai mult de 25 %, din totalul producției Uniunii de anumite dispozitive de fixare din oțel inox, în temeiul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (3) | Plângerea conținea elemente de probă prima facie privind existența dumpingului și a prejudiciului material rezultat din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri antidumping. |
| --- | --- |

(3)

Plângerea conținea elemente de probă prima facie privind existența dumpingului și a prejudiciului material rezultat din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri antidumping.

| (4) | În urma consultării Comitetului consultativ, Comisia a inițiat, în consecință, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), o procedură antidumping privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora, originare din țările în cauză, care se încadrează în prezent la următoarele coduri NC: 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70. |
| --- | --- |

(4)

În urma consultării Comitetului consultativ, Comisia a inițiat, în consecință, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), o procedură antidumping privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora, originare din țările în cauză, care se încadrează în prezent la următoarele coduri NC: 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70.

| (5) | În aceeași zi, Comisia a inițiat o procedură antisubvenție privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din țările în cauză (3). |
| --- | --- |

(5)

În aceeași zi, Comisia a inițiat o procedură antisubvenție privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din țările în cauză (3).

| (6) | Comisia a trimis chestionare industriei din Uniune și oricărei asociații cunoscute de producători de pe teritoriul acesteia, producătorilor-exportatorilor din țările în cauză, oricărei asociații de producători-exportatori, importatorilor, oricărei asociații cunoscute de importatori, precum și autorităților din țările în cauză. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a trimis chestionare industriei din Uniune și oricărei asociații cunoscute de producători de pe teritoriul acesteia, producătorilor-exportatorilor din țările în cauză, oricărei asociații de producători-exportatori, importatorilor, oricărei asociații cunoscute de importatori, precum și autorităților din țările în cauză. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.

B.   Retragerea plângerii și încheierea procedurii

| (7) | Prin scrisoarea din 1 aprilie 2010, adresată Comisiei, EIFI și-a retras în mod oficial plângerea. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea din 1 aprilie 2010, adresată Comisiei, EIFI și-a retras în mod oficial plângerea.

| (8) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, procedura poate fi încheiată atunci când plângerea este retrasă, cu excepția cazului în care încheierea nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, procedura poate fi încheiată atunci când plângerea este retrasă, cu excepția cazului în care încheierea nu ar fi în interesul Uniunii.

| (9) | Comisia a considerat că prezenta procedură ar trebui încheiată, dat fiind că ancheta nu a evidențiat niciun motiv care să arate că încheierea nu ar fi în interesul Uniunii. Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații. Nu au fost primite observații care să indice că încheierea nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a considerat că prezenta procedură ar trebui încheiată, dat fiind că ancheta nu a evidențiat niciun motiv care să arate că încheierea nu ar fi în interesul Uniunii. Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații. Nu au fost primite observații care să indice că încheierea nu ar fi în interesul Uniunii.

| (10) | Prin urmare, Comisia concluzionează că procedura antidumping privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din țările în cauză ar trebui încheiată, |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, Comisia concluzionează că procedura antidumping privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din țările în cauză ar trebui încheiată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Procedura antidumping privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora, originare din India și Malaysia, care se încadrează în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70, se încheie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 14 iulie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 190, 13.8.2009, p. 27.

2

(3)  JO C 190, 13.8.2009, p. 32.

3

---

| 15.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 180/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 180/28

---

DECIZIA COMISIEI

din 14 iulie 2010

de încheiere a procedurii antisubvenție privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India și Malaysia

(2010/393/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 14,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURĂ

| (1) | La 30 iunie 2009, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o plângere privind o presupusă subvenționare prejudiciabilă a importurilor de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora, originare din India și Malaysia (denumite în continuare „țările în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 30 iunie 2009, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o plângere privind o presupusă subvenționare prejudiciabilă a importurilor de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora, originare din India și Malaysia (denumite în continuare „țările în cauză”).

| (2) | Plângerea a fost depusă de European Industrial Fasteners Institute („EIFI”) în numele unor producători reprezentând un procent considerabil, și anume mai mult de 25 %, din totalul producției Uniunii de anumite dispozitive de fixare din oțel inox, în temeiul articolului 9 alineatul (1) și al articolului 10 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(2)

Plângerea a fost depusă de European Industrial Fasteners Institute („EIFI”) în numele unor producători reprezentând un procent considerabil, și anume mai mult de 25 %, din totalul producției Uniunii de anumite dispozitive de fixare din oțel inox, în temeiul articolului 9 alineatul (1) și al articolului 10 alineatul (6) din regulamentul de bază.

| (3) | Plângerea conținea elemente de probă prima facie privind existența unei subvenții și a prejudiciului material rezultat din aceasta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri antisubvenție. |
| --- | --- |

(3)

Plângerea conținea elemente de probă prima facie privind existența unei subvenții și a prejudiciului material rezultat din aceasta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri antisubvenție.

| (4) | Înainte de inițierea procedurii și în temeiul articolului 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a notificat guvernele țărilor în cauză că i-a fost transmisă o plângere documentată corespunzător care pretindea că importurile subvenționate de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din țările în cauză provocau prejudicii materiale industriei Uniunii. Guvernele țărilor în cauză au fost invitate separat pentru consultări în scopul de a clarifica situația cu privire la conținutul plângerii și de a ajunge la o soluție de comun acord. În decursul consultărilor, nu s-a ajuns la nicio soluție de comun acord. |
| --- | --- |

(4)

Înainte de inițierea procedurii și în temeiul articolului 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a notificat guvernele țărilor în cauză că i-a fost transmisă o plângere documentată corespunzător care pretindea că importurile subvenționate de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din țările în cauză provocau prejudicii materiale industriei Uniunii. Guvernele țărilor în cauză au fost invitate separat pentru consultări în scopul de a clarifica situația cu privire la conținutul plângerii și de a ajunge la o soluție de comun acord. În decursul consultărilor, nu s-a ajuns la nicio soluție de comun acord.

| (5) | În urma consultării Comitetului consultativ, Comisia a inițiat, în consecință, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), o procedură antisubvenție privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora, originare din țările în cauză, care se încadrează în prezent la următoarele coduri NC: 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70. |
| --- | --- |

(5)

În urma consultării Comitetului consultativ, Comisia a inițiat, în consecință, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), o procedură antisubvenție privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora, originare din țările în cauză, care se încadrează în prezent la următoarele coduri NC: 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70.

| (6) | În aceeași zi, Comisia a inițiat o procedură antidumping privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din țările în cauză (3). |
| --- | --- |

(6)

În aceeași zi, Comisia a inițiat o procedură antidumping privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din țările în cauză (3).

| (7) | Comisia a trimis chestionare industriei din Uniune și oricărei asociații cunoscute de producători de pe teritoriul acesteia, producătorilor-exportatorilor din țările în cauză, oricărei asociații de producători-exportatori, importatorilor, oricărei asociații cunoscute de importatori, precum și autorităților din țările în cauză. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a trimis chestionare industriei din Uniune și oricărei asociații cunoscute de producători de pe teritoriul acesteia, producătorilor-exportatorilor din țările în cauză, oricărei asociații de producători-exportatori, importatorilor, oricărei asociații cunoscute de importatori, precum și autorităților din țările în cauză. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.

B.   RETRAGEREA PLÂNGERII ȘI ÎNCHEIEREA PROCEDURII

| (8) | Prin scrisoarea din 1 aprilie 2010, adresată Comisiei, EIFI și-a retras în mod oficial plângerea. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisoarea din 1 aprilie 2010, adresată Comisiei, EIFI și-a retras în mod oficial plângerea.

| (9) | În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază, procedura poate fi încheiată atunci când plângerea este retrasă, cu excepția cazului în care încheierea nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază, procedura poate fi încheiată atunci când plângerea este retrasă, cu excepția cazului în care încheierea nu ar fi în interesul Uniunii.

| (10) | Comisia a considerat că prezenta procedură ar trebui încheiată, dat fiind că ancheta nu a evidențiat niciun motiv care să arate că încheierea nu ar fi în interesul Uniunii. Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații. Nu au fost primite observații care să indice că încheierea nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a considerat că prezenta procedură ar trebui încheiată, dat fiind că ancheta nu a evidențiat niciun motiv care să arate că încheierea nu ar fi în interesul Uniunii. Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații. Nu au fost primite observații care să indice că încheierea nu ar fi în interesul Uniunii.

| (11) | Prin urmare, Comisia concluzionează că procedura antisubvenție privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din țările în cauză ar trebui încheiată, |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, Comisia concluzionează că procedura antisubvenție privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din țările în cauză ar trebui încheiată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Procedura antisubvenție privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora, originare din India și Malaysia, care se încadrează în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70, se încheie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 14 iulie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

1

(2)  JO C 190, 13.8.2009, p. 32.

2

(3)  JO C 190, 13.8.2009, p. 27.

3

---

IV Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

| 15.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 180/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 180/30

---

DECIZIA COMISIEI

din 20 mai 2008

privind ajutorul de stat C 57/06 (ex NN 56/06, ex N 451/06) pentru finanțarea societății Hessische Staatsweingüter de către Landul Hessen

[notificată cu numărul C(2008) 1626]

(Numai textul în limba germană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2010/394/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

în conformitate cu invitația părților interesate de a prezenta observații conform articolului menționat anterior (1) și ținând seama de observațiile acestora,

întrucât:

I.   PROCEDURA

| (1) | Direcția Generală pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală (DG AGRI) a verificat finanțarea societății Hessische Staatsweingüter de către Landul Hessen în urma reclamațiilor depuse în octombrie 2003 și noiembrie 2004. |
| --- | --- |

(1)

Direcția Generală pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală (DG AGRI) a verificat finanțarea societății Hessische Staatsweingüter de către Landul Hessen în urma reclamațiilor depuse în octombrie 2003 și noiembrie 2004.

| (2) | În acest context, au avut loc două întrevederi, mai exact la 26 ianuarie 2005 între autoritățile Landului Hessen și funcționarii DG AGRI și la 29 septembrie 2005 între prim-ministrul landului, domnul Koch, și Comisarul responsabil pentru agricultură și dezvoltare rurală. În urma întrevederii de la 29 septembrie 2005, DG AGRI a adresat o scrisoare autorităților Landului Hessen la 13 octombrie 2005. |
| --- | --- |

(2)

În acest context, au avut loc două întrevederi, mai exact la 26 ianuarie 2005 între autoritățile Landului Hessen și funcționarii DG AGRI și la 29 septembrie 2005 între prim-ministrul landului, domnul Koch, și Comisarul responsabil pentru agricultură și dezvoltare rurală. În urma întrevederii de la 29 septembrie 2005, DG AGRI a adresat o scrisoare autorităților Landului Hessen la 13 octombrie 2005.

| (3) | Prin intermediul scrisorilor din 25 ianuarie 2005, 25 aprilie 2005 și 12 decembrie 2005, la care se va face referire, autoritățile Landului Hessen au transmis informații scrise DG AGRI. |
| --- | --- |

(3)

Prin intermediul scrisorilor din 25 ianuarie 2005, 25 aprilie 2005 și 12 decembrie 2005, la care se va face referire, autoritățile Landului Hessen au transmis informații scrise DG AGRI.

| (4) | Prin intermediul e-mailului din 6 iulie 2006, Germania a comunicat Comisiei finanțarea unei noi crame prin participarea la capitalul social în conformitate cu articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Conform datelor transmise, s-a efectuat înregistrarea din motive de certitudine juridică. Deoarece o parte din fonduri fusese deja plătită înainte de efectuarea înregistrării, măsura a fost înregistrată sub numărul NN 56/06 în registrul ajutoarelor neînregistrate. Prin intermediul e-mailului din 21 septembrie 2006 și 14 noiembrie 2006, Germania a comunicat informații suplimentare. |
| --- | --- |

(4)

Prin intermediul e-mailului din 6 iulie 2006, Germania a comunicat Comisiei finanțarea unei noi crame prin participarea la capitalul social în conformitate cu articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Conform datelor transmise, s-a efectuat înregistrarea din motive de certitudine juridică. Deoarece o parte din fonduri fusese deja plătită înainte de efectuarea înregistrării, măsura a fost înregistrată sub numărul NN 56/06 în registrul ajutoarelor neînregistrate. Prin intermediul e-mailului din 21 septembrie 2006 și 14 noiembrie 2006, Germania a comunicat informații suplimentare.

| (5) | Prin intermediul scrisorii din 20 decembrie 2006 [COM(2006) 6605 final], Comisia a comunicat Germaniei decizia sa de a iniția procedura privind ajutorul de stat în cauză în conformitate cu articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(5)

Prin intermediul scrisorii din 20 decembrie 2006 [COM(2006) 6605 final], Comisia a comunicat Germaniei decizia sa de a iniția procedura privind ajutorul de stat în cauză în conformitate cu articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

| (6) | Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a solicitat celorlalte părți interesate să ia poziție în termen de o lună. |
| --- | --- |

(6)

Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a solicitat celorlalte părți interesate să ia poziție în termen de o lună.

| (7) | Prin scrisoarea de la 15 februarie 2007, Comisia a primit avizul uneia dintre părțile interesate, care în primă instanță a solicitat păstrarea confidențialității informațiilor. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea de la 15 februarie 2007, Comisia a primit avizul uneia dintre părțile interesate, care în primă instanță a solicitat păstrarea confidențialității informațiilor.

| (8) | Avizul a fost comunicat Germaniei prin intermediul scrisorii din 2 martie 2007, fără a dezvălui identitatea părții interesate. Cu scrisoarea din 7 martie 2007, partea interesată și-a retras cererea de păstrare a confidențialității. Prin intermediul e-mailului din 4 aprilie 2007, Germania a transmis informații suplimentare. |
| --- | --- |

(8)

Avizul a fost comunicat Germaniei prin intermediul scrisorii din 2 martie 2007, fără a dezvălui identitatea părții interesate. Cu scrisoarea din 7 martie 2007, partea interesată și-a retras cererea de păstrare a confidențialității. Prin intermediul e-mailului din 4 aprilie 2007, Germania a transmis informații suplimentare.

II.   DESCRIERE

| (9) | Conform informațiilor transmise, societatea Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach cu sediul în Eltville am Rhein deține o suprafață viticolă de aproximativ 190 de hectare, fiind astfel cea mai mare exploatare viticolă din Germania care se concentrează pe producția de vinuri superioare, în special a rieslingului și în mare măsură a vinurilor roșii. Aceasta se află în proporție de 100 % în proprietatea Landului Hessen. |
| --- | --- |

(9)

Conform informațiilor transmise, societatea Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach cu sediul în Eltville am Rhein deține o suprafață viticolă de aproximativ 190 de hectare, fiind astfel cea mai mare exploatare viticolă din Germania care se concentrează pe producția de vinuri superioare, în special a rieslingului și în mare măsură a vinurilor roșii. Aceasta se află în proporție de 100 % în proprietatea Landului Hessen.

| (10) | Inițial, până în anul 1998, activitatea sectorului vitivinicol a Landului Hessen s-a desfășurat în cadrul administrației centrale („kameralistische Wirtschaftsführung”), iar ulterior, până în anul 2003, ca Landesbetrieb. Se vor verifica mai multe măsuri legate de finanțarea societății Hessische Staatsweingüter: |
| --- | --- |

(10)

Inițial, până în anul 1998, activitatea sectorului vitivinicol a Landului Hessen s-a desfășurat în cadrul administrației centrale („kameralistische Wirtschaftsführung”), iar ulterior, până în anul 2003, ca Landesbetrieb. Se vor verifica mai multe măsuri legate de finanțarea societății Hessische Staatsweingüter:

| (11) | Înainte de 2003, Hessische Staatsweingüter a înregistrat ocazional pierderi. Pierderile au fost suportate de land. |
| --- | --- |

(11)

Înainte de 2003, Hessische Staatsweingüter a înregistrat ocazional pierderi. Pierderile au fost suportate de land.

| (12) | Înainte de comunicarea efectuată de Germania, autoritățile Landului Hessen au prezentat informații detaliate privind finanțările alocate de către Landul Hessen societății Hessische Staatsweingüter în anii 1995-2002. |
| --- | --- |

(12)

Înainte de comunicarea efectuată de Germania, autoritățile Landului Hessen au prezentat informații detaliate privind finanțările alocate de către Landul Hessen societății Hessische Staatsweingüter în anii 1995-2002.

| (13) | În cadrul kameralistische Wirtschaftsführung, activitatea societății Hessische Staatsweingüter a fost introdusă în bugetul de stat la capitolul 09 35, respectiv 03 35. Deficitele societății Hessische Staatsweingüter au fost compensate global de Landul Hessen în cadrul bugetelor anuale respective. |
| --- | --- |

(13)

În cadrul kameralistische Wirtschaftsführung, activitatea societății Hessische Staatsweingüter a fost introdusă în bugetul de stat la capitolul 09 35, respectiv 03 35. Deficitele societății Hessische Staatsweingüter au fost compensate global de Landul Hessen în cadrul bugetelor anuale respective.

| (14) | Conform informațiilor transmise, din societatea Hessische Staatsweingüter făcea parte la momentul respectiv și monumentul arhitectonic și cultural mănăstirea Eberbach, o fostă abație a călugărilor cistercieni. De aceea, cheltuielile de întreținere și administrare a mănăstirii au fost atribuite tot societății Hessische Staatsweingüter. Conform informațiilor transmise, în prezent, mănăstirea funcționează ca fundație independentă de drept public. |
| --- | --- |

(14)

Conform informațiilor transmise, din societatea Hessische Staatsweingüter făcea parte la momentul respectiv și monumentul arhitectonic și cultural mănăstirea Eberbach, o fostă abație a călugărilor cistercieni. De aceea, cheltuielile de întreținere și administrare a mănăstirii au fost atribuite tot societății Hessische Staatsweingüter. Conform informațiilor transmise, în prezent, mănăstirea funcționează ca fundație independentă de drept public.

| (15) | Conform informațiilor transmise, în perioada 1995-1997 societatea Hessische Staatsweingüter a obținut următoarele rezultate:








  (în DEM) |
| --- | --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 |
| Încasări | 10 424 594 | 10 970 002 | 12 043 717 |
| Cheltuieli | 11 637 419 | 11 889 731 | 12 330 538 |
| Rezultat | –1 212 825 | – 919 729 | – 286 821 |

(15)

Conform informațiilor transmise, în perioada 1995-1997 societatea Hessische Staatsweingüter a obținut următoarele rezultate:

(în DEM)

1995

1996

1997

Încasări

10 424 594

10 970 002

12 043 717

Cheltuieli

11 637 419

11 889 731

12 330 538

Rezultat

–1 212 825

– 919 729

– 286 821

| (16) | Autoritățile Landului Hessen au raportat că la stabilirea sumei totale a finanțărilor alocate de Landul Hessen activității vitivinicole a societății Hessische Staatsweingüter nu vor fi luate în considerare cheltuielile aferente întreținerii și administrării mănăstirii. |
| --- | --- |

(16)

Autoritățile Landului Hessen au raportat că la stabilirea sumei totale a finanțărilor alocate de Landul Hessen activității vitivinicole a societății Hessische Staatsweingüter nu vor fi luate în considerare cheltuielile aferente întreținerii și administrării mănăstirii.

| (17) | Conform informațiilor transmise, încasările și cheltuielile mănăstirii Eberbach, care au fost atribuite societății Hessische Staatsweingüter, au fost evidențiate într-o categorie separată (titlul 72) și pot fi astfel clar delimitate. |
| --- | --- |

(17)

Conform informațiilor transmise, încasările și cheltuielile mănăstirii Eberbach, care au fost atribuite societății Hessische Staatsweingüter, au fost evidențiate într-o categorie separată (titlul 72) și pot fi astfel clar delimitate.

| (18) | Conform autorităților Landului Hessen, în conturile societății Hessische Staatsweingüter nu au fost incluse cheltuielile pentru exploatarea viticolă care nu pot fi atribuite direct și alte servicii publice, în special degustările de vin demonstrative ale parlamentului și guvernului de land, cât și investițiile aferente măsurilor de consolidare a terenului. Conform informațiilor transmise, aceste cheltuieli au fost enumerate în anexa explicativă la capitolul 09 35, respectiv 03 35, al bilanțului anual. |
| --- | --- |

