# Uradni list L 185/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.185.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 185 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5317. julij 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.185.slv

Uradni list

Evropske unije

L 185

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5317. julij 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 28 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji zvočnih signalnih naprav in motornih vozil glede na dajanje zvočnih signalov | 1 |
| | * | Pravilnik št. 31 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo sealed-beam žarometov motornih vozil (SB-žarometov) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen | 15 |
| | * | Pravilnik št. 93 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo: I. naprav za zaščito pred podletom od spredaj – II. vozil glede na namestitev naprave homologiranega tipa za zaščito pred podletom od spredaj – III. vozil glede na njihovo zaščito pred podletom od spredaj | 56 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 28 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji zvočnih signalnih naprav in motornih vozil glede na dajanje zvočnih signalov

1

*

Pravilnik št. 31 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo sealed-beam žarometov motornih vozil (SB-žarometov) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen

15

*

Pravilnik št. 93 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo: I. naprav za zaščito pred podletom od spredaj – II. vozil glede na namestitev naprave homologiranega tipa za zaščito pred podletom od spredaj – III. vozil glede na njihovo zaščito pred podletom od spredaj

56

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 17.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 28 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji zvočnih signalnih naprav in motornih vozil glede na dajanje zvočnih signalov

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 3 k prvotni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 28. december 2000

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

I.   ZVOČNE SIGNALNE NAPRAVE

| 2. | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sprememba tipa zvočne signalne naprave in razširitev homologacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

10.

II.   ZVOČNI SIGNALI PRI MOTORNIH VOZILIH

| 11. | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

11.

| 12. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

12.

| 13. | Homologacija |
| --- | --- |

13.

| 14. | Specifikacije |
| --- | --- |

14.

| 15. | Sprememba tipa vozila in razširitev homologacije |
| --- | --- |

15.

| 16. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

17.

| 18. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

18.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Sporočilo o podeljeni (razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali popolnem prenehanju proizvodnje) tipa zvočne signalne naprave za motorna vozila v skladu s Pravilnikom št. 28. |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Sporočilo o podeljeni (razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali popolnem prenehanju proizvodnje) tipa vozila glede na dajanje zvočnih signalov v skladu s Pravilnikom št. 28. |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 3 – | I. | Homologacijska oznaka zvočne signalne naprave |
| --- | --- | --- |

Priloga 3 –

I.

Homologacijska oznaka zvočne signalne naprave

| II. | Homologacijska oznaka vozila glede na dajanje zvočnih signalov |
| --- | --- |

II.

Homologacijska oznaka vozila glede na dajanje zvočnih signalov

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za:

| 1.1 | zvočne signalne naprave (ZSN) (1), ki delujejo na enosmerni ali izmenični tok oz. stisnjen zrak in so namenjene vgradnji v motorna vozila kategorij L3 do 5, M in N, razen koles z motorjem (kategoriji L1 in L2) (2), |
| --- | --- |

1.1

zvočne signalne naprave (ZSN) (1), ki delujejo na enosmerni ali izmenični tok oz. stisnjen zrak in so namenjene vgradnji v motorna vozila kategorij L3 do 5, M in N, razen koles z motorjem (kategoriji L1 in L2) (2),

| 1.2 | zvočne signale (3) za vsa motorna vozila, razen motornih koles. |
| --- | --- |

1.2

zvočne signale (3) za vsa motorna vozila, razen motornih koles.

I.   ZVOČNE SIGNALNE NAPRAVE

2.   OPREDELITVE

Za namene tega pravilnika pomenijo zvočne signalne naprave (ZSN) različnih „tipov“ naprave, ki se med seboj razlikujejo na primer glede na:

| 2.1 | tovarniško ali blagovno znamko; |
| --- | --- |

2.1

tovarniško ali blagovno znamko;

| 2.2 | načela obratovanja; |
| --- | --- |

2.2

načela obratovanja;

| 2.3 | tip električnega napajanja (enosmerni ali izmenični tok); |
| --- | --- |

2.3

tip električnega napajanja (enosmerni ali izmenični tok);

| 2.4 | zunanjo obliko ogrodja; |
| --- | --- |

2.4

zunanjo obliko ogrodja;

| 2.5 | obliko in dimenzije membrane/membran; |
| --- | --- |

2.5

obliko in dimenzije membrane/membran;

| 2.6 | obliko ali vrsto zvočnega izhoda/zvočnih izhodov; |
| --- | --- |

2.6

obliko ali vrsto zvočnega izhoda/zvočnih izhodov;

| 2.7 | nazivno zvočno frekvenco ali nazivne zvočne frekvence; |
| --- | --- |

2.7

nazivno zvočno frekvenco ali nazivne zvočne frekvence;

| 2.8 | nazivno napajalno napetost; |
| --- | --- |

2.8

nazivno napajalno napetost;

| 2.9 | za naprave, ki jih neposredno napaja zunanji vir stisnjenega zraka, nazivni obratovalni tlak. |
| --- | --- |

2.9

za naprave, ki jih neposredno napaja zunanji vir stisnjenega zraka, nazivni obratovalni tlak.

| 2.10 | ZSN je namenjena predvsem za:






  2.10.1 | motorna kolesa z močjo, enako ali manjšo od 7kW (razred I); |
| --- | --- | --- |

2.10

ZSN je namenjena predvsem za:

2.10.1

motorna kolesa z močjo, enako ali manjšo od 7kW (razred I);

| 2.10.2 | vozila kategorij M in N ter motorna kolesa z močjo nad 7 kW (razred II). |
| --- | --- |

2.10.2

vozila kategorij M in N ter motorna kolesa z močjo nad 7 kW (razred II).

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 3.1. | Vlogo za podelitev homologacije tipa zvočne signalne naprave vloži lastnik tovarniške ali blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik. |
| --- | --- |

3.1.

Vlogo za podelitev homologacije tipa zvočne signalne naprave vloži lastnik tovarniške ali blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti z naslednjimi podatki:






  3.2.1 | opis tipa zvočne signalne naprave, s posebnim poudarkom na točkah, omenjenih v odstavku 2; |
| --- | --- | --- |

3.2

Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti z naslednjimi podatki:

3.2.1

opis tipa zvočne signalne naprave, s posebnim poudarkom na točkah, omenjenih v odstavku 2;

| 3.2.2 | risba, ki med drugim prikazuje prečni prerez signalne naprave; |
| --- | --- |

3.2.2

risba, ki med drugim prikazuje prečni prerez signalne naprave;

| 3.2.3 | seznam sestavnih delov, uporabljenih v proizvodnji, z ustreznimi oznakami in navedbo uporabljenih materialov; |
| --- | --- |

3.2.3

seznam sestavnih delov, uporabljenih v proizvodnji, z ustreznimi oznakami in navedbo uporabljenih materialov;

| 3.2.4 | podrobne risbe vseh sestavnih delov, uporabljenih v proizvodnji. Risbe prikazujejo predvideno mesto za številko homologacije glede na krog homologacijske oznake. |
| --- | --- |

3.2.4

podrobne risbe vseh sestavnih delov, uporabljenih v proizvodnji. Risbe prikazujejo predvideno mesto za številko homologacije glede na krog homologacijske oznake.

| 3.3 | Razen tega se vlogi za homologacijo priložita dva vzorca tipa signalne naprave. |
| --- | --- |

3.3

Razen tega se vlogi za homologacijo priložita dva vzorca tipa signalne naprave.

| 3.4 | Pred podelitvijo homologacije pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

3.4

Pred podelitvijo homologacije pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.

4.   OZNAKE

| 4.1 | Vzorci zvočnih signalnih naprav, predloženi v homologacijo, se opremijo s tovarniško ali blagovno znamko proizvajalca; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.1

Vzorci zvočnih signalnih naprav, predloženi v homologacijo, se opremijo s tovarniško ali blagovno znamko proizvajalca; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

| 4.2 | Na vsakem vzorcu je dovolj prostora za homologacijsko oznako; ta prostor je označen na risbi iz odstavka 3.2.2. |
| --- | --- |

4.2

Na vsakem vzorcu je dovolj prostora za homologacijsko oznako; ta prostor je označen na risbi iz odstavka 3.2.2.

5.   HOMOLOGACIJA

| 5.1 | Če vzorci, predloženi v homologacijo, izpolnjujejo določbe iz odstavkov 6 in 7 spodaj, se homologacija tega tipa signalne naprave podeli. |
| --- | --- |

5.1

Če vzorci, predloženi v homologacijo, izpolnjujejo določbe iz odstavkov 6 in 7 spodaj, se homologacija tega tipa signalne naprave podeli.

| 5.2 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00 za Pravilnik v njegovi izvirni obliki) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti te številke drugemu tipu zvočne signalne naprave. |
| --- | --- |

5.2

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00 za Pravilnik v njegovi izvirni obliki) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti te številke drugemu tipu zvočne signalne naprave.

| 5.3 | Ista številka homologacije se lahko dodeli za tipe zvočne varnostne naprave, ki se razlikujejo le v nazivni napetosti, nazivni frekvenci ali nazivnih frekvencah in, pri napravah iz odstavka 2.8 zgoraj, nazivnem obratovalnem tlaku. |
| --- | --- |

5.3

Ista številka homologacije se lahko dodeli za tipe zvočne varnostne naprave, ki se razlikujejo le v nazivni napetosti, nazivni frekvenci ali nazivnih frekvencah in, pri napravah iz odstavka 2.8 zgoraj, nazivnem obratovalnem tlaku.

| 5.4 | Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, podaljšanju ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa zvočne signalne naprave v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, in z risbami zvočne signalne naprave (ki jih predloži vlagatelj zahtevka za podelitev homologacije) v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zloženimi na ta format in v merilu 1: 1. |
| --- | --- |

5.4

Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, podaljšanju ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa zvočne signalne naprave v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, in z risbami zvočne signalne naprave (ki jih predloži vlagatelj zahtevka za podelitev homologacije) v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zloženimi na ta format in v merilu 1: 1.

| 5.5 | Na vsako zvočno signalno napravo, ki je v skladu s homologiranim tipom na podlagi tega pravilnika, se na vidno in zlahka dostopno mesto, navedeno v certifikatu o homologaciji, pritrdi mednarodna homologacijska oznaka, ki vključuje:






  5.5.1 | krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (4); |
| --- | --- | --- |

5.5

Na vsako zvočno signalno napravo, ki je v skladu s homologiranim tipom na podlagi tega pravilnika, se na vidno in zlahka dostopno mesto, navedeno v certifikatu o homologaciji, pritrdi mednarodna homologacijska oznaka, ki vključuje:

5.5.1

krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (4);

| 5.5.2 | številko homologacije; |
| --- | --- |

5.5.2

številko homologacije;

| 5.5.3 | dodaten simbol v obliki številke iz rimskih števk, ki označuje razred, v katerega spada ZSN. |
| --- | --- |

5.5.3

dodaten simbol v obliki številke iz rimskih števk, ki označuje razred, v katerega spada ZSN.

| 5.6 | Homologacijska oznaka in dodatni simbol morata biti jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

5.6

Homologacijska oznaka in dodatni simbol morata biti jasno čitljiva in neizbrisna.

| 5.7 | V oddelku 1 Priloge 3 k temu pravilniku je prikazan primer homologacijske oznake. |
| --- | --- |

5.7

V oddelku 1 Priloge 3 k temu pravilniku je prikazan primer homologacijske oznake.

6.   SPECIFIKACIJE

6.1   Splošne specifikacije

| 6.1.1 | Zvočna signalna naprava oddaja nepretrgan in enoten zvok; njen zvočni spekter se med obratovanjem ne sme spreminjati.
  Pri signalnih napravah, ki delujejo na izmenični tok, velja ta zahteva le ob enakomerni hitrosti generatorja v obsegu, določenem v odstavku 6.2.3.2. |
| --- | --- |

6.1.1

Zvočna signalna naprava oddaja nepretrgan in enoten zvok; njen zvočni spekter se med obratovanjem ne sme spreminjati.

Pri signalnih napravah, ki delujejo na izmenični tok, velja ta zahteva le ob enakomerni hitrosti generatorja v obsegu, določenem v odstavku 6.2.3.2.

| 6.1.2 | Signalna naprava ima takšne zvočne (spektralna porazdelitev zvočne energije, raven zvočnega tlaka) in mehanske značilnosti, da v navedenem zaporedju uspešno prestane naslednje preskuse. |
| --- | --- |

6.1.2

Signalna naprava ima takšne zvočne (spektralna porazdelitev zvočne energije, raven zvočnega tlaka) in mehanske značilnosti, da v navedenem zaporedju uspešno prestane naslednje preskuse.

6.2   Meritve zvočnih značilnosti

| 6.2.1 | Signalno napravo je treba, če je mogoče, preskusiti v neodmevnem okolju. Lahko pa se jo preskusi v polodmevnem prostoru ali na prostem (5). V tem primeru se sprejmejo ustrezni previdnostni ukrepi za preprečitev odbojev od tal v območju merjenja (na primer z namestitvijo več zaslonov za absorbiranje zvoka). Preveri se, ali sferično popačenje ni večje od 1 dB v polkrogli s polmerom najmanj 5 m, do najvišje frekvence, ki se meri, predvsem v smeri merjenja ter v višini merilne opreme in mikrofona.
  Raven šuma okolja mora biti najmanj 10 dB nižja od merjene ravni zvočnega tlaka.
  Preskušana naprava in mikrofon sta na enaki višini. Ta višina je med 1,15 in 1,25 m. Os največje občutljivosti mikrofona sovpada s smerjo najvišje ravni zvoka naprave.
  Mikrofon se namesti tako, da je njegova membrana od izstopne ravnine zvoka iz naprave oddaljena 2 ± 0,01 m. Pri napravah, ki imajo več zvočnih izhodov, se razdalja določi glede na izstopno ravnino, najbližjo mikrofonu. |
| --- | --- |

6.2.1

Signalno napravo je treba, če je mogoče, preskusiti v neodmevnem okolju. Lahko pa se jo preskusi v polodmevnem prostoru ali na prostem (5). V tem primeru se sprejmejo ustrezni previdnostni ukrepi za preprečitev odbojev od tal v območju merjenja (na primer z namestitvijo več zaslonov za absorbiranje zvoka). Preveri se, ali sferično popačenje ni večje od 1 dB v polkrogli s polmerom najmanj 5 m, do najvišje frekvence, ki se meri, predvsem v smeri merjenja ter v višini merilne opreme in mikrofona.

Raven šuma okolja mora biti najmanj 10 dB nižja od merjene ravni zvočnega tlaka.

Preskušana naprava in mikrofon sta na enaki višini. Ta višina je med 1,15 in 1,25 m. Os največje občutljivosti mikrofona sovpada s smerjo najvišje ravni zvoka naprave.

Mikrofon se namesti tako, da je njegova membrana od izstopne ravnine zvoka iz naprave oddaljena 2 ± 0,01 m. Pri napravah, ki imajo več zvočnih izhodov, se razdalja določi glede na izstopno ravnino, najbližjo mikrofonu.

| 6.2.2 | Meritve ravni zvočnega tlaka se izvedejo z merilnikom ravni zvoka razreda točnosti 1, v skladu s specifikacijami Publikacije IEC št. 651, prva izdaja (1979). Vse meritve se izvedejo pri časovni konstanti „F“. Meritev skupne ravni zvočnega tlaka se izvede z uporabo krivulje vrednotenja A. Spekter oddanega zvoka se izmeri v skladu s Fourierjevo transformacijo zvočnega signala. Lahko pa se uporabijo filtri za tretjino oktave, ki so v skladu s specifikacijami Publikacije IEC št. 225, prva izdaja (1966):
  v tem primeru se raven zvočnega tlaka v srednjem frekvenčnem pasu 2 500 Hz določi s seštevanjem kvadratov srednjih vrednosti zvočnih tlakov v srednjih frekvenčnih pasovih 2 000, 2 500 in 3 150 Hz na vsaki tretjini oktave.
  V vsakem primeru velja za referenčno metodo le Fourierjeva metoda transformacije. |
| --- | --- |

6.2.2

Meritve ravni zvočnega tlaka se izvedejo z merilnikom ravni zvoka razreda točnosti 1, v skladu s specifikacijami Publikacije IEC št. 651, prva izdaja (1979). Vse meritve se izvedejo pri časovni konstanti „F“. Meritev skupne ravni zvočnega tlaka se izvede z uporabo krivulje vrednotenja A. Spekter oddanega zvoka se izmeri v skladu s Fourierjevo transformacijo zvočnega signala. Lahko pa se uporabijo filtri za tretjino oktave, ki so v skladu s specifikacijami Publikacije IEC št. 225, prva izdaja (1966):

v tem primeru se raven zvočnega tlaka v srednjem frekvenčnem pasu 2 500 Hz določi s seštevanjem kvadratov srednjih vrednosti zvočnih tlakov v srednjih frekvenčnih pasovih 2 000, 2 500 in 3 150 Hz na vsaki tretjini oktave.

V vsakem primeru velja za referenčno metodo le Fourierjeva metoda transformacije.

| 6.2.3 | ZSN se ustrezno napajajo s tokom pri eni od preskusnih napetosti:






  6.2.3.1 | v primeru ZSN, ki delujejo na enosmerni tok, pri napetosti, izmerjeni na priključku vira električne energije, ki je 13/12 nazivne napetosti; |
| --- | --- | --- |

6.2.3

ZSN se ustrezno napajajo s tokom pri eni od preskusnih napetosti:

6.2.3.1

v primeru ZSN, ki delujejo na enosmerni tok, pri napetosti, izmerjeni na priključku vira električne energije, ki je 13/12 nazivne napetosti;

| 6.2.3.2 | v primeru ZSN, ki delujejo na izmenični tok, se naprave napajajo s tokom prek električnega generatorja tistega tipa, ki se običajno uporablja s tem tipom ZSN. Zvočne značilnosti ZSN se zapišejo za hitrosti električnega generatorja, ki ustrezajo 50 %, 75 % in 100 % največje možne hitrosti, navedene s strani proizvajalca generatorja za neprekinjeno obratovanje. Med tem preskusom električni generator nima nobene druge električne obremenitve. Preskus vzdržljivosti iz odstavka 6.3 se izvede pri hitrosti, izbrani z zgornjega seznama, ki jo navede proizvajalec opreme. |
| --- | --- |

6.2.3.2

v primeru ZSN, ki delujejo na izmenični tok, se naprave napajajo s tokom prek električnega generatorja tistega tipa, ki se običajno uporablja s tem tipom ZSN. Zvočne značilnosti ZSN se zapišejo za hitrosti električnega generatorja, ki ustrezajo 50 %, 75 % in 100 % največje možne hitrosti, navedene s strani proizvajalca generatorja za neprekinjeno obratovanje. Med tem preskusom električni generator nima nobene druge električne obremenitve. Preskus vzdržljivosti iz odstavka 6.3 se izvede pri hitrosti, izbrani z zgornjega seznama, ki jo navede proizvajalec opreme.

| 6.2.4 | Če se za preskus ZSN, ki deluje na enosmerni tok, uporabi razsmernik, izmenična komponenta napetosti, izmerjene na njegovih priključkih, medtem ko signalne naprave delujejo, ne presega 0,1 V med obema koničnima vrednostma. |
| --- | --- |

6.2.4

Če se za preskus ZSN, ki deluje na enosmerni tok, uporabi razsmernik, izmenična komponenta napetosti, izmerjene na njegovih priključkih, medtem ko signalne naprave delujejo, ne presega 0,1 V med obema koničnima vrednostma.

| 6.2.5 | Pri ZSN, ki delujejo na enosmerni tok, se upor povezovalnih kablov, izražen v Ohmih, vključno s priključki in kontakti, kolikor je mogoče, približa (0,10/12) × nazivna napetost v V. |
| --- | --- |

6.2.5

Pri ZSN, ki delujejo na enosmerni tok, se upor povezovalnih kablov, izražen v Ohmih, vključno s priključki in kontakti, kolikor je mogoče, približa (0,10/12) × nazivna napetost v V.

| 6.2.6 | Signalna naprava se z uporabo opreme, ki jo navede proizvajalec, nepremično namesti na nosilec, katerega masa je najmanj desetkrat večja od mase preskušane signalne naprave in ni manjša od 30 kg. Razen tega je treba poskrbeti, da odboji zvoka na ploskvah nosilca in njegova lastna nihanja ne vplivajo znatneje na rezultate preskusov. |
| --- | --- |

6.2.6

Signalna naprava se z uporabo opreme, ki jo navede proizvajalec, nepremično namesti na nosilec, katerega masa je najmanj desetkrat večja od mase preskušane signalne naprave in ni manjša od 30 kg. Razen tega je treba poskrbeti, da odboji zvoka na ploskvah nosilca in njegova lastna nihanja ne vplivajo znatneje na rezultate preskusov.

| 6.2.7 | Na podlagi zgoraj opredeljenih pogojev zvočni tlak, ovrednoten v skladu s krivuljo A, ne presega naslednjih vrednosti:






  (a) | 115 dB(A) za ZSN, namenjene predvsem za motorna kolesa z močjo, enako ali manjšo od 7 kW; |
| --- | --- | --- |

6.2.7

Na podlagi zgoraj opredeljenih pogojev zvočni tlak, ovrednoten v skladu s krivuljo A, ne presega naslednjih vrednosti:

(a)

115 dB(A) za ZSN, namenjene predvsem za motorna kolesa z močjo, enako ali manjšo od 7 kW;

| (b) | 118 dB(A) za ZSN, namenjene predvsem za vozila kategorij M in N ter motorna kolesa z močjo nad 7 kW. |
| --- | --- |

(b)

118 dB(A) za ZSN, namenjene predvsem za vozila kategorij M in N ter motorna kolesa z močjo nad 7 kW.

| 6.2.7.1 | Razen tega je raven zvočnega tlaka v frekvenčnem pasu od 1 800 do 3 550 Hz večja od ravni zvočnega tlaka katere koli komponente pri frekvenci, ki presega 3 550 Hz, in v vsakem primeru enaka ali večja od:






  (a) | 95 dB(A) za ZSN, namenjene predvsem za motorna kolesa z močjo, enako ali manjšo od 7 kW; |
| --- | --- | --- |

6.2.7.1

Razen tega je raven zvočnega tlaka v frekvenčnem pasu od 1 800 do 3 550 Hz večja od ravni zvočnega tlaka katere koli komponente pri frekvenci, ki presega 3 550 Hz, in v vsakem primeru enaka ali večja od:

(a)

95 dB(A) za ZSN, namenjene predvsem za motorna kolesa z močjo, enako ali manjšo od 7 kW;

| (b) | 105 dB(A) za ZSN, namenjene predvsem za vozila kategorij M in N ter motorna kolesa z močjo nad 7 kW. |
| --- | --- |

(b)

105 dB(A) za ZSN, namenjene predvsem za vozila kategorij M in N ter motorna kolesa z močjo nad 7 kW.

| 6.2.7.2 | ZSN, ki izpolnjujejo zvočne značilnosti iz (b), se lahko uporabijo na vozilih iz (a). |
| --- | --- |

6.2.7.2

ZSN, ki izpolnjujejo zvočne značilnosti iz (b), se lahko uporabijo na vozilih iz (a).

| 6.2.8 | Izpolnjene so tudi zgoraj navedene specifikacije, in sicer s preskusom vzdržljivosti na napravi, navedenim v odstavku 6.3 spodaj, pri napajalni napetosti med 115 % in 95 % nazivne napetosti za ZSN, ki delujejo na enosmerni tok, ali med 50 % in 100 % najvišje možne hitrosti generatorja, ki jo za neprekinjeno obratovanje ZSN, ki delujejo na izmenični tok, navede proizvajalec. |
| --- | --- |

6.2.8

Izpolnjene so tudi zgoraj navedene specifikacije, in sicer s preskusom vzdržljivosti na napravi, navedenim v odstavku 6.3 spodaj, pri napajalni napetosti med 115 % in 95 % nazivne napetosti za ZSN, ki delujejo na enosmerni tok, ali med 50 % in 100 % najvišje možne hitrosti generatorja, ki jo za neprekinjeno obratovanje ZSN, ki delujejo na izmenični tok, navede proizvajalec.

| 6.2.9 | Časovna razlika med trenutkom vključitve naprave in trenutkom, ko raven zvoka doseže najmanjšo vrednost, predpisano v odstavku 6.2.7 zgoraj, ne presega 0,2 s, izmerjeno pri temperaturi okolja 20 ± 5 °C. Ta določba velja med drugim tudi za pnevmatske ali elektropnevmatske signalne naprave. |
| --- | --- |

6.2.9

Časovna razlika med trenutkom vključitve naprave in trenutkom, ko raven zvoka doseže najmanjšo vrednost, predpisano v odstavku 6.2.7 zgoraj, ne presega 0,2 s, izmerjeno pri temperaturi okolja 20 ± 5 °C. Ta določba velja med drugim tudi za pnevmatske ali elektropnevmatske signalne naprave.

| 6.2.10 | Pnevmatske ali elektropnevmatske signalne naprave pri obratovanju pod pogoji, ki jih za napajanje z električno energijo določi proizvajalec, izpolnjujejo enake zvočne zahteve, kot so predpisane za električne zvočne signalne naprave. |
| --- | --- |

6.2.10

Pnevmatske ali elektropnevmatske signalne naprave pri obratovanju pod pogoji, ki jih za napajanje z električno energijo določi proizvajalec, izpolnjujejo enake zvočne zahteve, kot so predpisane za električne zvočne signalne naprave.

| 6.2.11 | Pri napravah, ki oddajajo več različnih zvokov, pri katerih vsak posamezen element, ki oddaja zvok, lahko deluje neodvisno, je treba zgoraj navedene najmanjše vrednosti dobiti takrat, ko vsak sestavni element deluje ločeno. Kadar vsi sestavni elementi delujejo hkrati, ne sme biti presežena največja vrednost skupnega nivoja zvoka. |
| --- | --- |

6.2.11

Pri napravah, ki oddajajo več različnih zvokov, pri katerih vsak posamezen element, ki oddaja zvok, lahko deluje neodvisno, je treba zgoraj navedene najmanjše vrednosti dobiti takrat, ko vsak sestavni element deluje ločeno. Kadar vsi sestavni elementi delujejo hkrati, ne sme biti presežena največja vrednost skupnega nivoja zvoka.

6.3   Preskus vzdržljivosti

| 6.3.1 | ZSN deluje z nazivno napetostjo in pri uporih povezovalnih kablov, ki so določeni v odstavkih 6.2.3 do 6.2.5 zgoraj: | 10 000-krat za ZSN, namenjene predvsem za motorna kolesa z močjo, enako ali manjšo od 7 kW; |
| --- | --- | --- |

6.3.1

ZSN deluje z nazivno napetostjo in pri uporih povezovalnih kablov, ki so določeni v odstavkih 6.2.3 do 6.2.5 zgoraj:

10 000-krat za ZSN, namenjene predvsem za motorna kolesa z močjo, enako ali manjšo od 7 kW;

| | 50 000-krat za ZSN, namenjene predvsem za vozila kategorij M in N ter motorna kolesa z močjo nad 7 kW, vsakič za eno sekundo, ki ji sledi časovni presledek 4 s. Med preskusom se ZSN prezračuje z zračnim tokom s hitrostjo približno 10 m/s. |
| --- | --- |

50 000-krat za ZSN, namenjene predvsem za vozila kategorij M in N ter motorna kolesa z močjo nad 7 kW, vsakič za eno sekundo, ki ji sledi časovni presledek 4 s. Med preskusom se ZSN prezračuje z zračnim tokom s hitrostjo približno 10 m/s.

| 6.3.2 | Če se preskus izvede v neodmevnem prostoru, je ta prostor dovolj velik, da se zagotovi normalna širitev toplote, ki jo med preskusom oddaja signalna naprava. |
| --- | --- |

6.3.2

Če se preskus izvede v neodmevnem prostoru, je ta prostor dovolj velik, da se zagotovi normalna širitev toplote, ki jo med preskusom oddaja signalna naprava.

| 6.3.3 | Temperatura okolja v preskusnem prostoru je med + 15 in + 30 °C. |
| --- | --- |

6.3.3

Temperatura okolja v preskusnem prostoru je med + 15 in + 30 °C.

| 6.3.4 | Če po polovici predpisanega števila vključitev značilnosti v zvezi z ravnijo zvoka niso več takšne, kot so bile pred preskusom, se ZSN lahko ponovno nastavi. Po predpisanem številu vključitev in po nadaljnji nastavitvi, če je ta potrebna, mora ZSN uspešno prestati preskus iz odstavka 6.2 zgoraj. |
| --- | --- |

6.3.4

Če po polovici predpisanega števila vključitev značilnosti v zvezi z ravnijo zvoka niso več takšne, kot so bile pred preskusom, se ZSN lahko ponovno nastavi. Po predpisanem številu vključitev in po nadaljnji nastavitvi, če je ta potrebna, mora ZSN uspešno prestati preskus iz odstavka 6.2 zgoraj.

| 6.3.5 | Pri signalnih napravah elektropnevmatskega tipa se lahko naprava po vsakih opravljenih 10 000 vključitvah namaže z oljem, ki ga priporoča proizvajalec. |
| --- | --- |

6.3.5

Pri signalnih napravah elektropnevmatskega tipa se lahko naprava po vsakih opravljenih 10 000 vključitvah namaže z oljem, ki ga priporoča proizvajalec.

7.   SPREMEMBA TIPA ZVOČNE SIGNALNE NAPRAVE IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 7.1 | Vsaka sprememba tipa zvočne signalne naprave se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo tipa zvočne signalne naprave. Ta organ lahko potem:






  7.1.1 | zavzame stališče, da ni verjetno, da bodo spremembe imele precejšnje škodljive učinke; |
| --- | --- | --- |

7.1

Vsaka sprememba tipa zvočne signalne naprave se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo tipa zvočne signalne naprave. Ta organ lahko potem:

7.1.1

zavzame stališče, da ni verjetno, da bodo spremembe imele precejšnje škodljive učinke;

| 7.1.2 | ali od tehnične službe, odgovorne za izvajanje preskusov, zahteva novo poročilo. |
| --- | --- |

7.1.2

ali od tehnične službe, odgovorne za izvajanje preskusov, zahteva novo poročilo.

| 7.2 | Obvestilo o podelitvi homologacije, s podatki o spremembah, ali o zavrnitvi homologacije se sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v skladu s postopkom, navedenim v odstavku 5.4 zgoraj. |
| --- | --- |

7.2

Obvestilo o podelitvi homologacije, s podatki o spremembah, ali o zavrnitvi homologacije se sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v skladu s postopkom, navedenim v odstavku 5.4 zgoraj.

| 7.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočanje, ki je bil sestavljen za takšno razširitev. |
| --- | --- |

7.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za sporočanje, ki je bil sestavljen za takšno razširitev.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki za nadzor skladnosti proizvodnje morajo ustrezati Dodatku 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

| 8.1 | ZSN, homologirane na podlagi tega pravilnika, se zaradi skladnosti s homologiranim tipom izdelajo tako, da izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6 zgoraj. |
| --- | --- |

8.1

ZSN, homologirane na podlagi tega pravilnika, se zaradi skladnosti s homologiranim tipom izdelajo tako, da izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6 zgoraj.

| 8.2 | Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se navadno opravijo enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

8.2

Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se navadno opravijo enkrat na dve leti.

| 8.3 | Imetnik homologacije med drugim:






  8.3.1 | zagotavlja, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov; |
| --- | --- | --- |

8.3

Imetnik homologacije med drugim:

8.3.1

zagotavlja, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov;

| 8.3.2 | ima dostop do opreme za nadzor, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa; |
| --- | --- |

8.3.2

ima dostop do opreme za nadzor, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa;

| 8.3.3 | zagotavlja, da so rezultati preskusov zapisani in so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, ki se določi v soglasju z upravno službo; |
| --- | --- |

8.3.3

zagotavlja, da so rezultati preskusov zapisani in so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, ki se določi v soglasju z upravno službo;

| 8.3.4 | analizira rezultate vsake vrste preskusov, da se preveri in zagotovi stalnost lastnosti izdelka, pri čemer se dopušča odstopanje pri industrijski proizvodnji; |
| --- | --- |

8.3.4

analizira rezultate vsake vrste preskusov, da se preveri in zagotovi stalnost lastnosti izdelka, pri čemer se dopušča odstopanje pri industrijski proizvodnji;

| 8.3.5 | zagotavlja izvedbo ustreznega števila pregledov vsakega tipa ZSN, da se zagotovi skladnost vseh ZSN v proizvodnji s specifikacijami, določenimi za ZSN, ki so bile predložene v homologacijo; |
| --- | --- |

8.3.5

zagotavlja izvedbo ustreznega števila pregledov vsakega tipa ZSN, da se zagotovi skladnost vseh ZSN v proizvodnji s specifikacijami, določenimi za ZSN, ki so bile predložene v homologacijo;

| 8.3.6 | zagotavlja, da se po vsaki seriji vzorcev ali preskušancev, ki dokazujejo neskladnost z zadevno vrsto preskusa, opravi nadaljnje vzorčenje in nadaljnji preskus. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno doseganje skladnosti ustrezne proizvodnje. |
| --- | --- |

8.3.6

zagotavlja, da se po vsaki seriji vzorcev ali preskušancev, ki dokazujejo neskladnost z zadevno vrsto preskusa, opravi nadaljnje vzorčenje in nadaljnji preskus. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno doseganje skladnosti ustrezne proizvodnje.

| 8.4 | Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost uporabljenih metod nadzora skladnosti za vsako proizvodno enoto.






  8.4.1 | Pri vsakem pregledu se inšpektorju predloži proizvodna in preskusna dokumentacija. |
| --- | --- | --- |

8.4

Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost uporabljenih metod nadzora skladnosti za vsako proizvodno enoto.

8.4.1

Pri vsakem pregledu se inšpektorju predloži proizvodna in preskusna dokumentacija.

| 8.4.2 | Inšpektor lahko naključno izbrane vzorce preskusi v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi v skladu z rezultati preverjanja, ki ga opravi proizvajalec sam. |
| --- | --- |

8.4.2

Inšpektor lahko naključno izbrane vzorce preskusi v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi v skladu z rezultati preverjanja, ki ga opravi proizvajalec sam.

| 8.4.3 | Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba potrditi veljavnost preskusov iz odstavka 8.4.2, mora inšpektor izbrati vzorce in jih poslati tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse. |
| --- | --- |

8.4.3

Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba potrditi veljavnost preskusov iz odstavka 8.4.2, mora inšpektor izbrati vzorce in jih poslati tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.

| 8.4.4 | Pristojni organ lahko izvede kateri koli preskus iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

8.4.4

Pristojni organ lahko izvede kateri koli preskus iz tega pravilnika.

| 8.4.5 | Pregledi, ki jih podeli pristojni organ, se navadno izvedejo enkrat na leto. Če so rezultati pregleda negativni, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

8.4.5

Pregledi, ki jih podeli pristojni organ, se navadno izvedejo enkrat na leto. Če so rezultati pregleda negativni, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1 | Homologacija, podeljena za tip zvočne signalne naprave v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 8.1 ali če zvočna signalna naprava ne prestane uspešno pregledov iz odstavka 8.2 zgoraj. |
| --- | --- |

9.1

Homologacija, podeljena za tip zvočne signalne naprave v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 8.1 ali če zvočna signalna naprava ne prestane uspešno pregledov iz odstavka 8.2 zgoraj.

| 9.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano: „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“. |
| --- | --- |

9.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano: „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“.

10.   PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije, podeljene v skladu s tem pravilnikom, preneha s proizvodnjo tipa homologirane zvočne signalne naprave, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu sporočila ta organ obvesti druge pogodbenice Sporazuma z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega je s podpisom in datumom z velikimi črkami napisano: „PRENEHANJE PROIZVODNJE“.

II.   ZVOČNI SIGNALI PRI MOTORNIH VOZILIH

11.   OPREDELITVE

V tem pravilniku

| 11.1 | „homologacija motornega vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na njegov zvočni signal; |
| --- | --- |

11.1

„homologacija motornega vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na njegov zvočni signal;

| 11.2 | „tip vozila“ pomeni vozila, ki se od drugih ne razlikujejo bistveno v naslednjih vidikih:






  11.2.1 | število in tip/tipi signalnih naprav, nameščenih na vozilo; |
| --- | --- | --- |

11.2

„tip vozila“ pomeni vozila, ki se od drugih ne razlikujejo bistveno v naslednjih vidikih:

11.2.1

število in tip/tipi signalnih naprav, nameščenih na vozilo;

| 11.2.2 | ogrodje, uporabljeno za namestitev signalnih naprav na vozilo; |
| --- | --- |

11.2.2

ogrodje, uporabljeno za namestitev signalnih naprav na vozilo;

| 11.2.3 | mesto signalnih naprav na vozilu; |
| --- | --- |

11.2.3

mesto signalnih naprav na vozilu;

| 11.2.4 | stabilnost sestavnih delov strukture, na katere se namesti/namestijo signalna naprava/signalne naprave; |
| --- | --- |

11.2.4

stabilnost sestavnih delov strukture, na katere se namesti/namestijo signalna naprava/signalne naprave;

| 11.2.5 | oblika karoserije na prednjem delu vozila in materiali, iz katerih je sestavljena, ki bi lahko vplivali na raven oddanega zvoka signalne naprave/signalnih naprav in povzročili dušenje zvoka. |
| --- | --- |

11.2.5

oblika karoserije na prednjem delu vozila in materiali, iz katerih je sestavljena, ki bi lahko vplivali na raven oddanega zvoka signalne naprave/signalnih naprav in povzročili dušenje zvoka.

12.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 12.1 | Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na dajanje zvočnih signalov vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik. |
| --- | --- |

12.1

Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na dajanje zvočnih signalov vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik.

| 12.2 | Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti z naslednjimi podatki:






  12.2.1 | opis tipa vozila glede na postavke iz odstavka 11.2 zgoraj; |
| --- | --- | --- |

12.2

Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti z naslednjimi podatki:

12.2.1

opis tipa vozila glede na postavke iz odstavka 11.2 zgoraj;

| 12.2.2 | seznam sestavnih delov, potrebnih za prepoznavanje signalne naprave/signalnih naprav, ki se lahko namestijo na vozilo; |
| --- | --- |

12.2.2

seznam sestavnih delov, potrebnih za prepoznavanje signalne naprave/signalnih naprav, ki se lahko namestijo na vozilo;

| 12.2.3 | risbe, ki kažejo položaj signalne naprave/signalnih naprav in njenega/njihovega ogrodja na vozilu; |
| --- | --- |

12.2.3

risbe, ki kažejo položaj signalne naprave/signalnih naprav in njenega/njihovega ogrodja na vozilu;

| 12.3. | vzorec tipa vozila, predloženega v homologacijo, se izroči tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse. |
| --- | --- |

12.3.

vzorec tipa vozila, predloženega v homologacijo, se izroči tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse.

13.   HOMOLOGACIJA

| 13.1 | Če tip vozila, predloženega v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 14 in 15 spodaj, se homologacija za ta tip vozila podeli. |
| --- | --- |

13.1

Če tip vozila, predloženega v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 14 in 15 spodaj, se homologacija za ta tip vozila podeli.

| 13.2 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00 za Pravilnik v njegovi izvirni obliki) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica te številke ne sme dodeliti drugemu tipu vozila. |
| --- | --- |

13.2

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00 za Pravilnik v njegovi izvirni obliki) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica te številke ne sme dodeliti drugemu tipu vozila.

| 13.3 | Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, podaljšanju ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku, in risbami (ki jih predloži vlagatelj zahtevka za podelitev homologacije) v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zloženimi na ta format in v ustreznem merilu. |
| --- | --- |

13.3

Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi, podaljšanju ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku, in risbami (ki jih predloži vlagatelj zahtevka za podelitev homologacije) v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zloženimi na ta format in v ustreznem merilu.

| 13.4 | Na vsako vozilo, ki je na podlagi tega pravilnika v skladu s homologiranim tipom vozila, se na vidno in zlahka dostopno mesto, navedeno v certifikatu o homologaciji, pritrdi mednarodna homologacijska oznaka, ki vključuje:






  13.4.1 | krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo; |
| --- | --- | --- |

13.4

Na vsako vozilo, ki je na podlagi tega pravilnika v skladu s homologiranim tipom vozila, se na vidno in zlahka dostopno mesto, navedeno v certifikatu o homologaciji, pritrdi mednarodna homologacijska oznaka, ki vključuje:

13.4.1

krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo;

| 13.4.2 | številko tega pravilnika desno od kroga, kot je navedeno v odstavku 13.4.1. |
| --- | --- |

13.4.2

številko tega pravilnika desno od kroga, kot je navedeno v odstavku 13.4.1.

| 13.5 | Če je vozilo v skladu s homologiranim tipom vozila na podlagi drugega pravilnika/drugih pravilnikov, ki je priložen/so priloženi k Sporazumu, v tisti državi, ki je homologacijo podelila, v skladu s tem pravilnikom ni treba ponoviti simbola iz odstavka 13.4; v tem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 13.4 navedejo dodatne številke in simboli vseh pravilnikov, na podlagi katerih je bila homologacija podeljena v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

13.5

Če je vozilo v skladu s homologiranim tipom vozila na podlagi drugega pravilnika/drugih pravilnikov, ki je priložen/so priloženi k Sporazumu, v tisti državi, ki je homologacijo podelila, v skladu s tem pravilnikom ni treba ponoviti simbola iz odstavka 13.4; v tem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 13.4 navedejo dodatne številke in simboli vseh pravilnikov, na podlagi katerih je bila homologacija podeljena v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 13.6 | Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

13.6

Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

| 13.7 | Homologacijska oznaka se namesti v bližini tablice z značilnostmi vozila ali pa se nanjo pritrdi. |
| --- | --- |

13.7

Homologacijska oznaka se namesti v bližini tablice z značilnostmi vozila ali pa se nanjo pritrdi.

| 13.8 | V oddelku II Priloge 3 k temu pravilniku je primer homologacijske oznake. |
| --- | --- |

13.8

V oddelku II Priloge 3 k temu pravilniku je primer homologacijske oznake.

| 13.9 | Pred podelitvijo homologacije pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

13.9

Pred podelitvijo homologacije pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.

14.   SPECIFIKACIJE

Vozilo mora izpolnjevati naslednje specifikacije:

| 14.1 | zvočna signalna naprava/zvočne signalne naprave (ali sistem), nameščena/nameščene na vozilo, je/so tipa, homologiranega na podlagi tega pravilnika.
  Zvočne signalne naprave razreda II, homologirane na podlagi tega pravilnika v njegovi izvirni obliki, ki zato v homologacijski oznaki nimajo simbola II, se lahko še vedno nameščajo na tipe vozil, predložene v homologacijo v skladu s tem pravilnikom; |
| --- | --- |

14.1

zvočna signalna naprava/zvočne signalne naprave (ali sistem), nameščena/nameščene na vozilo, je/so tipa, homologiranega na podlagi tega pravilnika.

Zvočne signalne naprave razreda II, homologirane na podlagi tega pravilnika v njegovi izvirni obliki, ki zato v homologacijski oznaki nimajo simbola II, se lahko še vedno nameščajo na tipe vozil, predložene v homologacijo v skladu s tem pravilnikom;

| 14.2 | preskusna napetost je v skladu z odstavkom 6.2.3 tega pravilnika; |
| --- | --- |

14.2

preskusna napetost je v skladu z odstavkom 6.2.3 tega pravilnika;

| 14.3 | meritve zvočnega tlaka se izvedejo pod pogoji iz odstavka 6.2.2 tega pravilnika; |
| --- | --- |

14.3

meritve zvočnega tlaka se izvedejo pod pogoji iz odstavka 6.2.2 tega pravilnika;

| 14.4 | A-vrednotena raven zvočnega tlaka naprave, nameščene na vozilo, se izmeri na razdalji 7 m od prednjega dela vozila, postavljenega na prosto 2/, na čim bolj ravno zemljišče in, kadar gre za naprave, ki delujejo na enosmerni tok, z ugasnjenim motorjem; |
| --- | --- |

14.4

A-vrednotena raven zvočnega tlaka naprave, nameščene na vozilo, se izmeri na razdalji 7 m od prednjega dela vozila, postavljenega na prosto 2/, na čim bolj ravno zemljišče in, kadar gre za naprave, ki delujejo na enosmerni tok, z ugasnjenim motorjem;

| 14.5 | mikrofon merilne naprave se namesti približno na srednjo vzdolžno ravnino vozila; |
| --- | --- |

14.5

mikrofon merilne naprave se namesti približno na srednjo vzdolžno ravnino vozila;

| 14.6 | raven zvočnega tlaka hrupa ozadja in vetra mora biti najmanj 10 dB (A) nižja od zvoka, ki se meri; |
| --- | --- |

14.6

raven zvočnega tlaka hrupa ozadja in vetra mora biti najmanj 10 dB (A) nižja od zvoka, ki se meri;

| 14.7 | najvišja raven zvočnega tlaka se išče od 0,5 do 1,5 m nad tlemi; |
| --- | --- |

14.7

najvišja raven zvočnega tlaka se išče od 0,5 do 1,5 m nad tlemi;

| 14.8 | najvišja raven zvočnega tlaka (14.7) preskušanega zvočnega signala, izmerjena pod pogoji iz odstavkov 14.2 do 14.7, je najmanj:






  (a) | enaka 83 dB(A) in ne presega 112 dB(A) za signale motornih koles z močjo, enako ali manjšo od 7 kW; |
| --- | --- | --- |

14.8

najvišja raven zvočnega tlaka (14.7) preskušanega zvočnega signala, izmerjena pod pogoji iz odstavkov 14.2 do 14.7, je najmanj:

(a)

enaka 83 dB(A) in ne presega 112 dB(A) za signale motornih koles z močjo, enako ali manjšo od 7 kW;

| (b) | enaka 93 dB(A) in največ 112 dB(A) za signale vozil kategorij M in N ter motorna kolesa z močjo nad 7 kW. |
| --- | --- |

(b)

enaka 93 dB(A) in največ 112 dB(A) za signale vozil kategorij M in N ter motorna kolesa z močjo nad 7 kW.

15.   SPREMEMBE TIPA VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 15.1 | Vsaka sprememba tipa vozila se sporoči upravnemu organu, ki je podelil tip vozila. Ta organ lahko potem:






  15.1.1 | meni, da ni verjetno, da bodo spremembe imele precejšnje škodljive učinke in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali |
| --- | --- | --- |

15.1

Vsaka sprememba tipa vozila se sporoči upravnemu organu, ki je podelil tip vozila. Ta organ lahko potem:

15.1.1

meni, da ni verjetno, da bodo spremembe imele precejšnje škodljive učinke in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali

| 15.1.2 | od tehnične službe, odgovorne za izvajanje preskusov, zahteva novo poročilo. |
| --- | --- |

15.1.2

od tehnične službe, odgovorne za izvajanje preskusov, zahteva novo poročilo.

| 15.2 | Obvestilo o podelitvi homologacije s podatki o spremembah ali zavrnitev homologacije se sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v skladu s postopkom, navedenim v odstavku 13.3. zgoraj. |
| --- | --- |

15.2

Obvestilo o podelitvi homologacije s podatki o spremembah ali zavrnitev homologacije se sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v skladu s postopkom, navedenim v odstavku 13.3. zgoraj.

| 15.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu sporočilu, ki je bilo sestavljeno za takšno razširitev. |
| --- | --- |

15.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu sporočilu, ki je bilo sestavljeno za takšno razširitev.