(18)

Conform autorităților Landului Hessen, în conturile societății Hessische Staatsweingüter nu au fost incluse cheltuielile pentru exploatarea viticolă care nu pot fi atribuite direct și alte servicii publice, în special degustările de vin demonstrative ale parlamentului și guvernului de land, cât și investițiile aferente măsurilor de consolidare a terenului. Conform informațiilor transmise, aceste cheltuieli au fost enumerate în anexa explicativă la capitolul 09 35, respectiv 03 35, al bilanțului anual.

| (19) | Pe baza acestora, conform autorităților Landului Hessen, finanțările alocate de Landul Hessen activității vitivinicole a societății Hessische Staatsweingüter vor fi rectificate după cum urmează:








  (în DEM) |
| --- | --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 |
| Rezultat | –1 212 825 | – 919 729 | – 286 821 |
| Încasări mănăstirea Eberbach | 570 825 | 826 672 | 966 948 |
| Cheltuieli mănăstirea Eberbach | 1 344 793 | 1 331 987 | 1 533 826 |
| Rectificare pentru mănăstirea Eberbach | 773 968 | 505 315 | 566 878 |
| Degustări de vin demonstrative (paușal) | 140 000 | 140 000 | 140 000 |
| Consolidarea terenului | 63 918 | 99 568 | 47 963 |
| Rectificarea cheltuielilor nelegate de exploatare | 203 918 | 239 568 | 187 963 |
| Total rectificat | – 234 939 | – 174 846 | 468 020 |
| Alocări rectificate în EUR | 120 122 | 89 397 | — |

(19)

Pe baza acestora, conform autorităților Landului Hessen, finanțările alocate de Landul Hessen activității vitivinicole a societății Hessische Staatsweingüter vor fi rectificate după cum urmează:

(în DEM)

1995

1996

1997

Rezultat

–1 212 825

– 919 729

– 286 821

Încasări mănăstirea Eberbach

570 825

826 672

966 948

Cheltuieli mănăstirea Eberbach

1 344 793

1 331 987

1 533 826

Rectificare pentru mănăstirea Eberbach

773 968

505 315

566 878

Degustări de vin demonstrative (paușal)

140 000

140 000

140 000

Consolidarea terenului

63 918

99 568

47 963

Rectificarea cheltuielilor nelegate de exploatare

203 918

239 568

187 963

Total rectificat

– 234 939

– 174 846

468 020

Alocări rectificate în EUR

120 122

89 397

—

| (20) | Conform informațiilor transmise, Landesbetriebul Hessische Staatsweingüter (care la 1 ianuarie 1998 fusese constituit din punct de vedere juridic ca parte separată dependentă de administrația centrală) a primit granturi de funcționare în care erau incluse subvențiile de exploatare și subvențiile pentru activitățile demonstrative ale landului (sume paușale pentru degustările de vin ale parlamentului și guvernului Landului Hessen). |
| --- | --- |

(20)

Conform informațiilor transmise, Landesbetriebul Hessische Staatsweingüter (care la 1 ianuarie 1998 fusese constituit din punct de vedere juridic ca parte separată dependentă de administrația centrală) a primit granturi de funcționare în care erau incluse subvențiile de exploatare și subvențiile pentru activitățile demonstrative ale landului (sume paușale pentru degustările de vin ale parlamentului și guvernului Landului Hessen).

| (21) | Conform informațiilor autorităților Landului Hessen, în perioada 1998-2002 următoarele sume au putut fi considerate finanțări alocate relevante:










  (în DEM) |
| --- | --- |
| | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| Subvenții de exploatare | 145 000 | 670 000 | 100 000 | 120 000 | 61 400 |
| din care subvenții pentru activitățile demonstrative | 65 000 | 100 000 | 100 000 | 120 000 | 61 400 |
| Subvenții relevante | 80 000 | 570 000 | — | — | — |
| Subvenții relevante în EUR | 40 903 | 291 436 | — | — | — |

(21)

Conform informațiilor autorităților Landului Hessen, în perioada 1998-2002 următoarele sume au putut fi considerate finanțări alocate relevante:

(în DEM)

1998

1999

2000

2001

2002

Subvenții de exploatare

145 000

670 000

100 000

120 000

61 400

din care subvenții pentru activitățile demonstrative

65 000

100 000

100 000

120 000

61 400

Subvenții relevante

80 000

570 000

—

—

—

Subvenții relevante în EUR

40 903

291 436

—

—

—

| (22) | Conform datelor autorităților Landului Hessen, subvențiile relevante acordate în perioada 1995-2002 pot fi sintetizate după cum urmează:







  (în EUR) |
| --- | --- |
| Administrația centrală | 1995-1997 | 209 520 |
| Landesbetrieb | 1998-2002 | 332 339 |
| Total | 1995-2002 | 541 859 |

(22)

Conform datelor autorităților Landului Hessen, subvențiile relevante acordate în perioada 1995-2002 pot fi sintetizate după cum urmează:

(în EUR)

Administrația centrală

1995-1997

209 520

Landesbetrieb

1998-2002

332 339

Total

1995-2002

541 859

| (23) | În vederea pregătirii restructurării societății Hessische Staatsweingüter, la cererea Landului Hessen, societatea Hessische Staatsweingüter împreună cu Institutul de cercetare Geisenheim au elaborat în perioada august-noiembrie 2001 o strategie intitulată „Analiza situației și perspectivele de dezvoltare”, care prezenta diferite scenarii pentru dezvoltarea în continuare a exploatațiilor vinicole. În acest document au fost prevăzute două forme juridice posibile pentru societatea Hessische Staatsweingüter (SRL sau fundație). În ceea ce privește strategia antreprenorială, opțiunile au fost renovarea integrală a vechii crame, respectiv construcția unei noi crame. |
| --- | --- |

(23)

În vederea pregătirii restructurării societății Hessische Staatsweingüter, la cererea Landului Hessen, societatea Hessische Staatsweingüter împreună cu Institutul de cercetare Geisenheim au elaborat în perioada august-noiembrie 2001 o strategie intitulată „Analiza situației și perspectivele de dezvoltare”, care prezenta diferite scenarii pentru dezvoltarea în continuare a exploatațiilor vinicole. În acest document au fost prevăzute două forme juridice posibile pentru societatea Hessische Staatsweingüter (SRL sau fundație). În ceea ce privește strategia antreprenorială, opțiunile au fost renovarea integrală a vechii crame, respectiv construcția unei noi crame.

| (24) | În iunie 2002, pe baza acestui document a fost elaborat un plan de afaceri pentru fiecare scenariu în parte. Scenariul „Status-quo” prevedea restaurarea treptată a vechilor spații din Eltville în următorii zece ani, costurile ridicându-se la aproximativ 6,7 milioane EUR. Opțiunea „Status-quo” nu ar fi ajutat însă la rentabilizarea activității. Conform planului de afaceri, pentru finanțarea Staatsweingüter pe o perioadă de zece ani ar fi fost necesare în total subvenții de aproximativ 14,3 milioane EUR din partea Landului Hessen (inclusiv acoperirea deficitului de casă aferent activității anterioare din anul 2000), precum și venitul din vânzarea activelor fixe neutilizate în exploatare de aproximativ 7,7 milioane EUR. Activitatea vitivinicolă ar fi produs și în anul 2011 un deficit anual de aproximativ 2 milioane EUR. |
| --- | --- |

(24)

În iunie 2002, pe baza acestui document a fost elaborat un plan de afaceri pentru fiecare scenariu în parte. Scenariul „Status-quo” prevedea restaurarea treptată a vechilor spații din Eltville în următorii zece ani, costurile ridicându-se la aproximativ 6,7 milioane EUR. Opțiunea „Status-quo” nu ar fi ajutat însă la rentabilizarea activității. Conform planului de afaceri, pentru finanțarea Staatsweingüter pe o perioadă de zece ani ar fi fost necesare în total subvenții de aproximativ 14,3 milioane EUR din partea Landului Hessen (inclusiv acoperirea deficitului de casă aferent activității anterioare din anul 2000), precum și venitul din vânzarea activelor fixe neutilizate în exploatare de aproximativ 7,7 milioane EUR. Activitatea vitivinicolă ar fi produs și în anul 2011 un deficit anual de aproximativ 2 milioane EUR.

| (25) | Cea de a doua opțiune a strategiei, mai exact construirea unei noi crame pe terenul din Eltville, a fost considerată cea mai puțin avantajoasă opțiune din punct de vedere economic și de aceea nu a mai fost luată în considerare. |
| --- | --- |

(25)

Cea de a doua opțiune a strategiei, mai exact construirea unei noi crame pe terenul din Eltville, a fost considerată cea mai puțin avantajoasă opțiune din punct de vedere economic și de aceea nu a mai fost luată în considerare.

| (26) | Singura opțiune care conform planului de afaceri ar putea rezulta în rentabilizare pe termen lung a fost construirea unei noi crame pe terenul domeniului Steinberg și mutarea administrației societății Hessische Staatsweingüter și a vinotecii acesteia la mănăstirea Eberbach. În cazul acestei opțiuni s-a pornit de la premisa că landul va trebui să preia obligațiile rezultate din activitatea vitivinicolă până la sfârșitul anului 2002. Cheltuielile de investiții aferente noii crame au fost evaluate la valoarea totală de 15 milioane EUR și vor fi finanțate parțial prin vânzarea terenurilor neutilizate în exploatare și parțial cu capital străin. Conform modelului de plan de afaceri, în exercițiul financiar 2006/2007 ar fi posibilă obținerea primei marje de venit pozitive a societății Hessische Staatsweingüter, iar în exercițiul financiar 2008/2009 a primului cashflow pozitiv. Finanțările necesare din partea Landului Hessen pentru acoperirea necesarului de cashflow în primii ani de restructurare începând cu 2003 s-ar ridica în total la aproximativ 4,3 milioane EUR. |
| --- | --- |

(26)

Singura opțiune care conform planului de afaceri ar putea rezulta în rentabilizare pe termen lung a fost construirea unei noi crame pe terenul domeniului Steinberg și mutarea administrației societății Hessische Staatsweingüter și a vinotecii acesteia la mănăstirea Eberbach. În cazul acestei opțiuni s-a pornit de la premisa că landul va trebui să preia obligațiile rezultate din activitatea vitivinicolă până la sfârșitul anului 2002. Cheltuielile de investiții aferente noii crame au fost evaluate la valoarea totală de 15 milioane EUR și vor fi finanțate parțial prin vânzarea terenurilor neutilizate în exploatare și parțial cu capital străin. Conform modelului de plan de afaceri, în exercițiul financiar 2006/2007 ar fi posibilă obținerea primei marje de venit pozitive a societății Hessische Staatsweingüter, iar în exercițiul financiar 2008/2009 a primului cashflow pozitiv. Finanțările necesare din partea Landului Hessen pentru acoperirea necesarului de cashflow în primii ani de restructurare începând cu 2003 s-ar ridica în total la aproximativ 4,3 milioane EUR.

| (27) | În urma modificărilor survenite pe piață și a altor condiții (printre altele situația economică generală din Germania și inundația care a avut loc), în septembrie 2002 au fost necesare actualizarea planului de afaceri din iunie 2002 și revizuirea modelului de finanțare. Conform modelului revizuit, întârzierea rentabilizării societății Hessische Staatsweingüter ar fi rezultat în necesitatea alocării de către Landul Hessen a unei alte subvenții în valoare de aproximativ 3,4 milioane EUR. |
| --- | --- |

(27)

În urma modificărilor survenite pe piață și a altor condiții (printre altele situația economică generală din Germania și inundația care a avut loc), în septembrie 2002 au fost necesare actualizarea planului de afaceri din iunie 2002 și revizuirea modelului de finanțare. Conform modelului revizuit, întârzierea rentabilizării societății Hessische Staatsweingüter ar fi rezultat în necesitatea alocării de către Landul Hessen a unei alte subvenții în valoare de aproximativ 3,4 milioane EUR.

| (28) | În baza hotărârii Cabinetului din 10 decembrie 2002, guvernul Landului Hessen a hotărât transformarea societății într-un SRL cu începere de la 1 ianuarie 2003, care va purta denumirea de Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach (denumită în cele ce urmează „SRL”). Această procedură a fost denumită de autoritățile Landului Hessen „privatizare formală”. În plus, Cabinetul a hotărât construirea unei noi crame în perimetrul domeniului Steinberg și mutarea administrației de la Eltville la Eberbach (punerea în aplicare a celei de a treia opțiuni strategice prezentate în planul de afaceri). |
| --- | --- |

(28)

În baza hotărârii Cabinetului din 10 decembrie 2002, guvernul Landului Hessen a hotărât transformarea societății într-un SRL cu începere de la 1 ianuarie 2003, care va purta denumirea de Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach (denumită în cele ce urmează „SRL”). Această procedură a fost denumită de autoritățile Landului Hessen „privatizare formală”. În plus, Cabinetul a hotărât construirea unei noi crame în perimetrul domeniului Steinberg și mutarea administrației de la Eltville la Eberbach (punerea în aplicare a celei de a treia opțiuni strategice prezentate în planul de afaceri).

| (29) | Activele circulante și activele imobilizate necesare exploatării care aparțineau fostului Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter în valoare totală de aproximativ 7,3 milioane EUR, cât și unele obligațiuni și provizioane pe termen scurt au fost transferate SRL-ului. Activele imobilizate necesare exploatării (terenurile și clădirile administrate) au fost incluse într-o așa-numită exploatare de tip comercial (o organizație comercială de drept public aflată în totalitate în proprietatea landului) și sunt închiriate de SRL. Conform informațiilor transmise, dobânda la închiriere a fost stabilită pe baza a două avize de calcul a valorii de închiriere care au fost prezentate autorităților Landului Hessen. |
| --- | --- |

(29)

Activele circulante și activele imobilizate necesare exploatării care aparțineau fostului Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter în valoare totală de aproximativ 7,3 milioane EUR, cât și unele obligațiuni și provizioane pe termen scurt au fost transferate SRL-ului. Activele imobilizate necesare exploatării (terenurile și clădirile administrate) au fost incluse într-o așa-numită exploatare de tip comercial (o organizație comercială de drept public aflată în totalitate în proprietatea landului) și sunt închiriate de SRL. Conform informațiilor transmise, dobânda la închiriere a fost stabilită pe baza a două avize de calcul a valorii de închiriere care au fost prezentate autorităților Landului Hessen.

| (30) | Conform datelor oferite de autoritățile Landului Hessen, Landul Hessen intenționa să pună la dispoziția SRL-ului suficient capital în cadrul unui plan de investiții mai amplu, pentru a asigura rentabilitatea acesteia pe termen mediu și lung pe piețele vinicole internaționale fără a fi necesară finanțarea de la stat. |
| --- | --- |

(30)

Conform datelor oferite de autoritățile Landului Hessen, Landul Hessen intenționa să pună la dispoziția SRL-ului suficient capital în cadrul unui plan de investiții mai amplu, pentru a asigura rentabilitatea acesteia pe termen mediu și lung pe piețele vinicole internaționale fără a fi necesară finanțarea de la stat.

| (31) | La sfârșitul anului 2002, obligațiile Landesbetrieb-ului față de Landul Hessen se ridicau la 1 792 000 EUR. La 31 decembrie 2002, Landul Hessen a șters aceste obligații printr-o estimare corespunzătoare în anexa la planul de buget pentru anul 2002. |
| --- | --- |

(31)

La sfârșitul anului 2002, obligațiile Landesbetrieb-ului față de Landul Hessen se ridicau la 1 792 000 EUR. La 31 decembrie 2002, Landul Hessen a șters aceste obligații printr-o estimare corespunzătoare în anexa la planul de buget pentru anul 2002.

| (32) | La înființarea societății în ianuarie 2003, Landul Hessen a acordat SRL-ului suma de 1 milion EUR (capitalul subscris al societății). Prin transferarea activelor (și a unor obligații), ștergerea datoriilor și infuzia inițială de capital a rezultat un capital propriu al SRL-ului nou înființat de aproximativ 7,6 milioane EUR (aproximativ 91 % din suma bilanțului). |
| --- | --- |

(32)

La înființarea societății în ianuarie 2003, Landul Hessen a acordat SRL-ului suma de 1 milion EUR (capitalul subscris al societății). Prin transferarea activelor (și a unor obligații), ștergerea datoriilor și infuzia inițială de capital a rezultat un capital propriu al SRL-ului nou înființat de aproximativ 7,6 milioane EUR (aproximativ 91 % din suma bilanțului).

| (33) | La sfârșitul anului 2003, s-a hotărât efectuarea unei a doua infuzii de capital în valoare de 1,225 milioane EUR. Aceasta a fost achitată în tranșe de 400 000 EUR la 2 aprilie, 300 000 EUR la 28 iunie, 125 000 EUR la 11 august și 100 000 EUR la 15 septembrie 2004. Ultima tranșă de 300 000 EUR a fost achitată la data de 27 februarie 2006. Contribuțiile la capital au fost înregistrate în bilanțul SRL-ului ca rezerve de capital. |
| --- | --- |

(33)

La sfârșitul anului 2003, s-a hotărât efectuarea unei a doua infuzii de capital în valoare de 1,225 milioane EUR. Aceasta a fost achitată în tranșe de 400 000 EUR la 2 aprilie, 300 000 EUR la 28 iunie, 125 000 EUR la 11 august și 100 000 EUR la 15 septembrie 2004. Ultima tranșă de 300 000 EUR a fost achitată la data de 27 februarie 2006. Contribuțiile la capital au fost înregistrate în bilanțul SRL-ului ca rezerve de capital.

| (34) | Planul de afaceri din septembrie 2002 a fost actualizat din nou în februarie 2003 (planul de afaceri din 26 februarie 2003 a fost completat cu planificarea exhaustivă a profitului și pierderii) și apoi încă o dată în noiembrie 2003 (planul de afaceri din 28 noiembrie 2003). Planul de afaceri din 28 noiembrie 2003 a prevăzut un prim EBITDA (3) pozitiv deja în exercițiul financiar 2007, un cashflow pozitiv pentru anul 2010 și excedente anuale începând cu anul 2014. Conform informațiilor transmise, modelul financiar aflat la bază ar fi condus la o rentabilitate a capitalului (bazată pe rezultatul înainte de impozitare) de peste 3 % în anul 2016, care ar atinge un nivel de peste 7 % începând cu 2019. |
| --- | --- |

(34)

Planul de afaceri din septembrie 2002 a fost actualizat din nou în februarie 2003 (planul de afaceri din 26 februarie 2003 a fost completat cu planificarea exhaustivă a profitului și pierderii) și apoi încă o dată în noiembrie 2003 (planul de afaceri din 28 noiembrie 2003). Planul de afaceri din 28 noiembrie 2003 a prevăzut un prim EBITDA (3) pozitiv deja în exercițiul financiar 2007, un cashflow pozitiv pentru anul 2010 și excedente anuale începând cu anul 2014. Conform informațiilor transmise, modelul financiar aflat la bază ar fi condus la o rentabilitate a capitalului (bazată pe rezultatul înainte de impozitare) de peste 3 % în anul 2016, care ar atinge un nivel de peste 7 % începând cu 2019.

| (35) | În acest context, autoritățile Landului Hessen au prezentat Comisiei un aviz privind poziția pe piață și rentabilitatea exploatațiilor viticole asemănătoare din Germania și din Uniunea Europeană (aviz succint – Poziția pe piață și rentabilitatea exploatațiilor viticole din Germania și din Uniunea Europeană asemănătoare societății Hessische Staatsweingüter Kloster Eberbach GmbH, Eltville; de Prof. Dr. Dieter Hoffmann, Institutul de cercetare Geisenheim, aprilie 2005; denumit în cele ce urmează „Avizul Hoffmann”). Pentru acest raport au fost utilizate analizele efectuate periodic de centrul de cercetare Geisenheim pe un număr de peste 130 de exploatații viticole, pentru a calcula valorii medii de rentabilitate din branșă. |
| --- | --- |

(35)