16.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Skladnost proizvodnih postopkov ustreza Dodatku 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

| 16.1 | vozilo, homologirano na podlagi tega pravilnika, se zaradi skladnosti s homologiranim tipom, izdela tako, da izpolnjuje zahteve iz odstavka 14 zgoraj. |
| --- | --- |

16.1

vozilo, homologirano na podlagi tega pravilnika, se zaradi skladnosti s homologiranim tipom, izdela tako, da izpolnjuje zahteve iz odstavka 14 zgoraj.

| 16.2 | Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se navadno opravijo enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

16.2

Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se navadno opravijo enkrat na dve leti.

| 16.3 | Imetnik homologacije zlasti:






  16.3.1 | zagotavlja, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti vozil za vse pomembne vidike, povezane z izpolnjevanjem zahtev iz odstavka 14 zgoraj, |
| --- | --- | --- |

16.3

Imetnik homologacije zlasti:

16.3.1

zagotavlja, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti vozil za vse pomembne vidike, povezane z izpolnjevanjem zahtev iz odstavka 14 zgoraj,

| 16.3.2 | zagotavlja izvedbo ustreznega števila pregledov vsakega tipa vozila glede na število in tip ZSN, da se zagotovi skladnost vseh vozil v proizvodnji s specifikacijami, določenimi za vozilo, ki je bilo predloženo v homologacijo, |
| --- | --- |

16.3.2

zagotavlja izvedbo ustreznega števila pregledov vsakega tipa vozila glede na število in tip ZSN, da se zagotovi skladnost vseh vozil v proizvodnji s specifikacijami, določenimi za vozilo, ki je bilo predloženo v homologacijo,

| 16.3.3 | zagotavlja, da se v primeru, ko pregledi, izvedeni v skladu z odstavkom 16.3.2 zgoraj, kažejo neskladnost enega ali več vozil z zahtevami iz odstavka 14 zgoraj,sprejmejo vsi potrebni ukrepi za ponovno zagotovitev skladnosti ustrezne proizvodnje. |
| --- | --- |

16.3.3

zagotavlja, da se v primeru, ko pregledi, izvedeni v skladu z odstavkom 16.3.2 zgoraj, kažejo neskladnost enega ali več vozil z zahtevami iz odstavka 14 zgoraj,sprejmejo vsi potrebni ukrepi za ponovno zagotovitev skladnosti ustrezne proizvodnje.

| 16.4 | Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost uporabljenih metod za nadzor skladnosti v vsaki proizvodni enoti. Organ lahkoizvede tudi naključne preglede serijsko proizvedenih vozil v zvezi z zahtevami iz odstavka 14 zgoraj. |
| --- | --- |

16.4

Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost uporabljenih metod za nadzor skladnosti v vsaki proizvodni enoti. Organ lahkoizvede tudi naključne preglede serijsko proizvedenih vozil v zvezi z zahtevami iz odstavka 14 zgoraj.

| 16.5 | Če rezultati preverjanj in pregledov v skladu z odstavkom 16.4 zgoraj niso zadovoljivi, pristojen homologacijski organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čimprejšnjo ponovno skladnost proizvodnje. |
| --- | --- |

16.5

Če rezultati preverjanj in pregledov v skladu z odstavkom 16.4 zgoraj niso zadovoljivi, pristojen homologacijski organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čimprejšnjo ponovno skladnost proizvodnje.

17.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 17.1 | Homologacija, podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 16.1 zgoraj ali če vozilo ne prestane uspešno pregledov iz odstavka 16.2 zgoraj. |
| --- | --- |

17.1

Homologacija, podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 16.1 zgoraj ali če vozilo ne prestane uspešno pregledov iz odstavka 16.2 zgoraj.

| 17.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega so napis z velikimi črkami: „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“, podpis in datum. |
| --- | --- |

17.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom certifikata o homologaciji, na koncu katerega so napis z velikimi črkami: „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“, podpis in datum.

18.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

---

(1)  Za ZSN se šteje ZSN z več izhodi za zvok, ki jo aktivira posamezna energetska enota.

(2)  Kot je opredeljeno v konsolidirani Resoluciji (R.E.3).

(3)  ZSN z več posameznimi enotami, ki oddajajo zvočni signal in delujejo sočasno z vključitvijo z enega mesta, se šteje za zvočni signalni sistem.

(4)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko republiko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35–36 (prosto), 37 za Turčijo, 38–39 (prosto), 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino in 47 za Južno Afriko. Nadaljnje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, ali k njemu pristopijo, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(5)  Ta prostor je lahko na primer odprt prostor s polmerom 50 metrov in središčnim delom, ki mora biti skoraj vodoraven pri polmeru najmanj 20 m, površina je betonska, asfaltna ali iz podobnega materiala in ni prekrita s pršičem, visokim plevelom, rahlo zemljo ali pepelom. Meritve se izvedejo na jasen dan. V bližini zvočne signalne naprave ali mikrofona ni nobene druge osebe razen opazovalca, ki odčitava vrednosti z merilne naprave, ker lahko prisotnost opazovalcev v bližini zvočne signalne naprave ali mikrofona znatno vpliva na vrednosti, odčitane na merilnem aparatu. Pri odčitavanju vrednosti se zanemari vsaka konična vrednost, ki se ne zdi povezana s splošno ravnijo zvoka.

---

PRILOGA 1

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PRILOGA 2

SPOROČILO

(Največji format: A 4 (210 × 297 mm))

Image

---

PRILOGA 3

I.   HOMOLOGACIJSKA OZNAKA ZA ZVOČNO SIGNALNO NAPRAVO

(glej odstavek 5.5. tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na zvočno signalno napravo, pomeni, da je bila ZSN razreda I homologirana na Nizozemskem (E 4) pod številko homologacije 002439. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 28 v njegovi izvirni obliki.

Opomba: Številka homologacije mora biti v bližini kroga, in sicer nad ali pod črko „E“ ali desno ali levo od te črke. Števke številke homologacije morajo biti na isti strani črke „E“ in usmerjene v isto smer. Uporabi rimskih števk za številke homologacij se je treba izogniti, da bi preprečili kakršno koli zamenjavo z drugimi simboli.

II.   HOMOLOGACIJSKA OZNAKA VOZILA GLEDE NA DAJANJE ZVOČNIH SIGNALOV

(glej odstavek 13.4. tega pravilnika)

VZOREC A

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E 4) v skladu s Pravilnikom št. 28 in glede na dajanje zvočnih signalov.

VZOREC B

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E 4) v skladu s Pravilnikoma št. 28 in št. 24 ter glede na dajanje zvočnih signalov in emisijo onesnaževal zaradi dizelskega motorja. Pri zadnjem pravilniku je popravljena vrednost faktorja absorpcije 1,30 m –1.

---

| 17.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/15

---

Le izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 31 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo „sealed-beam“ žarometov motornih vozil (SB-žarometov) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen

Revizija 2

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 7 k spremembam 02 – začetek veljavnosti: 15. oktober 2008

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nazivne vrednosti in vrednosti preskusa |
| --- | --- |

7.

| 8. | Svetilnost |
| --- | --- |

8.

| 9. | Barva |
| --- | --- |

9.

| 10. | Meritev motenja |
| --- | --- |

10.

| 11. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sprememba in razširitev homologacije za tip halogenskega „sealed-beam“ žarometa (enote HSB) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Dokončna prekinitev proizvodnje |
| --- | --- |

14.

| 15. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

15.

| 16. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajohomologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

16.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončni prekinitvi proizvodnje tipa halogenskega „sealed-beam“ žarometa (enote HSB) v skladu s Pravilnikom št. 31 |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Primeri homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 3: – | Električni priključki enot HSB |
| --- | --- |

Priloga 3: –

| Priloga 4: – | Merilni zaslon |
| --- | --- |

Priloga 4: –

| Priloga 5 – | Minimalne zahteve za postopke nadzora skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

Priloga 5 –

| Priloga 6 – | Preskus stabilnosti fotometričnega delovanja delujočih žarometov |
| --- | --- |

Priloga 6 –

| Priloga 7 – | Zahteve za žaromete z lečami iz plastičnega materiala – preskušanje vzorcev leč ali materiala in celotnih žarometov |
| --- | --- |

Priloga 7 –

| Priloga 8 – | Minimalne zahteve za vzorčenje, ki ga opravi inšpektor |
| --- | --- |

Priloga 8 –

1.   PODROČJE UPORABE (1)

Ta pravilnik se uporablja za žaromete za vozila kategorij M, N in T (2).

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 2.1 | „halogenski ‚sealed-beam‘ žaromet“ (v nadaljevanju „enota HSB“) pomeni žaromet, čigar sestavni deli, vključno z reflektorjem iz stekla, kovine ali drugega materiala, optični sistem in en ali več halogenskih svetlobnih virov tvorijo povezano celoto, ki je nedeljivo združena in je ni mogoče razstaviti, ne da bi pri tem enota postala popolnoma neuporabna. Takšne enote so:






  2.1.1 | „kategorije 1“, če oddajajo le dolgi svetlobni pramen; |
| --- | --- | --- |

2.1

„halogenski ‚sealed-beam‘ žaromet“ (v nadaljevanju „enota HSB“) pomeni žaromet, čigar sestavni deli, vključno z reflektorjem iz stekla, kovine ali drugega materiala, optični sistem in en ali več halogenskih svetlobnih virov tvorijo povezano celoto, ki je nedeljivo združena in je ni mogoče razstaviti, ne da bi pri tem enota postala popolnoma neuporabna. Takšne enote so:

2.1.1

„kategorije 1“, če oddajajo le dolgi svetlobni pramen;

| 2.1.2 | „kategorije 21“, če oddajajo le kratki svetlobni pramen; |
| --- | --- |

2.1.2

„kategorije 21“, če oddajajo le kratki svetlobni pramen;

| 2.1.3 | „kategorije 22“, če oddajajo, po izbiri uporabnika, dolgi ali kratki svetlobni pramen; |
| --- | --- |

2.1.3

„kategorije 22“, če oddajajo, po izbiri uporabnika, dolgi ali kratki svetlobni pramen;

| 2.2 | „leča“ pomeni skrajni zunanji del žarometa (enote), ki oddaja svetlobo skozi svetlečo površino; |
| --- | --- |

2.2

„leča“ pomeni skrajni zunanji del žarometa (enote), ki oddaja svetlobo skozi svetlečo površino;

| 2.3 | „prevleka“ pomeni vse proizvode, ki so v enem ali več slojih naneseni na zunanjo površino leče; |
| --- | --- |

2.3

„prevleka“ pomeni vse proizvode, ki so v enem ali več slojih naneseni na zunanjo površino leče;

| 2.4 | „enote HSB različnih tipov“ pomeni enote, ki se razlikujejo v tako pomembnih vidikih, kot so:






  2.4.1 | blagovna znamka; |
| --- | --- | --- |

2.4

„enote HSB različnih tipov“ pomeni enote, ki se razlikujejo v tako pomembnih vidikih, kot so:

2.4.1

blagovna znamka;

| 2.4.2 | značilnosti optičnega sistema; |
| --- | --- |

2.4.2

značilnosti optičnega sistema;

| 2.4.3 | vključitev ali odstranitev sestavnih delov, ki lahko med delovanjem spremenijo optične učinke z odbojem, lomom, absorpcijo in/ali deformacijo; namestitev ali odstranitev filtrov, namenjenih izključno za spreminjanje barve svetlobnega pramena, ne pa tudi porazdelitve svetlobe, ne pomeni spremembe tipa; |
| --- | --- |

2.4.3

vključitev ali odstranitev sestavnih delov, ki lahko med delovanjem spremenijo optične učinke z odbojem, lomom, absorpcijo in/ali deformacijo; namestitev ali odstranitev filtrov, namenjenih izključno za spreminjanje barve svetlobnega pramena, ne pa tudi porazdelitve svetlobe, ne pomeni spremembe tipa;

| 2.4.4 | nazivna napetost; |
| --- | --- |

2.4.4

nazivna napetost;

| 2.4.5 | oblika ene ali več žarilnih nitk; |
| --- | --- |

2.4.5

oblika ene ali več žarilnih nitk;

| 2.4.6 | vrsta proizvedenega svetlobnega pramena (kratki svetlobni pramen, dolgi svetlobnipramen ali oba); |
| --- | --- |

2.4.6

vrsta proizvedenega svetlobnega pramena (kratki svetlobni pramen, dolgi svetlobnipramen ali oba);

| 2.4.7 | materiali, iz katerih sta leča in morebitna prevleka. |
| --- | --- |

2.4.7

materiali, iz katerih sta leča in morebitna prevleka.

| 2.5 | „barva svetlobe, ki jo oddaja naprava“. Za ta pravilnik velja opredelitev pojmov glede barve oddajane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo tipa. |
| --- | --- |

2.5

„barva svetlobe, ki jo oddaja naprava“. Za ta pravilnik velja opredelitev pojmov glede barve oddajane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki veljajo v času vložitve vloge za homologacijo tipa.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 3.1 | Vlogo za homologacijo vloži imetnik blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik. V vlogi se navede:






  3.1.1 | ali je enota HSB predvidena za kratki in dolgi svetlobni pramen ali le za enega od njiju: |
| --- | --- | --- |

3.1

Vlogo za homologacijo vloži imetnik blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni predstavnik. V vlogi se navede:

3.1.1

ali je enota HSB predvidena za kratki in dolgi svetlobni pramen ali le za enega od njiju:

| 3.1.2 | če gre za enoto HSB za kratki svetlobni pramen, ali je namenjena vožnji po desni in levi strani cestišča ali le za desno ali le za levo stran vožnje. |
| --- | --- |

3.1.2

če gre za enoto HSB za kratki svetlobni pramen, ali je namenjena vožnji po desni in levi strani cestišča ali le za desno ali le za levo stran vožnje.

| 3.2 | Vsaki vlogi za homologacijo se priložijo:






  3.2.1 | risbe v treh izvodih, ki so dovolj natančne za identifikacijo tipa enote HSB in vsebujejo pogled od spredaj (po potrebi s podrobnim prikazom reber na lečah) ter njen prečni prerez; na risbah morajo biti prikazane tudi žarilne nitke in zaščite v merilu 2:1, in sicer od spredaj in od strani; risbe morajo prikazovati mesto, predvideno za številko homologacije, in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake; |
| --- | --- | --- |

3.2

Vsaki vlogi za homologacijo se priložijo:

3.2.1

risbe v treh izvodih, ki so dovolj natančne za identifikacijo tipa enote HSB in vsebujejo pogled od spredaj (po potrebi s podrobnim prikazom reber na lečah) ter njen prečni prerez; na risbah morajo biti prikazane tudi žarilne nitke in zaščite v merilu 2:1, in sicer od spredaj in od strani; risbe morajo prikazovati mesto, predvideno za številko homologacije, in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake;

| 3.2.2 | kratek tehnični opis; |
| --- | --- |

3.2.2

kratek tehnični opis;

| 3.2.3 | naslednje število vzorcev:






  3.2.3.1 | za homologacijo enote HSB, ki oddaja brezbarvno svetlobo: pet vzorcev, |
| --- | --- | --- |

3.2.3

naslednje število vzorcev:

3.2.3.1

za homologacijo enote HSB, ki oddaja brezbarvno svetlobo: pet vzorcev,

| 3.2.3.2 | za homologacijo enote HSB, ki oddaja barvno svetlobo: dva vzorca z barvno svetlobo in pet vzorcev z brezbarvno svetlobo istega tipa, ki se od predloženega tipa razlikujejo le v tem, da leča ali filter ni obarvan, |
| --- | --- |

3.2.3.2

za homologacijo enote HSB, ki oddaja barvno svetlobo: dva vzorca z barvno svetlobo in pet vzorcev z brezbarvno svetlobo istega tipa, ki se od predloženega tipa razlikujejo le v tem, da leča ali filter ni obarvan,

| 3.2.3.3 | v primeru enot HSB, ki oddajajo barvno svetlobo, ki se od enot z brezbarvno svetlobo razlikujejo le v barvi proizvedene svetlobe in ki že izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6, 7 in 8 spodaj, zadostuje predložitev le enega vzorca enote z barvno svetlobo, ki se preskusi v skladu odstavkom 9 spodaj; |
| --- | --- |

3.2.3.3

v primeru enot HSB, ki oddajajo barvno svetlobo, ki se od enot z brezbarvno svetlobo razlikujejo le v barvi proizvedene svetlobe in ki že izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6, 7 in 8 spodaj, zadostuje predložitev le enega vzorca enote z barvno svetlobo, ki se preskusi v skladu odstavkom 9 spodaj;

| 3.2.4 | za preskus plastičnega materiala, iz katerega so izdelane leče:






  3.2.4.1 | trinajst leč.






  3.2.4.1.1 | Šest izmed teh leč se lahko nadomesti s šestimi vzorci materiala velikosti najmanj 60 × 80 mm, z ravno ali izbočeno zunanjo površino in pretežno ravno površino v sredini (polmer ukrivljenja najmanj 300 mm), veliko najmanj 15 × 15 mm. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.4

za preskus plastičnega materiala, iz katerega so izdelane leče:

3.2.4.1

trinajst leč.

3.2.4.1.1

Šest izmed teh leč se lahko nadomesti s šestimi vzorci materiala velikosti najmanj 60 × 80 mm, z ravno ali izbočeno zunanjo površino in pretežno ravno površino v sredini (polmer ukrivljenja najmanj 300 mm), veliko najmanj 15 × 15 mm.

| 3.2.4.1.2 | Vsaka taka leča ali vzorec materiala se izdela po postopku, ki se uporablja v serijski proizvodnji; |
| --- | --- |

3.2.4.1.2

Vsaka taka leča ali vzorec materiala se izdela po postopku, ki se uporablja v serijski proizvodnji;

| 3.2.4.2 | reflektor, na katerega se lahko namestijo leče po navodilih proizvajalca. |
| --- | --- |

3.2.4.2

reflektor, na katerega se lahko namestijo leče po navodilih proizvajalca.

| 3.3 | Podatkom o lastnostih materialov, iz katerih so izdelane leče in morebitne prevleke, je treba priložiti poročilo o preskusu lastnosti teh materialov in prevlek, če so na njih že bili opravljeni preskusi. |
| --- | --- |

3.3

Podatkom o lastnostih materialov, iz katerih so izdelane leče in morebitne prevleke, je treba priložiti poročilo o preskusu lastnosti teh materialov in prevlek, če so na njih že bili opravljeni preskusi.

| 3.4 | Pristojni organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

3.4

Pristojni organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.

4.   OZNAKE (3)

| 4.1 | Enote HSB, predložene v homologacijo, morajo biti opremljene z blagovno znamko vlagatelja. |
| --- | --- |

4.1

Enote HSB, predložene v homologacijo, morajo biti opremljene z blagovno znamko vlagatelja.

| 4.2 | Na leči morajo imeti prostor zadostne velikosti za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 5 spodaj; ta prostor mora biti prikazan na risbah iz odstavka 3.2.1 zgoraj. |
| --- | --- |

4.2

Na leči morajo imeti prostor zadostne velikosti za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 5 spodaj; ta prostor mora biti prikazan na risbah iz odstavka 3.2.1 zgoraj.

| 4.3 | Na leči ali na ohišju morajo imeti navedeno nazivno napetost in nazivno moč žarilne nitke za dolgi svetlobni pramen in, kadar je primerno, nazivno moč žarilne nitke za kratki svetlobni pramen. |
| --- | --- |

4.3

Na leči ali na ohišju morajo imeti navedeno nazivno napetost in nazivno moč žarilne nitke za dolgi svetlobni pramen in, kadar je primerno, nazivno moč žarilne nitke za kratki svetlobni pramen.

5.   HOMOLOGACIJA

5.1   Splošno

| 5.1.1 | Homologacija se podeli, če vsi vzorci tipa enote HSB, ki se predložijo v skladu z odstavkom 3 zgoraj, izpolnjujejo zahteve tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.1.1

Homologacija se podeli, če vsi vzorci tipa enote HSB, ki se predložijo v skladu z odstavkom 3 zgoraj, izpolnjujejo zahteve tega pravilnika.

| 5.1.2 | Kadar se ugotovi, da združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, če vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk izpolnjuje določbe, ki veljajo zanjo. |
| --- | --- |

5.1.2

Kadar se ugotovi, da združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, če vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk izpolnjuje določbe, ki veljajo zanjo.

| 5.1.3 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 02) navajata spremembe, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu enote HSB, ki je zajeta v tem pravilniku, razen v primeru razširitve homologacije na napravo, ki se razlikuje le po barvi oddajane svetlobe. |
| --- | --- |

5.1.3

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 02) navajata spremembe, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu enote HSB, ki je zajeta v tem pravilniku, razen v primeru razširitve homologacije na napravo, ki se razlikuje le po barvi oddajane svetlobe.

| 5.1.4 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni prekinitvi proizvodnje tipa optične enote v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.1.4

Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončni prekinitvi proizvodnje tipa optične enote v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 5.1.5 | Poleg oznake iz odstavka 4.1 se na vsak žaromet, ki je skladen s tipom enote HSB, homologirane v skladu s tem pravilnikom, na prostorih iz odstavka 4.2 zgoraj namesti homologacijska oznaka, kakor je opisana v odstavkih 5.2 in 5.3 spodaj. |
| --- | --- |

5.1.5

Poleg oznake iz odstavka 4.1 se na vsak žaromet, ki je skladen s tipom enote HSB, homologirane v skladu s tem pravilnikom, na prostorih iz odstavka 4.2 zgoraj namesti homologacijska oznaka, kakor je opisana v odstavkih 5.2 in 5.3 spodaj.

5.2   Sestava homologacijske oznake

Homologacijsko oznako sestavljajo:

| 5.2.1 | mednarodna homologacijska oznaka, ki je sestavljena iz:






  5.2.1.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (4); |
| --- | --- | --- |

5.2.1

mednarodna homologacijska oznaka, ki je sestavljena iz:

5.2.1.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (4);

| 5.2.1.2 | številke homologacije iz odstavka 5.1.3 zgoraj; |
| --- | --- |

5.2.1.2

številke homologacije iz odstavka 5.1.3 zgoraj;

| 5.2.2 | naslednji dodatni simbol (ali simboli):






  5.2.2.1 | na optičnih enotah HSB, ki izpolnjujejo zahteve le za promet po levi strani cestišča, vodoravno puščico, ki, gledano od spredaj, kaže v desno, tj. na tisto stran cestišča, po kateri teče promet; |
| --- | --- | --- |

5.2.2

naslednji dodatni simbol (ali simboli):

5.2.2.1

na optičnih enotah HSB, ki izpolnjujejo zahteve le za promet po levi strani cestišča, vodoravno puščico, ki, gledano od spredaj, kaže v desno, tj. na tisto stran cestišča, po kateri teče promet;

| 5.2.2.2 | na optičnih enotah HSB, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika le za kratki svetlobni pramen, črke „HSC“; |
| --- | --- |

5.2.2.2

na optičnih enotah HSB, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika le za kratki svetlobni pramen, črke „HSC“;

| 5.2.2.3 | na optičnih enotah HSB, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika le za dolgi svetlobni pramen, črke „HSR“; |
| --- | --- |

5.2.2.3

na optičnih enotah HSB, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika le za dolgi svetlobni pramen, črke „HSR“;

| 5.2.2.4 | na optičnih enotah HSB, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika za kratki in dolgi svetlobni pramen, črke „HSCR“; |
| --- | --- |

5.2.2.4

na optičnih enotah HSB, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika za kratki in dolgi svetlobni pramen, črke „HSCR“;

| 5.2.2.5 | na optičnih enotah HSB, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika za dolgi svetlobni pramen, oznako največje svetilnosti, izraženo z referenčno oznako, kakor je določena v odstavku 8.3.2.1.2 spodaj, nameščeno v bližini kroga, ki obkroža črko „E“; |
| --- | --- |

5.2.2.5

na optičnih enotah HSB, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika za dolgi svetlobni pramen, oznako največje svetilnosti, izraženo z referenčno oznako, kakor je določena v odstavku 8.3.2.1.2 spodaj, nameščeno v bližini kroga, ki obkroža črko „E“;

| 5.2.2.6 | na enotah HSB z lečo iz plastičnega materiala črki „PL“ v bližini simbolov iz odstavkov 5.2.2.3 do 5.2.2.5 zgoraj; |
| --- | --- |

5.2.2.6

na enotah HSB z lečo iz plastičnega materiala črki „PL“ v bližini simbolov iz odstavkov 5.2.2.3 do 5.2.2.5 zgoraj;

| 5.2.2.7 | števki številke homologacije (zdaj 02), ki navajata spremembe, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi zahtevana puščica se lahko označijo v bližini zgornjih dodatnih simbolov. |
| --- | --- |

5.2.2.7

števki številke homologacije (zdaj 02), ki navajata spremembe, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi zahtevana puščica se lahko označijo v bližini zgornjih dodatnih simbolov.

| 5.2.2.8 | V vsakem primeru morajo biti na homologacijskih obrazcih in obrazcih za sporočanje za države, ki so pogodbenice Sporazuma in uporabljajo ta pravilnik, določeni ustrezen način delovanja, uporabljen med preskusnim postopkom v skladu z odstavkom 1.1.1.1 Priloge 6, in dovoljene napetosti v skladu z odstavkom 1.1.1.2 Priloge 6.
  V ustreznih primerih je treba napravo označiti, kakor sledi:
  na enotah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika in so zasnovane tako, da žarilna nitka za kratki svetlobni pramen ne sveti hkrati s katero koli drugo svetlobno funkcijo, s katero je lahko integrirana,
  se za simbolom žarometa za kratki svetlobni pramen v homologacijski oznaki postavi poševnica (/). |
| --- | --- |

5.2.2.8

V vsakem primeru morajo biti na homologacijskih obrazcih in obrazcih za sporočanje za države, ki so pogodbenice Sporazuma in uporabljajo ta pravilnik, določeni ustrezen način delovanja, uporabljen med preskusnim postopkom v skladu z odstavkom 1.1.1.1 Priloge 6, in dovoljene napetosti v skladu z odstavkom 1.1.1.2 Priloge 6.

V ustreznih primerih je treba napravo označiti, kakor sledi:

na enotah, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika in so zasnovane tako, da žarilna nitka za kratki svetlobni pramen ne sveti hkrati s katero koli drugo svetlobno funkcijo, s katero je lahko integrirana,

se za simbolom žarometa za kratki svetlobni pramen v homologacijski oznaki postavi poševnica (/).

| 5.2.2.9 | Znaki in simboli iz odstavkov 5.2.1 in 5.2.2 zgoraj morajo biti jasno čitljivi in neizbrisni, tudi ko je optična enota vgrajena v vozilo. |
| --- | --- |

5.2.2.9

Znaki in simboli iz odstavkov 5.2.1 in 5.2.2 zgoraj morajo biti jasno čitljivi in neizbrisni, tudi ko je optična enota vgrajena v vozilo.

5.3   Namestitev homologacijske oznake

5.3.1   Samostojne svetilke

Na slikah 1 do 7 v Prilogi 2 k temu pravilniku so prikazani primeri sestave homologacijske oznake skupaj z zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

5.3.2   Združene, kombinirane ali integrirane svetilke

| 5.3.2.1 | Kadar se ugotovi, da združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo, ter številke homologacije. Ta homologacijska oznaka se lahko namesti kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:






  5.3.2.1.1 | je vidna po vgradnji svetilk; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.1

Kadar se ugotovi, da združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo, ter številke homologacije. Ta homologacijska oznaka se lahko namesti kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:

5.3.2.1.1

je vidna po vgradnji svetilk;

| 5.3.2.1.2 | ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2

ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prepušča svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.

| 5.3.2.2 | Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi z zahtevano puščico, označi:






  5.3.2.2.1 | ali na ustrezni svetleči površini, |
| --- | --- | --- |

5.3.2.2

Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, se skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, in po potrebi z zahtevano puščico, označi:

5.3.2.2.1

ali na ustrezni svetleči površini,

| 5.3.2.2.2 | ali v skupini, tako da je jasno razpoznavna vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (glej štiri mogoče primere iz Priloge 2). |
| --- | --- |

5.3.2.2.2

ali v skupini, tako da je jasno razpoznavna vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (glej štiri mogoče primere iz Priloge 2).

| 5.3.2.3 | Velikost posameznih elementov enotne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva Pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija. |
| --- | --- |

5.3.2.3

Velikost posameznih elementov enotne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva Pravilnik, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija.

| 5.3.2.4 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku. |
| --- | --- |

5.3.2.4

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku.

| 5.3.2.5 | Slika 8 iz Priloge 2 k temu pravilniku ponazarja primere sestave homologacijskih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke skupaj z vsemi zgoraj navedenimi dodatnimi simboli. |
| --- | --- |

5.3.2.5

Slika 8 iz Priloge 2 k temu pravilniku ponazarja primere sestave homologacijskih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke skupaj z vsemi zgoraj navedenimi dodatnimi simboli.

5.3.3   Za svetilke, katerih leče se uporabljajo za različne tipe žarometov in ki jih je mogoče integrirati ali združiti z drugimi svetilkami:

veljajo določbe v odstavku 5.3.2 zgoraj.

| 5.3.3.1 | Če se uporabi ista leča, je lahko označena z različnimi homologacijskimi oznakami, ki se nanašajo na različne tipe žarometov ali sklopov svetilk, pod pogojem, da ima ohišje enote HSB, tudi če je neločljivo povezano z lečo, tudi prostor, opisan v odstavku 4.2 zgoraj, in homologacijsko oznako za dejanske funkcije.
  Če imajo različni tipi enot HSB isto ohišje, je to lahko označeno z različnimi homologacijskimi oznakami. |
| --- | --- |

5.3.3.1

Če se uporabi ista leča, je lahko označena z različnimi homologacijskimi oznakami, ki se nanašajo na različne tipe žarometov ali sklopov svetilk, pod pogojem, da ima ohišje enote HSB, tudi če je neločljivo povezano z lečo, tudi prostor, opisan v odstavku 4.2 zgoraj, in homologacijsko oznako za dejanske funkcije.

Če imajo različni tipi enot HSB isto ohišje, je to lahko označeno z različnimi homologacijskimi oznakami.

| 5.3.3.2 | Slika 9 iz Priloge 2 k temu pravilniku ponazarja primere homologacijskih oznak, ki se nanašajo na zgornji primer. |
| --- | --- |

5.3.3.2

Slika 9 iz Priloge 2 k temu pravilniku ponazarja primere homologacijskih oznak, ki se nanašajo na zgornji primer.

6.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

| 6.1 | Vsi vzorci morajo biti skladni s specifikacijami iz odstavkov 7 in 8 spodaj, ter po potrebi s specifikacijami iz odstavka 9. |
| --- | --- |

6.1

Vsi vzorci morajo biti skladni s specifikacijami iz odstavkov 7 in 8 spodaj, ter po potrebi s specifikacijami iz odstavka 9.

| 6.2 | Enote HSB morajo biti zasnovane in izdelane tako, da ob običajni uporabi njihovo delovanje ostane zadovoljivo kljub tresljajem, ki jim utegnejo biti izpostavljene, in ohranijo značilnosti, predpisane v tem pravilniku.






  6.2.1 | Optične enote HSB morajo biti opremljene z napravo, ki omogoča, da se na vozilu nastavijo tako, da ustrezajo veljavnim predpisom. Takšne naprave ni treba namestiti na vstavek optične enote HSB, če se takšni vstavki uporabljajo zgolj pri vozilih, pri katerih je mogoče žaromete nastaviti kako drugače
  Kjer sta optična enota HSB za dolgi svetlobni pramen in optična enota HSB za kratki svetlobni pramen združeni kot zamenljivi podenoti, ki tvorita sestavljeno enoto, mora naprava za nastavitev omogočati pravilno nastavitev vsake optične enote HSB posebej. |
| --- | --- | --- |

6.2

Enote HSB morajo biti zasnovane in izdelane tako, da ob običajni uporabi njihovo delovanje ostane zadovoljivo kljub tresljajem, ki jim utegnejo biti izpostavljene, in ohranijo značilnosti, predpisane v tem pravilniku.

6.2.1

Optične enote HSB morajo biti opremljene z napravo, ki omogoča, da se na vozilu nastavijo tako, da ustrezajo veljavnim predpisom. Takšne naprave ni treba namestiti na vstavek optične enote HSB, če se takšni vstavki uporabljajo zgolj pri vozilih, pri katerih je mogoče žaromete nastaviti kako drugače

Kjer sta optična enota HSB za dolgi svetlobni pramen in optična enota HSB za kratki svetlobni pramen združeni kot zamenljivi podenoti, ki tvorita sestavljeno enoto, mora naprava za nastavitev omogočati pravilno nastavitev vsake optične enote HSB posebej.

| 6.2.2 | Vendar pa to ne velja za sklope žarometov z nedeljivimi reflektorji. Za tovrstne sklope veljajo zahteve iz odstavka 8.3 tega pravilnika. V primeru, ko se za dolgi svetlobni pramen uporablja več svetlobnih virov, se za določitev najvišje vrednosti osvetljenosti (EM) uporabi njihovo skupno delovanje. |
| --- | --- |

6.2.2

Vendar pa to ne velja za sklope žarometov z nedeljivimi reflektorji. Za tovrstne sklope veljajo zahteve iz odstavka 8.3 tega pravilnika. V primeru, ko se za dolgi svetlobni pramen uporablja več svetlobnih virov, se za določitev najvišje vrednosti osvetljenosti (EM) uporabi njihovo skupno delovanje.

| 6.3 | Sponke morajo biti v električnem stiku le z ustrezno žarilno nitko ali žarilnimi nitkami in morajo biti dovolj trdne in trdno pritrjene na enoto HSB. |
| --- | --- |

6.3

Sponke morajo biti v električnem stiku le z ustrezno žarilno nitko ali žarilnimi nitkami in morajo biti dovolj trdne in trdno pritrjene na enoto HSB.

| 6.4 | Enote HSB morajo imeti električne povezave v skladu s povezavami, prikazanimi v enem od vzorcev, določenih v Prilogi 3 k temu pravilniku; in morajo biti tako velike, kakor je določeno v navedeni prilogi. |
| --- | --- |

6.4

Enote HSB morajo imeti električne povezave v skladu s povezavami, prikazanimi v enem od vzorcev, določenih v Prilogi 3 k temu pravilniku; in morajo biti tako velike, kakor je določeno v navedeni prilogi.

| 6.5 | V skladu z zahtevami Priloge 6 se izvedejo dodatni preskusi, s katerimi se zagotovi, da se fotometrično delovanje ni preveč spremenilo. |
| --- | --- |

6.5

V skladu z zahtevami Priloge 6 se izvedejo dodatni preskusi, s katerimi se zagotovi, da se fotometrično delovanje ni preveč spremenilo.

| 6.6 | Če je leča enote HSB izdelana iz plastičnega materiala, se preskusi izvedejo v skladu z zahtevami Priloge 7. |
| --- | --- |

6.6

Če je leča enote HSB izdelana iz plastičnega materiala, se preskusi izvedejo v skladu z zahtevami Priloge 7.

7.   NAZIVNE VREDNOSTI IN VREDNOSTI PRESKUSA

| 7.1 | Nazivna napetost je 12 voltov (5). |
| --- | --- |

7.1

Nazivna napetost je 12 voltov (5).

| 7.2 | Vatna moč ne sme presegati 75 vatov pri žarilni nitki za dolgi svetlobni pramen in 68 vatov pri žarilni nitki za kratki svetlobni pramen, merjeno pri preskusni napetosti 13,2 volta. |
| --- | --- |

7.2

Vatna moč ne sme presegati 75 vatov pri žarilni nitki za dolgi svetlobni pramen in 68 vatov pri žarilni nitki za kratki svetlobni pramen, merjeno pri preskusni napetosti 13,2 volta.

8.   OSVETLJENOST (6)

8.1   Splošne specifikacije

| 8.1.1 | Enote HSB morajo biti izdelane tako, da dajejo primerno neslepečo osvetljenost pri kratkem svetlobnem pramenu in dobro osvetljenost pri dolgem svetlobnem pramenu. |
| --- | --- |

8.1.1

Enote HSB morajo biti izdelane tako, da dajejo primerno neslepečo osvetljenost pri kratkem svetlobnem pramenu in dobro osvetljenost pri dolgem svetlobnem pramenu.

| 8.1.2 | Osvetljenost, ki jo proizvaja enota HSB, se določi z uporabo navpičnega zaslona, ki je postavljen 25 m pred enoto, kakor je prikazano v Prilogi 4 k temu pravilniku (7). |
| --- | --- |

8.1.2

Osvetljenost, ki jo proizvaja enota HSB, se določi z uporabo navpičnega zaslona, ki je postavljen 25 m pred enoto, kakor je prikazano v Prilogi 4 k temu pravilniku (7).

| 8.1.3 | Na tem zaslonu se osvetljenost iz odstavkov 8.2.5, 8.2.6 in 8.3 spodaj izmeri s fotoreceptorjem, katerega učinkovita površina je v kvadratu s stranico 65 mm. |
| --- | --- |

8.1.3

Na tem zaslonu se osvetljenost iz odstavkov 8.2.5, 8.2.6 in 8.3 spodaj izmeri s fotoreceptorjem, katerega učinkovita površina je v kvadratu s stranico 65 mm.

8.2   Zahteve glede kratkega svetlobnega pramena

| 8.2.1 | Kratki svetlobni pramen mora proizvajati dovolj ostro „mejo svetlo-temno“, da je mogoča zadovoljiva nastavitev. „Meja svetlo-temno“ mora biti vodoravna ravna črta na tisti strani, ki je nasprotna smeri vožnje, za katero je enota izdelana. Na drugi strani ne sme presegati prekinjene črte HV H1 H4, sestavljene iz ravne črte HV H1, ki z vodoravno in ravno črto H1 H4 tvori kot 45°, 25 cm nad ravno črto hh, niti ravne črte HV H3 pri nagibu pod kotom 15° nad vodoravno črto (glej Prilogo 4 k temu pravilniku). „Meja svetlo-temno“, ki je nad črtama HV H2 in H2 H4 ter je posledica kombinacije obeh zgoraj navedenih možnosti, ni dopustna pod nobenim pogojem. |
| --- | --- |

8.2.1

Kratki svetlobni pramen mora proizvajati dovolj ostro „mejo svetlo-temno“, da je mogoča zadovoljiva nastavitev. „Meja svetlo-temno“ mora biti vodoravna ravna črta na tisti strani, ki je nasprotna smeri vožnje, za katero je enota izdelana. Na drugi strani ne sme presegati prekinjene črte HV H1 H4, sestavljene iz ravne črte HV H1, ki z vodoravno in ravno črto H1 H4 tvori kot 45°, 25 cm nad ravno črto hh, niti ravne črte HV H3 pri nagibu pod kotom 15° nad vodoravno črto (glej Prilogo 4 k temu pravilniku). „Meja svetlo-temno“, ki je nad črtama HV H2 in H2 H4 ter je posledica kombinacije obeh zgoraj navedenih možnosti, ni dopustna pod nobenim pogojem.

| 8.2.2 | Enota HSB se usmeri tako, da je pri kratkem svetlobnem pramenu:






  8.2.2.1 | pri enotah HSB, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni strani cestišča, „meja svetlo-temno“ vodoravna na levi polovici zaslona (8), in pri enotah HSB, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po levi strani cestišča, „meja svetlo-temno“ vodoravna na desni polovici zaslona; |
| --- | --- | --- |

8.2.2

Enota HSB se usmeri tako, da je pri kratkem svetlobnem pramenu:

8.2.2.1

pri enotah HSB, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni strani cestišča, „meja svetlo-temno“ vodoravna na levi polovici zaslona (8), in pri enotah HSB, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po levi strani cestišča, „meja svetlo-temno“ vodoravna na desni polovici zaslona;

| 8.2.2.2 | ta vodoravni del „meje svetlo-temno“ na zaslonu 25 cm pod ravnjo hh (glej Prilogo 4 k temu pravilniku); |
| --- | --- |

8.2.2.2

ta vodoravni del „meje svetlo-temno“ na zaslonu 25 cm pod ravnjo hh (glej Prilogo 4 k temu pravilniku);

| 8.2.2.3 | „prelom“„meje svetlo-temno“ na črti vv (9). |
| --- | --- |

8.2.2.3

„prelom“„meje svetlo-temno“ na črti vv (9).

| 8.2.3 | Kadar je enota HSB nastavljena tako, mora izpolnjevati le zahteve iz odstavkov 8.2.5 in 8.2.6 spodaj, če se njena homologacija zahteva le za kratki svetlobni pramen (10); če je predvidena za kratki in dolgi svetlobni pramen, mora izpolnjevati zahteve iz odstavkov 8.2.5, 8.2.6 in 8.3. |
| --- | --- |

8.2.3

Kadar je enota HSB nastavljena tako, mora izpolnjevati le zahteve iz odstavkov 8.2.5 in 8.2.6 spodaj, če se njena homologacija zahteva le za kratki svetlobni pramen (10); če je predvidena za kratki in dolgi svetlobni pramen, mora izpolnjevati zahteve iz odstavkov 8.2.5, 8.2.6 in 8.3.

| 8.2.4 | Če tako nastavljena enota HSB ne izpolnjuje zahtev iz odstavkov 8.2.5, 8.2.6 in 8.3, se njena nastavitev lahko spremeni, če se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 1° (= 44 cm). (11) Za lažjo nastavitev na podlagi „meje svetlo-temno“ lahko enoto delno prekrijemo in tako povečamo ostrino „meje svetlo-temno“. |
| --- | --- |

8.2.4

Če tako nastavljena enota HSB ne izpolnjuje zahtev iz odstavkov 8.2.5, 8.2.6 in 8.3, se njena nastavitev lahko spremeni, če se os svetlobnega pramena ne premakne v desno ali levo za več kot 1° (= 44 cm). (11) Za lažjo nastavitev na podlagi „meje svetlo-temno“ lahko enoto delno prekrijemo in tako povečamo ostrino „meje svetlo-temno“.

| 8.2.5 | Osvetljenost, ki jo na zaslonu proizvede kratki svetlobni pramen, mora izpolnjevati naslednje zahteve:







  TOČKA NA MERILNEM ZASLONU | ZAHTEVANA OSVETLJENOST V LUKSIH |
| --- | --- | --- |
| ENOTE HSB ZA VOŽNJO PO DESNI STRANI CESTIŠČA | ENOTE HSB ZA VOŽNJO PO LEVI STRANI CESTIŠČA |
| B 50 L | B 50 L | ≤ 0,4 |
| 75 L | 75 L | ≥ 12 |
| 75 L | 75 R | ≤ 12 |
| 50 L | 50 R | ≥ 12 |
| 50 R | 50 L | ≤ 15 |
| 50 V | 20 V | ≥ 6 |
| 25 L | 25 R | ≥ 2 |
| 25 R | 25 L | ≥ 2 |
| | | ≤ 0,7 |
| | | ≥ 3 |
| Katera koli točka v območju III
  Katera koli točka v območju IV
  Katera koli točka v območju I | ≤ 2 × (E50 R ali E50 L) (12) |

8.2.5

Osvetljenost, ki jo na zaslonu proizvede kratki svetlobni pramen, mora izpolnjevati naslednje zahteve:

TOČKA NA MERILNEM ZASLONU

ZAHTEVANA OSVETLJENOST V LUKSIH

ENOTE HSB ZA VOŽNJO PO DESNI STRANI CESTIŠČA

ENOTE HSB ZA VOŽNJO PO LEVI STRANI CESTIŠČA

B 50 L

B 50 L

≤ 0,4

75 L

75 L

≥ 12

75 L

75 R

≤ 12

50 L

50 R

≥ 12

50 R

50 L

≤ 15

50 V

20 V

≥ 6

25 L

25 R

≥ 2

25 R

25 L

≥ 2

≤ 0,7

≥ 3

Katera koli točka v območju III

Katera koli točka v območju IV

Katera koli točka v območju I

≤ 2 × (E50 R ali E50 L) (12)

| 8.2.6 | V območjih I, II, III in IV niso dopustna stranska odstopanja, ki bi zmanjšala dobro vidljivost. |
| --- | --- |

8.2.6

V območjih I, II, III in IV niso dopustna stranska odstopanja, ki bi zmanjšala dobro vidljivost.

8.3   Zahteve glede dolgega svetlobnega pramena

| 8.3.1 | Pri enoti HSB, zasnovani za dolgi in kratki svetlobni pramen, se meritve osvetljenosti dolgega svetlobnega pramena na zaslonu izvedejo z isto nastavitvijo enote HSB kot pri meritvah iz odstavkov 8.2.5 in 8.2.6; če je enota HSB zasnovana le za dolgi svetlobni pramen, se nastavi tako, da je območje največje osvetljenosti na presečišču HV črt hh in vv; takšna enota HSB mora izpolnjevati le zahteve iz odstavka 8.3. |
| --- | --- |

8.3.1

Pri enoti HSB, zasnovani za dolgi in kratki svetlobni pramen, se meritve osvetljenosti dolgega svetlobnega pramena na zaslonu izvedejo z isto nastavitvijo enote HSB kot pri meritvah iz odstavkov 8.2.5 in 8.2.6; če je enota HSB zasnovana le za dolgi svetlobni pramen, se nastavi tako, da je območje največje osvetljenosti na presečišču HV črt hh in vv; takšna enota HSB mora izpolnjevati le zahteve iz odstavka 8.3.

| 8.3.2 | Osvetljenost dolgega svetlobnega pramena na zaslonu mora izpolnjevati naslednje zahteve:






  8.3.2.1 | Presečišče HV črt hh in vv mora biti znotraj krivulje izoluks za 80 % največje osvetljenosti. Ta najvišja vrednost (EM) mora biti najmanj 48 luksov. Največja vrednost (EM) ne sme presegati 240 luksov; poleg tega v primeru kombinirane enote HSB za kratki in dolgi svetlobni pramen ne sme v nobenem primeru biti več kot 16-kratnik osvetljenosti, izmerjene za kratki svetlobni pramen v točki 75 R (ali 75 L).






  8.3.2.1.1 | Največja svetilnost (IM) dolgega svetlobnega pramena, izražena v tisoč kandelah, se izračuna s formulo:
  IM = 0,625 EM |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2

Osvetljenost dolgega svetlobnega pramena na zaslonu mora izpolnjevati naslednje zahteve:

8.3.2.1

Presečišče HV črt hh in vv mora biti znotraj krivulje izoluks za 80 % največje osvetljenosti. Ta najvišja vrednost (EM) mora biti najmanj 48 luksov. Največja vrednost (EM) ne sme presegati 240 luksov; poleg tega v primeru kombinirane enote HSB za kratki in dolgi svetlobni pramen ne sme v nobenem primeru biti več kot 16-kratnik osvetljenosti, izmerjene za kratki svetlobni pramen v točki 75 R (ali 75 L).

8.3.2.1.1

Največja svetilnost (IM) dolgega svetlobnega pramena, izražena v tisoč kandelah, se izračuna s formulo:

IM = 0,625 EM

| 8.3.2.1.2 | Referenčna oznaka (I’M) te največje svetilnosti iz odstavka 5.2.2.5 se dobi z razmerjem: IM = IM/3 = 0,208 EM

  Ta vrednost se zaokroži na najbližjo vrednost 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50. |
| --- | --- |

8.3.2.1.2

Referenčna oznaka (I’M) te največje svetilnosti iz odstavka 5.2.2.5 se dobi z razmerjem: IM = IM/3 = 0,208 EM

Ta vrednost se zaokroži na najbližjo vrednost 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

| 8.3.2.2 | Osvetljenost, ki se začenja v točki HV in poteka vodoravno v desno in levo, na razdalji 1,125 m ne sme biti manjša od 24 luksov in na razdalji 2,25 m ne sme biti manjša od 6 luksov |
| --- | --- |

8.3.2.2

Osvetljenost, ki se začenja v točki HV in poteka vodoravno v desno in levo, na razdalji 1,125 m ne sme biti manjša od 24 luksov in na razdalji 2,25 m ne sme biti manjša od 6 luksov

9.   BARVA

| 9.1 | Enote HSB morajo oddajati belo svetlobo. |
| --- | --- |

9.1

Enote HSB morajo oddajati belo svetlobo.

10.   MERITEV MOTENJA

Izmeriti je treba motenje, ki ga povzroči kratki svetlobni pramen enot HSB (13).