În acest context, autoritățile Landului Hessen au prezentat Comisiei un aviz privind poziția pe piață și rentabilitatea exploatațiilor viticole asemănătoare din Germania și din Uniunea Europeană (aviz succint – Poziția pe piață și rentabilitatea exploatațiilor viticole din Germania și din Uniunea Europeană asemănătoare societății Hessische Staatsweingüter Kloster Eberbach GmbH, Eltville; de Prof. Dr. Dieter Hoffmann, Institutul de cercetare Geisenheim, aprilie 2005; denumit în cele ce urmează „Avizul Hoffmann”). Pentru acest raport au fost utilizate analizele efectuate periodic de centrul de cercetare Geisenheim pe un număr de peste 130 de exploatații viticole, pentru a calcula valorii medii de rentabilitate din branșă.

| (36) | Conform Avizului Hoffmann, exploatațiile viticole și posibilii proprietari din afara branșei sunt interesați de rentabilitatea pe termen lung și stabilă a capitalului propriu. În urma analizei efectuate, pentru perioada cuprinsă între 1992 și 2003 a rezultat o rentabilitate medie a capitalului propriu de 1,9 % la toate exploatațiile viticole analizate. Exploatațiile viticole din fruntea clasamentului au obținut o rentabilitate medie a capitalului propriu de 11,7 %. Conform informațiilor transmise, exploatațiile viticole analizate aflate în fruntea clasamentului nu pot fi comparate în mod direct cu societatea Hessische Staatsweingüter, deoarece primele menționate sunt întreprinderi familiale, iar indicatorii de rentabilitate trebuie rectificați în funcție de cheltuielile de personal cu managementul extern. În urma acestei rectificări (ținând seama de cheltuielile cu cadrele de conducere tehnice și comerciale), exploatațiile viticole aflate în fruntea clasamentului raportează o rentabilitate a capitalului propriu de aproximativ 2 % (1992-2003), respectiv de 3 % (1998-2003). Autoritățile Landului Hessen sunt de părere că aceste valori ar trebui considerate valori etalon pentru finanțarea societății Hessische Staatsweingüter. |
| --- | --- |

(36)

Conform Avizului Hoffmann, exploatațiile viticole și posibilii proprietari din afara branșei sunt interesați de rentabilitatea pe termen lung și stabilă a capitalului propriu. În urma analizei efectuate, pentru perioada cuprinsă între 1992 și 2003 a rezultat o rentabilitate medie a capitalului propriu de 1,9 % la toate exploatațiile viticole analizate. Exploatațiile viticole din fruntea clasamentului au obținut o rentabilitate medie a capitalului propriu de 11,7 %. Conform informațiilor transmise, exploatațiile viticole analizate aflate în fruntea clasamentului nu pot fi comparate în mod direct cu societatea Hessische Staatsweingüter, deoarece primele menționate sunt întreprinderi familiale, iar indicatorii de rentabilitate trebuie rectificați în funcție de cheltuielile de personal cu managementul extern. În urma acestei rectificări (ținând seama de cheltuielile cu cadrele de conducere tehnice și comerciale), exploatațiile viticole aflate în fruntea clasamentului raportează o rentabilitate a capitalului propriu de aproximativ 2 % (1992-2003), respectiv de 3 % (1998-2003). Autoritățile Landului Hessen sunt de părere că aceste valori ar trebui considerate valori etalon pentru finanțarea societății Hessische Staatsweingüter.

| (37) | Avizul Hoffmann estimează că perioada necesară pentru atingerea punctul de break-even în cazul restructurării exploatațiilor viticole sau a investițiilor pe termen lung de mare amploare este de minimum 10 ani și în medie de 10 până la 15 ani. |
| --- | --- |

(37)

Avizul Hoffmann estimează că perioada necesară pentru atingerea punctul de break-even în cazul restructurării exploatațiilor viticole sau a investițiilor pe termen lung de mare amploare este de minimum 10 ani și în medie de 10 până la 15 ani.

| (38) | Autoritățile Landului Hessen au afirmat că modelele de finanțare aflate la bază s-au bazat pe o planificare foarte conservatoare. Conform datelor transmise, planul de afaceri din 26 februarie 2003 a fost verificat de KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft Aktiengesellschaft (KPMG) și a fost apreciat ca fiind extrem de conservator, mai exact acesta a fost alcătuit pe baza scenariului celui mai pesimist. |
| --- | --- |

(38)

Autoritățile Landului Hessen au afirmat că modelele de finanțare aflate la bază s-au bazat pe o planificare foarte conservatoare. Conform datelor transmise, planul de afaceri din 26 februarie 2003 a fost verificat de KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft Aktiengesellschaft (KPMG) și a fost apreciat ca fiind extrem de conservator, mai exact acesta a fost alcătuit pe baza scenariului celui mai pesimist.

| (39) | Landul Hessen pune la dispoziția societății Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach capital suplimentar pentru construirea unei noi crame subterane. Conform informațiilor transmise, această investiție reprezintă o măsură hotărâtoare pentru asigurarea rentabilității SRL-ului pe termen mediu și lung (a se vedea considerentele 23-26) și, având în vedere deficiențele structurale ale vechii crame din Eltville, aceasta este necesară pentru păstrarea calității vinului și pentru respectarea normelor internaționale privind alimentele. Noua cramă va fi construită pe domeniul Steinberg. |
| --- | --- |

(39)

Landul Hessen pune la dispoziția societății Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach capital suplimentar pentru construirea unei noi crame subterane. Conform informațiilor transmise, această investiție reprezintă o măsură hotărâtoare pentru asigurarea rentabilității SRL-ului pe termen mediu și lung (a se vedea considerentele 23-26) și, având în vedere deficiențele structurale ale vechii crame din Eltville, aceasta este necesară pentru păstrarea calității vinului și pentru respectarea normelor internaționale privind alimentele. Noua cramă va fi construită pe domeniul Steinberg.

| (40) | Investiția totală în valoare de aproximativ 15 milioane EUR este finanțată parțial printr-o contribuție la capital din partea Landului Hessen. Contrar celor prevăzute inițial în planul de restructurare, finanțarea capitalului propriu în valoare de 7,5 milioane EUR, care a fost anunțată la 6 iulie 2006, nu va fi pusă la dispoziție sub formă de contribuție la capitalul propriu, ci ca un împrumut cu participare la profit. |
| --- | --- |

(40)

Investiția totală în valoare de aproximativ 15 milioane EUR este finanțată parțial printr-o contribuție la capital din partea Landului Hessen. Contrar celor prevăzute inițial în planul de restructurare, finanțarea capitalului propriu în valoare de 7,5 milioane EUR, care a fost anunțată la 6 iulie 2006, nu va fi pusă la dispoziție sub formă de contribuție la capitalul propriu, ci ca un împrumut cu participare la profit.

| (41) | Acest împrumut cu participare la profit are la bază o dobândă anuală fixă de 3,7 % cu posibilitatea de capitalizare a dobânzilor anuale până în 2014, respectiv 2015 (adică amortizarea a câte 50 % din dobânda și dobânda compusă acumulată în anul 2014, respectiv 2015). |
| --- | --- |

(41)

Acest împrumut cu participare la profit are la bază o dobândă anuală fixă de 3,7 % cu posibilitatea de capitalizare a dobânzilor anuale până în 2014, respectiv 2015 (adică amortizarea a câte 50 % din dobânda și dobânda compusă acumulată în anul 2014, respectiv 2015).

| (42) | În plus, împrumutul cu participare la profit va participa la profitul anual cu o rată corespunzătoare raportului dintre împrumutul cu participare la profit și capitalul subscris al SRL-ului până la limita unui plafon de 25 % din suma împrumutului. În octombrie 2006, procentul de participare la profit era de 88 %. |
| --- | --- |

(42)

În plus, împrumutul cu participare la profit va participa la profitul anual cu o rată corespunzătoare raportului dintre împrumutul cu participare la profit și capitalul subscris al SRL-ului până la limita unui plafon de 25 % din suma împrumutului. În octombrie 2006, procentul de participare la profit era de 88 %.

| (43) | Începând cu anul 2021, împrumutul cu participare la profit va fi amortizat cu o rată de 5 % pe an. |
| --- | --- |

(43)

Începând cu anul 2021, împrumutul cu participare la profit va fi amortizat cu o rată de 5 % pe an.

| (44) | Plata împrumutului cu participare la profit se va efectua la cererea conducerii SRL-ului în funcție de evoluția planului de investiții. |
| --- | --- |

(44)

Plata împrumutului cu participare la profit se va efectua la cererea conducerii SRL-ului în funcție de evoluția planului de investiții.

| (45) | Conform informațiilor transmise, prima tranșă de 300 000 EUR aferentă proiectării noii crame a fost plătită deja în august 2004. Tranșele ulterioare în valoare totală de 2,3 milioane EUR aferente construcției noii crame au fost plătite în intervalul martie-septembrie 2006. Aceste sume au fost acordate ca subvenții în baza a două hotărâri din 22 decembrie 2004 și 21 iulie 2006 ale Ministerului Mediului, Dezvoltării Rurale și Protecției Consumatorului din Landul Hessen privind acordarea sumelor totale de 1,2 milioane EUR, respectiv 6,3 milioane EUR destinate cheltuielilor aferente noii crame. Conform informațiilor transmise de Germania prin e-mail la data de 14 noiembrie 2006, aceste hotărâri au fost revocate, iar sumele plătite deja în baza acestora pentru construcția noii crame vor fi incluse în împrumutul cu participare la profit în condițiile aplicabile acestui împrumut. |
| --- | --- |

(45)

Conform informațiilor transmise, prima tranșă de 300 000 EUR aferentă proiectării noii crame a fost plătită deja în august 2004. Tranșele ulterioare în valoare totală de 2,3 milioane EUR aferente construcției noii crame au fost plătite în intervalul martie-septembrie 2006. Aceste sume au fost acordate ca subvenții în baza a două hotărâri din 22 decembrie 2004 și 21 iulie 2006 ale Ministerului Mediului, Dezvoltării Rurale și Protecției Consumatorului din Landul Hessen privind acordarea sumelor totale de 1,2 milioane EUR, respectiv 6,3 milioane EUR destinate cheltuielilor aferente noii crame. Conform informațiilor transmise de Germania prin e-mail la data de 14 noiembrie 2006, aceste hotărâri au fost revocate, iar sumele plătite deja în baza acestora pentru construcția noii crame vor fi incluse în împrumutul cu participare la profit în condițiile aplicabile acestui împrumut.

| (46) | Planul de afaceri al SRL-ului actualizat la 16 octombrie 2006, care a fost întocmit pe baza planului inițial pentru anii 2004-2020 și care reflectă costurile de finanțare pentru noua cramă, a fost transmis Comisiei prin e-mailul din 16 noiembrie 2006. Conform acestui plan de afaceri, care acoperă perioada între 2006-2020, respectiv 2025 și care prevede o dobândă fixă garantată de 3,7 % pentru capitalul deja furnizat, se poate estima un cashflow pozitiv al rezultatului începând cu 2010 (4). Ar trebui să se obțină excedente începând cu anul 2014. |
| --- | --- |

(46)

Planul de afaceri al SRL-ului actualizat la 16 octombrie 2006, care a fost întocmit pe baza planului inițial pentru anii 2004-2020 și care reflectă costurile de finanțare pentru noua cramă, a fost transmis Comisiei prin e-mailul din 16 noiembrie 2006. Conform acestui plan de afaceri, care acoperă perioada între 2006-2020, respectiv 2025 și care prevede o dobândă fixă garantată de 3,7 % pentru capitalul deja furnizat, se poate estima un cashflow pozitiv al rezultatului începând cu 2010 (4). Ar trebui să se obțină excedente începând cu anul 2014.

| (47) | Pentru anul 2014, planul de afaceri indică o dobândă totală a împrumutului cu participare la profit (inclusiv randamentul minim fix de 3,7 %) de aproximativ 4,3 %, care va depăși nivelul de 13 % în anul 2020. |
| --- | --- |

(47)

Pentru anul 2014, planul de afaceri indică o dobândă totală a împrumutului cu participare la profit (inclusiv randamentul minim fix de 3,7 %) de aproximativ 4,3 %, care va depăși nivelul de 13 % în anul 2020.

| (48) | Conform informațiilor transmise, în primii doi ani de funcționare, mai exact 2004 și 2005, SRL-ul a depășit clar cifra de afaceri și profitul previzionate. |
| --- | --- |

(48)

Conform informațiilor transmise, în primii doi ani de funcționare, mai exact 2004 și 2005, SRL-ul a depășit clar cifra de afaceri și profitul previzionate.

| (49) | Restul finanțării pentru noua cramă va fi obținut dintr-un împrumut oferit de o bancă comercială. Oferta de creditare corespunzătoare a Commerzbank AG (cu refinanțare prin Kreditanstalt für Wiederaufbau) a fost transmisă Comisiei în scop informativ prin e-mail-ul din 22 septembrie 2006. Aceasta conține condițiile stipulate de regulă pe piață, printre care se numără clauza Change of Control (5) și condiția menținerii unei cote minime de mijloace proprii de 30 % pe întreaga perioadă de creditare. |
| --- | --- |

(49)

Restul finanțării pentru noua cramă va fi obținut dintr-un împrumut oferit de o bancă comercială. Oferta de creditare corespunzătoare a Commerzbank AG (cu refinanțare prin Kreditanstalt für Wiederaufbau) a fost transmisă Comisiei în scop informativ prin e-mail-ul din 22 septembrie 2006. Aceasta conține condițiile stipulate de regulă pe piață, printre care se numără clauza Change of Control (5) și condiția menținerii unei cote minime de mijloace proprii de 30 % pe întreaga perioadă de creditare.

| (50) | În scrisoarea Comisiei din 20 decembrie 2006 [K(2006) 6605 final], prin care Comisia comunica Germaniei decizia sa de a iniția procedura oficială de investigare, aceasta a constatat că Landul Hessen a favorizat societatea Hessische Staatsweingüter în perioada de dinainte de 2003 prin acoperirea continuă a pierderilor din exploatare și prezintă măsura contestată de a acorda un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(50)

În scrisoarea Comisiei din 20 decembrie 2006 [K(2006) 6605 final], prin care Comisia comunica Germaniei decizia sa de a iniția procedura oficială de investigare, aceasta a constatat că Landul Hessen a favorizat societatea Hessische Staatsweingüter în perioada de dinainte de 2003 prin acoperirea continuă a pierderilor din exploatare și prezintă măsura contestată de a acorda un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (51) | În plus, Comisia și-a exprimat îndoiala că Landul Hessen a acționat ca un investitor care operează într-o economie de piață atunci când a acordat primele două finanțări de 1 milion EUR, respectiv 1,225 milioane EUR. |
| --- | --- |

(51)

În plus, Comisia și-a exprimat îndoiala că Landul Hessen a acționat ca un investitor care operează într-o economie de piață atunci când a acordat primele două finanțări de 1 milion EUR, respectiv 1,225 milioane EUR.

| (52) | De asemenea, Comisia a constatat că s-ar putea trage concluzia că, la acordarea împrumutului cu participare la profit ca investiție independentă către societatea Hessische Staatsweingüter GmbH, Landul Hessen a acționat ca un investitor privat. |
| --- | --- |

(52)

De asemenea, Comisia a constatat că s-ar putea trage concluzia că, la acordarea împrumutului cu participare la profit ca investiție independentă către societatea Hessische Staatsweingüter GmbH, Landul Hessen a acționat ca un investitor privat.

| (53) | Cu toate acestea, a menționat în continuare Comisia, finanțarea cramei din capital propriu este considerată o investiție efectuată de Landul Hessen și s-a pus întrebarea dacă un investitor privat ar pune la dispoziție o finanțare din capitalul propriu pentru o nouă cramă în valoare de 7,5 milioane EUR în condițiile prevăzute pentru împrumutul cu participare la profit după ce acoperise pierderile din trecut ale întreprinderii și îi acordase ulterior capital în valoare totală de 2,225 milioane EUR. |
| --- | --- |

(53)

Cu toate acestea, a menționat în continuare Comisia, finanțarea cramei din capital propriu este considerată o investiție efectuată de Landul Hessen și s-a pus întrebarea dacă un investitor privat ar pune la dispoziție o finanțare din capitalul propriu pentru o nouă cramă în valoare de 7,5 milioane EUR în condițiile prevăzute pentru împrumutul cu participare la profit după ce acoperise pierderile din trecut ale întreprinderii și îi acordase ulterior capital în valoare totală de 2,225 milioane EUR.

III.   AVIZELE PĂRȚILOR INTERESATE

| (54) | Cu scrisoarea din 15 februarie 2007, Comisia a primit un aviz al comunității de interese Rheingauer Winzer (în cele ce urmează „partea interesată”), care a solicitat inițial păstrarea confidențialității, dar care și-a retras această solicitare prin scrisoarea din 7 martie 2007. |
| --- | --- |

(54)

Cu scrisoarea din 15 februarie 2007, Comisia a primit un aviz al comunității de interese Rheingauer Winzer (în cele ce urmează „partea interesată”), care a solicitat inițial păstrarea confidențialității, dar care și-a retras această solicitare prin scrisoarea din 7 martie 2007.

| (55) | În avizul părții interesate, care s-a opus construcției unei noi crame a societății Hessische Staatsweingüter, sunt abordate patru aspecte principale: etapa pregătitoare 2002-2006, punctele slabe ale planului de afaceri, investițiile care nu apar în planul de afaceri și excepțiile conform articolului 87 din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(55)

În avizul părții interesate, care s-a opus construcției unei noi crame a societății Hessische Staatsweingüter, sunt abordate patru aspecte principale: etapa pregătitoare 2002-2006, punctele slabe ale planului de afaceri, investițiile care nu apar în planul de afaceri și excepțiile conform articolului 87 din Tratatul CE.

| (56) | Conform declarațiilor părții interesate, s-a putut constata deja în perioada premergătoare finanțării pentru noua cramă că guvernul Landului Hessen nu era pregătit să acționeze ca un investitor care operează într-o economie de piață. În susținerea acestei afirmații se menționează următoarele:






  (a) | membrii Consiliului de administrație ai SRL-ului provin aproape exclusiv din administrația publică. Doar un membru provine din mediul economic privat; |
| --- | --- | --- |

(56)

Conform declarațiilor părții interesate, s-a putut constata deja în perioada premergătoare finanțării pentru noua cramă că guvernul Landului Hessen nu era pregătit să acționeze ca un investitor care operează într-o economie de piață. În susținerea acestei afirmații se menționează următoarele:

(a)

membrii Consiliului de administrație ai SRL-ului provin aproape exclusiv din administrația publică. Doar un membru provine din mediul economic privat;

| (b) | nu se ia în calcul nicio alternativă la construirea unei noi crame (de exemplu, renovarea vechii crame); |
| --- | --- |

(b)

nu se ia în calcul nicio alternativă la construirea unei noi crame (de exemplu, renovarea vechii crame);

| (c) | alte exploatații viticole din Germania, în special cele din Landul Rheinland-Pfalz, care nu au putut obține profit de mai multe decenii și care în cele din urmă au fost vândute, nu au fost avute în vedere pentru compensarea pierderilor; |
| --- | --- |

(c)

alte exploatații viticole din Germania, în special cele din Landul Rheinland-Pfalz, care nu au putut obține profit de mai multe decenii și care în cele din urmă au fost vândute, nu au fost avute în vedere pentru compensarea pierderilor;

| (d) | finanțările anterioare au fost acordate fără condiția de a produce randament (ceea ce indică faptul că guvernul landului și Consiliul de administrație nu aveau încredere în performanța economică a societății Hessische Staatsweingüter); |
| --- | --- |

(d)

finanțările anterioare au fost acordate fără condiția de a produce randament (ceea ce indică faptul că guvernul landului și Consiliul de administrație nu aveau încredere în performanța economică a societății Hessische Staatsweingüter);

| (e) | abia în urma contactelor cu Comisia contribuția la capitalul propriu pentru finanțarea noii crame a fost transformată într-un împrumut cu participare la profit. |
| --- | --- |

(e)

abia în urma contactelor cu Comisia contribuția la capitalul propriu pentru finanțarea noii crame a fost transformată într-un împrumut cu participare la profit.