11.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 11.1 | Žarometi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo skladno s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 8 in 9. |
| --- | --- |

11.1

Žarometi, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo skladno s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 8 in 9.

| 11.2 | Zaradi ugotavljanja, ali so izpolnjene zahteve odstavka 11.1, se izvaja primeren nadzor proizvodnje. |
| --- | --- |

11.2

Zaradi ugotavljanja, ali so izpolnjene zahteve odstavka 11.1, se izvaja primeren nadzor proizvodnje.

| 11.3 | Imetnik homologacije mora zlasti:






  11.3.1 | zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov; |
| --- | --- | --- |

11.3

Imetnik homologacije mora zlasti:

11.3.1

zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov;

| 11.3.2 | imeti dostop do opreme za nadzor, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa; |
| --- | --- |

11.3.2

imeti dostop do opreme za nadzor, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa;

| 11.3.3 | poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in da so ustrezni dokumenti na voljo za obdobje, določeno po dogovoru s homologacijskim organom; |
| --- | --- |

11.3.3

poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in da so ustrezni dokumenti na voljo za obdobje, določeno po dogovoru s homologacijskim organom;

| 11.3.4 | analizirati rezultate vseh vrst preskusov, da se preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji; |
| --- | --- |

11.3.4

analizirati rezultate vseh vrst preskusov, da se preveri in zagotovi stalnost značilnosti izdelka, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji;

| 11.3.5 | zagotoviti, da se za vsak tip izdelka izvedejo vsaj preskusi iz Priloge 5 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

11.3.5

zagotoviti, da se za vsak tip izdelka izvedejo vsaj preskusi iz Priloge 5 k temu pravilniku;

| 11.3.6 | zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju, ki pokaže neskladnost z zadevno vrsto preskusa, opravi ponovno vzorčenje in ponoven preskus. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje teh izdelkov. |
| --- | --- |

11.3.6

zagotoviti, da se po vsakem vzorčenju, ki pokaže neskladnost z zadevno vrsto preskusa, opravi ponovno vzorčenje in ponoven preskus. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje teh izdelkov.

| 11.4 | Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost metod preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti.






  11.4.1 | Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži proizvodna in preskusna dokumentacija. |
| --- | --- | --- |

11.4

Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri ustreznost metod preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti.

11.4.1

Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži proizvodna in preskusna dokumentacija.

| 11.4.2 | Inšpektor lahko izbere naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevih lastnih preverjanj. |
| --- | --- |

11.4.2

Inšpektor lahko izbere naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevih lastnih preverjanj.

| 11.4.3 | Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z odstavkom 11.4.2 zgoraj, inšpektor ob upoštevanju meril iz Priloge 8 izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse. |
| --- | --- |

11.4.3

Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z odstavkom 11.4.2 zgoraj, inšpektor ob upoštevanju meril iz Priloge 8 izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.

| 11.4.4 | Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Ti preskusi se opravijo na naključno izbranih vzorcih brez oviranja proizvajalčevih obveznosti dobave in v skladu z merili iz Priloge 8. |
| --- | --- |

11.4.4

Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Ti preskusi se opravijo na naključno izbranih vzorcih brez oviranja proizvajalčevih obveznosti dobave in v skladu z merili iz Priloge 8.

| 11.4.5 | Pristojni organ si prizadeva za to, da se pregledi opravijo vsaki dve leti. Vendar je to prepuščeno presoji pristojnega organa in njegovemu zaupanju v ukrepe za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. Če so rezultati nezadovoljivi, pristojni organ poskrbi, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

11.4.5

Pristojni organ si prizadeva za to, da se pregledi opravijo vsaki dve leti. Vendar je to prepuščeno presoji pristojnega organa in njegovemu zaupanju v ukrepe za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. Če so rezultati nezadovoljivi, pristojni organ poskrbi, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

| 11.5 | Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami. |
| --- | --- |

11.5

Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami.

| 11.6 | Referenčna oznaka se ne upošteva. |
| --- | --- |

11.6

Referenčna oznaka se ne upošteva.

12.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 12.1 | Homologacija, podeljena za tip enote HSB v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zgornje zahteve niso izpolnjene ali če enota HSB, opremljena s homologacijsko oznako, ni skladna s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

12.1

Homologacija, podeljena za tip enote HSB v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zgornje zahteve niso izpolnjene ali če enota HSB, opremljena s homologacijsko oznako, ni skladna s homologiranim tipom.

| 12.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočanje, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

12.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočanje, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

13.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE ZA TIP HALOGENSKEGA „SEALED-BEAM“ ŽAROMETA (ENOTE HSB)

| 13.1 | Vsaka sprememba tipa enote HSB se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip enote HSB. Zadevni organ lahko potem:






  13.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da enota HSB v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- | --- |

13.1

Vsaka sprememba tipa enote HSB se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip enote HSB. Zadevni organ lahko potem:

13.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da enota HSB v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 13.1.2 | od tehnične službe, odgovorne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

13.1.2

od tehnične službe, odgovorne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

| 13.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz odstavka 5.1.4 zgoraj sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

13.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz odstavka 5.1.4 zgoraj sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 13.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočanje, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

13.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočanje, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

14.   DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip enote HSB, homologirane v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočanje, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

15.   PREHODNE DOLOČBE

| 15.1 | Od začetka veljavnosti sprememb 02 k temu pravilniku ne sme nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kakor je bil spremenjen s spremembami 02. |
| --- | --- |

15.1

Od začetka veljavnosti sprememb 02 k temu pravilniku ne sme nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kakor je bil spremenjen s spremembami 02.

| 15.2 | Po preteku 24 mesecev od začetka veljavnosti iz odstavka 15.1 zgoraj pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacije podelijo le, če tip enote HSB izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s spremembami 02. |
| --- | --- |

15.2

Po preteku 24 mesecev od začetka veljavnosti iz odstavka 15.1 zgoraj pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacije podelijo le, če tip enote HSB izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s spremembami 02.

| 15.3 | Obstoječe homologacije, podeljene v skladu s tem pravilnikom pred datumom iz odstavka 15.2 zgoraj, ostanejo veljavne. Vendar pa lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovedo vgradnjo enot HSB, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s spremembami 02:






  15.3.1 | v vozila, za katera se homologacija tipa ali posamična odobritev podeli več kot 24 mesecev po začetku veljavnosti iz odstavka 15.1 zgoraj, |
| --- | --- | --- |

15.3

Obstoječe homologacije, podeljene v skladu s tem pravilnikom pred datumom iz odstavka 15.2 zgoraj, ostanejo veljavne. Vendar pa lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovedo vgradnjo enot HSB, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s spremembami 02:

15.3.1

v vozila, za katera se homologacija tipa ali posamična odobritev podeli več kot 24 mesecev po začetku veljavnosti iz odstavka 15.1 zgoraj,

| 15.3.2 | v vozila, ki se prvič registrirajo več kot pet let po začetku veljavnosti iz odstavka 15.1 zgoraj. |
| --- | --- |

15.3.2

v vozila, ki se prvič registrirajo več kot pet let po začetku veljavnosti iz odstavka 15.1 zgoraj.

16.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, odgovornih za opravljanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali dokončno prekinitev proizvodnje.

---

(1)  Ta pravilnik ne preprečuje možnosti, da pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prepove uporabo enote HSB s plastično lečo, homologirane po tem pravilniku, skupaj z mehansko napravo za čiščenje žarometov (z brisalci).

(2)  Kakor je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sprem.4).

(3)  Pri žarometih, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po samo eni strani cestišča (po desni ali po levi), se nadalje priporoča, da se na leči neizbrisno označi predel, ki se lahko zakrije, da se prepreči motenje udeležencev v prometu v državi, v kateri je stran vožnje nasprotna tisti, za katero je izdelan žaromet Ta oznaka ni potrebna, če je predel jasno razpoznaven že iz zasnove.

(4)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podeljujejo njene države članice z uporabo svojih ECE simbolov), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južnoafriško republiko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto), 56 za Črno goro, 57 (prosto) ter 58 za Tunizijo. Nadaljnje številke se za druge države določijo po kronološkem vrstnem redu, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali na njih uporabijo, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako določene številke sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(5)  Zahteve za enote HSB z nazivno napetostjo 24 voltov se preučujejo.

(6)  Vse fotometrične meritve se opravijo pri nazivni napetosti, določeni v odstavku 7.1.

(7)  Če se pri enoti HSB, zasnovani tako, da izpolnjuje zahteve tega pravilnika le v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom, goriščna os bistveno razlikuje od splošne usmeritve svetlobnega pramena, se stranska nastavitev izvede na najboljši možni način za izpolnjevanje zahtev osvetljenosti pri točkah 75 R in 50 R za vožnjo po desni strani cestišča ter točkah 75 L in 50 L za vožnjo po levi strani cestišča.

(8)  Preskusni zaslon mora biti dovolj širok, da omogoča pregled „meje svetlo-temno“ vsaj v razponu 5° na obeh straneh črte vv.

(9)  Če svetlobni pramen nima „meje svetlo-temno“ z jasnim „prelomom“, se stranka nastavitev izvede na najboljši možni način za izpolnjevanje zahtev osvetljenosti pri točkah 75 R in 50 R za vožnjo po desni strani cestišča ter točkah 75 L in 50 L za vožnjo po levi strani cestišča.

(10)  Enota HSB, zasnovana za kratki svetlobni pramen, lahko vključuje dolgi svetlobni pramen, za katerega te specifikacije ne veljajo.

(11)  Meja nove nastavitve 1° na desno ali levo ni nezdružljiva s ponovno zgornjo ali spodnjo navpično nastavitvijo. Slednja je omejena le z zahtevami iz odstavka 8.3. Vseeno vodoravni del „meje svetlo-temno“ ne sme biti nad črto hh (določbe iz odstavka 8.3 ne veljajo za enote HSB, namenjene izpolnjevanju zahtev tega pravilnika le za kratki svetlobni pramen).

(12)  E50R in E50L sta dejansko izmerjeni osvetljenosti.

(13)  Ta zahteva bo predmet priporočila homologacijskim organom.

---

PRILOGA 1

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA 2

PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Slika 1

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na optično enoto HSB, označuje, da je bila zadevna enota homologirana na Nizozemskem (E4) pod številko 2439, izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s spremembami 02, v zvezi z dolgim in kratkim svetlobnim pramenom in je zasnovana le za vožnjo po desni strani cestišča.

Številka 30 označuje, da je največja svetilnost dolgega svetlobnega pramena med 86 250 in 101 250 kandelami.

Opomba: Številka homologacije in dodatni simboli morajo biti v bližini kroga in bodisi nad bodisi pod črko „E“ ali desno ali levo od te črke. Števke v številki homologacije morajo biti na isti strani črke „E“ in obrnjene v isto smer. V številki homologacije se je treba izogniti uporabi rimskih številk, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli.

Slika 2

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na optično enoto HSB, označuje, da zadevna enota izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s spremembami 02, v zvezi s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom in je zasnovana le za vožnjo po levi strani cestišča.

Slika 3a

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na optično enoto HSB, označuje, da zadevna enota izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s spremembami 02, le v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom in je zasnovana le za vožnjo po desni strani cestišča

Slika 3b

Image

| Slika 4 | Slika 5 |
| --- | --- |
| Zgornje homologacijske oznake, nameščene na optične enote HSB z lečo iz plastičnega materiala, označujejo, da zadevne enote izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s spremembami 02: |
| le v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom in so zasnovane le za vožnjo po levi strani cestišča. | le v zvezi z dolgim svetlobnim pramenom. |
| | Številka 30 označuje, da je največja svetilnost dolgega svetlobnega pramena med 82 500 in 101 250 kandelami. |
| Slika 6 | Slika 7 |
| Identifikacija enote HSB, ki izpolnjuje zahteve Pravilnika št. 31 |
| v zvezi s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom ter je zasnovana le za vožnjo po desni strani cestišča. | le v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom in je zasnovana le za vožnjo po desni strani cestišča. |
| Žarilna nitka žarometa za kratki svetlobni pramen ne sme svetiti hkrati z žarilno nitko žarometa za dolgi svetlobni pramen in/ali drugim integriranim žarometom. |

Slika 4

Image

Slika 5

Image

Zgornje homologacijske oznake, nameščene na optične enote HSB z lečo iz plastičnega materiala, označujejo, da zadevne enote izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s spremembami 02:

le v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom in so zasnovane le za vožnjo po levi strani cestišča.

le v zvezi z dolgim svetlobnim pramenom.

Številka 30 označuje, da je največja svetilnost dolgega svetlobnega pramena med 82 500 in 101 250 kandelami.

Slika 6

Image

Slika 7

Image

Identifikacija enote HSB, ki izpolnjuje zahteve Pravilnika št. 31

v zvezi s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom ter je zasnovana le za vožnjo po desni strani cestišča.

le v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom in je zasnovana le za vožnjo po desni strani cestišča.

Žarilna nitka žarometa za kratki svetlobni pramen ne sme svetiti hkrati z žarilno nitko žarometa za dolgi svetlobni pramen in/ali drugim integriranim žarometom.

Slika 8

Poenostavljeno označevanje združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk

(Navpične in vodoravne črte prikazujejo obliko svetlobnosignalne naprave. Črte niso del homologacijske oznake.)

VZOREC A

Image

VZOREC B

Image

VZOREC C

Image

VZOREC D

Image

Opomba: Štirje primeri, prikazani zgoraj, ustrezajo svetlobni napravi s homologacijsko oznako, ki se nanaša na:

| | prednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7; |
| --- | --- |

prednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7;

| | optično enoto HSB za kratki svetlobni pramen, zasnovano za vožnjo po desni in levi strani cestišča, in za dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250in 101 250 kandelami (kot označuje številka 30), ki je bila homologirana v skladu s spremembami 02 k Pravilniku št. 31 in vključuje lečo iz plastičnega materiala; |
| --- | --- |

optično enoto HSB za kratki svetlobni pramen, zasnovano za vožnjo po desni in levi strani cestišča, in za dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250in 101 250 kandelami (kot označuje številka 30), ki je bila homologirana v skladu s spremembami 02 k Pravilniku št. 31 in vključuje lečo iz plastičnega materiala;

| | žaromet za meglo, ki je bil homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 19 in vključuje lečo iz plastičnega materiala; |
| --- | --- |

žaromet za meglo, ki je bil homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 19 in vključuje lečo iz plastičnega materiala;

| | prednjo smerno svetilko kategorije 1a, homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 6. |
| --- | --- |

prednjo smerno svetilko kategorije 1a, homologirano v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 6.

Slika 9

Svetilka, integrirana z enoto HSB

Primer 1

Image

Zgornji primer ustreza oznaki leče iz plastičnega materiala, ki je predvidena za uporabo v različnih tipih enot HSB, in sicer:

| bodisi | : | v enoti HSB za kratki svetlobni pramen, zasnovan za vožnjo po desni in levi strani cestišča, in dolgi svetlobni pramen, ki je bila homologirana v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami Pravilnika št. 5, kakor je bil spremenjen s spremembami 02, in je integrirana s prednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7; |
| --- | --- | --- |
| bodisi | : | v enoti HSB za kratki svetlobni pramen, zasnovan za vožnjo po desni in levi strani cestišča, in dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami, ki je bila homologirana v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami Pravilnika št. 31, kakor je bil spremenjen s spremembami 02, in je integrirana z enako prednjo pozicijsko svetilko kot zgoraj; |
| ali celo | : | v kateri koli izmed zgoraj navedenih enot HSB, ki je bila homologirana kot ena svetilka. |

bodisi

:

v enoti HSB za kratki svetlobni pramen, zasnovan za vožnjo po desni in levi strani cestišča, in dolgi svetlobni pramen, ki je bila homologirana v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami Pravilnika št. 5, kakor je bil spremenjen s spremembami 02, in je integrirana s prednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7;

bodisi

:

v enoti HSB za kratki svetlobni pramen, zasnovan za vožnjo po desni in levi strani cestišča, in dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami, ki je bila homologirana v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami Pravilnika št. 31, kakor je bil spremenjen s spremembami 02, in je integrirana z enako prednjo pozicijsko svetilko kot zgoraj;

ali celo

:

v kateri koli izmed zgoraj navedenih enot HSB, ki je bila homologirana kot ena svetilka.

Ohišje optične enote mora biti označeno z edino veljavno številko homologacije, npr.:

Image

Primer 2

Image

Zgornji primer ustreza oznaki leče, ki je uporabljena v sklopu dveh optičnih enot HSB, homologiranem na Nizozemskem (E4) in sestavljenem iz žarometa, ki oddaja kratki svetlobni pramen, zasnovan za vožnjo po obeh straneh cestišča, in dolgi svetlobni pramen, ki izpolnjuje zahteve Pravilnika št. 1, ter žarometa, ki oddaja dolgi svetlobni pramen in izpolnjuje zahteve Pravilnika št. 31.

---

PRILOGA 3

ELEKTRIČNI PRIKLJUČKI ENOT HSB

Slika 1

Kategorija 1 (le dolgi svetlobni pramen)

Image

Slika 2

Kategorija 21 (le kratki svetlobni pramen)

Image

Slika 3

Kategorija 22 (kratki in dolgi svetlobni pramen)

Image

---

PRILOGA 4

MERILNI ZASLON

| A. | Enota HSB za vožnjo po desni strani cestišča |
| --- | --- |

A.

Enota HSB za vožnjo po desni strani cestišča

Image

| B. | Enota HSB za vožnjo po levi strani cestišča |
| --- | --- |

B.

Enota HSB za vožnjo po levi strani cestišča

Image

---

PRILOGA 5

Minimalne zahteve za postopke nadzora skladnosti proizvodnje

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Za zahteve glede skladnosti se šteje, da so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja v skladu z zahtevami tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Za zahteve glede skladnosti se šteje, da so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja v skladu z zahtevami tega pravilnika.

| 1.2 | V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranega žarometa:






  1.2.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. Za vrednosti B 50 L (ali R) in območje III je lahko največje odstopanje v neugodno smer:







  B 50 L (ali R) | 0,2 | luksa, kar ustreza 20 odstotkom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,3 | luksa, kar ustreza 30 odstotkom |
| Območje III | 0,3 | luksa, kar ustreza 20 odstotkom |
| 0,45 | luksa, kar ustreza 30 odstotkom |

1.2

V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranega žarometa:

1.2.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. Za vrednosti B 50 L (ali R) in območje III je lahko največje odstopanje v neugodno smer:

B 50 L (ali R)

0,2

luksa, kar ustreza 20 odstotkom

0,3

luksa, kar ustreza 30 odstotkom

Območje III

0,3

luksa, kar ustreza 20 odstotkom

0,45

luksa, kar ustreza 30 odstotkom

| 1.2.2 | ali če






  1.2.2.1 | so na merilnem zaslonu (v oddaljenosti 25 m) predpisane vrednosti iz tega pravilnika za kratki svetlobni pramen dosežene v HV (z dovoljenim odstopanjem + 0,2 luksa), usmerjenih v vsaj eno točko vsakega območja na zaslonu – B 50 L (ali R) (1) (z dovoljenim odstopanjem + 0,1 luksa), 75 R (ali L), 50 V, 25 R, 25 L – v krogu s polmerom 15 cm okoli te točke ter na celotnem območju IV, ki ni nad črto 25 R in 25 L za več kot 22,5 cm; |
| --- | --- | --- |

1.2.2

ali če

1.2.2.1

so na merilnem zaslonu (v oddaljenosti 25 m) predpisane vrednosti iz tega pravilnika za kratki svetlobni pramen dosežene v HV (z dovoljenim odstopanjem + 0,2 luksa), usmerjenih v vsaj eno točko vsakega območja na zaslonu – B 50 L (ali R) (1) (z dovoljenim odstopanjem + 0,1 luksa), 75 R (ali L), 50 V, 25 R, 25 L – v krogu s polmerom 15 cm okoli te točke ter na celotnem območju IV, ki ni nad črto 25 R in 25 L za več kot 22,5 cm;

| 1.2.2.2 | in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV znotraj krivulje izoluks 0,75 Emax, se pri fotometričnih vrednostih upošteva dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti pri kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 8.3 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.2.2.2

in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV znotraj krivulje izoluks 0,75 Emax, se pri fotometričnih vrednostih upošteva dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti pri kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 8.3 tega pravilnika.

| 1.2.3 | Če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se sme žaromet namestiti drugače, vendar samo pod pogojem, da os svetlobnega pramena ni zamaknjena za več kot 1° v desno ali levo (2). |
| --- | --- |

1.2.3

Če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se sme žaromet namestiti drugače, vendar samo pod pogojem, da os svetlobnega pramena ni zamaknjena za več kot 1° v desno ali levo (2).

| 1.3 | Za preverjanje spremembe lege meje svetlo-temno v navpični smeri zaradi vpliva toplote se uporabi naslednji postopek:
  Na enem izmed vzorcev žarometov se opravi preskus po postopku iz odstavka 2.1 Priloge 6, potem ko je bil trikrat zapored izpostavljen ciklu iz odstavka 2.2.2 Priloge 6.
  Žaromet se šteje za sprejemljivega, če vrednost Δr ne presega 1,5 mrad.
  Če je ta vrednost večja od 1,5 mrad, vendar ne presega 2,0 mrad, se preskusi drug žaromet. Srednja vrednost absolutnih vrednosti, izmerjenih za oba vzorca, ne sme presegati 1,5 mrad. |
| --- | --- |

1.3

Za preverjanje spremembe lege meje svetlo-temno v navpični smeri zaradi vpliva toplote se uporabi naslednji postopek:

Na enem izmed vzorcev žarometov se opravi preskus po postopku iz odstavka 2.1 Priloge 6, potem ko je bil trikrat zapored izpostavljen ciklu iz odstavka 2.2.2 Priloge 6.

Žaromet se šteje za sprejemljivega, če vrednost Δr ne presega 1,5 mrad.

Če je ta vrednost večja od 1,5 mrad, vendar ne presega 2,0 mrad, se preskusi drug žaromet. Srednja vrednost absolutnih vrednosti, izmerjenih za oba vzorca, ne sme presegati 1,5 mrad.

| 1.4 | Upoštevajo se kromatske koordinate. |
| --- | --- |

1.4

Upoštevajo se kromatske koordinate.

2.   MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI, KI GA OPRAVI PROIZVAJALEC

Za vsak tip žarometa imetnik homologacijske oznake v ustreznih časovnih presledkih opravi vsaj naslednje preskuse. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami iz tega pravilnika.

Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost glede na tip ustreznega preskusa, se izberejo in preskusijo novi vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti ustrezne proizvodnje.

2.1   Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične značilnosti in preverjanje spremembe navpične lege meje svetlo-temno pod vplivom toplote.

2.2   Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

| 2.2.1 | Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.1

Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

| 2.2.2 | Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.2

Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse, uporabijo enakovredne metode. Proizvajalec mora dokazati enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika.

| 2.2.3 | Za uporabo odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 se zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njena skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. |
| --- | --- |

2.2.3

Za uporabo odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 se zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njena skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

| 2.2.4 | V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje. |
| --- | --- |

2.2.4

V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje.

2.3   Vrsta vzorčenja

Vzorci žarometov se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto žarometov istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

Ocena na splošno zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vseeno lahko proizvajalec združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.

2.4   Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti

Na naključno izbranem žarometu se izvedejo fotometrične meritve na točkah, ki so določene v tem pravilniku, pri čemer se odčitajo samo točke Emax, HV (3) HL, HR (4) za dolgi svetlobni pramen ter B 50 L (ali R), HV, 50 V, 75 R (ali L) in 25 L (ali R) za kratki svetlobni pramen (glej sliko iz Priloge 4).

2.5   Merila sprejemljivosti

Proizvajalec je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa in v soglasju s pristojnim organom za določanje meril za sprejemljivost proizvodov zaradi izpolnjevanja zahtev za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 11.1 tega pravilnika.

Merila sprejemljivosti morajo biti takšna, da bi bila v skladu s Prilogo 8 (prvo vzorčenje) pri stopnji zanesljivosti 95 odstotkov najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru 0,95.

---

(1)  Črke v oklepaju veljajo pri žarometih, namenjenih za vožnjo po levi strani cestišča.

(2)  Meja nove nastavitve 1° na desno ali levo ni nezdružljiva s ponovno zgornjo ali spodnjo navpično nastavitvijo. Slednja je omejena le z zahtevami iz odstavka 8.3. Vseeno vodoravni del „meje svetlo-temno“ ne sme biti nad črto hh (določbe iz odstavka 8.3 ne veljajo za enote HSB, namenjene izpolnjevanju zahtev tega pravilnika le za kratki svetlobni pramen).

(3)  Če je dolgi svetlobni pramen integriran s kratkim svetlobnim pramenom, je HV v primeru dolgega svetlobnega pramena ista merilna točka kot pri kratkem svetlobnem pramenu.

(4)  HL in HR: točki „hh“ sta 1,125 m levo oziroma desno od točke HV.

---

PRILOGA 6

Preskusi stabilnosti fotometričnega delovanja delujočih žarometov

PRESKUSI CELOTNIH ŽAROMETOV

Potem ko se v skladu s predpisi tega pravilnika izmerijo fotometrične vrednosti v točki za Emax za dolgi svetlobni pramen in v točkah HV, 50 R, B 50 L za kratki svetlobni pramen (ali HV, 50 L, B 50 R za žaromete, zasnovane za vožnjo po levi strani cestišča), se preskusi stabilnost fotometričnega delovanja celotnega delujočega žarometa. „Celotni žaromet“ pomeni celotno svetilko, skupaj z drugimi deli in svetilkami, ki bi utegnili vplivati na njeno oddajanje toplote.

1.   PRESKUS STABILNOSTI FOTOMETRIČNEGA DELOVANJA

Preskusi se izvedejo v suhem in mirnem ozračju pri temperaturi okolja 23 °C ± 5 °C, pri čemer mora biti celoten žaromet pritrjen na nosilec tako, kakor bi bil nameščen na vozilu.

1.1   Čist žaromet

Žaromet je treba pustiti delovati 12 ur, kakor je opisano v pododstavku 1.1.1, in ga pregledati, kakor je predpisano v pododstavku 1.1.2.

1.1.1   Preskusni postopek

Žaromet naj deluje določen čas, in sicer:

| (a) | če je potrebna homologacija samo ene funkcije osvetlitve (kratki ali dolgi svetlobni pramen), mora biti ustrezna žarilna nitka vklopljena določen čas (1), |
| --- | --- |

(a)

če je potrebna homologacija samo ene funkcije osvetlitve (kratki ali dolgi svetlobni pramen), mora biti ustrezna žarilna nitka vklopljena določen čas (1),

| (b) | pri integriranem žarometu za kratki svetlobni pramen in žarometu za dolgi svetlobni pramen (žarometu HSB z dvema žarilnima nitkama):
  če vlagatelj izjavi, da bo v žarometu naenkrat svetila samo ena žarilna nitka (2), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklaplja (1) vsaka opredeljena funkcija, in sicer za polovico časa, določenega v odstavku 1.1;
  V vseh drugih primerih (1)
   (2) se žaromet preskusi za določeni čas v tem ciklu: | 15 minut sveti žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena |
| --- | --- | --- |

(b)

pri integriranem žarometu za kratki svetlobni pramen in žarometu za dolgi svetlobni pramen (žarometu HSB z dvema žarilnima nitkama):

če vlagatelj izjavi, da bo v žarometu naenkrat svetila samo ena žarilna nitka (2), se preskus izvede skladno s tem pogojem, pri čemer se zaporedno vklaplja (1) vsaka opredeljena funkcija, in sicer za polovico časa, določenega v odstavku 1.1;

V vseh drugih primerih (1)
   (2) se žaromet preskusi za določeni čas v tem ciklu:

15 minut sveti žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena

| | 5 minut svetijo vse žarilne nitke. |
| --- | --- |

5 minut svetijo vse žarilne nitke.

| (c) | v primeru združenih svetlobnih funkcij se vse posamezne funkcije vklopijo hkrati za čas, določen za posamezne svetlobne funkcije (a) tudi ob upoštevanju uporabe integriranih svetlobnih funkcij (b) v skladu s specifikacijami proizvajalca. |
| --- | --- |

(c)

v primeru združenih svetlobnih funkcij se vse posamezne funkcije vklopijo hkrati za čas, določen za posamezne svetlobne funkcije (a) tudi ob upoštevanju uporabe integriranih svetlobnih funkcij (b) v skladu s specifikacijami proizvajalca.

1.1.1.2   Preskusna napetost

Napetost je treba nastaviti tako, da zagotavlja 90 % največje moči, določene v tem pravilniku za tipe žarometov HSB.

1.1.2   Rezultati preskusa

1.1.2.1   Vizualni pregled

Ko se temperatura žarometa ustali pri temperaturi okolja, je treba lečo žarometa in morebitno zunanjo lečo očistiti s čisto in vlažno bombažno krpo. Potem je treba opraviti vizualni pregled, pri katerem ne sme biti niti na leči žarometa niti na morebitni zunanji leči vidno kakršno koli zvitje, deformacija, razpoka ali sprememba barve.

1.1.2.2   Fotometrični preskus

Za zagotovitev skladnosti z zahtevami tega pravilnika je treba fotometrične vrednosti preveriti v naslednjih točkah:

| | Kratki svetlobni pramen: | 50 R – B 50 L – HV pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po desni strani cestišča |
| --- | --- | --- |

Kratki svetlobni pramen:

50 R – B 50 L – HV pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po desni strani cestišča

| | 50 L – B 50 R – HV pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po levi strani cestišča. |
| --- | --- |

50 L – B 50 R – HV pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po levi strani cestišča.

| | Dolgi svetlobni pramen:
  Točka Emax
  Lahko se opravi še ena nastavitev zaradi upoštevanja morebitne deformacije nosilca žarometa zaradi delovanja toplote (sprememba lege meje svetlo-temno je obravnavana v odstavku 2 te priloge). Dovoljeno je 10 % odstopanje fotometričnih značilnosti od vrednosti, izmerjenih pred preskusom, vključno z dovoljenimi odstopanji fotometričnega postopka. |
| --- | --- |

Dolgi svetlobni pramen:

Točka Emax

Lahko se opravi še ena nastavitev zaradi upoštevanja morebitne deformacije nosilca žarometa zaradi delovanja toplote (sprememba lege meje svetlo-temno je obravnavana v odstavku 2 te priloge). Dovoljeno je 10 % odstopanje fotometričnih značilnosti od vrednosti, izmerjenih pred preskusom, vključno z dovoljenimi odstopanji fotometričnega postopka.

1.2   Umazan žaromet

Žaromet, ki je bil preskušen v skladu z zahtevami iz pododstavka 1.1 zgoraj, mora po opravljeni pripravi v skladu z odstavkom 1.2.1 eno uro delovati tako, kakor je opisano v pododstavku 1.1.1, nato pa se pregleda v skladu z navodili iz pododstavka 1.1.2.

1.2.1   Priprava žarometa

1.2.1.1   Preskusna mešanica

| 1.2.1.1.1 | Za žaromet z zunanjimi lečami iz stekla:
  Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati: | 9 masnih delov silikatnega peska z zrnatostjo od 0 do 100 μm, |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.1

Za žaromet z zunanjimi lečami iz stekla:

Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati:

9 masnih delov silikatnega peska z zrnatostjo od 0 do 100 μm,

| | 1 masni del rastlinskega oglenega prahu (iz bukovega lesa) z zrnatostjo od 0 do 100 μm; |
| --- | --- |

1 masni del rastlinskega oglenega prahu (iz bukovega lesa) z zrnatostjo od 0 do 100 μm;

| | 0,2 masnega dela NaCMC (3); in |
| --- | --- |

0,2 masnega dela NaCMC (3); in

| | ustrezno količino destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m. |
| --- | --- |

ustrezno količino destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m.

Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni.

| 1.2.1.1.2 | Za žaromet z zunanjo lečo iz plastičnega materiala:
  Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati: | 9 masnih delov silikatnega peska z zrnatostjo od 0 do 100 μm, |
| --- | --- | --- |

1.2.1.1.2

Za žaromet z zunanjo lečo iz plastičnega materiala:

Mešanica vode in umazanije, ki jo je treba nanesti na žaromet, mora vsebovati:

9 masnih delov silikatnega peska z zrnatostjo od 0 do 100 μm,

| | 1 masni del rastlinskega oglenega prahu (iz bukovega lesa) z zrnatostjo od 0 do 100 μm; |
| --- | --- |

1 masni del rastlinskega oglenega prahu (iz bukovega lesa) z zrnatostjo od 0 do 100 μm;

| | 0,2 masnega dela NaCMC (3), |
| --- | --- |

0,2 masnega dela NaCMC (3),

| | 13 masnih delov destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m; in |
| --- | --- |

13 masnih delov destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m; in

| | 2 ± 1 masna dela površinsko aktivne snovi (4). |
| --- | --- |

2 ± 1 masna dela površinsko aktivne snovi (4).

Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni.

1.2.1.2   Nanašanje preskusne mešanice na žaromet

Preskusno mešanico je treba enakomerno nanesti na celotno svetlečo površino žarometa in nato pustiti, da se posuši. Postopek je treba ponavljati, dokler vrednost svetilnosti ne pade na 15–20 % vrednosti, ki so bile izmerjene za vsako naslednjo točko pod pogoji, opisanimi v odstavku 1 zgoraj:

| | točka Emax pri dolgem svetlobnem pramenu, fotometrična porazdelitev pri žarometu za dolgi/kratki svetlobni pramen, |
| --- | --- |

točka Emax pri dolgem svetlobnem pramenu, fotometrična porazdelitev pri žarometu za dolgi/kratki svetlobni pramen,

| | točka Emax pri dolgem svetlobnem pramenu, fotometrična porazdelitev le pri žarometu za dolgi svetlobni pramen, |
| --- | --- |

točka Emax pri dolgem svetlobnem pramenu, fotometrična porazdelitev le pri žarometu za dolgi svetlobni pramen,

| | 50 R in 50 V (5) le pri žarometu za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po desni strani cestišča, |
| --- | --- |

50 R in 50 V (5) le pri žarometu za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo po desni strani cestišča,

| | 50 L in 50 V (5) le pri žarometu za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo polevi strani cestišča. |
| --- | --- |

50 L in 50 V (5) le pri žarometu za kratki svetlobni pramen, zasnovanem za vožnjo polevi strani cestišča.

1.2.1.3   Merilna oprema

Merilna oprema mora ustrezati opremi, ki je bila uporabljena pri preskusih za homologacijo žarometa.

2.   PRESKUS SPREMEMBE NAVPIČNE LEGE MEJE SVETLO-TEMNO POD VPLIVOM TOPLOTE

Pri tem preskusu se preverja, ali navpični premik meje svetlo-temno pod vplivom toplote pri delujočem žarometu za kratki svetlobni pramen presega predpisane vrednosti.

Na žarometu, ki je bil preskušen v skladu z odstavkom 1.1, se opravi preskus, opisan v odstavku 2.1, ne da bi ga odstranili iz preskusne vpenjalne naprave ali spremenili njegovo lego v njej.

2.1   Preskus

Preskus se izvede v suhem in mirnem ozračju pri temperaturi okolja 23 °C ± 5 °C.

Ob uporabi serijskega žarometa HSB, ki je bil staran vsaj eno uro, mora žaromet delovati s kratkim svetlobnim pramenom, ne da bi ga vzeli iz preskusne vpenjalne naprave ali spremenili njegovo lego v njej. (Za ta preskus je treba napetost prilagoditi, kakor je določeno v odstavku 1.1.1.2). Lego vodoravnega dela meje svetlo-temno (med vv in navpično črto skozi točko B 50 L za vožnjo po desni strani cestišča oziroma točko B 50 R za vožnjo po levi strani cestišča) je treba preveriti po treh minutah (r3) in po 60 minutah (r60) delovanja.

Meritev spremembe lege meje svetlo-temno, opisano zgoraj, je treba izvesti s katero koli metodo, ki daje zadosti točne in ponovljive rezultate.

2.2   Rezultati preskusa

| 2.2.1 | Rezultat, izražen v miliradianih (mrad), se šteje kot sprejemljiv, če absolutna vrednost Δ rI = | r3 – r60 |, izmerjena na tem žarometu, ni večja od 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad). |
| --- | --- |

2.2.1

Rezultat, izražen v miliradianih (mrad), se šteje kot sprejemljiv, če absolutna vrednost Δ rI = | r3 – r60 |, izmerjena na tem žarometu, ni večja od 1,0 mrad (Δ rI ≤ 1,0 mrad).

| 2.2.2 | Če je ta vrednost večja od 1 mrad, vendar ne večja od 1,5 mrad (1,0 mrad Δ rI ≤ 1,5 mrad), je treba opraviti preskus na drugem žarometu, kakor je opisano v odstavku 2.1, in sicer potem, ko je bil žaromet trikrat zaporedoma izpostavljen ciklu, kakor je opisano spodaj, zaradi stabiliziranja lege mehanskih delov žarometa na vpenjalni napravi, ki ustreza pravilni vgradnji na vozilu:
  Enourno delovanje žarometa za kratki svetlobni pramen (napetost je treba prilagoditi skladno z odstavkom 1.1.1.2).
  Enourno mirovanje.
  Tip žarometa velja za sprejemljivega, če srednja vrednost absolutnih vrednosti Δ rI, izmerjena za prvi vzorec, in Δ rII, izmerjena za drugi vzorec, ne presega 1 mrad. |
| --- | --- |

2.2.2

Če je ta vrednost večja od 1 mrad, vendar ne večja od 1,5 mrad (1,0 mrad Δ rI ≤ 1,5 mrad), je treba opraviti preskus na drugem žarometu, kakor je opisano v odstavku 2.1, in sicer potem, ko je bil žaromet trikrat zaporedoma izpostavljen ciklu, kakor je opisano spodaj, zaradi stabiliziranja lege mehanskih delov žarometa na vpenjalni napravi, ki ustreza pravilni vgradnji na vozilu:

Enourno delovanje žarometa za kratki svetlobni pramen (napetost je treba prilagoditi skladno z odstavkom 1.1.1.2).

Enourno mirovanje.

Tip žarometa velja za sprejemljivega, če srednja vrednost absolutnih vrednosti Δ rI, izmerjena za prvi vzorec, in Δ rII, izmerjena za drugi vzorec, ne presega 1 mrad.

Formula

---

(1)  Če je preskušani žaromet združen in/ali integriran s signalnimi svetilkami, morajo biti te med preskusom ves čas vklopljene. Smerna svetilka, mora biti vklopljena v načinu utripanja, pri čemer naj bo časovno razmerje med vklopom in izklopom približno ena proti ena.

(2)  Če med uporabo svetlobne hupe hkrati svetita dve žarilni nitki, to ne šteje za običajno hkratno uporabo obeh žarilnih nitk.

(3)  NaCMC predstavlja natrijevo sol karboksimetilceluloze, ki se običajno označuje kot CMC. NaCMC, ki se uporabi pri mešanici umazanije, mora imeti v 2-odstotni raztopini pri temperaturi 20 °C substitucijsko stopnjo od 0,6 do 0,7 in viskoznost od 200 do 300 cP.

(4)  Potrebna je količinska toleranca, da se dobi umazanija, ki se pravilno porazdeli po celotni plastični leči.

(5)  Točka 50 V je 375 mm pod HV na navpični črti v-v na zaslonu, oddaljenem 25 m.

---

PRILOGA 7

Zahteve za žaromete z lečami iz plastičnega materiala – preskušanje vzorcev leč ali materiala in celotnih žarometov

1.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

| 1.1 | Vzorci, predloženi skladno z odstavkom 3.2.4 tega pravilnika, morajo ustrezati specifikacijam iz odstavkov od 2.1 do 2.5 spodaj. |
| --- | --- |

1.1

Vzorci, predloženi skladno z odstavkom 3.2.4 tega pravilnika, morajo ustrezati specifikacijam iz odstavkov od 2.1 do 2.5 spodaj.

| 1.2 | Dva od petih vzorcev celotnih žarometov, predloženih skladno z odstavkom 3.2.3 tega pravilnika in opremljenih z lečami iz plastičnega materiala, morata glede materiala leč ustrezati specifikacijam iz odstavka 2.6 spodaj. |
| --- | --- |

1.2

Dva od petih vzorcev celotnih žarometov, predloženih skladno z odstavkom 3.2.3 tega pravilnika in opremljenih z lečami iz plastičnega materiala, morata glede materiala leč ustrezati specifikacijam iz odstavka 2.6 spodaj.

| 1.3 | Na vzorcih leč iz plastičnega materiala ali na vzorcih materiala skupaj z reflektorjem, na katerega bodo pritrjene (kjer to pride v poštev), je treba opraviti homologacijske preskuse v časovnem zaporedju, določenem v tabeli A Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

1.3

Na vzorcih leč iz plastičnega materiala ali na vzorcih materiala skupaj z reflektorjem, na katerega bodo pritrjene (kjer to pride v poštev), je treba opraviti homologacijske preskuse v časovnem zaporedju, določenem v tabeli A Dodatka 1 k tej prilogi.

| 1.4 | Če pa proizvajalec žarometov lahko dokaže, da so bili na izdelku že opravljeni preskusi, predpisani v odstavkih 2.1 do 2.5 spodaj, ali enakovredni preskusi skladno s katerim drugim pravilnikom, teh preskusov ni treba ponoviti; obvezni so le preskusi, predpisani v tabeli B Dodatka 1. |
| --- | --- |

1.4

Če pa proizvajalec žarometov lahko dokaže, da so bili na izdelku že opravljeni preskusi, predpisani v odstavkih 2.1 do 2.5 spodaj, ali enakovredni preskusi skladno s katerim drugim pravilnikom, teh preskusov ni treba ponoviti; obvezni so le preskusi, predpisani v tabeli B Dodatka 1.

2.   PRESKUSI

2.1   Odpornost proti temperaturnim spremembam

2.1.1   Preskusi

Na treh novih vzorcih (lečah) je treba v petih ciklih spreminjajoče se temperature in vlažnosti (RH = relativna vlažnost) opraviti preskuse po naslednjem programu:

| | 3 ure pri temperaturi 40 °C ± 2 °C in relativni vlažnosti 85–95 %; |
| --- | --- |

3 ure pri temperaturi 40 °C ± 2 °C in relativni vlažnosti 85–95 %;

| | 1 uro pri temperaturi 23 °C ± 5 °C in relativni vlažnosti 60–75 %; |
| --- | --- |

1 uro pri temperaturi 23 °C ± 5 °C in relativni vlažnosti 60–75 %;

| | 15 ur pri temperaturi –30 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

15 ur pri temperaturi –30 °C ± 2 °C;

| | 1 uro pri temperaturi 23 °C ± 5 °C in relativni vlažnosti 60–75 %; 3 ure pri temperaturi 80 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

1 uro pri temperaturi 23 °C ± 5 °C in relativni vlažnosti 60–75 %; 3 ure pri temperaturi 80 °C ± 2 °C;

| | 1 uro pri temperaturi 23 °C ± 5 °C in relativni vlažnosti 60–75 %; |
| --- | --- |

1 uro pri temperaturi 23 °C ± 5 °C in relativni vlažnosti 60–75 %;

Pred tem preskusom morajo biti vzorci najmanj štiri ure izpostavljeni temperaturi 23 °C ± 5 °C in relativni vlažnosti 60–75 %.

Opomba: V enournih časovnih obdobjih s temperaturo 23 °C ± 5 °C mora biti vključen čas za prehod z ene temperature na drugo, ki je potreben za preprečevanje učinkov toplotnih šokov.

2.1.2   Fotometrične meritve

2.1.2.1   Metoda

Pred preskusom in po njem je treba na vzorcih opraviti fotometrične meritve.

Te meritve je treba opraviti z etalonsko žarnico v naslednjih točkah:

| | B 50 L in 50 R za kratki svetlobni pramen žarometa za kratki svetlobni pramen ali žarometa za kratki/dolgi svetlobni pramen (B 50 R in 50 L za žaromete, namenjene vožnji po levi strani cestišča); |
| --- | --- |

B 50 L in 50 R za kratki svetlobni pramen žarometa za kratki svetlobni pramen ali žarometa za kratki/dolgi svetlobni pramen (B 50 R in 50 L za žaromete, namenjene vožnji po levi strani cestišča);

| | Emax pot za dolgi svetlobni pramen žarometa za dolgi svetlobni pramen ali žarometa za kratki/dolgi svetlobni pramen; |
| --- | --- |

Emax pot za dolgi svetlobni pramen žarometa za dolgi svetlobni pramen ali žarometa za kratki/dolgi svetlobni pramen;

2.1.2.2   Rezultati

Fotometrične vrednosti, izmerjene pri vsakem vzorcu pred preskusom in po njem, se ob upoštevanju dovoljenih odstopanj fotometričnega postopka ne smejo razlikovati za več kot 10 %.

2.2   Odpornost proti okoljskim in kemičnim dejavnikom

2.2.1   Odpornost proti okoljskim dejavnikom

Tri nove vzorce (leče ali vzorce materiala) je treba izpostaviti sevanju vira, katerega spektralna razporeditev energije ustreza razporeditvi energije črnega telesa pri temperaturi med 5 500 K in 6 000 K Med virom in vzorci je treba namestiti ustrezne filtre, da se čim bolj oslabijo sevanja z valovnimi dolžinami, manjšimi od 295 nm in večjimi od 2 500 nm. Vzorci se izpostavijo sevanju energije 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 za obdobje, ki je določeno tako, da energija sevanja, ki jo sprejmejo, znaša 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Znotraj preskusne naprave mora biti temperatura, ki se meri na črni plošči, ki je na isti višini kot vzorci, 50 ° ± 5 °C. Zaradi zagotovitve enakomernega obsevanja se morajo vzorci vrteti okoli vira sevanja s hitrostjo med 1 in 5 obratov na minuto.

Vzorce je treba škropiti z destilirano vodo s prevodnostjo, nižjo od 1 mS/m, pri temperaturi 23 °C ± 5 °C po naslednjem ciklu:

| škropljenje | : | 5 minut; |
| --- | --- | --- |
| sušenje | : | 25 minut. |

škropljenje

:

5 minut;

sušenje

:

25 minut.

2.2.2   Odpornost proti kemičnim dejavnikom

Po preskusu, opisanem v odstavku 2.2.1 zgoraj, in meritvi, opisani v odstavku 2.2.3.1 spodaj, je treba obdelati zunanjo površino navedenih treh vzorcev po postopku, opisanem v odstavku 2.2.2.2, z mešanico, določeno v odstavku 2.2.2.1. spodaj.

2.2.2.1   Preskusna mešanica

Preskusna mešanica mora vsebovati 61,5 % n-heptana, 12,5 % toluena, 7,5 % etiltetraklorida, 12,5 % trikloretilena in 6 % ksilena (volumski odstotki).

2.2.2.2   Nanašanje preskusne mešanice

Kos bombažnega blaga (po standardu ISO 105) se do nasičenja namoči v mešanico iz odstavka 2.2.2.1 zgoraj in nato prej kot v 10 sekundah za 10 minut pritisne na zunanjo površino vzorca s pritiskom 50 N/cm2, kar ustreza sili 100 N na preskusno površino velikosti 14 × 14 mm.

Med temi 10 minutami se blago ponovno napoji z mešanico, da sestava nanesene tekočine ustreza predpisani preskusni mešanici med celotnim trajanjem preskusa.

Med pritiskanjem namočenega blaga na vzorec se lahko pritisk, ki deluje na vzorec, izravna, da se prepreči nastajanje razpok.

2.2.2.3   Čiščenje

Po nanašanju preskusne mešanice se morajo vzorci posušiti na zraku, nato pa oprati z raztopino iz odstavka 2.3 (odpornost proti čistilom) pri temperaturi 23 °C ± 5 °C. Nato je treba vzorce dobro sprati z destilirano vodo, ki pri temperaturi 23 °C± 5 °C ne vsebuje več kot 0,2 odstotka primesi, in jih obrisati z mehko krpo.