| (57) | De asemenea, partea interesată pune întrebarea în ce măsură obiectivul de performanță al SRL-ului pentru anul 2005/2006 a fost îndeplinit cu ajutorul altor venituri speciale. |
| --- | --- |

(57)

De asemenea, partea interesată pune întrebarea în ce măsură obiectivul de performanță al SRL-ului pentru anul 2005/2006 a fost îndeplinit cu ajutorul altor venituri speciale.

| (58) | Conform declarațiilor părții interesate, pe baza planului de afaceri din octombrie 2006, care include împrumutul cu participare la profit, nu se poate dovedi că finanțările de capital din anul 2003 și 2004 și finanțarea din capitalul propriu pentru noua cramă au fost efectuate cu respectarea principiului investitorului care operează într-o economie de piață. În susținerea acestei afirmații se menționează următoarele:






  (a) | în planul de afaceri nu au fost prevăzute posibile fluctuații cu privire la câștiguri și calitate; |
| --- | --- | --- |

(58)

Conform declarațiilor părții interesate, pe baza planului de afaceri din octombrie 2006, care include împrumutul cu participare la profit, nu se poate dovedi că finanțările de capital din anul 2003 și 2004 și finanțarea din capitalul propriu pentru noua cramă au fost efectuate cu respectarea principiului investitorului care operează într-o economie de piață. În susținerea acestei afirmații se menționează următoarele:

(a)

în planul de afaceri nu au fost prevăzute posibile fluctuații cu privire la câștiguri și calitate;

| (b) | în planul de afaceri se pornește de la premisa că poate fi vândută întreaga cantitate produsă (în timp ce pentru pierderi și riscurile de calitate ar trebui aplicată o reducere de 3 %); |
| --- | --- |

(b)

în planul de afaceri se pornește de la premisa că poate fi vândută întreaga cantitate produsă (în timp ce pentru pierderi și riscurile de calitate ar trebui aplicată o reducere de 3 %);

| (c) | riscurile asociate achiziției de struguri, must și vin având în vedere fluctuațiile pieței nu au fost luate în calcul în planul de afaceri; |
| --- | --- |

(c)

riscurile asociate achiziției de struguri, must și vin având în vedere fluctuațiile pieței nu au fost luate în calcul în planul de afaceri;

| (d) | nu se ține seama de finanțarea acestor achiziții externe; |
| --- | --- |

(d)

nu se ține seama de finanțarea acestor achiziții externe;

| (e) | în planul de afaceri nu se face distincția între prețurile de vânzare ale vinurilor din producție proprie și prețurile de vânzare ale vinurilor obținute din achiziții (conform declarațiilor părții interesate, pentru vinurile obținute din achiziții ar trebui să se prevadă în planul de afaceri un preț mediu de vânzare de maximum 5 EUR); |
| --- | --- |

(e)

în planul de afaceri nu se face distincția între prețurile de vânzare ale vinurilor din producție proprie și prețurile de vânzare ale vinurilor obținute din achiziții (conform declarațiilor părții interesate, pentru vinurile obținute din achiziții ar trebui să se prevadă în planul de afaceri un preț mediu de vânzare de maximum 5 EUR);

| (f) | estimările costurilor de vânzare nu sunt realiste, deoarece acestea nu reflectă evoluția previzionată a prețurilor pentru materialele de îmbuteliere; |
| --- | --- |

(f)

estimările costurilor de vânzare nu sunt realiste, deoarece acestea nu reflectă evoluția previzionată a prețurilor pentru materialele de îmbuteliere;

| (g) | părții interesate nu îi este clar dacă finanțarea investițiilor de înlocuire este avută în vedere în planul de afaceri prin atragerea de investiții pentru costurile de amortizare. |
| --- | --- |

(g)

părții interesate nu îi este clar dacă finanțarea investițiilor de înlocuire este avută în vedere în planul de afaceri prin atragerea de investiții pentru costurile de amortizare.

| (59) | Pe baza celor menționate mai sus, partea interesată a prezentat un calcul alternativ pentru anul 2014. Având în vedere o reducere pentru pierderi de 3 % la o producție proprie de 1,1 milioane l, un preț de vânzare de 5 EUR pentru cei 300 000 l de vin și cheltuieli cu materiile prime de 1,80 EUR per litru de vin, rezultatul din activitatea curentă a SRL-ului în anul 2014 ar fi un deficit de 900 000 EUR, în loc de profitul prognozat de 164 000 EUR. Partea interesată este de părere că planul de afaceri este extrem de instabil și nu ține suficient seama de eventualele fluctuații care pot apărea. |
| --- | --- |

(59)

Pe baza celor menționate mai sus, partea interesată a prezentat un calcul alternativ pentru anul 2014. Având în vedere o reducere pentru pierderi de 3 % la o producție proprie de 1,1 milioane l, un preț de vânzare de 5 EUR pentru cei 300 000 l de vin și cheltuieli cu materiile prime de 1,80 EUR per litru de vin, rezultatul din activitatea curentă a SRL-ului în anul 2014 ar fi un deficit de 900 000 EUR, în loc de profitul prognozat de 164 000 EUR. Partea interesată este de părere că planul de afaceri este extrem de instabil și nu ține suficient seama de eventualele fluctuații care pot apărea.

| (60) | Conform declarațiilor părții interesate, administrația și vinoteca vor rămâne la societatea Hessische Staatsweingüter la mănăstirea Eberbach, care va fi restaurată. Partea interesată atrage atenția că în planul de afaceri nu au fost incluse cheltuielile aferente acestei restaurări. Partea interesată este de părere că nu trebuie exclusă posibilitatea unei subvenții încrucișate prin chirii mai reduse. |
| --- | --- |

(60)

Conform declarațiilor părții interesate, administrația și vinoteca vor rămâne la societatea Hessische Staatsweingüter la mănăstirea Eberbach, care va fi restaurată. Partea interesată atrage atenția că în planul de afaceri nu au fost incluse cheltuielile aferente acestei restaurări. Partea interesată este de părere că nu trebuie exclusă posibilitatea unei subvenții încrucișate prin chirii mai reduse.

| (61) | De asemenea, parte interesată atrage atenția asupra faptului că viticultorii particulari vor putea utiliza vinoteca de la mănăstire ca punct de vânzare numai pentru cantități reduse. |
| --- | --- |

(61)

De asemenea, parte interesată atrage atenția asupra faptului că viticultorii particulari vor putea utiliza vinoteca de la mănăstire ca punct de vânzare numai pentru cantități reduse.

| (62) | Partea interesată este de părere că guvernul Landului Hessen nu poate utiliza următoarele argumente pentru a obține aprobarea beneficiilor financiare sub altă formă decât a ajutorului de stat valabil conform articolului 87 din Tratatul CE:






  (a) | funcția de model preluată de societatea Hessische Staatsweingüter pentru viticultura privată (este contestată de partea interesată); |
| --- | --- | --- |

(62)

Partea interesată este de părere că guvernul Landului Hessen nu poate utiliza următoarele argumente pentru a obține aprobarea beneficiilor financiare sub altă formă decât a ajutorului de stat valabil conform articolului 87 din Tratatul CE:

(a)

funcția de model preluată de societatea Hessische Staatsweingüter pentru viticultura privată (este contestată de partea interesată);

| (b) | îndeplinirea sarcinilor de cercetare în domeniul vitivinicol de către institutul de cercetare de stat din Geisenheim (conform declarației părții interesate, acestea se pot realiza și în legătură cu exploatări private); |
| --- | --- |

(b)

îndeplinirea sarcinilor de cercetare în domeniul vitivinicol de către institutul de cercetare de stat din Geisenheim (conform declarației părții interesate, acestea se pot realiza și în legătură cu exploatări private);

| (c) | necesitatea păstrării zonelor cultivate și, în special, a pantelor abrupte (conform declarației părții interesate, exploatațiile de stat utilizează numai 20 % din totalul pantelor abrupte din regiune). |
| --- | --- |

(c)

necesitatea păstrării zonelor cultivate și, în special, a pantelor abrupte (conform declarației părții interesate, exploatațiile de stat utilizează numai 20 % din totalul pantelor abrupte din regiune).

IV.   AVIZUL GERMANIEI

| (63) | La data de 4 aprilie 2007, Comisia a primit un aviz al Germaniei. Acesta urmează modelul structural al avizului părții interesate și conține argumente care se referă la cele patru puncte abordate: guvernul Landului Hessen în calitate de investitor care operează într-o economie de piață; fundamentarea planului de afaceri; amenajarea în mănăstirea Eberbach este avută în vedere în planul de afaceri; irelevanța motivelor justificative privind compatibilitatea ajutorului de stat. În plus, se oferă informații despre vânzarea terenurilor fostului Landesbetrieb. |
| --- | --- |

(63)

La data de 4 aprilie 2007, Comisia a primit un aviz al Germaniei. Acesta urmează modelul structural al avizului părții interesate și conține argumente care se referă la cele patru puncte abordate: guvernul Landului Hessen în calitate de investitor care operează într-o economie de piață; fundamentarea planului de afaceri; amenajarea în mănăstirea Eberbach este avută în vedere în planul de afaceri; irelevanța motivelor justificative privind compatibilitatea ajutorului de stat. În plus, se oferă informații despre vânzarea terenurilor fostului Landesbetrieb.

| (64) | Conform declarațiilor Germaniei, guvernul Landului Hessen acționase deja anterior construirii noii crame ca un investitor care operează într-o economie de piață. Argumentele prezentate în avizul părții interesate sunt eronate din punct de vedere faptic și irelevante din punct de vedere juridic. În susținerea acestei afirmații, Germania menționează următoarele:






  (a) | în calitate de asociat al SRL-ului, Landul Hessen a trimis reprezentanți ai landului în Consiliul de administrație, așa cum ar fi procedat orice investitor privat. În plus, în Consiliul de administrație a fost inclus un reprezentant din domeniul economic cu cunoștințe de specialitate din exterior; |
| --- | --- | --- |

(64)

Conform declarațiilor Germaniei, guvernul Landului Hessen acționase deja anterior construirii noii crame ca un investitor care operează într-o economie de piață. Argumentele prezentate în avizul părții interesate sunt eronate din punct de vedere faptic și irelevante din punct de vedere juridic. În susținerea acestei afirmații, Germania menționează următoarele:

(a)

în calitate de asociat al SRL-ului, Landul Hessen a trimis reprezentanți ai landului în Consiliul de administrație, așa cum ar fi procedat orice investitor privat. În plus, în Consiliul de administrație a fost inclus un reprezentant din domeniul economic cu cunoștințe de specialitate din exterior;

| (b) | decizia de a muta sediul central și de a construi o nouă cramă a fost luată din motive economice și a avut la bază o analiză a posibilelor concepte strategice; |
| --- | --- |

(b)

decizia de a muta sediul central și de a construi o nouă cramă a fost luată din motive economice și a avut la bază o analiză a posibilelor concepte strategice;

| (c) | conform principiului investitorului care operează într-o economie de piață, guvernul Landului Hessen s-a orientat în funcție de alte exploatații vinicole medii și chiar de vârf (și nu așa cum pretinde partea interesată în funcție de alte exploatații vinicole nerentabile). |
| --- | --- |

(c)

conform principiului investitorului care operează într-o economie de piață, guvernul Landului Hessen s-a orientat în funcție de alte exploatații vinicole medii și chiar de vârf (și nu așa cum pretinde partea interesată în funcție de alte exploatații vinicole nerentabile).

| (65) | În opinia Germaniei, evoluția economică a SRL-ului corespunde planului de afaceri. În anul 2005, nu au existat venituri speciale. Cifra de afaceri planificată a fost depășită cu 500 000 EUR. Altor venituri din exploatare mai ridicate obținute din compensarea daunelor prevăzute în asigurările pentru inundații li s-au contrapus cheltuielile de personal și cu materiile prime ocazionate de aceste daune. |
| --- | --- |

(65)

În opinia Germaniei, evoluția economică a SRL-ului corespunde planului de afaceri. În anul 2005, nu au existat venituri speciale. Cifra de afaceri planificată a fost depășită cu 500 000 EUR. Altor venituri din exploatare mai ridicate obținute din compensarea daunelor prevăzute în asigurările pentru inundații li s-au contrapus cheltuielile de personal și cu materiile prime ocazionate de aceste daune.

| (66) | Conform datelor Germaniei, în ciuda recoltelor slabe din anii 2005 (21 % mai puțin decât în 2004) și 2006 (32 % mai puțin decât în anul 2004), rezultatul pentru anul 2006 ar trebui să corespundă planului de afaceri. |
| --- | --- |

(66)

Conform datelor Germaniei, în ciuda recoltelor slabe din anii 2005 (21 % mai puțin decât în 2004) și 2006 (32 % mai puțin decât în anul 2004), rezultatul pentru anul 2006 ar trebui să corespundă planului de afaceri.

| (67) | Conform datelor transmise, au fost retrase ambele hotărâri în cadrul cărora fuseseră plătite primele tranșe pentru finanțarea noii crame, iar întreaga sumă de 7,5 milioane EUR a fost acordată sub forma unui împrumut cu participare la profit. Sumele deja achitate vor fi incluse retroactiv în împrumut conform acelorași condiții. Bugetul landului a fost modificat în consecință. |
| --- | --- |

(67)

Conform datelor transmise, au fost retrase ambele hotărâri în cadrul cărora fuseseră plătite primele tranșe pentru finanțarea noii crame, iar întreaga sumă de 7,5 milioane EUR a fost acordată sub forma unui împrumut cu participare la profit. Sumele deja achitate vor fi incluse retroactiv în împrumut conform acelorași condiții. Bugetul landului a fost modificat în consecință.

| (68) | Conform Germaniei, planul de afaceri este fundamentat și se bazează pe presupoziții conservatoare și realiste. În susținerea acestei afirmații, se menționează următoarele:






  (a) | planificarea producției are la bază venituri medii obținute din recolte medii (se ține seama de recoltele bune și de cele slabe, cât și de pierderi). Cantitatea planificată a se produce este sub cantitatea de producție medie a exploatațiilor viticole din Rheingau; |
| --- | --- | --- |

(68)

Conform Germaniei, planul de afaceri este fundamentat și se bazează pe presupoziții conservatoare și realiste. În susținerea acestei afirmații, se menționează următoarele:

(a)

planificarea producției are la bază venituri medii obținute din recolte medii (se ține seama de recoltele bune și de cele slabe, cât și de pierderi). Cantitatea planificată a se produce este sub cantitatea de producție medie a exploatațiilor viticole din Rheingau;

| (b) | planificarea achizițiilor este fundamentată. SRL-ul nu cumpără vin, ci struguri pe baza contractelor de închiriere și a contractelor de exploatare. Costurile aferente acestor achiziții au fost incluse în totalitate în planul de afaceri. Riscul calitativ și cantitativ corespunde în totalitate riscului asociat producției proprii. Vinul produs din strugurii cumpărați în baza contractelor de închiriere și a contractelor de exploatare poate fi comercializat sub numele și marca SRL-ului (îmbuteliere la producător). În planul de afaceri a fost prevăzută vacantarea parțială și temporară a noii crame în perioada 2007-2010; |
| --- | --- |

(b)

planificarea achizițiilor este fundamentată. SRL-ul nu cumpără vin, ci struguri pe baza contractelor de închiriere și a contractelor de exploatare. Costurile aferente acestor achiziții au fost incluse în totalitate în planul de afaceri. Riscul calitativ și cantitativ corespunde în totalitate riscului asociat producției proprii. Vinul produs din strugurii cumpărați în baza contractelor de închiriere și a contractelor de exploatare poate fi comercializat sub numele și marca SRL-ului (îmbuteliere la producător). În planul de afaceri a fost prevăzută vacantarea parțială și temporară a noii crame în perioada 2007-2010;

| (c) | calcularea costului de vânzare se bazează pe ipoteze de fond corecte. Prin creșterea producției indusă de sporirea capacității de producție și prin sporirea eficienței se vor putea economisi cheltuieli, acest lucru putându-se deja realiza parțial în 2005/2006; |
| --- | --- |

(c)

calcularea costului de vânzare se bazează pe ipoteze de fond corecte. Prin creșterea producției indusă de sporirea capacității de producție și prin sporirea eficienței se vor putea economisi cheltuieli, acest lucru putându-se deja realiza parțial în 2005/2006;

| (d) | așa cum a confirmat și KPMG, planul de afaceri se bazează pe ipoteze de fond realiste și conservatoare. Fezabilitatea planului de afaceri este confirmată și prin faptul că banca Commerzbank a pus la dispoziție un împrumut cu participare la profit pentru finanțarea parțială a noii crame; |
| --- | --- |

(d)

așa cum a confirmat și KPMG, planul de afaceri se bazează pe ipoteze de fond realiste și conservatoare. Fezabilitatea planului de afaceri este confirmată și prin faptul că banca Commerzbank a pus la dispoziție un împrumut cu participare la profit pentru finanțarea parțială a noii crame;

| (e) | investițiile de înlocuire sunt prevăzute în planul de afaceri sub formă de cheltuieli de capital și sub formă de amortizări. |
| --- | --- |

(e)

investițiile de înlocuire sunt prevăzute în planul de afaceri sub formă de cheltuieli de capital și sub formă de amortizări.

| (69) | Conform datelor furnizate, restaurarea mănăstirii Eberbach, care se estimează că va dura mai mult de 25 de ani, nu este menită să servească intereselor economice ale SRL-ului, ci conservării unui monument cultural. SRL-ul va închiria spații pentru uzul personalului administrativ și pentru amenajarea vinotecii conform condițiilor aplicabile pe piață. Până în prezent, nu a fost încheiat niciun contract între SRL și Fundația Mănăstirea Eberbach. Chiria estimată este inclusă în planul de afaceri. |
| --- | --- |

(69)

Conform datelor furnizate, restaurarea mănăstirii Eberbach, care se estimează că va dura mai mult de 25 de ani, nu este menită să servească intereselor economice ale SRL-ului, ci conservării unui monument cultural. SRL-ul va închiria spații pentru uzul personalului administrativ și pentru amenajarea vinotecii conform condițiilor aplicabile pe piață. Până în prezent, nu a fost încheiat niciun contract între SRL și Fundația Mănăstirea Eberbach. Chiria estimată este inclusă în planul de afaceri.

| (70) | Conform datelor furnizate, finanțarea noii crame nu reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece guvernul Landului Hessen a acționat ca investitor privat. De aceea, argumentele despre care partea interesată susține că Landul Hessen ar trebui să le prezinte în vederea justificării unui eventual ajutor de stat nu sunt relevante pentru situația de față. |
| --- | --- |

(70)

Conform datelor furnizate, finanțarea noii crame nu reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, deoarece guvernul Landului Hessen a acționat ca investitor privat. De aceea, argumentele despre care partea interesată susține că Landul Hessen ar trebui să le prezinte în vederea justificării unui eventual ajutor de stat nu sunt relevante pentru situația de față.

| (71) | De asemenea, Germania a informat Comisia că au fost vândute terenuri în valoare de 2 959 675 EUR aparținând fostului Landesbetrieb, iar încasările au fost incluse în bugetul landului. |
| --- | --- |

(71)

De asemenea, Germania a informat Comisia că au fost vândute terenuri în valoare de 2 959 675 EUR aparținând fostului Landesbetrieb, iar încasările au fost incluse în bugetul landului.