2.2.3   Rezultati

| 2.2.3.1 | Po preskusu odpornosti proti okoljskim dejavnikom ne sme biti na zunanji površini vzorca nobenih razpok, prask, oddrobljenih delov in deformacij, srednja vrednost spremembe stopnje prepuščanja svetlobe
  Δ t = (T2 – T3)/T2, ki se pri treh vzorcih meri po postopku, opisanem v Dodatku 2 k tej prilogi, pa ne sme biti večja od 0,020
  (Δ tm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1

Po preskusu odpornosti proti okoljskim dejavnikom ne sme biti na zunanji površini vzorca nobenih razpok, prask, oddrobljenih delov in deformacij, srednja vrednost spremembe stopnje prepuščanja svetlobe

Δ t = (T2 – T3)/T2, ki se pri treh vzorcih meri po postopku, opisanem v Dodatku 2 k tej prilogi, pa ne sme biti večja od 0,020

(Δ tm ≤ 0,020).

| 2.2.3.2 | Po preskusu odpornosti proti kemičnim dejavnikom ne sme biti na vzorcih nobenih sledi kemičnega obarvanja, ki bi utegnilo povzročiti spremenjeno razsipanje svetlobe, pri čemer srednja vrednost spremembe
  Δ d = (T5 – T4)/T2, ki se pri treh vzorcih meri po postopku, opisanem v Dodatku 2 k tej prilogi, pa ne sme biti večja od 0,020
  (Δ dm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2

Po preskusu odpornosti proti kemičnim dejavnikom ne sme biti na vzorcih nobenih sledi kemičnega obarvanja, ki bi utegnilo povzročiti spremenjeno razsipanje svetlobe, pri čemer srednja vrednost spremembe

Δ d = (T5 – T4)/T2, ki se pri treh vzorcih meri po postopku, opisanem v Dodatku 2 k tej prilogi, pa ne sme biti večja od 0,020

(Δ dm ≤ 0,020).

2.3   Odpornost proti čistilom in ogljikovodikom

2.3.1   Odpornost proti čistilom

Zunanja površina treh vzorcev (leč ali vzorcev materiala) se segreje na 50 °C ± 5 °C in se za pet minut potopi v mešanico, katere temperatura je 23 °C ± 5 °C in ki vsebuje 99 delov destilirane vode z največ 0,02 % primesi in en del alkilarilsulfonata.

Po končanem preskusu se vzorci posušijo pri temperaturi 50 °C ± 5 °C. Površina vzorcev se očisti z vlažno krpo.

2.3.2   Odpornost proti ogljikovodikom

Nato je treba zunanjo površino teh treh vzorcev eno minuto rahlo drgniti s kosom bombažnega blaga, prepojenega z mešanico iz 70 % n-heptana in 30 % toluena (volumski odstotki), potem pa pustiti, da se posuši na zraku.

2.3.3   Rezultati

Po zaporedno opravljenih obeh zgornjih preskusih srednja vrednost spremembe stopnje prepuščanja svetlobe

Δ t = (T2 – T3)/T2, ki se pri treh vzorcih meri po postopku, opisanem v Dodatku 2 k tej prilogi, ne sme biti večja od 0,010 (Δ tm ≤ 0,010).

2.4   Odpornost proti mehanskim poškodbam

2.4.1   Metoda preskušanja odpornosti proti mehanskim poškodbam

Zunanjo površino treh novih vzorcev (leč) je treba preskušati po metodi, opisani v Dodatku 3 k tej prilogi, s katero je treba doseči enakomerno mehansko poškodbo te površine.

2.4.2   Rezultati

Po tem preskusu je treba po postopku, opisanem v Dodatku 2, na površini iz odstavka3.2.4.1.1 tega pravilnika izmeriti spremembe:

stopnje prepuščanja svetlobe: Δt = (T2 – T3)/T2,

in razsipanja svetlobe: Δt = (T5 – T4)/T2.

Za srednjo vrednost pri treh vzorcih mora veljati naslednje: Δtm ≤ 0,100; Δdm ≤ 0,050.

2.5   Preskus sile oprijema prevlek (če obstajajo)

2.5.1   Priprava vzorca

Na prevleki leče se na površini 20 mm × 20 mm z britvico ali z iglo vreže mrežasti vzorec s kvadratki velikosti približno 2 mm × 2 mm. Pritisk na britvico ali iglo mora biti zadosten, da se prereže vsaj prevleka.

2.5.2   Opis preskusa

Uporabiti je treba lepilni trak s silo oprijemanja 2 N/(cm širine) ± 20 %, ki je bila izmerjena v normalnih razmerah, določenih v Dodatku 4 k tej prilogi. Ta lepilni trak, ki mora biti širok vsaj 25 mm, se za najmanj pet minut pritisne na površino, ki je bila pripravljena skladno z zahtevami iz odstavka 2.5.1.

Nato se konec lepilnega traku obremeni tako, da se sila oprijema na zadevni površini izravna s silo, ki deluje pravokotno na to površino. Na tej stopnji je treba lepilni trak odtrgati z enakomerno hitrostjo 1,5 m/s ± 0,2 m/s.

2.5.3   Rezultati

Na mrežasti površini ne sme biti znatnih poškodb. Poškodbe na presečiščih kvadratov ali na robovih vreznin so dovoljene, če poškodovana površina ne presega 15 odstotkov površine z mrežastim vzorcem.

2.6   Preskušanje celotnega žarometa z lečo iz plastičnega materiala

2.6.1   Odpornost površine leče proti mehanskim poškodbam

2.6.1.1   Preskusi

Na leči vzorca žarometa št. 1 je treba opraviti preskus, opisan v odstavku 2.4.1 zgoraj.

2.6.1.2   Rezultati

Po opravljenem preskusu rezultati fotometričnih meritev, opravljenih na žarometu v skladu s tem pravilnikom, ne smejo za več kot 30 % presegati največjih vrednosti, predpisanih v točkah B 50 L in HV, in ne smejo biti za več kot 10 % pod najmanjšo vrednostjo, predpisano v točki 75 R (v primeru žarometov, namenjenih vožnji po levi strani cestišča, je treba upoštevati točke B 50 R, HV in 75 L).

2.6.2   Preskus sile oprijema prevlek (če obstajajo)

Na leči vzorca žarometa št. 2 je treba opraviti preskus, opisan v odstavku 2.5 zgoraj.

3.   PREVERJANJE SKLADNOSTI PROIZVODNJE

| 3.1 | V zvezi z materiali, uporabljenimi pri izdelavi leč, se šteje, da žarometi proizvodne serije ustrezajo zahtevam tega pravilnika, če:






  3.1.1 | se po preskusu odpornosti proti kemičnim dejavnikom ter po preskusu odpornosti proti čistilom in ogljikovodikom na zunanji površini vzorca ne pojavijo razpoke, oddrobljeni deli ali deformacije, ki so vidni s prostim očesom (glej odstavke 2.2.2, 2.3.1 in 2.3.2); |
| --- | --- | --- |

3.1

V zvezi z materiali, uporabljenimi pri izdelavi leč, se šteje, da žarometi proizvodne serije ustrezajo zahtevam tega pravilnika, če:

3.1.1

se po preskusu odpornosti proti kemičnim dejavnikom ter po preskusu odpornosti proti čistilom in ogljikovodikom na zunanji površini vzorca ne pojavijo razpoke, oddrobljeni deli ali deformacije, ki so vidni s prostim očesom (glej odstavke 2.2.2, 2.3.1 in 2.3.2);

| 3.1.2 | so po preskusu, opisanem v odstavku 2.6.1.1, fotometrične vrednosti na merilnih točkah, navedenih v odstavku 2.6.1.2, znotraj mejnih vrednosti, ki so v tem pravilniku predpisane za skladnost proizvodnje. |
| --- | --- |

3.1.2

so po preskusu, opisanem v odstavku 2.6.1.1, fotometrične vrednosti na merilnih točkah, navedenih v odstavku 2.6.1.2, znotraj mejnih vrednosti, ki so v tem pravilniku predpisane za skladnost proizvodnje.

| 3.2 | Če rezultati preskusov ne ustrezajo zahtevam, je treba preskuse ponoviti na drugem naključno izbranem vzorcu žarometa. |
| --- | --- |

3.2

Če rezultati preskusov ne ustrezajo zahtevam, je treba preskuse ponoviti na drugem naključno izbranem vzorcu žarometa.

DODATEK 1

ČASOVNO ZAPOREDJE HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV

| A. | Preskusi plastičnih materialov (leč ali vzorcev materiala, ki so bili predloženi skladno z odstavkom 3.2.4 tega pravilnika).


















  Preskusi na vzorcih | Leče ali vzorci materiala | Leče |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 1.1 | Omejena fotometrija (odst. 2.1.2) |

A.

Preskusi plastičnih materialov (leč ali vzorcev materiala, ki so bili predloženi skladno z odstavkom 3.2.4 tega pravilnika).

Preskusi na vzorcih

Leče ali vzorci materiala

Leče

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

1.1

Omejena fotometrija (odst. 2.1.2)

x

x

x

| 1.1.1 | Sprememba temperature (odst. 2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1

Sprememba temperature (odst. 2.1.1)

x

x

x

| 1.1.2 | Omejena fotometrija (odst. 2.1.2) |
| --- | --- |

1.1.2

Omejena fotometrija (odst. 2.1.2)

x

x

x

| 1.2.1 | Meritev stopnje prepuščanja svetlobe |
| --- | --- |

1.2.1

Meritev stopnje prepuščanja svetlobe

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 1.2.2 | Meritev razpršene svetlobe |
| --- | --- |

1.2.2

Meritev razpršene svetlobe

x

x

x

x

x

x

| 1.3 | Okoljski dejavniki (odst. 2.2.1) |
| --- | --- |

1.3

Okoljski dejavniki (odst. 2.2.1)

x

x

x

| 1.3.1 | Meritev stopnje prepuščanja svetlobe |
| --- | --- |

1.3.1

Meritev stopnje prepuščanja svetlobe

x

x

x

| 1.4 | Kemični dejavniki (odst. 2.2.2) |
| --- | --- |

1.4

Kemični dejavniki (odst. 2.2.2)

x

x

x

| 1.4.1 | Meritev razpršene svetlobe |
| --- | --- |

1.4.1

Meritev razpršene svetlobe

x

x

x

| 1.5 | Čistila (odst. 2.3.1) |
| --- | --- |

1.5

Čistila (odst. 2.3.1)

x

x

x

| 1.6 | Ogljikovodiki (odst. 2.3.2) |
| --- | --- |

1.6

Ogljikovodiki (odst. 2.3.2)

x

x

x

| 1.6.1 | Meritev stopnje prepuščanja svetlobe |
| --- | --- |

1.6.1

Meritev stopnje prepuščanja svetlobe

x

x

x

| 1.7 | Poškodbe (odst. 2.4.1) |
| --- | --- |

1.7

Poškodbe (odst. 2.4.1)

x

x

x

| 1.7.1 | Meritev stopnje prepuščanja svetlobe |
| --- | --- |

1.7.1

Meritev stopnje prepuščanja svetlobe

x

x

x

| 1.7.2 | Meritev razpršene svetlobe |
| --- | --- |

1.7.2

Meritev razpršene svetlobe

x

x

x

| 1.8 | Sila oprijema (odst. 2.5) |
| --- | --- |

1.8

Sila oprijema (odst. 2.5)

x

| B. | Preskusi celotnih žarometov (ki so bili predloženi skladno z odstavkom 3.2.3 tega pravilnika).







  Preskusi | Celoten žaromet |
| --- | --- | --- |
| Št. vzorca |
| 1 | 2 |
| 2.1 | Poškodbe (odst. 2.6.1.1) |

B.

Preskusi celotnih žarometov (ki so bili predloženi skladno z odstavkom 3.2.3 tega pravilnika).

Preskusi

Celoten žaromet

Št. vzorca

1

2

2.1

Poškodbe (odst. 2.6.1.1)

x

| 2.2 | Fotometrija (odst. 2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2

Fotometrija (odst. 2.6.1.2)

x

| 2.3 | Sila oprijema (odst. 2.6.2) |
| --- | --- |

2.3

Sila oprijema (odst. 2.6.2)

x

DODATEK 2

Postopek meritve razpršene svetlobe in stopnje prepuščanja svetlobe

1.   OPREMA (glej sliko)

Svetlobni pramen kolimatorja K s polovično divergenco β/2 = 17,4 × 10-4 rd se omeji z zaslonko DT z odprtino 6 mm, pri kateri je nameščen nosilec za vzorec.

Akromatična zbiralna leča L2, ki je korigirana za sferične aberacije, povezuje zaslonko DT s sprejemnikom svetlobnih žarkov R; premer leče L2 mora biti tak, da ne zaslanja svetlobe, ki se od vzorca razprši v stožcu s polovičnim vršnim kotom β/2 = 14°.

Obročasta zaslonka DD s koti α0/2 = 1° in αmax/2 = 12° je nameščena v goriščni ravnini slike leče L2.

Neprozorni srednji del zaslonke je potreben za zaslanjanje svetlobe, ki prihaja neposredno iz svetlobnega vira. Srednji del zaslonke mora biti mogoče odstraniti iz svetlobnega pramena tako, da se lahko vrne točno v svojo izhodiščno lego.

Razdaljo L2 DT in goriščno razdaljo F2 leče L2 je treba izbrati tako, da slika DT v celoti pokrije sprejemnik žarkov R.

Če se za začetni vpadni svetlobni tok vzame 1 000 enot, mora biti absolutna točnost odčitanja boljša od ene enote.

2.   MERITVE

Treba je odčitati naslednje vrednosti:

| Odčitana vrednost | Z vzorcem | S srednjim delom DD | Ustrezajoča velikost |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ne | ne | Vpadni svetlobni tok pri prvem odčitku |
| T2 | da (pred preskusom) | ne | Svetlobni tok, ki ga je prepustil novi material na območju 24 °C |
| T3 | da (po preskusu) | ne | Svetlobni tok, ki ga je prepustil material po preskusu na območju 24 °C |
| T4 | da (pred preskusom) | da | Svetlobni tok, ki ga je prepustil novi material |
| T5 | da (po preskusu) | da | Svetlobni tok, ki ga je prepustil material po preskusu |

Odčitana vrednost

Z vzorcem

S srednjim delom DD

Ustrezajoča velikost

T1

ne

ne

Vpadni svetlobni tok pri prvem odčitku

T2

da (pred preskusom)

ne

Svetlobni tok, ki ga je prepustil novi material na območju 24 °C

T3

da (po preskusu)

ne

Svetlobni tok, ki ga je prepustil material po preskusu na območju 24 °C

T4

da (pred preskusom)

da

Svetlobni tok, ki ga je prepustil novi material

T5

da (po preskusu)

da

Svetlobni tok, ki ga je prepustil material po preskusu

Image

DODATEK 3

METODA PRI PRESKUSU Z BRIZGANJEM

1.   PRESKUSNA OPREMA

1.1   Brizgalna pištola

Uporabljena brizgalna pištola mora imeti šobo s premerom 1,3 mm, ki omogoča pretok tekočine 0,24 ± 0,02 1/minuto pri tlaku obratovanja 6,0 bara – 0, + 0,5 bara.

Na razdalji 380 mm ± 10 mm od šobe mora imeti del površine, ki je neposredno izpostavljen poškodbam, pod zgoraj navedenimi pogoji premer 170 mm ± 50 mm.

1.2   Preskusna mešanica

Preskusna mešanica je sestavljena iz:

| | kremenčevega peska s trdoto 7 po Mohrovi lestvici, z velikostjo zrn med 0 in 0,2 mm in približno normalno porazdelitvijo s kotnim faktorjem od 1,8 do 2; |
| --- | --- |

kremenčevega peska s trdoto 7 po Mohrovi lestvici, z velikostjo zrn med 0 in 0,2 mm in približno normalno porazdelitvijo s kotnim faktorjem od 1,8 do 2;

| | vode, katere trdota ne presega 205 g/m3, za mešanico, ki vsebuje 25 g peska na liter vode. |
| --- | --- |

vode, katere trdota ne presega 205 g/m3, za mešanico, ki vsebuje 25 g peska na liter vode.

2.   PRESKUS

Zunanjo površino leče žarometa je treba enkrat ali večkrat izpostaviti delovanju curka vode in peska, dobljenega po zgoraj opisani metodi. Pri tem je treba curek vode in peska usmeriti skoraj pravokotno na površino, ki jo je treba preskusiti.

Poškodbo je treba preveriti z enim ali več vzorci stekla, ki so kot referenčni vzorci nameščeni v bližini leč, ki jih je treba preskusiti. Mešanico je treba brizgati, dokler sprememba razpršene svetlobe na vzorcu ali vzorcih, izmerjena po metodi iz Dodatka 2, ne ustreza naslednji vrednosti:

Δd = (T5–T4)/T2 = 0,0250 ± 0,0025

Za preverjanje enakomernosti poškodb na celotni površini, ki jo je treba preskusiti, se lahko uporabi več referenčnih vzorcev.

DODATEK 4

PRESKUS SILE OPRIJEMA LEPILNEGA TRAKU

1.   NAMEN

Po tej metodi se lahko pri normalnih pogojih določi linearna sila oprijema lepilnega traku na stekleni plošči.

2.   PRINCIP

Merjenje sile, ki jo je treba uporabiti za snemanje lepilnega traku s steklene plošče pod kotom 90°.

3.   PREDPISANI POGOJI OKOLJA

Zrak mora imeti temperaturo 23 °C ± 5 °C in relativno vlažnost 65 ± 15 %.

4.   PRESKUŠANCI

Pred preskusom se vzorčni kolut lepilnega traku 24 ur pripravlja pri predpisanih pogojih okolja (glej odstavek 3 zgoraj).

Z vsakega koluta je treba preskusiti po pet preskušancev dolžine 400 mm. Ti preskušanci se vzamejo s koluta, ko so odstranjene prve tri plasti.

5.   POSTOPEK

Preskus je treba opraviti pod pogoji okolja, kakor so določeni v odstavku 3.

Pet preskušancev je treba sneti s koluta med radialnim odvijanjem lepilnega traku s hitrostjo približno 300 mm/s, nato pa jih je treba v 15 sekundah nanesti, kakor sledi:

| | Lepilni trak se nanaša na stekleno ploščo postopoma, tako da se s prstom rahlo drgne v vzdolžni smeri, vendar brez prekomernega pritiska, tako da med trakom in stekleno ploščo ni nobenega zračnega mehurčka. |
| --- | --- |

Lepilni trak se nanaša na stekleno ploščo postopoma, tako da se s prstom rahlo drgne v vzdolžni smeri, vendar brez prekomernega pritiska, tako da med trakom in stekleno ploščo ni nobenega zračnega mehurčka.

| | Stekleno ploščo z lepilnim trakom se za deset minut izpostavi predpisanim pogojem okolja. |
| --- | --- |

Stekleno ploščo z lepilnim trakom se za deset minut izpostavi predpisanim pogojem okolja.

| | Približno 25 mm preskušanca je treba odlepiti s plošče v ravnini, ki je pravokotna na os preskušanca. Ploščo je treba pritrditi, prosti konec lepilnega traku pa prepogniti za 90° od plošče. Vlečna sila mora delovati tako, da je ločilna črta med lepilnim trakom in ploščo pravokotna na to silo in na ploščo. |
| --- | --- |

Približno 25 mm preskušanca je treba odlepiti s plošče v ravnini, ki je pravokotna na os preskušanca. Ploščo je treba pritrditi, prosti konec lepilnega traku pa prepogniti za 90° od plošče. Vlečna sila mora delovati tako, da je ločilna črta med lepilnim trakom in ploščo pravokotna na to silo in na ploščo.

| | Lepilni trak je treba odstraniti s hitrostjo 300 mm/s ± 30 mm/s in zapisati uporabljeno silo. |
| --- | --- |

Lepilni trak je treba odstraniti s hitrostjo 300 mm/s ± 30 mm/s in zapisati uporabljeno silo.

6.   REZULTATI

Pet dobljenih vrednosti je treba razporediti po vrstnem redu, srednjo vrednost pa je treba vpisati kot rezultat meritve. Ta vrednost se izrazi v njutnih na centimeter širine lepilnega traku.

---

PRILOGA 8

MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, KI GA OPRAVI INŠPEKTOR

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Za zahteve glede skladnosti se šteje, da so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z morebitnimi zahtevami tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja. |
| --- | --- |

1.1

Za zahteve glede skladnosti se šteje, da so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z morebitnimi zahtevami tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja.

| 1.2 | V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranega žarometa:






  1.2.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. Za vrednosti B 50 L (ali R) in območje III je lahko največje odstopanje v neugodno smer:







  B 50 L (ali R) | 0,2 | luksa, kar ustreza 20 odstotkom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,3 | luksa, kar ustreza 30 odstotkom |
| Območje III | 0,3 | luksa, kar ustreza 20 odstotkom |
| 0,45 | luksa, kar ustreza 30 odstotkom |

1.2

V zvezi s fotometričnim delovanjem se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranega žarometa:

1.2.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. Za vrednosti B 50 L (ali R) in območje III je lahko največje odstopanje v neugodno smer:

B 50 L (ali R)

0,2

luksa, kar ustreza 20 odstotkom

0,3

luksa, kar ustreza 30 odstotkom

Območje III

0,3

luksa, kar ustreza 20 odstotkom

0,45

luksa, kar ustreza 30 odstotkom

| 1.2.2 | ali če






  1.2.2.1 | so na merilnem zaslonu (v oddaljenosti 25 m) predpisane vrednosti iz tega pravilnika za kratki svetlobni pramen dosežene v HV (z dovoljenim odstopanjem 0,2 luksa), usmerjenih v vsaj eno točko vsakega območja na zaslonu – B 50 L (ali R) (1) (z dovoljenim odstopanjem 0,1 luksa), 75 R (ali L), 50 V, 25 R, 25 L – v krogu z radijem 15 cm okoli te točke ter na celotnem območju IV, ki ni nad črto 25 R in 25 L za več kot 22,5 cm; |
| --- | --- | --- |

1.2.2

ali če

1.2.2.1

so na merilnem zaslonu (v oddaljenosti 25 m) predpisane vrednosti iz tega pravilnika za kratki svetlobni pramen dosežene v HV (z dovoljenim odstopanjem 0,2 luksa), usmerjenih v vsaj eno točko vsakega območja na zaslonu – B 50 L (ali R) (1) (z dovoljenim odstopanjem 0,1 luksa), 75 R (ali L), 50 V, 25 R, 25 L – v krogu z radijem 15 cm okoli te točke ter na celotnem območju IV, ki ni nad črto 25 R in 25 L za več kot 22,5 cm;

| 1.2.2.2 | in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV pod krivuljo izoluks 0,75 Emax, se pri fotometričnih vrednostih upošteva dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti pri kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 8.3 tega pravilnika. Referenčna oznaka se ne upošteva. |
| --- | --- |

1.2.2.2

in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV pod krivuljo izoluks 0,75 Emax, se pri fotometričnih vrednostih upošteva dovoljeno odstopanje + 20 odstotkov za največje vrednosti in – 20 odstotkov za najmanjše vrednosti pri kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 8.3 tega pravilnika. Referenčna oznaka se ne upošteva.

| 1.2.3 | Če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se sme žaromet namestiti drugače, vendar samo pod pogojem, da os svetlobnega pramena ni zamaknjena za več kot 1° v desno ali levo (2). |
| --- | --- |

1.2.3

Če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se sme žaromet namestiti drugače, vendar samo pod pogojem, da os svetlobnega pramena ni zamaknjena za več kot 1° v desno ali levo (2).

| 1.2.4 | Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami. |
| --- | --- |

1.2.4

Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami.

| 1.2.5 | Referenčna oznaka se ne upošteva. |
| --- | --- |

1.2.5

Referenčna oznaka se ne upošteva.

| 1.3 | Upoštevajo se kromatske koordinate. |
| --- | --- |

1.3

Upoštevajo se kromatske koordinate.

2.   PRVO VZORČENJE

Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štirje žarometi. Prvi vzorec dveh žarometov se označi kot A, drugi vzorec dveh žarometov pa kot B.