V.   EVALUAREA AJUTORULUI DE STAT

| (72) | Societatea Hessische Staatsweingüter activează în domeniul producerii și comercializării de vinuri. Conform articolului 71 din Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței vitivinocole (6), pentru producerea și comercializarea produselor care fac obiectul acestui regulament se aplică articolele 87, 88 și 89 din Tratatul CE. Prin urmare, măsurile avute în vedere vor fi analizate ținând seama de regulile privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(72)

Societatea Hessische Staatsweingüter activează în domeniul producerii și comercializării de vinuri. Conform articolului 71 din Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței vitivinocole (6), pentru producerea și comercializarea produselor care fac obiectul acestui regulament se aplică articolele 87, 88 și 89 din Tratatul CE. Prin urmare, măsurile avute în vedere vor fi analizate ținând seama de regulile privind ajutoarele de stat.

| (73) | Conform articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a anumitor ramuri de producție sunt incompatibile cu piața comună, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(73)

Conform articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a anumitor ramuri de producție sunt incompatibile cu piața comună, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

| (74) | Conform jurisprudenței Curții Europene de Justiție, ajutoarele de stat acordate unei întreprinderi pot afecta schimburile comerciale dintre statele membre, dacă întreprinderea respectivă funcționează pe o piață care se supune regulilor comerțului intracomunitar (7). Societatea Hessische Staatsweingüter are ca obiect de activitate producerea și comercializarea de vinuri și operează prin urmare pe o piață internațională cu o concurență acerbă (8). Măsurile în cauză provin din resurse de stat (bugetul Landului Hessen) și sunt selective, deoarece se referă la o anumită întreprindere. De aceea, este necesar să se verifice dacă aceste măsuri au oferit sau oferă un avantaj societății Hessische Staatsweingüter, care denaturează concurența sau afectează schimburile comerciale, reprezentând astfel un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. Pentru a stabili dacă măsura respectivă creează un avantaj, se va aplica principiul investitorului care operează într-o economie de piață (9). |
| --- | --- |

(74)

Conform jurisprudenței Curții Europene de Justiție, ajutoarele de stat acordate unei întreprinderi pot afecta schimburile comerciale dintre statele membre, dacă întreprinderea respectivă funcționează pe o piață care se supune regulilor comerțului intracomunitar (7). Societatea Hessische Staatsweingüter are ca obiect de activitate producerea și comercializarea de vinuri și operează prin urmare pe o piață internațională cu o concurență acerbă (8). Măsurile în cauză provin din resurse de stat (bugetul Landului Hessen) și sunt selective, deoarece se referă la o anumită întreprindere. De aceea, este necesar să se verifice dacă aceste măsuri au oferit sau oferă un avantaj societății Hessische Staatsweingüter, care denaturează concurența sau afectează schimburile comerciale, reprezentând astfel un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. Pentru a stabili dacă măsura respectivă creează un avantaj, se va aplica principiul investitorului care operează într-o economie de piață (9).

| (75) | Verificările au confirmat că Landul Hessen a favorizat societatea Hessische Staatsweingüter prin acoperirea pierderilor acesteia, iar măsura contestată reprezintă prin urmare un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(75)

Verificările au confirmat că Landul Hessen a favorizat societatea Hessische Staatsweingüter prin acoperirea pierderilor acesteia, iar măsura contestată reprezintă prin urmare un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (76) | Rămâne de verificat dacă în perioada în care societatea Hessische Staatsweingüter era condusă de la centru făcând parte din administrația centrală a Landului Hessen (până la sfârșitul anului 1997) și apoi ca Landesbetrieb, mai exact ca parte separată a administrației centrale, dar în continuare fără personalitate juridică proprie, aceasta poate fi considerată întreprindere în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(76)

Rămâne de verificat dacă în perioada în care societatea Hessische Staatsweingüter era condusă de la centru făcând parte din administrația centrală a Landului Hessen (până la sfârșitul anului 1997) și apoi ca Landesbetrieb, mai exact ca parte separată a administrației centrale, dar în continuare fără personalitate juridică proprie, aceasta poate fi considerată întreprindere în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (77) | Conform Hotărârii Curții de Justiție în cauza C-118/85, Comisia/Italia (10), dacă un stat desfășoară o activitate economică, este irelevant dacă activitatea respectivă este desfășurată de o altă instituție sau de un organ care aparține administrației de stat, pentru ca instituția sau organul respectiv să fie considerat întreprindere publică. De aceea, se poate conchide că societatea Hessische Staatsweingüter era considerată întreprindere în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE deja înainte de anul 2003. |
| --- | --- |

(77)

Conform Hotărârii Curții de Justiție în cauza C-118/85, Comisia/Italia (10), dacă un stat desfășoară o activitate economică, este irelevant dacă activitatea respectivă este desfășurată de o altă instituție sau de un organ care aparține administrației de stat, pentru ca instituția sau organul respectiv să fie considerat întreprindere publică. De aceea, se poate conchide că societatea Hessische Staatsweingüter era considerată întreprindere în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE deja înainte de anul 2003.

| (78) | Comisia trage concluzia că perioada relevantă pentru identificarea unui ajutor de stat este perioada 1995-2002. Aceasta reamintește că, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (11), prerogativele Comisiei de recuperare a ajutorului sunt supuse unui termen de prescripție de 10 ani. Termenul de prescripție începe să curgă din ziua în care ajutorul ilegal este acordat beneficiarului. Orice măsură adoptată de către Comisie sau, la solicitarea acesteia, de către un stat membru cu privire la ajutorul ilegal întrerupe termenul de prescripție. |
| --- | --- |

(78)

Comisia trage concluzia că perioada relevantă pentru identificarea unui ajutor de stat este perioada 1995-2002. Aceasta reamintește că, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (11), prerogativele Comisiei de recuperare a ajutorului sunt supuse unui termen de prescripție de 10 ani. Termenul de prescripție începe să curgă din ziua în care ajutorul ilegal este acordat beneficiarului. Orice măsură adoptată de către Comisie sau, la solicitarea acesteia, de către un stat membru cu privire la ajutorul ilegal întrerupe termenul de prescripție.

| (79) | În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia a reținut că prima întâlnire care a avut loc la 26 ianuarie 2005 între autoritățile Landului Hessen și funcționarii DG AGRI poate fi considerată un eveniment care a întrerupt termenul de prescripție conform articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(79)

În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia a reținut că prima întâlnire care a avut loc la 26 ianuarie 2005 între autoritățile Landului Hessen și funcționarii DG AGRI poate fi considerată un eveniment care a întrerupt termenul de prescripție conform articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.

| (80) | Această constatare preliminară nu este contestată nici în avizul părții interesate primit după publicarea deciziei Comisiei de a iniția procedura, nici în avizul Germaniei. De aceea, Comisia stabilește că, în opinia sa, prima întâlnire care a avut loc la data de 26 ianuarie 2005 între autoritățile Landului Hessen și funcționarii DG AGRI reprezintă un eveniment care întrerupe termenul de prescripție. |
| --- | --- |

(80)

Această constatare preliminară nu este contestată nici în avizul părții interesate primit după publicarea deciziei Comisiei de a iniția procedura, nici în avizul Germaniei. De aceea, Comisia stabilește că, în opinia sa, prima întâlnire care a avut loc la data de 26 ianuarie 2005 între autoritățile Landului Hessen și funcționarii DG AGRI reprezintă un eveniment care întrerupe termenul de prescripție.

| (81) | Ajutorul de stat contestat care a fost acordat în vederea acoperirii permanente a pierderilor societății Hessische Staatsweingüter de către Landul Hessen este alcătuit din subvențiile relevante pentru sectorul vitivinicol aflat sub conducere centralizată în perioada 1995-1997 (209 520 EUR) și cele acordate Landesbetrieb-ului în perioada 1998-2002 (332 339 EUR) și se ridică la suma totală de 541 859 EUR (considerentul 22). |
| --- | --- |

(81)

Ajutorul de stat contestat care a fost acordat în vederea acoperirii permanente a pierderilor societății Hessische Staatsweingüter de către Landul Hessen este alcătuit din subvențiile relevante pentru sectorul vitivinicol aflat sub conducere centralizată în perioada 1995-1997 (209 520 EUR) și cele acordate Landesbetrieb-ului în perioada 1998-2002 (332 339 EUR) și se ridică la suma totală de 541 859 EUR (considerentul 22).

| (82) | În scrisoarea din 20 decembrie 2006 [K(2006) 6605 final], Comisia a constatat că întreprinderea cu caracter comercial pare să fie de fapt beneficiarul ajutoarelor de stat din trecut. |
| --- | --- |

(82)

În scrisoarea din 20 decembrie 2006 [K(2006) 6605 final], Comisia a constatat că întreprinderea cu caracter comercial pare să fie de fapt beneficiarul ajutoarelor de stat din trecut.

| (83) | Conform informațiilor oferite de Germania, întreprinderea cu caracter comercial este succesorul de jure și economic al Landesbetrieb-ului Hessische Staatsweingüter, deoarece aceasta este proprietarul de drept și economic al patrimoniului societății Hessische Staatsweingüter și este considerată beneficiarul de facto al ajutoarelor de stat din trecut. SRL-ul închiriază de la întreprinderea cu caracter comercial activele imobilizate necesare exploatării. Dobânda la închiriere a fost stabilită pe baza a două avize de calcul a valorii de închiriere care au fost prezentate autorităților Landului Hessen (considerentul 29). Astfel, Comisia constată că aceste active au fost închiriate conform condițiilor de pe piață. |
| --- | --- |

(83)

Conform informațiilor oferite de Germania, întreprinderea cu caracter comercial este succesorul de jure și economic al Landesbetrieb-ului Hessische Staatsweingüter, deoarece aceasta este proprietarul de drept și economic al patrimoniului societății Hessische Staatsweingüter și este considerată beneficiarul de facto al ajutoarelor de stat din trecut. SRL-ul închiriază de la întreprinderea cu caracter comercial activele imobilizate necesare exploatării. Dobânda la închiriere a fost stabilită pe baza a două avize de calcul a valorii de închiriere care au fost prezentate autorităților Landului Hessen (considerentul 29). Astfel, Comisia constată că aceste active au fost închiriate conform condițiilor de pe piață.

| (84) | Comisia este însă de părere că SRL-ul care a preluat continuarea activității Landesbetrieb-ului și a obținut activele circulante și activele imobilizate necesare exploatării ale Landesbetrieb-ului (considerentul 29) a fost favorizat în urma măsurilor adoptate la 31 decembrie 2002, fiind astfel de asemenea beneficiar al acestor ajutoare de stat anterioare. |
| --- | --- |

(84)

Comisia este însă de părere că SRL-ul care a preluat continuarea activității Landesbetrieb-ului și a obținut activele circulante și activele imobilizate necesare exploatării ale Landesbetrieb-ului (considerentul 29) a fost favorizat în urma măsurilor adoptate la 31 decembrie 2002, fiind astfel de asemenea beneficiar al acestor ajutoare de stat anterioare.

| (85) | S-au confirmat astfel îndoielile pe baza cărora Comisia a inițiat procedura și, de asemenea, constatările preliminare prezentate în hotărârea privind inițierea procedurii. |
| --- | --- |

(85)

S-au confirmat astfel îndoielile pe baza cărora Comisia a inițiat procedura și, de asemenea, constatările preliminare prezentate în hotărârea privind inițierea procedurii.

| (86) | Verificările efectuate au confirmat îndoiala Comisiei asupra faptului că la acordarea subvențiilor de capital către SRL în valoare de 1 milion EUR și, ulterior, de 1,225 milioane EUR Landul Hessen ar fi acționat ca un investitor care operează într-o economie de piață. |
| --- | --- |

(86)

Verificările efectuate au confirmat îndoiala Comisiei asupra faptului că la acordarea subvențiilor de capital către SRL în valoare de 1 milion EUR și, ulterior, de 1,225 milioane EUR Landul Hessen ar fi acționat ca un investitor care operează într-o economie de piață.

| (87) | Conform informațiilor oferite de Germania, capitalul a fost pus la dispoziție conform condițiilor aplicabile pe piață, deoarece randamentul previzionat – astfel cum a fost confirmat și în avizul Hoffmann – corespunde, respectiv depășește chiar valoarea medie din branșă, în timp ce conform KPMG planul de afaceri al SRL-ului s-a bazat pe o abordare conservatoare. |
| --- | --- |

(87)

Conform informațiilor oferite de Germania, capitalul a fost pus la dispoziție conform condițiilor aplicabile pe piață, deoarece randamentul previzionat – astfel cum a fost confirmat și în avizul Hoffmann – corespunde, respectiv depășește chiar valoarea medie din branșă, în timp ce conform KPMG planul de afaceri al SRL-ului s-a bazat pe o abordare conservatoare.

| (88) | Comisia constată că o asemenea evaluare s-ar referi la o restructurare în general, deoarece Germania a utilizat randamentul capitalului propriu ca standard de comparație, iar capitalul propriu al SRL-ului a reflectat toate măsurile de restructurare inițiate (adică nu numai subvențiile de capital, ci și aportul alcătuit din active și ștergerea datoriilor). |
| --- | --- |

(88)

Comisia constată că o asemenea evaluare s-ar referi la o restructurare în general, deoarece Germania a utilizat randamentul capitalului propriu ca standard de comparație, iar capitalul propriu al SRL-ului a reflectat toate măsurile de restructurare inițiate (adică nu numai subvențiile de capital, ci și aportul alcătuit din active și ștergerea datoriilor).

| (89) | Partea interesată declară în avizul său (a se vedea considerentul 54) că, anterior finanțării pentru noua cramă, Landul Hessen nu a acționat ca un investitor care operează într-o economie de piață. În aviz se face referire, printre altele, la alcătuirea Consiliului de administrație al SRL-ului, la faptul că pentru comparare nu au fost luate în considerare alte exploatații viticole nerentabile, cât și la faptul că subvențiile de capital au fost acordate fără condiția de rentabilitate. În plus, partea interesată a afirmat că planul de afaceri prezintă puncte slabe și declară că planul este prea instabil și că nu ține suficient seama de eventualele fluctuații. |
| --- | --- |

(89)

Partea interesată declară în avizul său (a se vedea considerentul 54) că, anterior finanțării pentru noua cramă, Landul Hessen nu a acționat ca un investitor care operează într-o economie de piață. În aviz se face referire, printre altele, la alcătuirea Consiliului de administrație al SRL-ului, la faptul că pentru comparare nu au fost luate în considerare alte exploatații viticole nerentabile, cât și la faptul că subvențiile de capital au fost acordate fără condiția de rentabilitate. În plus, partea interesată a afirmat că planul de afaceri prezintă puncte slabe și declară că planul este prea instabil și că nu ține suficient seama de eventualele fluctuații.

| (90) | În avizul său (a se vedea considerentul 63), Germania respinge argumentele prezentate de partea interesată ca fiind eronate din punct de vedere faptic și irelevante din punct de vedere juridic. |
| --- | --- |

(90)

În avizul său (a se vedea considerentul 63), Germania respinge argumentele prezentate de partea interesată ca fiind eronate din punct de vedere faptic și irelevante din punct de vedere juridic.

| (91) | În opinia Comisiei, îndoielile exprimate de partea interesată au fost înlăturate de argumentele prezentate de Germania, iar planul de afaceri este fundamentat. În plus, Comisia împărtășește punctul de vedere al Germaniei, conform căruia pentru respectarea criteriului investitorului care operează într-o economie de piață ar fi trebuit avute în vedere ca standard de comparație și alte exploatații viticole asemănătoare rentabile (considerentul 64). |
| --- | --- |

(91)

În opinia Comisiei, îndoielile exprimate de partea interesată au fost înlăturate de argumentele prezentate de Germania, iar planul de afaceri este fundamentat. În plus, Comisia împărtășește punctul de vedere al Germaniei, conform căruia pentru respectarea criteriului investitorului care operează într-o economie de piață ar fi trebuit avute în vedere ca standard de comparație și alte exploatații viticole asemănătoare rentabile (considerentul 64).

| (92) | De aceea, Comisia constată că măsurile de restructurare în sine adoptate de Landul Hessen în favoarea SRL-ului (aportul alcătuit din active, ștergerea datoriilor, ambele subvenții de capital) ar putea fi considerate acceptabile pentru un investitor care operează în condiții de piață normale. Aceasta este de părere că aporturile de capital trebuie evaluate în contextul tuturor măsurilor adoptate, inclusiv al acoperirii pierderilor din perioada de dinainte de 31 decembrie 2002, când sectorul vitivinicol era condus ca parte integrantă a administrației centrale a Landul Hessen, deoarece SRL-ul a preluat continuarea acestei activități și într-o anumită măsură este considerat beneficiar al acestor ajutoare de stat anterioare (considerentul 83) (12). |
| --- | --- |

(92)

De aceea, Comisia constată că măsurile de restructurare în sine adoptate de Landul Hessen în favoarea SRL-ului (aportul alcătuit din active, ștergerea datoriilor, ambele subvenții de capital) ar putea fi considerate acceptabile pentru un investitor care operează în condiții de piață normale. Aceasta este de părere că aporturile de capital trebuie evaluate în contextul tuturor măsurilor adoptate, inclusiv al acoperirii pierderilor din perioada de dinainte de 31 decembrie 2002, când sectorul vitivinicol era condus ca parte integrantă a administrației centrale a Landul Hessen, deoarece SRL-ul a preluat continuarea acestei activități și într-o anumită măsură este considerat beneficiar al acestor ajutoare de stat anterioare (considerentul 83) (12).

| (93) | În opinia Comisiei, în special ștergerea datoriei în valoare de 1 792 000 EUR aferentă obligațiilor acumulate de Landesbetrieb față de Landul Hessen din activitatea anterioară servea aceluiași scop ca și acoperirea ocazională a deficitelor înainte de 31 decembrie 2002. De aceea, aceasta poate fi considerată ca subvenționare ulterioară a activității din trecut. |
| --- | --- |

(93)

În opinia Comisiei, în special ștergerea datoriei în valoare de 1 792 000 EUR aferentă obligațiilor acumulate de Landesbetrieb față de Landul Hessen din activitatea anterioară servea aceluiași scop ca și acoperirea ocazională a deficitelor înainte de 31 decembrie 2002. De aceea, aceasta poate fi considerată ca subvenționare ulterioară a activității din trecut.

| (94) | De aceea, Comisia este de părere că măsurile de restructurare nu pot fi delimitate de o manieră corespunzătoare de măsurile luate înainte de 31 decembrie 2002. Astfel, Comisia conchide că, având în vedere ajutoarele de stat acordate anterior sectorului vitivinicol al Landului Hessen, Landul Hessen nu a acționat ca un investitor care operează într-o economie de piață atunci când a adoptat diferite măsuri de restructurare în favoarea SRL-ului (aportul alcătuit din active, ștergerea datoriilor, ambele subvenții de capital), iar măsurile de restructurare reprezintă prin urmare un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(94)

De aceea, Comisia este de părere că măsurile de restructurare nu pot fi delimitate de o manieră corespunzătoare de măsurile luate înainte de 31 decembrie 2002. Astfel, Comisia conchide că, având în vedere ajutoarele de stat acordate anterior sectorului vitivinicol al Landului Hessen, Landul Hessen nu a acționat ca un investitor care operează într-o economie de piață atunci când a adoptat diferite măsuri de restructurare în favoarea SRL-ului (aportul alcătuit din active, ștergerea datoriilor, ambele subvenții de capital), iar măsurile de restructurare reprezintă prin urmare un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (95) | S-au confirmat astfel îndoielile pe baza cărora Comisia a inițiat procedura și, de asemenea, constatările preliminare prezentate în hotărârea privind inițierea procedurii. |
| --- | --- |

(95)

S-au confirmat astfel îndoielile pe baza cărora Comisia a inițiat procedura și, de asemenea, constatările preliminare prezentate în hotărârea privind inițierea procedurii.

| (96) | În ceea ce privește finanțarea acordată pentru noua cramă, verificarea a confirmat îndoiala Comisiei conform căreia, la acordarea împrumutului cu participare la profit pus la dispoziția societății Hessische Staatsweingüter GmbH, Landul Hessen nu a acționat ca un investitor care operează într-o economie de piață, având în vedere investițiile anterioare. |
| --- | --- |

(96)

În ceea ce privește finanțarea acordată pentru noua cramă, verificarea a confirmat îndoiala Comisiei conform căreia, la acordarea împrumutului cu participare la profit pus la dispoziția societății Hessische Staatsweingüter GmbH, Landul Hessen nu a acționat ca un investitor care operează într-o economie de piață, având în vedere investițiile anterioare.

| (97) | Observațiile părții interesate privind eventualele puncte slabe ale planului de afaceri se referă și la finanțarea noii crame. Aceste observații au fost respinse în avizul Germaniei (a se vedea considerentul 58, respectiv considerentul 68). În ceea ce privește finanțarea acordată pentru noua cramă, Comisia este de asemenea de părere că îndoielile exprimate de partea interesată au fost înlăturate de observațiile prezentate de Germania și că planul de afaceri este fundamentat (considerentul 91), deoarece acesta ține seama de posibilitatea fluctuațiilor încasărilor și de ordin calitativ, cât și de pierderi și cuprinde toate elementele de cost necesare (considerentele 68 și 69). În plus, planul de afaceri a fost verificat de KPMG și a fost evaluat ca fiind un plan extrem de conservator (considerentul 38). |
| --- | --- |

(97)

Observațiile părții interesate privind eventualele puncte slabe ale planului de afaceri se referă și la finanțarea noii crame. Aceste observații au fost respinse în avizul Germaniei (a se vedea considerentul 58, respectiv considerentul 68). În ceea ce privește finanțarea acordată pentru noua cramă, Comisia este de asemenea de părere că îndoielile exprimate de partea interesată au fost înlăturate de observațiile prezentate de Germania și că planul de afaceri este fundamentat (considerentul 91), deoarece acesta ține seama de posibilitatea fluctuațiilor încasărilor și de ordin calitativ, cât și de pierderi și cuprinde toate elementele de cost necesare (considerentele 68 și 69). În plus, planul de afaceri a fost verificat de KPMG și a fost evaluat ca fiind un plan extrem de conservator (considerentul 38).

| (98) | În continuare, partea interesată face referire la faptul că aportul de capital al Landului Hessen în vederea finanțării noii crame a fost transformat într-un împrumut cu participare la profit abia în urma contactelor cu Comisia. În plus, conform datelor oferite de aceasta, cheltuielile legate de administrarea și vinoteca societății Hessische Staatsweingüter nu au fost cuprinse în planul de afaceri. Conform părții interesate, nu se exclude posibilitatea unei subvenționări încrucișate prin plata unei chirii mai reduse. |
| --- | --- |

(98)

În continuare, partea interesată face referire la faptul că aportul de capital al Landului Hessen în vederea finanțării noii crame a fost transformat într-un împrumut cu participare la profit abia în urma contactelor cu Comisia. În plus, conform datelor oferite de aceasta, cheltuielile legate de administrarea și vinoteca societății Hessische Staatsweingüter nu au fost cuprinse în planul de afaceri. Conform părții interesate, nu se exclude posibilitatea unei subvenționări încrucișate prin plata unei chirii mai reduse.

| (99) | Germania comunică în avizul său că plățile deja efectuate în legătură cu noua cramă au fost incluse în totalitate în împrumutul cu participare la profit și au fost supuse retroactiv condițiilor aplicabile acestui împrumut (a se vedea considerentul 67). În plus, s-a precizat cu exactitate că acele cheltuieli aferente spațiilor închiriate în mănăstirea Eberbach în scop administrativ și pentru vinoteca societății Hessische Staatsweingüter au fost cuprinse în totalitate în planul de afaceri (considerentul 69). Plățile previzionate pentru chirie sunt incluse în planul de afaceri. Prin urmare, Comisia este de părere că îndoielile exprimate de partea interesată au putut fi înlăturate de clarificările oferite de Germania. |
| --- | --- |

(99)

Germania comunică în avizul său că plățile deja efectuate în legătură cu noua cramă au fost incluse în totalitate în împrumutul cu participare la profit și au fost supuse retroactiv condițiilor aplicabile acestui împrumut (a se vedea considerentul 67). În plus, s-a precizat cu exactitate că acele cheltuieli aferente spațiilor închiriate în mănăstirea Eberbach în scop administrativ și pentru vinoteca societății Hessische Staatsweingüter au fost cuprinse în totalitate în planul de afaceri (considerentul 69). Plățile previzionate pentru chirie sunt incluse în planul de afaceri. Prin urmare, Comisia este de părere că îndoielile exprimate de partea interesată au putut fi înlăturate de clarificările oferite de Germania.

| (100) | Împrumutul cu participare la profit are la bază o dobândă anuală fixă de 3,7 % și participă la profitul anual (pentru descrierea detaliată a condițiilor de finanțare, a se vedea considerentele 41-44). În opinia Comisiei, aceste condiții reprezintă condițiile acceptabile pe piață pentru acest tip de investiție. De asemenea, Comisia constată că restul finanțării este asigurat printr-un împrumut bancar în condițiile pieței, ceea ce reprezintă un indicator al viabilității economice a întreprinderii. |
| --- | --- |

(100)

Împrumutul cu participare la profit are la bază o dobândă anuală fixă de 3,7 % și participă la profitul anual (pentru descrierea detaliată a condițiilor de finanțare, a se vedea considerentele 41-44). În opinia Comisiei, aceste condiții reprezintă condițiile acceptabile pe piață pentru acest tip de investiție. De asemenea, Comisia constată că restul finanțării este asigurat printr-un împrumut bancar în condițiile pieței, ceea ce reprezintă un indicator al viabilității economice a întreprinderii.

| (101) | De aceea, Comisia rămâne la opinia sa explicată în scrisoarea din 20 decembrie 2006 [K(2006) 6605 final] că împrumutul cu participare la profit ar putea fi considerat ca acordat în condițiile pieței acceptabile pentru un investitor care operează într-o economie de piață și că astfel SRL-ului nu i s-ar crea niciun avantaj. |
| --- | --- |

(101)

De aceea, Comisia rămâne la opinia sa explicată în scrisoarea din 20 decembrie 2006 [K(2006) 6605 final] că împrumutul cu participare la profit ar putea fi considerat ca acordat în condițiile pieței acceptabile pentru un investitor care operează într-o economie de piață și că astfel SRL-ului nu i s-ar crea niciun avantaj.

| (102) | Aceasta este însă de părere că finanțarea noii crame nu poate fi delimitată corespunzător de ajutoarele de stat pe care SRL-ul le-a primit anterior. Noua cramă a fost parte integrantă a planului de restructurare și trebuie considerată ca o măsură în plus în cadrul procesului de restructurare (în continuarea ștergerii datoriei și a celor două subvenții de capital). Din măsurile de restructurare adoptate de Landul Hessen în favoarea SRL-ului rezultă situația economică și financiară a SRL-ului, care îi permite să obțină un împrumut de la o bancă comercială în vederea finanțării parțiale a cramei și care trebuie apreciată în acest context. |
| --- | --- |

(102)

Aceasta este însă de părere că finanțarea noii crame nu poate fi delimitată corespunzător de ajutoarele de stat pe care SRL-ul le-a primit anterior. Noua cramă a fost parte integrantă a planului de restructurare și trebuie considerată ca o măsură în plus în cadrul procesului de restructurare (în continuarea ștergerii datoriei și a celor două subvenții de capital). Din măsurile de restructurare adoptate de Landul Hessen în favoarea SRL-ului rezultă situația economică și financiară a SRL-ului, care îi permite să obțină un împrumut de la o bancă comercială în vederea finanțării parțiale a cramei și care trebuie apreciată în acest context.

| (103) | Prin urmare, Comisia conchide că la finanțarea în valoare de 7,5 milioane EUR acordată pentru noua cramă, care a fost acordată ca împrumut cu participare la profit conform condițiilor de creditare, Landul Hessen nu a acționat ca un investitor care operează într-o economie de piață, având în vedere măsurile de restructurare aprobate anterior, și că acest împrumut cu participare la profit reprezintă astfel un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(103)

Prin urmare, Comisia conchide că la finanțarea în valoare de 7,5 milioane EUR acordată pentru noua cramă, care a fost acordată ca împrumut cu participare la profit conform condițiilor de creditare, Landul Hessen nu a acționat ca un investitor care operează într-o economie de piață, având în vedere măsurile de restructurare aprobate anterior, și că acest împrumut cu participare la profit reprezintă astfel un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (104) | S-au confirmat astfel îndoielile pe baza cărora Comisia a inițiat procedura și, de asemenea, constatările preliminare prezentate în hotărârea privind inițierea procedurii. |
| --- | --- |

(104)

S-au confirmat astfel îndoielile pe baza cărora Comisia a inițiat procedura și, de asemenea, constatările preliminare prezentate în hotărârea privind inițierea procedurii.

| (105) | Interdicția ajutoarelor de stat conform articolului 87 alineatul (1) nu exclude faptul că, pe baza excepțiilor prevăzute la alineatele (2) și (3) ale aceluiași articol, anumite tipuri de ajutoare de stat pot fi considerate compatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(105)

Interdicția ajutoarelor de stat conform articolului 87 alineatul (1) nu exclude faptul că, pe baza excepțiilor prevăzute la alineatele (2) și (3) ale aceluiași articol, anumite tipuri de ajutoare de stat pot fi considerate compatibile cu piața comună.

| (106) | Nu se poate susține că măsurile în cauză sunt de ordin social sau că acestea servesc remedierii daunelor cauzate de calamități naturale, pentru a putea invoca articolul 87 alineatul (2) litera (a) sau (b) din Tratatul CE. De asemenea, este evident că măsurile nu sunt destinate promovării dezvoltării economice a zonelor cu nivel de trai deosebit de scăzut, a proiectelor importante de interes european comun sau a culturii, respectiv a conservării patrimoniului cultural. De aceea, excepțiile prevăzute la articolul 87 alineatul (3) literele (a), (b) și (d) din Tratatul CE nu se aplică în acest caz. |
| --- | --- |

(106)

Nu se poate susține că măsurile în cauză sunt de ordin social sau că acestea servesc remedierii daunelor cauzate de calamități naturale, pentru a putea invoca articolul 87 alineatul (2) litera (a) sau (b) din Tratatul CE. De asemenea, este evident că măsurile nu sunt destinate promovării dezvoltării economice a zonelor cu nivel de trai deosebit de scăzut, a proiectelor importante de interes european comun sau a culturii, respectiv a conservării patrimoniului cultural. De aceea, excepțiile prevăzute la articolul 87 alineatul (3) literele (a), (b) și (d) din Tratatul CE nu se aplică în acest caz.

| (107) | În aplicarea excepțiilor conform articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, Comisia poate considera că ajutoarele de stat sunt compatibile cu piața comună dacă acestea promovează dezvoltarea anumitor ramuri economice sau zone economice, cu condiția ca acestea să nu modifice condițiile comerciale de o manieră care să contravină interesului comun. |
| --- | --- |

(107)

În aplicarea excepțiilor conform articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, Comisia poate considera că ajutoarele de stat sunt compatibile cu piața comună dacă acestea promovează dezvoltarea anumitor ramuri economice sau zone economice, cu condiția ca acestea să nu modifice condițiile comerciale de o manieră care să contravină interesului comun.

| (108) | În conformitate cu punctul 15 din Cadrul comunitar general pentru ajutoarele de stat în sectorul agrar și forestier 2007-2013 (13), pentru a fi compatibile cu piața comună, ajutoarele de stat trebuie să ofere un anumit stimulent sau să-l oblige pe beneficiar la o contraprestație. Măsurile unilaterale privind ajutoarele de stat care sunt destinate doar îmbunătățirii situației financiare a producătorului, dar care nu contribuie în niciun fel la dezvoltarea sectorului, vor fi considerate ajutoare de exploatare care nu sunt compatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(108)

În conformitate cu punctul 15 din Cadrul comunitar general pentru ajutoarele de stat în sectorul agrar și forestier 2007-2013 (13), pentru a fi compatibile cu piața comună, ajutoarele de stat trebuie să ofere un anumit stimulent sau să-l oblige pe beneficiar la o contraprestație. Măsurile unilaterale privind ajutoarele de stat care sunt destinate doar îmbunătățirii situației financiare a producătorului, dar care nu contribuie în niciun fel la dezvoltarea sectorului, vor fi considerate ajutoare de exploatare care nu sunt compatibile cu piața comună.

| (109) | Comisia observă că nu este clar dacă în perioada de dinainte de 2003 societatea Hessische Staatsweingüter putea fi considerată întreprindere aflată într-o situație dificilă. Este corect că suma de 541 859 EUR, pe care societatea Hessische Staatsweingüter a primit-o de la Landul Hessen în perioada 1995-2002, reprezintă un ajutor de exploatare. Acest lucru nu presupune însă în mod obligatoriu că societatea Hessische Staatsweingüter era o întreprindere cu probleme care nu ar fi fost capabilă să obțină fonduri în condițiile pieței. În plus, acoperirile ocazionale ale deficitelor erau măsuri ad hoc și nu aveau la bază un plan de restructurare. Aceste măsuri au fost aplicate cu mult înainte de decizia de restructurare. Ultima acoperire a deficitului, care a fost inclusă în suma de 541 859 EUR, a avut loc în anul 1999 (considerentul 21), în timp ce pregătirile de restructurare au început abia în anul 2001, planul de restructurare a fost elaborat abia începând cu iunie 2002, iar decizia de restructurare a fost adoptată la 10 decembrie 2002 (a se vedea descrierea restructurării de la considerentul 23 până la considerentul 38 și, în special, de la considerentul 28). De aceea, acoperirea deficitelor nu poate fi considerată ca făcând parte din procesul de restructurare, care a fost demarat de fapt la 31 decembrie 2002. |
| --- | --- |

(109)

Comisia observă că nu este clar dacă în perioada de dinainte de 2003 societatea Hessische Staatsweingüter putea fi considerată întreprindere aflată într-o situație dificilă. Este corect că suma de 541 859 EUR, pe care societatea Hessische Staatsweingüter a primit-o de la Landul Hessen în perioada 1995-2002, reprezintă un ajutor de exploatare. Acest lucru nu presupune însă în mod obligatoriu că societatea Hessische Staatsweingüter era o întreprindere cu probleme care nu ar fi fost capabilă să obțină fonduri în condițiile pieței. În plus, acoperirile ocazionale ale deficitelor erau măsuri ad hoc și nu aveau la bază un plan de restructurare. Aceste măsuri au fost aplicate cu mult înainte de decizia de restructurare. Ultima acoperire a deficitului, care a fost inclusă în suma de 541 859 EUR, a avut loc în anul 1999 (considerentul 21), în timp ce pregătirile de restructurare au început abia în anul 2001, planul de restructurare a fost elaborat abia începând cu iunie 2002, iar decizia de restructurare a fost adoptată la 10 decembrie 2002 (a se vedea descrierea restructurării de la considerentul 23 până la considerentul 38 și, în special, de la considerentul 28). De aceea, acoperirea deficitelor nu poate fi considerată ca făcând parte din procesul de restructurare, care a fost demarat de fapt la 31 decembrie 2002.

| (110) | De asemenea, acest ajutor de stat nu a avut legătură cu investiții, formare și crearea de locuri de muncă sau cu o contraprestație solicitată beneficiarului. Ajutorul de stat a avut scopul exclusiv de a consolida situația financiară a beneficiarului. |
| --- | --- |

(110)

De asemenea, acest ajutor de stat nu a avut legătură cu investiții, formare și crearea de locuri de muncă sau cu o contraprestație solicitată beneficiarului. Ajutorul de stat a avut scopul exclusiv de a consolida situația financiară a beneficiarului.

| (111) | De aceea, Comisia este de părere că acest ajutor de stat reprezintă un ajutor de exploatare care nu este compatibil cu piața comună. |
| --- | --- |

(111)

De aceea, Comisia este de părere că acest ajutor de stat reprezintă un ajutor de exploatare care nu este compatibil cu piața comună.

| (112) | Comisia își exprimă regretul că Germania nu a informat cu privire la ajutorul de stat conform articolului 88 alineatul (3), ci a ales să-l utilizeze ilegal. |
| --- | --- |

(112)

Comisia își exprimă regretul că Germania nu a informat cu privire la ajutorul de stat conform articolului 88 alineatul (3), ci a ales să-l utilizeze ilegal.

| (113) | Deoarece s-a stabilit că, în contextul măsurilor de restructurare adoptate, finanțarea acordată pentru noua cramă reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE (considerentul 103), acesta va fi identificat în cele ce urmează ca făcând parte din măsurile de restructurare. |
| --- | --- |

(113)

Deoarece s-a stabilit că, în contextul măsurilor de restructurare adoptate, finanțarea acordată pentru noua cramă reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE (considerentul 103), acesta va fi identificat în cele ce urmează ca făcând parte din măsurile de restructurare.

| (114) | În mod normal, ajutoarele pentru restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate trebuie verificate pe baza liniilor directoare comunitare din 2004 privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (14). Conform punctelor 103 și 104 din aceste linii directoare, Comisia verifică totuși ajutoarele de stat anunțate înainte de 10 octombrie 2004, cât și ajutoarele pentru salvare și restructurare neanunțate pe baza liniilor directoare în vigoare la data anunțării, respectiv la data acordării autorului de stat. |
| --- | --- |

(114)

În mod normal, ajutoarele pentru restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate trebuie verificate pe baza liniilor directoare comunitare din 2004 privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (14). Conform punctelor 103 și 104 din aceste linii directoare, Comisia verifică totuși ajutoarele de stat anunțate înainte de 10 octombrie 2004, cât și ajutoarele pentru salvare și restructurare neanunțate pe baza liniilor directoare în vigoare la data anunțării, respectiv la data acordării autorului de stat.

| (115) | Măsurile de restructurare în favoarea SRL-ului în curs de înființare au fost adoptate oficial prin Hotărârea Cabinetului din 10 decembrie 2002 (considerentele 28-33). Astfel, această dată va fi considerată data de acordare a ajutorului de stat. La această dată erau în vigoare liniile directoare comunitare din 1999 privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (15) (denumite în cele ce urmează „liniile directoare pentru restructurare”). Capitolul 3.2 al acestor linii directoare cuprinde prevederile speciale privind ajutoarele pentru restructurare. |
| --- | --- |

(115)

Măsurile de restructurare în favoarea SRL-ului în curs de înființare au fost adoptate oficial prin Hotărârea Cabinetului din 10 decembrie 2002 (considerentele 28-33). Astfel, această dată va fi considerată data de acordare a ajutorului de stat. La această dată erau în vigoare liniile directoare comunitare din 1999 privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (15) (denumite în cele ce urmează „liniile directoare pentru restructurare”). Capitolul 3.2 al acestor linii directoare cuprinde prevederile speciale privind ajutoarele pentru restructurare.

| (116) | Conform punctului 30 din liniile directoare pentru restructurare, întreprinderea trebuie considerată în dificultate pentru a putea fi luată în considerare în vederea acordării unui ajutor pentru restructurare. |
| --- | --- |

(116)

Conform punctului 30 din liniile directoare pentru restructurare, întreprinderea trebuie considerată în dificultate pentru a putea fi luată în considerare în vederea acordării unui ajutor pentru restructurare.

| (117) | Conform punctului 4 din liniile directoare pentru restructurare, Comisia consideră o întreprindere ca aflându-se în dificultate atunci când aceasta nu mai este capabilă să pună capăt pierderilor cu ajutorul propriilor mijloace financiare sau cu mijloace externe care sunt puse la dispoziție de proprietarii/acționarii sau creditorii întreprinderii, iar aceste pierderi riscă aproape sigur să ducă la prăbușirea economică a întreprinderii dacă nu intervine statul. |
| --- | --- |

(117)

Conform punctului 4 din liniile directoare pentru restructurare, Comisia consideră o întreprindere ca aflându-se în dificultate atunci când aceasta nu mai este capabilă să pună capăt pierderilor cu ajutorul propriilor mijloace financiare sau cu mijloace externe care sunt puse la dispoziție de proprietarii/acționarii sau creditorii întreprinderii, iar aceste pierderi riscă aproape sigur să ducă la prăbușirea economică a întreprinderii dacă nu intervine statul.

| (118) | În cazul de față, SRL-ul a dispus de o bază financiară solidă chiar de la momentul înființării sale la începutul anului 2003 (considerentul 32). Bilanțul de deschidere a reflectat însă situația după punerea în aplicare a majorității măsurilor de restructurare (aportul alcătuit din active, ștergerea datoriilor și prima subvenție de capital). Chiar și în aceste condiții, SRL-ul nu ar fi fost capabil să pună capăt pierderilor cu propriile mijloace financiare înainte de atingerea punctului prevăzut de break-even. Subvențiile necesare pentru acoperirea necesarului de flux de numerar în primii ani de restructurare au fost estimate la aproximativ 4,3 milioane EUR în planul de afaceri din iunie 2002 (considerentul 26). Conform modelului revizuit din septembrie 2002, ar fi fost necesare alte 3,4 milioane EUR (considerentul 27). De aceea, în ciuda capitalului social relativ puternic al SRL-ului (capital propriu în valoare totală de aproximativ 7,6 milioane EUR, care reprezintă aproximativ 91 % din suma din bilanț), era foarte probabil ca întreprinderea să nu fie capabilă să-și acopere din resurse proprii necesarul de flux de numerar până la atingerea nivelului de rentabilitate. În plus, este puțin probabil că SRL-ul ar fi beneficiat de finanțare externă pentru activitatea curentă în lipsa unei garanții a Landului Hessen. Deoarece s-a demonstrat că acele contribuții ale asociatului aferente măsurilor de restructurare nu au fost puse la dispoziție în condiții care ar fi fost acceptabile pentru un investitor care operează într-o economie de piață (considerentul 94), resursele financiare puse la dispoziție de Landul Hessen au trebuit apreciate în acest context ca prezentând un element de ajutor de stat și nu pot fi utilizate ca dovadă că întreprinderea ar fi fost capabilă să supraviețuiască fără intervenția statului. |
| --- | --- |

(118)

În cazul de față, SRL-ul a dispus de o bază financiară solidă chiar de la momentul înființării sale la începutul anului 2003 (considerentul 32). Bilanțul de deschidere a reflectat însă situația după punerea în aplicare a majorității măsurilor de restructurare (aportul alcătuit din active, ștergerea datoriilor și prima subvenție de capital). Chiar și în aceste condiții, SRL-ul nu ar fi fost capabil să pună capăt pierderilor cu propriile mijloace financiare înainte de atingerea punctului prevăzut de break-even. Subvențiile necesare pentru acoperirea necesarului de flux de numerar în primii ani de restructurare au fost estimate la aproximativ 4,3 milioane EUR în planul de afaceri din iunie 2002 (considerentul 26). Conform modelului revizuit din septembrie 2002, ar fi fost necesare alte 3,4 milioane EUR (considerentul 27). De aceea, în ciuda capitalului social relativ puternic al SRL-ului (capital propriu în valoare totală de aproximativ 7,6 milioane EUR, care reprezintă aproximativ 91 % din suma din bilanț), era foarte probabil ca întreprinderea să nu fie capabilă să-și acopere din resurse proprii necesarul de flux de numerar până la atingerea nivelului de rentabilitate. În plus, este puțin probabil că SRL-ul ar fi beneficiat de finanțare externă pentru activitatea curentă în lipsa unei garanții a Landului Hessen. Deoarece s-a demonstrat că acele contribuții ale asociatului aferente măsurilor de restructurare nu au fost puse la dispoziție în condiții care ar fi fost acceptabile pentru un investitor care operează într-o economie de piață (considerentul 94), resursele financiare puse la dispoziție de Landul Hessen au trebuit apreciate în acest context ca prezentând un element de ajutor de stat și nu pot fi utilizate ca dovadă că întreprinderea ar fi fost capabilă să supraviețuiască fără intervenția statului.

| (119) | Având în vedere cele de mai sus, SRL-ul poate fi considerat o întreprindere aflată în dificultate de la data înființării sale, conform punctului 4 din liniile directoare pentru restructurare. |
| --- | --- |

(119)

Având în vedere cele de mai sus, SRL-ul poate fi considerat o întreprindere aflată în dificultate de la data înființării sale, conform punctului 4 din liniile directoare pentru restructurare.

| (120) | Conform punctului 7 din liniile directoare pentru restructurare, întreprinderile nou-înființate nu sunt eligibile pentru ajutoare pentru restructurare, această prevedere aplicându-se și întreprinderilor a căror situație financiară inițială este precară. În orice caz, conform notei de subsol 9 din liniile directoare pentru restructurare, înființarea unei sucursale, care preia numai patrimoniul și eventual pasivul, nu va fi considerată înființare a unei noi întreprinderi. |
| --- | --- |

(120)

Conform punctului 7 din liniile directoare pentru restructurare, întreprinderile nou-înființate nu sunt eligibile pentru ajutoare pentru restructurare, această prevedere aplicându-se și întreprinderilor a căror situație financiară inițială este precară. În orice caz, conform notei de subsol 9 din liniile directoare pentru restructurare, înființarea unei sucursale, care preia numai patrimoniul și eventual pasivul, nu va fi considerată înființare a unei noi întreprinderi.

| (121) | În cazul de față, SRL-ul a fost înființat la 1 ianuarie 2003 și, la data la care au fost adoptate măsurile de restructurare, acesta s-ar încadra în definiția unei întreprinderi nou-înființate. Deși activele fixe au rămas în posesia Landului Hessen (introduse în întreprinderea cu caracter comercial) și sunt închiriate SRL-ului, activele circulante și activele imobilizate necesare exploatării în valoare totală de aproximativ 7,3 milioane EUR, cât și o serie de obligațiuni și provizioane pe termen scurt au fost transferate SRL-ului. Din această perspectivă, SRL-ul poate fi considerat o sucursală care a fost înființată doar în scopul de a prelua anumite active și pasive ale Landesbetrieb-ului. Conform opiniei Comisiei, SRL-ul cade astfel sub incidența excepției conform notei de subsol 9 din liniile directoare pentru restructurare, fiind astfel, în principiu, eligibil pentru un ajutor de restructurare conform punctului 30 din liniile directoare menționate anterior. |
| --- | --- |

(121)

În cazul de față, SRL-ul a fost înființat la 1 ianuarie 2003 și, la data la care au fost adoptate măsurile de restructurare, acesta s-ar încadra în definiția unei întreprinderi nou-înființate. Deși activele fixe au rămas în posesia Landului Hessen (introduse în întreprinderea cu caracter comercial) și sunt închiriate SRL-ului, activele circulante și activele imobilizate necesare exploatării în valoare totală de aproximativ 7,3 milioane EUR, cât și o serie de obligațiuni și provizioane pe termen scurt au fost transferate SRL-ului. Din această perspectivă, SRL-ul poate fi considerat o sucursală care a fost înființată doar în scopul de a prelua anumite active și pasive ale Landesbetrieb-ului. Conform opiniei Comisiei, SRL-ul cade astfel sub incidența excepției conform notei de subsol 9 din liniile directoare pentru restructurare, fiind astfel, în principiu, eligibil pentru un ajutor de restructurare conform punctului 30 din liniile directoare menționate anterior.

| (122) | Conform punctelor 31-34 din liniile directoare pentru restructurare, acordarea ajutorului de stat depinde de punerea în aplicare a unui plan de restructurare. Planul de restructurare, a cărui perioadă trebuie să fie cât mai scurtă posibil, trebuie să faciliteze restabilirea într-un termen corespunzător a rentabilității pe termen lung a întreprinderii pe baza evaluărilor realiste privind condițiile viitoare de funcționare. Planul de restructurare trebuie să propună o modalitate de reorganizare a întreprinderii astfel încât, după încheierea restructurării, aceasta să-și poată acoperi toate cheltuielile, inclusiv amortizarea și cheltuielile de finanțare. Rentabilitatea estimată a capitalului propriu al întreprinderii restructurate trebuie să fie suficientă pentru a putea rezista pe piață prin forțe proprii. |
| --- | --- |

(122)

Conform punctelor 31-34 din liniile directoare pentru restructurare, acordarea ajutorului de stat depinde de punerea în aplicare a unui plan de restructurare. Planul de restructurare, a cărui perioadă trebuie să fie cât mai scurtă posibil, trebuie să faciliteze restabilirea într-un termen corespunzător a rentabilității pe termen lung a întreprinderii pe baza evaluărilor realiste privind condițiile viitoare de funcționare. Planul de restructurare trebuie să propună o modalitate de reorganizare a întreprinderii astfel încât, după încheierea restructurării, aceasta să-și poată acoperi toate cheltuielile, inclusiv amortizarea și cheltuielile de finanțare. Rentabilitatea estimată a capitalului propriu al întreprinderii restructurate trebuie să fie suficientă pentru a putea rezista pe piață prin forțe proprii.

| (123) | În cazul de față, pentru pregătirea restructurării, în perioada august-noiembrie 2001, a fost elaborată o strategie („Analiza situației și perspectivele de dezvoltare”), care prezenta diferite scenarii de dezvoltare în continuare a exploatațiilor vitinivicole (considerentul 23). Pe baza acestei strategii, în iunie 2002 a fost elaborat un plan de afaceri pentru fiecare scenariu în parte. Singura opțiune strategică care ar ajuta societatea Hessische Staatsweingüter să obțină rentabilitate pe termen lung a constat în construcția unei noi crame pe domeniul Steinberg și mutarea administrației și a vinotecii la mănăstirea Eberbach. În cazul acestei opțiuni s-a pornit de la premisa că Landul Hessen va trebui să preia obligațiile acumulate rezultate din activitatea de exploatare până la sfârșitul anului 2002. Cheltuielile de investiții pentru noua cramă au fost evaluate la valoarea totală de 15 milioane EUR și vor fi finanțate parțial prin vânzarea terenurilor neutilizate în exploatare și parțial cu capital străin. Conform modelului planului de afaceri, în exercițiul financiar 2006/2007 ar fi posibilă obținerea primei marje de venit pozitive a societății Hessische Staatsweingüter, iar în exercițiul financiar 2008/2009 a primului cashflow pozitiv. Din cauza schimbărilor produse pe piață și a altor condiții, modelul financiar a trebuit revizuit în septembrie 2002 și, conform acestuia, societatea Hessische Staatsweingüter ar deveni rentabilă după o perioadă mai îndelungată decât cea prevăzută în modelul din iunie 2002. În baza hotărârii Cabinetului din 10 decembrie 2002, guvernul Landului Hessen a adoptat această opțiune strategică (considerentele 24-28). |
| --- | --- |

(123)

În cazul de față, pentru pregătirea restructurării, în perioada august-noiembrie 2001, a fost elaborată o strategie („Analiza situației și perspectivele de dezvoltare”), care prezenta diferite scenarii de dezvoltare în continuare a exploatațiilor vitinivicole (considerentul 23). Pe baza acestei strategii, în iunie 2002 a fost elaborat un plan de afaceri pentru fiecare scenariu în parte. Singura opțiune strategică care ar ajuta societatea Hessische Staatsweingüter să obțină rentabilitate pe termen lung a constat în construcția unei noi crame pe domeniul Steinberg și mutarea administrației și a vinotecii la mănăstirea Eberbach. În cazul acestei opțiuni s-a pornit de la premisa că Landul Hessen va trebui să preia obligațiile acumulate rezultate din activitatea de exploatare până la sfârșitul anului 2002. Cheltuielile de investiții pentru noua cramă au fost evaluate la valoarea totală de 15 milioane EUR și vor fi finanțate parțial prin vânzarea terenurilor neutilizate în exploatare și parțial cu capital străin. Conform modelului planului de afaceri, în exercițiul financiar 2006/2007 ar fi posibilă obținerea primei marje de venit pozitive a societății Hessische Staatsweingüter, iar în exercițiul financiar 2008/2009 a primului cashflow pozitiv. Din cauza schimbărilor produse pe piață și a altor condiții, modelul financiar a trebuit revizuit în septembrie 2002 și, conform acestuia, societatea Hessische Staatsweingüter ar deveni rentabilă după o perioadă mai îndelungată decât cea prevăzută în modelul din iunie 2002. În baza hotărârii Cabinetului din 10 decembrie 2002, guvernul Landului Hessen a adoptat această opțiune strategică (considerentele 24-28).

| (124) | Planul de afaceri din septembrie 2002 a fost din nou actualizat în februarie 2003 (și completat cu o planificare exhaustivă a profitului și pierderii) și apoi încă o dată în noiembrie 2003. Planul de afaceri din noiembrie 2003 a prevăzut un prim EBITDA (16) pozitiv deja în exercițiul financiar 2007, un prim cashflow pozitiv pentru anul 2010 și excedente anuale începând cu anul 2014. Conform informațiilor transmise, modelul financiar aflat la bază ar fi dus la o rentabilitate a capitalului (bazată pe rezultatul înainte de impozitare) de peste 3 % în anul 2016, care ar atinge un nivel de peste 7 % începând cu 2019. |
| --- | --- |

(124)

Planul de afaceri din septembrie 2002 a fost din nou actualizat în februarie 2003 (și completat cu o planificare exhaustivă a profitului și pierderii) și apoi încă o dată în noiembrie 2003. Planul de afaceri din noiembrie 2003 a prevăzut un prim EBITDA (16) pozitiv deja în exercițiul financiar 2007, un prim cashflow pozitiv pentru anul 2010 și excedente anuale începând cu anul 2014. Conform informațiilor transmise, modelul financiar aflat la bază ar fi dus la o rentabilitate a capitalului (bazată pe rezultatul înainte de impozitare) de peste 3 % în anul 2016, care ar atinge un nivel de peste 7 % începând cu 2019.

| (125) | În opinia Comisiei, planul de restructurare adoptat de guvernul Landului Hessen în decembrie 2002 permite restabilirea într-un termen corespunzător a rentabilității pe termen lung a SRL-ului pe baza evaluărilor realiste privind condițiile viitoare de funcționare. |
| --- | --- |

(125)

În opinia Comisiei, planul de restructurare adoptat de guvernul Landului Hessen în decembrie 2002 permite restabilirea într-un termen corespunzător a rentabilității pe termen lung a SRL-ului pe baza evaluărilor realiste privind condițiile viitoare de funcționare.

| (126) | De asemenea, Comisia este de părere că rentabilitatea estimată a capitalului propriu al întreprinderii restructurate este suficientă pentru a putea rezista pe piață prin forțe proprii. În acest context, Comisia face referire și la avizul Hoffmann pus la dispoziție de autoritățile Landului Hessen. Acest aviz prevede o rentabilitate a capitalului propriu de aproximativ 2 % până la 3 % pentru exploatațiile vitivinicole asemănătoare societății Hessische Staatsweingüter. De asemenea, avizul Hoffmann estimează că perioada necesară pentru atingerea punctului de break-even în cazul restructurării exploatațiilor viticole sau a investițiilor pe termen lung de mare amploare este de minimum 10 ani și în medie de 10 până la 15 ani (considerentele 35-37). Conform datelor transmise, planul de afaceri din februarie 2003 a fost verificat de KPMG și a fost apreciat ca fiind extrem de conservator, mai exact acesta a fost alcătuit pe baza scenariului celui mai pesimist (considerentul 38). |
| --- | --- |

(126)

De asemenea, Comisia este de părere că rentabilitatea estimată a capitalului propriu al întreprinderii restructurate este suficientă pentru a putea rezista pe piață prin forțe proprii. În acest context, Comisia face referire și la avizul Hoffmann pus la dispoziție de autoritățile Landului Hessen. Acest aviz prevede o rentabilitate a capitalului propriu de aproximativ 2 % până la 3 % pentru exploatațiile vitivinicole asemănătoare societății Hessische Staatsweingüter. De asemenea, avizul Hoffmann estimează că perioada necesară pentru atingerea punctului de break-even în cazul restructurării exploatațiilor viticole sau a investițiilor pe termen lung de mare amploare este de minimum 10 ani și în medie de 10 până la 15 ani (considerentele 35-37). Conform datelor transmise, planul de afaceri din februarie 2003 a fost verificat de KPMG și a fost apreciat ca fiind extrem de conservator, mai exact acesta a fost alcătuit pe baza scenariului celui mai pesimist (considerentul 38).

| (127) | În plus, Comisia este de părere că planul de restructurare trebuie să propună o modalitate de reorganizare a întreprinderii astfel încât, după încheierea restructurării, aceasta să-și poată acoperi toate cheltuielile, inclusiv amortizarea și cheltuielile de finanțare, iar rentabilitatea sa să poată fi restabilită (considerentul 30). |
| --- | --- |

(127)

În plus, Comisia este de părere că planul de restructurare trebuie să propună o modalitate de reorganizare a întreprinderii astfel încât, după încheierea restructurării, aceasta să-și poată acoperi toate cheltuielile, inclusiv amortizarea și cheltuielile de finanțare, iar rentabilitatea sa să poată fi restabilită (considerentul 30).

| (128) | Astfel, planul de restructurare aflat la bază este în conformitate cu prevederile de la punctele 31-34 din liniile directoare pentru restructurare. |
| --- | --- |

(128)

Astfel, planul de restructurare aflat la bază este în conformitate cu prevederile de la punctele 31-34 din liniile directoare pentru restructurare.

| (129) | Conform punctelor 35-39 din liniile directoare pentru restructurare, este necesar să se adopte măsuri pentru a atenua pe cât posibil consecințele negative ale ajutorului de stat asupra concurenței, aceste măsuri luându-se de cele mai multe ori prin limitarea prezenței întreprinderii pe piața sa sau pe piețele sale după încheierea etapei de restructurare. Dacă însă cota întreprinderii pe piața relevantă este nesemnificativă, Comisia pornește de la premisa că nu se produc denaturări excesive ale concurenței (a se vedea punctul 36 din liniile directoare pentru restructurare). |
| --- | --- |

(129)

Conform punctelor 35-39 din liniile directoare pentru restructurare, este necesar să se adopte măsuri pentru a atenua pe cât posibil consecințele negative ale ajutorului de stat asupra concurenței, aceste măsuri luându-se de cele mai multe ori prin limitarea prezenței întreprinderii pe piața sa sau pe piețele sale după încheierea etapei de restructurare. Dacă însă cota întreprinderii pe piața relevantă este nesemnificativă, Comisia pornește de la premisa că nu se produc denaturări excesive ale concurenței (a se vedea punctul 36 din liniile directoare pentru restructurare).

| (130) | Conform informațiilor furnizate, societatea Hessische Staatsweingüter este cea mai mare exploatație vitivinicolă a Germaniei, având o suprafață viticolă de aproximativ 190 ha. Volumul vânzărilor SRL-ului a fost estimat în planul de afaceri din iunie 2002 la aproximativ 1 milion de litri anual. Conform informațiilor, începând cu anul 2003, societatea Hessische Staatsweingüter a produs în special soiul Riesling. La nivelul UE (UE-25), în 2002/2003 s-au produs în total aproximativ 15,6 miliarde litri de vin (17). Ponderea societății Hessische Staatsweingüter a fost de mai puțin de 0,01 % din totalul producției. Conform informațiilor autorităților Landului Hessen, suprafața totală cultivată cu soiul Riesling în Uniunea Europeană este de 26 413 ha (cea mai mare parte a suprafeței, 21 197 ha, aflându-se în Germania). Societatea Hessische Staatsweingüter deține o suprafață viticolă de aproximativ 190 ha, având astfel o pondere de aproximativ 0,7 % din totalul suprafeței cultivate cu Riesling din Uniunea Europeană. Având în vedere cele de mai sus, se poate afirma că ponderea sa pe piață este nesemnificativă și că în cazul de față se poate face excepție de la măsurile compensatorii stabilite. |
| --- | --- |

(130)

Conform informațiilor furnizate, societatea Hessische Staatsweingüter este cea mai mare exploatație vitivinicolă a Germaniei, având o suprafață viticolă de aproximativ 190 ha. Volumul vânzărilor SRL-ului a fost estimat în planul de afaceri din iunie 2002 la aproximativ 1 milion de litri anual. Conform informațiilor, începând cu anul 2003, societatea Hessische Staatsweingüter a produs în special soiul Riesling. La nivelul UE (UE-25), în 2002/2003 s-au produs în total aproximativ 15,6 miliarde litri de vin (17). Ponderea societății Hessische Staatsweingüter a fost de mai puțin de 0,01 % din totalul producției. Conform informațiilor autorităților Landului Hessen, suprafața totală cultivată cu soiul Riesling în Uniunea Europeană este de 26 413 ha (cea mai mare parte a suprafeței, 21 197 ha, aflându-se în Germania). Societatea Hessische Staatsweingüter deține o suprafață viticolă de aproximativ 190 ha, având astfel o pondere de aproximativ 0,7 % din totalul suprafeței cultivate cu Riesling din Uniunea Europeană. Având în vedere cele de mai sus, se poate afirma că ponderea sa pe piață este nesemnificativă și că în cazul de față se poate face excepție de la măsurile compensatorii stabilite.

| (131) | Conform posibilității prevăzute la punctul 42 subpunctul (iii) din liniile directoare pentru restructurare, Comisia pornește însă de la premisa că societatea Hessische Staatsweingüter nu va mai beneficia de alte ajutoare de stat pe parcursul etapei de restructurare (mai exact, conform planului de afaceri actualizat în noiembrie 2003, până în anul 2014). |
| --- | --- |

(131)

Conform posibilității prevăzute la punctul 42 subpunctul (iii) din liniile directoare pentru restructurare, Comisia pornește însă de la premisa că societatea Hessische Staatsweingüter nu va mai beneficia de alte ajutoare de stat pe parcursul etapei de restructurare (mai exact, conform planului de afaceri actualizat în noiembrie 2003, până în anul 2014).

| (132) | În conformitate cu punctele 40 și 41 din liniile directoare pentru restructurare, valoarea și intensitatea ajutorului trebuie limitate la minimul absolut necesar pentru restructurare. De aceea, beneficiarii ajutorului trebuie să contribuie semnificativ la punerea în aplicare a planului de restructurare cu resurse proprii, chiar prin vânzarea de active, dacă acestea nu sunt indispensabile pentru continuarea funcționării întreprinderii, sau cu finanțare externă acordată conform condițiilor pieței. Ajutorul de stat nu va îmbrăca forma sau valoarea care să ofere întreprinderii lichidități excesive pe care aceasta le-ar putea utiliza în scopuri agresive sau de denaturare a concurenței în domenii de activitate care nu sunt vizate de procesul de restructurare. Ajutorul nu va fi utilizat pentru finanțarea noilor investiții care nu sunt absolut necesare pentru restabilirea rentabilității întreprinderii. Comisiei trebuie să i se facă dovada că ajutorul servește exclusiv restabilirii rentabilității și că beneficiarului ajutorului nu i se oferă posibilitatea de a-și extinde capacitățile de producție pe parcursul punerii în aplicare a planului de restructurare, cu excepția cazului în care acest lucru este absolut necesar în vederea restabilirii rentabilității întreprinderii, iar concurența nu este denaturată. |
| --- | --- |

(132)

În conformitate cu punctele 40 și 41 din liniile directoare pentru restructurare, valoarea și intensitatea ajutorului trebuie limitate la minimul absolut necesar pentru restructurare. De aceea, beneficiarii ajutorului trebuie să contribuie semnificativ la punerea în aplicare a planului de restructurare cu resurse proprii, chiar prin vânzarea de active, dacă acestea nu sunt indispensabile pentru continuarea funcționării întreprinderii, sau cu finanțare externă acordată conform condițiilor pieței. Ajutorul de stat nu va îmbrăca forma sau valoarea care să ofere întreprinderii lichidități excesive pe care aceasta le-ar putea utiliza în scopuri agresive sau de denaturare a concurenței în domenii de activitate care nu sunt vizate de procesul de restructurare. Ajutorul nu va fi utilizat pentru finanțarea noilor investiții care nu sunt absolut necesare pentru restabilirea rentabilității întreprinderii. Comisiei trebuie să i se facă dovada că ajutorul servește exclusiv restabilirii rentabilității și că beneficiarului ajutorului nu i se oferă posibilitatea de a-și extinde capacitățile de producție pe parcursul punerii în aplicare a planului de restructurare, cu excepția cazului în care acest lucru este absolut necesar în vederea restabilirii rentabilității întreprinderii, iar concurența nu este denaturată.

| (133) | La pregătirea planului de restructurare au fost avute în vedere trei opțiuni strategice, și anume restaurarea treptată a vechilor spații din Eltville, construirea unei noi crame în Eltville și construirea unei noi crame pe domeniul Steinberg (considerentele 24-26). Comisia admite că singura opțiune strategică, care ar contribui la rentabilizarea pe termen lung a societății Hessische Staatsweingüter, este reprezentată de construirea unei noi crame pe domeniul Steinberg și mutarea administrației societății Hessische Staatsweingüter și a vinotecii sale la mănăstirea Eberbach (considerentul 26). Conform informațiilor furnizate, cu ajutorul noii crame, societatea Hessische Staatsweingüter ar putea produce vinuri roșii de calitate superioară. Prin urmare, Comisia este de părere că extinderea capacității de producție prevăzută în planul de restructurare este necesară pentru restabilirea rentabilității întreprinderii. De asemenea, Comisia este de părere că ajutorul se limitează la nivelul absolut necesar restructurării. La înființarea sa la 1 ianuarie 2003, SRL-ul a primit un prim aport de capital în valoare de 1 milion EUR. Conform bilanțului prezentat, aceasta a beneficiat în plus de lichidități de aproximativ 538 000 EUR. Conform planului de afaceri, SRL-ul va obține pentru prima dată un flux de numerar pozitiv abia în exercițiul financiar 2008/2009. Subvențiile necesare pentru acoperirea necesarului de flux de numerar în primii ani de funcționare ai SRL-ului au fost evaluate la valoarea totală de 4,3 până la 7,7 milioane EUR. Astfel se poate constata că, în ciuda primului aport de capital, întreprinderea nu a dispus de lichidități excesive pe care le-ar fi putut utiliza în mod agresiv și în scopul denaturării concurenței în domenii de activitate nevizate de procesul de restructurare. |
| --- | --- |

(133)

La pregătirea planului de restructurare au fost avute în vedere trei opțiuni strategice, și anume restaurarea treptată a vechilor spații din Eltville, construirea unei noi crame în Eltville și construirea unei noi crame pe domeniul Steinberg (considerentele 24-26). Comisia admite că singura opțiune strategică, care ar contribui la rentabilizarea pe termen lung a societății Hessische Staatsweingüter, este reprezentată de construirea unei noi crame pe domeniul Steinberg și mutarea administrației societății Hessische Staatsweingüter și a vinotecii sale la mănăstirea Eberbach (considerentul 26). Conform informațiilor furnizate, cu ajutorul noii crame, societatea Hessische Staatsweingüter ar putea produce vinuri roșii de calitate superioară. Prin urmare, Comisia este de părere că extinderea capacității de producție prevăzută în planul de restructurare este necesară pentru restabilirea rentabilității întreprinderii. De asemenea, Comisia este de părere că ajutorul se limitează la nivelul absolut necesar restructurării. La înființarea sa la 1 ianuarie 2003, SRL-ul a primit un prim aport de capital în valoare de 1 milion EUR. Conform bilanțului prezentat, aceasta a beneficiat în plus de lichidități de aproximativ 538 000 EUR. Conform planului de afaceri, SRL-ul va obține pentru prima dată un flux de numerar pozitiv abia în exercițiul financiar 2008/2009. Subvențiile necesare pentru acoperirea necesarului de flux de numerar în primii ani de funcționare ai SRL-ului au fost evaluate la valoarea totală de 4,3 până la 7,7 milioane EUR. Astfel se poate constata că, în ciuda primului aport de capital, întreprinderea nu a dispus de lichidități excesive pe care le-ar fi putut utiliza în mod agresiv și în scopul denaturării concurenței în domenii de activitate nevizate de procesul de restructurare.

| (134) | Noua cramă, care necesită un volum total al investițiilor de aproximativ 15 milioane EUR, va fi finanțată parțial prin împrumutul cu participare la profit în valoare de 7,5 milioane EUR. Restul finanțării pentru noua cramă va fi asigurat printr-un credit obținut de la o bancă comercială (considerentul 49). Comisia reține că acest credit reprezintă o contribuție proprie semnificativă. În cazul de față, se consideră că sunt respectate prevederile de la punctele 40 și 41 din liniile directoare pentru restructurare. |
| --- | --- |

(134)

Noua cramă, care necesită un volum total al investițiilor de aproximativ 15 milioane EUR, va fi finanțată parțial prin împrumutul cu participare la profit în valoare de 7,5 milioane EUR. Restul finanțării pentru noua cramă va fi asigurat printr-un credit obținut de la o bancă comercială (considerentul 49). Comisia reține că acest credit reprezintă o contribuție proprie semnificativă. În cazul de față, se consideră că sunt respectate prevederile de la punctele 40 și 41 din liniile directoare pentru restructurare.

| (135) | Conform punctului 43 din liniile directoare pentru restructurare, întreprinderea trebuie să pună în aplicare integral planul de restructurare. |
| --- | --- |

(135)

Conform punctului 43 din liniile directoare pentru restructurare, întreprinderea trebuie să pună în aplicare integral planul de restructurare.

| (136) | În opinia Comisiei, această condiție a fost îndeplinită. Conform informațiilor transmise, în primii doi ani de activitate, SRL-ul a depășit clar cifra de afaceri și profitul planificat. După înființarea SRL-ul și primul aport de capital, Landul Hessen a mai acordat doar un aport de capital în valoare de 1,225 milioane EUR (considerentul 33). Noua cramă (cheltuieli de investiții estimate la un total de 15 milioane EUR) va fi finanțată parțial printr-un împrumut cu participare la profit pus la dispoziție de land cu o dobândă minimă fixă garantată (considerentele 40-45) și parțial printr-un împrumut acordat de o bancă comercială (considerentul 49). Administrația și vinoteca vor fi mutate în spații din incinta mănăstirii Eberbach. |
| --- | --- |

(136)

În opinia Comisiei, această condiție a fost îndeplinită. Conform informațiilor transmise, în primii doi ani de activitate, SRL-ul a depășit clar cifra de afaceri și profitul planificat. După înființarea SRL-ul și primul aport de capital, Landul Hessen a mai acordat doar un aport de capital în valoare de 1,225 milioane EUR (considerentul 33). Noua cramă (cheltuieli de investiții estimate la un total de 15 milioane EUR) va fi finanțată parțial printr-un împrumut cu participare la profit pus la dispoziție de land cu o dobândă minimă fixă garantată (considerentele 40-45) și parțial printr-un împrumut acordat de o bancă comercială (considerentul 49). Administrația și vinoteca vor fi mutate în spații din incinta mănăstirii Eberbach.

| (137) | În conformitate cu punctul 48 din liniile directoare pentru restructurare, ajutoarele de restructurare se pot acorda numai o dată la zece ani (calculat de la încheierea etapei de restructurare sau de la suspendarea punerii în aplicare a planului), pentru a evita sprijinirea abuzivă a întreprinderilor. Conform punctului 49 din liniile directoare menționate anterior, schimbarea raportului de proprietate asupra întreprinderii ulterior aprobării unui ajutor de stat nu afectează în niciun fel aplicabilitatea acestei reguli. |
| --- | --- |

(137)

În conformitate cu punctul 48 din liniile directoare pentru restructurare, ajutoarele de restructurare se pot acorda numai o dată la zece ani (calculat de la încheierea etapei de restructurare sau de la suspendarea punerii în aplicare a planului), pentru a evita sprijinirea abuzivă a întreprinderilor. Conform punctului 49 din liniile directoare menționate anterior, schimbarea raportului de proprietate asupra întreprinderii ulterior aprobării unui ajutor de stat nu afectează în niciun fel aplicabilitatea acestei reguli.

| (138) | În opinia Comisiei, în situația de față a fost respectat principiul „prima și ultima dată”, deoarece societatea Hessische Staatsweingüter nu a mai beneficiat de alt ajutor pentru salvare sau restructurare în ultimii zece ani. Astfel cum s-a menționat la considerentul 109, Comisia nu a constatat că societatea Hessische Staatsweingüter a fost considerată întreprindere aflată în dificultate pe vremea când aceasta făcea încă parte din administrația centrală și ulterior când era condusă ca Landesbetrieb. Mai mult, acoperirile ocazionale ale excedentelor din perioada 1995-2002 au reprezentat numai ajutoare de exploatare neautorizate (considerentul 111). |
| --- | --- |

(138)

În opinia Comisiei, în situația de față a fost respectat principiul „prima și ultima dată”, deoarece societatea Hessische Staatsweingüter nu a mai beneficiat de alt ajutor pentru salvare sau restructurare în ultimii zece ani. Astfel cum s-a menționat la considerentul 109, Comisia nu a constatat că societatea Hessische Staatsweingüter a fost considerată întreprindere aflată în dificultate pe vremea când aceasta făcea încă parte din administrația centrală și ulterior când era condusă ca Landesbetrieb. Mai mult, acoperirile ocazionale ale excedentelor din perioada 1995-2002 au reprezentat numai ajutoare de exploatare neautorizate (considerentul 111).

| (139) | Prin urmare, Comisia este de părere că măsurile de restructurare adoptate de Landul Hessen în favoarea societății Hessische Staatsweingüter sunt în conformitate cu prevederile în vigoare ale liniilor directoare comunitare din 1999 privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, fiind astfel compatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(139)

Prin urmare, Comisia este de părere că măsurile de restructurare adoptate de Landul Hessen în favoarea societății Hessische Staatsweingüter sunt în conformitate cu prevederile în vigoare ale liniilor directoare comunitare din 1999 privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, fiind astfel compatibile cu piața comună.

| (140) | Comisia își exprimă regretul că Germania nu a informat cu privire la ajutorul de stat conform articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE, ci a ales să-l utilizeze ilegal. |
| --- | --- |

(140)

Comisia își exprimă regretul că Germania nu a informat cu privire la ajutorul de stat conform articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE, ci a ales să-l utilizeze ilegal.

VI.   CONCLUZIE

| (141) | Comisia constată că Germania a adoptat ilegal măsuri pentru a acorda societății Hessische Staatsweingüter ajutor sub formă de acoperire continuă a deficitelor în valoare 541 859 EUR cu încălcarea prevederilor articolelor 87 și 88 din Tratatul CE. Atât întreprinderea cu caracter comercial, cât și SRL-ul au beneficiat de pe urma acestor ajutoare. În ceea ce privește particularitățile acestui caz, se poate constata că avantajul obținut este legat de patrimoniul întreprinderii preluat de la fostul Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter. |
| --- | --- |

(141)

Comisia constată că Germania a adoptat ilegal măsuri pentru a acorda societății Hessische Staatsweingüter ajutor sub formă de acoperire continuă a deficitelor în valoare 541 859 EUR cu încălcarea prevederilor articolelor 87 și 88 din Tratatul CE. Atât întreprinderea cu caracter comercial, cât și SRL-ul au beneficiat de pe urma acestor ajutoare. În ceea ce privește particularitățile acestui caz, se poate constata că avantajul obținut este legat de patrimoniul întreprinderii preluat de la fostul Landesbetrieb Hessische Staatsweingüter.

| (142) | De asemenea, Comisia constată că măsurile de restructurare adoptate de Landul Hessen în favoarea SRL-ului reprezintă un ajutor de stat compatibil cu Tratatul CE, |
| --- | --- |

(142)

De asemenea, Comisia constată că măsurile de restructurare adoptate de Landul Hessen în favoarea SRL-ului reprezintă un ajutor de stat compatibil cu Tratatul CE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat în valoare de 541 859 EUR, pe care Germania l-a acordat ilegal societății Hessische Staatsweingüter în perioada 1995-2002 cu încălcarea prevederilor articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE, nu este compatibil cu piața comună.

Este compatibil cu piața comună ajutorul de stat acordat ilegal de Germania societății Hessische Staatsweingüter GmbH Kloster Eberbach în perioada de după 2002 sub formă de măsuri de restructurare cu încălcarea prevederilor articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE.

Articolul 2

(1)   Germania solicită întreprinderii cu caracter comercial și societății Hessische Staatsweingüter GmbH mănăstirea Eberbach restituirea ajutorului menționat la articolul 1 alineatul (1) proporțional cu ajutorul primit.

(2)   Suma care trebuie recuperată include dobânzile calculate începând cu plata ajutorului și până la restituirea efectivă a sumei.

(3)   Dobânzile sunt calculate conform prevederilor capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (18) prin aplicarea formulei dobânzii compuse.

Articolul 3

(1)   Se solicită restituirea imediată a ajutorului menționat la articolul 1 alineatul (1).

(2)   Germania garantează că această decizie va fi pusă în aplicare în termen de patru luni de la comunicare.

Articolul 4

(1)   În termen de două luni de la comunicarea prezentei decizii, Germania va transmite Comisiei următoarele informații:

| — | suma totală (suma de restituit și dobânda), care va fi solicitată spre restituire fiecărui beneficiar; |
| --- | --- |

—

suma totală (suma de restituit și dobânda), care va fi solicitată spre restituire fiecărui beneficiar;

| — | descrierea amănunțită a măsurilor luate și avute în vedere pentru punerea în aplicare a prezentei decizii; |
| --- | --- |

—

descrierea amănunțită a măsurilor luate și avute în vedere pentru punerea în aplicare a prezentei decizii;

| — | documentele prin care beneficiarilor li s-a solicitat restituirea ajutorului de stat. |
| --- | --- |

—

documentele prin care beneficiarilor li s-a solicitat restituirea ajutorului de stat.

(2)   Germania va informa Comisia cu privire la derularea măsurilor sale pentru punerea în aplicare a prezentei decizii până la încheierea procesului de restituire a ajutorului menționat la articolul 1 alineatul (1). La solicitarea Comisiei, Germania va prezenta neîntârziat informații cu privire la măsurile luate și avute în vedere pentru punerea în aplicare a prezentei decizii. De asemenea, Germania va transmite informații detaliate cu privire la sumele aferente ajutorului și dobânzilor pe care beneficiarii le-au restituit deja.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 20 mai 2008.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 19, 27.1.2007, p. 2.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  Earnings before interest, tax, depreciation and amortization (rezultat înainte de dobândă, impozitare, depreciere și amortizare).

3

(4)  În planul de afaceri prezentat, în vederea calculării fluxului de numerar, excedentul/deficitul anual a fost rectificat numai cu amortizările cu titlu de cheltuieli altele decât în numerar.

4

(5)  Prevedere conform căreia banca poate solicita garanții bancare (suplimentare) pentru împrumut, dacă participarea Landului Hessen la societatea Hessische Staatsweingüter GmbH scade sub 51 %.

5

(6)  JO L 179, 14.7.1999, p. 1.

6

(7)  A se vederea în special Hotărârea Curții de Justiție din 13 iulie 1988, cauza 102/87, Franța/Comisie, Rep. 1988, p. 4067.

7

(8)  Comerțul intracomunitar de vinuri are un rulaj extrem de ridicat. Aproximativ 20 % din totalul vinului produs în UE-25 este tranzacționat intern. În anul 2005, aproximativ 37,1 milioane hl (intrări) și 38,8 milioane hl (ieșiri) au făcut obiectul comerțului intracomunitar (UE-25). În 2004/2005 Germania avea o pondere de aproximativ 5,5 % din producția totală de vin a UE-25 (Sursa: Eurostat).

8

Sursa:

(9)  A se vedea Comunicarea Comisiei privind aplicarea articolelor 92 și 93 (în prezent, articolele 87 și 88) din Tratatul CEE și a articolului 5 din Directiva 80/723/CEE a Comisiei privind întreprinderile publice care operează în industria prelucrătoare (JO C 307, 13.11.1993, p. 4).

9

(10)  Rep. 1987, p. 2599.

10

(11)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

11

(12)  Conform Hotărârii Tribunalului de Primă Instanță în cauza T 11/95 (BP Chemicals Limited/Comisie, Rep. 1998, p. II-3235), situația în care o întreprindere publică și-a creditat sucursala cu o contribuție sub formă de „ajutor de stat” nu exclude a priori posibilitatea ca o contribuție ulterioară să îndeplinească criteriul investitorului care operează într-o economie de piață, cu condiția ca această contribuție să fie delimitată corespunzător de primele contribuții și să poată fi considerată ca investiție de sine stătătoare (a se vedea punctul 170 al hotărârii). La punctul 171 al Hotărârii BP-Chemicals, instanța își exprimă opinia că succesiunea temporală a contribuțiilor la capital, scopul acestora și situația sucursalei la data la care au fost adoptate deciziile de efectuare a fiecăreia dintre aceste contribuții fac parte dintre aspectele principale ale unei astfel de verificări.

12

a priori

(13)  JO C 319, 27.12.2006, p. 1.

13

(14)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

14

(15)  JO C 288, 9.10.1999, p. 2.

15

(16)  Earnings before interest, tax, depreciation and amortization (rezultat înainte de dobândă, impozitare, depreciere și amortizare).

16

(17)  Sursa: Eurostat.

17

Sursa:

(18)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1.

18

---