2.1   Skladnost se ne izpodbija

| 2.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov v neugodno smer:






  2.1.1.1 | vzorec A








  A1 | en žaromet | | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| A2 | oba žarometa | več kot | 0 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 20 odstotkov |
| nadaljuj z vzorcem B | | |

2.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov v neugodno smer:

2.1.1.1

vzorec A

A1

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

A2

oba žarometa

več kot

0 odstotkov

vendar

ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem B

| 2.1.1.2 | vzorec B







  B1 | oba žarometa | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

vzorec B

B1

oba žarometa

0 odstotkov

| 2.1.2 | ali če so za vzorec A izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

2.1.2

ali če so za vzorec A izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

2.2   Skladnost se izpodbija

| 2.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:






  2.2.1.1 | vzorec A








  A3 | en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 20 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

2.2.1.1

vzorec A

A3

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

več kot

20 odstotkov

vendar

ne več kot

30 odstotkov

| 2.2.1.2 | vzorec B








  B2 | v primeru A2 |
| --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 0 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 20 odstotkov |
| en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| B3 | v primeru A2 |
| en žaromet | | 0 odstotkov |
| en žaromet | več kot | 20 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1.2

vzorec B

B2

v primeru A2

en žaromet

več kot

0 odstotkov

vendar

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

B3

v primeru A2

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet

več kot

20 odstotkov

vendar

ne več kot

30 odstotkov

| 2.2.2 | ali če za vzorec A niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

2.2.2

ali če za vzorec A niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

2.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 12, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

| 2.3.1 | vzorec A








  A4 | en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 30 odstotkov |
| A5 | oba žarometa | več kot | 20 odstotkov |

2.3.1

vzorec A

A4

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

več kot

30 odstotkov

A5

oba žarometa

več kot

20 odstotkov

| 2.3.2 | vzorec B








  B4 | v primeru A2 |
| --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 0 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 20 odstotkov |
| en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| B5 | v primeru A2 |
| oba žarometa | več kot | 20 odstotkov |
| B6 | v primeru A2 |
| en žaromet | | 0 odstotkov |
| en žaromet | več kot | 30 odstotkov |

2.3.2

vzorec B

B4

v primeru A2

en žaromet

več kot

0 odstotkov

vendar

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

B5

v primeru A2

oba žarometa

več kot

20 odstotkov

B6

v primeru A2

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet

več kot

30 odstotkov

| 2.3.3 | ali če za vzorca A in B niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

2.3.3

ali če za vzorca A in B niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

3.   PONOVLJENO VZORČENJE

V primerih A3, B2, B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje, tako da se iz zaloge izdelkov, proizvedenih po uskladitvi, izbereta tretji vzorec C, sestavljen iz dveh žarometov, in četrti vzorec D, sestavljen iz dveh žarometov.

3.1   Skladnost se ne izpodbija

| 3.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:






  3.1.1.1 | vzorec C








  C1 | en žaromet | | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| C2 | oba žarometa | več kot | 0 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 20 odstotkov |
| nadaljuj z vzorcem D | | |

3.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

3.1.1.1

vzorec C

C1

en žaromet

0 odstotkov

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

C2

oba žarometa

več kot

0 odstotkov

vendar

ne več kot

20 odstotkov

nadaljuj z vzorcem D

| 3.1.1.2 | vzorec D








  D1 | v primeru C2 |
| --- | --- | --- |
| oba žarometa | | 0 odstotkov |

3.1.1.2

vzorec D

D1

v primeru C2

oba žarometa

0 odstotkov

| 3.1.2 | ali če so za vzorec C izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

3.1.2

ali če so za vzorec C izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

3.2   Skladnost se izpodbija

| 3.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:






  3.2.1.1 | vzorec D








  D2 | v primeru C2 |
| --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 0 odstotkov |
| vendar | ne več kot | 20 odstotkov |
| en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |

3.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da proizvodnjo uskladi z zahtevami (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

3.2.1.1

vzorec D

D2

v primeru C2

en žaromet

več kot

0 odstotkov

vendar

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

| 3.2.1.2 | ali če za vzorec C niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

3.2.1.2

ali če za vzorec C niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

3.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 12, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 v tej prilogi, odstopanje izmerjenih vrednosti žarometov:

| 3.3.1 | vzorec C








  C3 | en žaromet | ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en žaromet | več kot | 20 odstotkov |
| C4 | oba žarometa | več kot | 20 odstotkov |

3.3.1

vzorec C

C3

en žaromet

ne več kot

20 odstotkov

en žaromet

več kot

20 odstotkov

C4

oba žarometa

več kot

20 odstotkov

| 3.3.2 | vzorec D








  D3 | v primeru C2 |
| --- | --- | --- |
| en žaromet | 0 ali več kot | 0 odstotkov |
| en žaromet | več kot | 20 odstotkov |

3.3.2

vzorec D

D3

v primeru C2

en žaromet

0 ali več kot

0 odstotkov

en žaromet

več kot

20 odstotkov

| 3.3.3 | ali če za vzorca C in D niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2. |
| --- | --- |

3.3.3

ali če za vzorca C in D niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.

4.   SPREMEMBA NAVPIČNE LEGE MEJE SVETLO-TEMNO

Glede preverjanja spremembe lege meje svetlo-temno v navpični smeri zaradi vpliva toplote se uporabi naslednji postopek:

| | Na enem od žarometov vzorca A, ki je bil izbran po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se opravi preskus po postopku, opisanem v odstavku 2.1 Priloge 6, potem ko je bil trikrat zaporedoma izpostavljen ciklu, opisanem v odstavku 2.2.2 Priloge 6. |
| --- | --- |

Na enem od žarometov vzorca A, ki je bil izbran po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se opravi preskus po postopku, opisanem v odstavku 2.1 Priloge 6, potem ko je bil trikrat zaporedoma izpostavljen ciklu, opisanem v odstavku 2.2.2 Priloge 6.

| | Žaromet se šteje za sprejemljivega, če vrednost Δr ne presega 1,5 mrad |
| --- | --- |

Žaromet se šteje za sprejemljivega, če vrednost Δr ne presega 1,5 mrad

| | Če je ta vrednost večja od 1,5 mrad, vendar ne presega 2,0 mrad, se preskusi drug žaromet vzorca A. Srednja vrednost absolutnih vrednosti, izmerjenih za oba vzorca, ne sme presegati 1,5 mrad. Če pa je vrednost 1,5 mrad pri vzorcu A presežena, se na obeh žarometih vzorca B opravi preskus po enakem postopku, pri čemer vrednost Δr posameznega žarometa ne sme biti večja od 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Če je ta vrednost večja od 1,5 mrad, vendar ne presega 2,0 mrad, se preskusi drug žaromet vzorca A. Srednja vrednost absolutnih vrednosti, izmerjenih za oba vzorca, ne sme presegati 1,5 mrad. Če pa je vrednost 1,5 mrad pri vzorcu A presežena, se na obeh žarometih vzorca B opravi preskus po enakem postopku, pri čemer vrednost Δr posameznega žarometa ne sme biti večja od 1,5 mrad.

Slika 1

Image

---

(1)  Črke v oklepaju veljajo pri žarometih za vožnjo po levi strani cestišča.

(2)  Meja nove nastavitve 1° na desno ali levo ni nezdružljiva s ponovno zgornjo ali spodnjo navpično nastavitvijo. Slednja je omejena le z zahtevami iz odstavka 8.3. Vseeno vodoravni del „meje svetlo-temno“ ne sme biti nad črto hh ( določbe iz odstavka 8.3 ne veljajo za enote HSB, namenjene izpolnjevanju zahtev tega pravilnika le za kratki svetlobni pramen).

---

| 17.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/56

---

Le izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 93 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo:

| I. | naprav za zaščito pred podletom od spredaj |
| --- | --- |

I.

naprav za zaščito pred podletom od spredaj

| II. | vozil glede na namestitev naprave homologiranega tipa za zaščito pred podletom od spredaj |
| --- | --- |

II.

vozil glede na namestitev naprave homologiranega tipa za zaščito pred podletom od spredaj

| III. | vozil glede na njihovo zaščito pred podletom od spredaj |
| --- | --- |

III.

vozil glede na njihovo zaščito pred podletom od spredaj

Začetek veljavnosti: 27. februar 1994

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Namen |
| --- | --- |

2.

| 3. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

4.

Del I –   Homologacija naprav za zaščito pred podletom od spredaj

| 5. | Homologacija naprave za zaščito pred podletom od spredaj |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zahteve za naprave za zaščito pred podletom od spredaj |
| --- | --- |

6.

Del II –   Homologacija vozila glede na namestitev naprave homologiranega tipa za zaščito pred podletom od spredaj

| 7. | Homologacija namestitve homologirane naprave za zaščito pred podletom od spredaj |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zahteve za namestitev homologirane naprave za zaščito pred podletom od spredaj |
| --- | --- |

8.

Del III –   Homologacija vozila glede na njegovo zaščito pred podletom od spredaj

| 9. | Homologacija vozila z zaščito pred podletom od spredaj |
| --- | --- |

9.

| 10. | Zahteve za vozilo z zaščito pred podletom od spredaj |
| --- | --- |

10.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončni prekinitvi proizvodnje tipa naprave za zaščito pred podletom od spredaj v skladu s Pravilnikom št. 93 (del I) |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončni prekinitvi proizvodnje tipa vozila glede na namestitev naprave homologiranega tipa za zaščito pred podletom od spredaj v skladu s Pravilnikom št. 93 (del II) |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 3 – | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončni prekinitvi proizvodnje vozila glede na njegovo zaščito pred podletom od spredaj v skladu s Pravilnikom št. 93 (del III) |
| --- | --- |

Priloga 3 –

| Priloga 4 – | Primera homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 4 –

| Priloga 5 – | Preskusni pogoji in postopki |
| --- | --- |

Priloga 5 –

| Priloga 6 – | Skladnost proizvodnje in drugih upravnih postopkov |
| --- | --- |

Priloga 6 –

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik se uporablja za:






  1.1.1 | DEL I: naprave za zaščito pred podletom od spredaj, namenjene namestitvi na vozila kategorij N2 in N3
   (1); |
| --- | --- | --- |

1.1

Ta pravilnik se uporablja za:

1.1.1

DEL I: naprave za zaščito pred podletom od spredaj, namenjene namestitvi na vozila kategorij N2 in N3
   (1);

| 1.1.2 | DEL II: namestitev naprav za zaščito pred podletom od spredaj na vozila kategorij N2 in N3
   (1), ki so bile homologirane v skladu z delom I tega pravilnika; |
| --- | --- |

1.1.2

DEL II: namestitev naprav za zaščito pred podletom od spredaj na vozila kategorij N2 in N3
   (1), ki so bile homologirane v skladu z delom I tega pravilnika;

| 1.1.3 | DEL III: vozila kategorij N2 in N3 glede na njihovo zaščito pred podletom od spredaj, opremljena z napravo za zaščito pred podletom od spredaj, ki ni bila ločeno homologirana v skladu z delom I tega pravilnika ali tako oblikovana in/ali opremljena, da se za njene sestavne dele lahko šteje, da izpolnjujejo funkcijo naprave za zaščito pred podletom od spredaj. |
| --- | --- |

1.1.3

DEL III: vozila kategorij N2 in N3 glede na njihovo zaščito pred podletom od spredaj, opremljena z napravo za zaščito pred podletom od spredaj, ki ni bila ločeno homologirana v skladu z delom I tega pravilnika ali tako oblikovana in/ali opremljena, da se za njene sestavne dele lahko šteje, da izpolnjujejo funkcijo naprave za zaščito pred podletom od spredaj.

| 1.2 | Vozila kategorije N2, katerih največja masa ne presega 7,5 tone, morajo ustrezati samo zahtevi za oddaljenost od tal, in sicer 400 mm, kakor je navedeno v tem pravilniku. |
| --- | --- |

1.2

Vozila kategorije N2, katerih največja masa ne presega 7,5 tone, morajo ustrezati samo zahtevi za oddaljenost od tal, in sicer 400 mm, kakor je navedeno v tem pravilniku.

| 1.3 | Zahteve tega pravilnika ne veljajo za:






  1.3.1 | terenska vozila kategorij N2G in N3G (1); |
| --- | --- | --- |

1.3

Zahteve tega pravilnika ne veljajo za:

1.3.1

terenska vozila kategorij N2G in N3G (1);

| 1.3.2 | vozila, katerih uporaba je nezdružljiva z določbami za zaščito pred podletom od spredaj. |
| --- | --- |

1.3.2

vozila, katerih uporaba je nezdružljiva z določbami za zaščito pred podletom od spredaj.

2.   NAMEN

Namen tega pravilnika je zagotoviti učinkovito zaščito pred podletom vozil iz odstavka 1 tega pravilnika v primeru trka v čelni del vozil kategorij M1 ali N1
   (1).

3.   OPREDELITEV POJMOV

| 3.1 | V tem pravilniku:






  3.1.1 | „največja masa“ pomeni maso, ki jo je proizvajalec vozila določil kot največjo tehnično dovoljeno (ta masa je lahko večja od „največje dovoljene mase“, ki jo določi državna uprava); |
| --- | --- | --- |

3.1

V tem pravilniku:

3.1.1

„največja masa“ pomeni maso, ki jo je proizvajalec vozila določil kot največjo tehnično dovoljeno (ta masa je lahko večja od „največje dovoljene mase“, ki jo določi državna uprava);

| 3.1.2 | „največja teža“ vozila pomeni navpično silo (v newtonih), ki je potrebna za podpiranje tega vozila, obremenjenega do največje mase; |
| --- | --- |

3.1.2

„največja teža“ vozila pomeni navpično silo (v newtonih), ki je potrebna za podpiranje tega vozila, obremenjenega do največje mase;

| 3.1.3 | „neobremenjeno vozilo“ pomeni vozilo, pripravljeno za vožnjo, brez oseb in tovora, vendar napolnjeno z gorivom, hladilno tekočino, mazivi, orodjem ter z rezervnim kolesom (če jih je proizvajalec vozila zagotovil kot standardno opremo); |
| --- | --- |

3.1.3

„neobremenjeno vozilo“ pomeni vozilo, pripravljeno za vožnjo, brez oseb in tovora, vendar napolnjeno z gorivom, hladilno tekočino, mazivi, orodjem ter z rezervnim kolesom (če jih je proizvajalec vozila zagotovil kot standardno opremo);

| 3.1.4 | „homologacija naprave za zaščito pred podletom od spredaj“ pomeni homologacijo takšnega tipa naprave, ob upoštevanju zahtev iz odstavka 7; |
| --- | --- |

3.1.4

„homologacija naprave za zaščito pred podletom od spredaj“ pomeni homologacijo takšnega tipa naprave, ob upoštevanju zahtev iz odstavka 7;

| 3.1.5 | „tip naprave za zaščito pred podletom od spredaj“ pomeni naprave, ki se ne razlikujejo po bistvenih značilnostih, kot so oblika, dimenzije, pritrditev, materiali in oznake iz odstavka 4.2; |
| --- | --- |

3.1.5

„tip naprave za zaščito pred podletom od spredaj“ pomeni naprave, ki se ne razlikujejo po bistvenih značilnostih, kot so oblika, dimenzije, pritrditev, materiali in oznake iz odstavka 4.2;

| 3.1.6 | „zaščita pred podletom od spredaj“ pomeni, da je/so na prednji strani vozila:






  3.1.6.1 | posebna naprava za zaščito pred podletom od spredaj ali |
| --- | --- | --- |

3.1.6

„zaščita pred podletom od spredaj“ pomeni, da je/so na prednji strani vozila:

3.1.6.1

posebna naprava za zaščito pred podletom od spredaj ali

| 3.1.6.2 | deli karoserije, deli šasije ali drugi sestavni deli, za katere se zaradi njihove oblike in značilnosti lahko šteje, da izpolnjujejo funkcijo naprave za zaščito pred podletom od spredaj; |
| --- | --- |

3.1.6.2

deli karoserije, deli šasije ali drugi sestavni deli, za katere se zaradi njihove oblike in značilnosti lahko šteje, da izpolnjujejo funkcijo naprave za zaščito pred podletom od spredaj;

| 3.1.7 | „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila: | za del II tega pravilnika – glede na namestitev naprave homologiranega tipa za zaščito pred podletom od spredaj v skladu z delom I tega pravilnika, ali |
| --- | --- | --- |

3.1.7

„homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila:

za del II tega pravilnika – glede na namestitev naprave homologiranega tipa za zaščito pred podletom od spredaj v skladu z delom I tega pravilnika, ali

| | za del III tega pravilnika – glede na njegovo zaščito pred podletom od spredaj; |
| --- | --- |

za del III tega pravilnika – glede na njegovo zaščito pred podletom od spredaj;

| 3.1.8 | „tip vozila“ pomeni vozila, ki se bistveno ne razlikujejo v naslednjih vidikih: | širini skrajne prednje osi, merjeni med skrajnimi zunanjimi točkami pnevmatik, pri čemer niso upoštevane izbokline pnevmatik v bližini točke dotika s podlago; |
| --- | --- | --- |

3.1.8

„tip vozila“ pomeni vozila, ki se bistveno ne razlikujejo v naslednjih vidikih:

širini skrajne prednje osi, merjeni med skrajnimi zunanjimi točkami pnevmatik, pri čemer niso upoštevane izbokline pnevmatik v bližini točke dotika s podlago;

| | konstrukciji, merah, obliki in materialu prednjega dela vozila, če zanje veljajo zahteve iz ustreznega dela tega pravilnika; |
| --- | --- |

konstrukciji, merah, obliki in materialu prednjega dela vozila, če zanje veljajo zahteve iz ustreznega dela tega pravilnika;

| | homologirani napravi za zaščito pred podletom od spredaj, nameščeni na vozilo, pri čemer je uporaba skladna z delom II tega pravilnika; |
| --- | --- |

homologirani napravi za zaščito pred podletom od spredaj, nameščeni na vozilo, pri čemer je uporaba skladna z delom II tega pravilnika;

| | največji masi tipa vozila. |
| --- | --- |

največji masi tipa vozila.

4.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 4.1 | Vlogo za homologacijo v skladu z delom tega pravilnika predloži proizvajalec tipa (vozila/naprave za zaščito pred podletom od spredaj) ali njegov pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

4.1

Vlogo za homologacijo v skladu z delom tega pravilnika predloži proizvajalec tipa (vozila/naprave za zaščito pred podletom od spredaj) ali njegov pooblaščeni zastopnik.

| 4.2 | Vlogi za vsak tip je treba priložiti:






  4.2.1 | dokumentacijo v treh izvodih z opisom tehničnih značilnosti tipa (vozila/naprave za zaščito pred podletom od spredaj): dimenzije, oblike in sestavne materiale, v kolikor je to potrebno za namene tega pravilnika; |
| --- | --- | --- |

4.2

Vlogi za vsak tip je treba priložiti:

4.2.1

dokumentacijo v treh izvodih z opisom tehničnih značilnosti tipa (vozila/naprave za zaščito pred podletom od spredaj): dimenzije, oblike in sestavne materiale, v kolikor je to potrebno za namene tega pravilnika;

| 4.2.2 | v primeru naprave za zaščito pred podletom od spredaj vzorec tipa: pri čemer mora biti vzorec jasno in neizbrisno označen na vseh njenih glavnih sestavnih delih, pomembnih za zaščito pred podletom od spredaj, z vlagateljevo blagovno znamko in oznako tipa; |
| --- | --- |

4.2.2

v primeru naprave za zaščito pred podletom od spredaj vzorec tipa: pri čemer mora biti vzorec jasno in neizbrisno označen na vseh njenih glavnih sestavnih delih, pomembnih za zaščito pred podletom od spredaj, z vlagateljevo blagovno znamko in oznako tipa;

| 4.2.3 | vzorec tipa naprave ali vozila, ki ga je treba homologirati, se za vsak preskus predloži tehnični službi, pristojni za opravljanje preskusov za homologacijo; |
| --- | --- |

4.2.3

vzorec tipa naprave ali vozila, ki ga je treba homologirati, se za vsak preskus predloži tehnični službi, pristojni za opravljanje preskusov za homologacijo;

| 4.2.4 | pri vlogah v skladu z delom II ali III tega pravilnika se lahko preskusi vozilo, ki nima vseh sestavnih delov, ki pripadajo tipu, če to ne vpliva negativno na zaščito pred podletom od spredaj; |
| --- | --- |

4.2.4

pri vlogah v skladu z delom II ali III tega pravilnika se lahko preskusi vozilo, ki nima vseh sestavnih delov, ki pripadajo tipu, če to ne vpliva negativno na zaščito pred podletom od spredaj;

| 4.2.5 | opredelitev leg točk P1, P2 in P3, kakor je opredeljeno v Prilogi 5. Pri vlogah v skladu z delom I tega pravilnika je treba upoštevati zahteve iz dela II. |
| --- | --- |

4.2.5

opredelitev leg točk P1, P2 in P3, kakor je opredeljeno v Prilogi 5. Pri vlogah v skladu z delom I tega pravilnika je treba upoštevati zahteve iz dela II.

| 4.3 | Vlogam v skladu z delom II tega pravilnika je treba priložiti:






  4.3.1 | seznam naprav za zaščito pred podletom od spredaj za namestitev na tip vozila; |
| --- | --- | --- |

4.3

Vlogam v skladu z delom II tega pravilnika je treba priložiti:

4.3.1

seznam naprav za zaščito pred podletom od spredaj za namestitev na tip vozila;

| 4.3.2 | na zahtevo pristojnega organa se predloži tudi obrazec za sporočanje o homologaciji tipa v skladu s Prilogo 1 k temu pravilniku za vsako napravo za zaščito pred podletom od spredaj. |
| --- | --- |

4.3.2

na zahtevo pristojnega organa se predloži tudi obrazec za sporočanje o homologaciji tipa v skladu s Prilogo 1 k temu pravilniku za vsako napravo za zaščito pred podletom od spredaj.

| 4.4 | Vlogam v skladu z deloma II in III tega pravilnika je treba priložiti podatke o tipu vozila, kakor je opredeljeno v odstavku 3.1.8. |
| --- | --- |

4.4

Vlogam v skladu z deloma II in III tega pravilnika je treba priložiti podatke o tipu vozila, kakor je opredeljeno v odstavku 3.1.8.

| 4.5 | Pristojni organ ohranja spodaj navedene upravne postopke v skladu s Prilogo 6 v naslednje namene:






  4.5.1 | pred podelitvijo homologacije pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje, |
| --- | --- | --- |

4.5

Pristojni organ ohranja spodaj navedene upravne postopke v skladu s Prilogo 6 v naslednje namene:

4.5.1

pred podelitvijo homologacije pristojni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje,

| 4.5.2 | kazni za neskladnost proizvodnje, |
| --- | --- |

4.5.2

kazni za neskladnost proizvodnje,

| 4.5.3 | sprememba in razširitev homologacije tipa, |
| --- | --- |

4.5.3

sprememba in razširitev homologacije tipa,

| 4.5.4 | dokončna prekinitev proizvodnje. |
| --- | --- |

4.5.4

dokončna prekinitev proizvodnje.

DEL I

HOMOLOGACIJA NAPRAV ZA ZAŠČITO PRED PODLETOM OD SPREDAJ

5.   HOMOLOGACIJA NAPRAVE ZA ZAŠČITO PRED PODLETOM OD SPREDAJ

| 5.1 | Če naprava za zaščito pred podletom od spredaj, predložena za homologacijo v skladu s tem pravilnikom, ustreza zahtevam iz odstavka 6, se podeli homologacija za navedeni tip naprave v skladu s primeroma iz Priloge 4. |
| --- | --- |

5.1

Če naprava za zaščito pred podletom od spredaj, predložena za homologacijo v skladu s tem pravilnikom, ustreza zahtevam iz odstavka 6, se podeli homologacija za navedeni tip naprave v skladu s primeroma iz Priloge 4.

| 5.2 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa naprave za zaščito pred podletom od spredaj v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa naprave za zaščito pred podletom od spredaj v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

6.   ZAHTEVE ZA NAPRAVE ZA ZAŠČITO PRED PODLETOM OD SPREDAJ

| 6.1 | Naprava za zaščito pred podletom od spredaj mora nuditi zadosten odpor silam, ki delujejo vzporedno z vzdolžno osjo vozila, in izpolnjevati določene dimenzijske zahteve. To se dokaže v skladu s preskusnim postopkom in preskusnimi pogoji iz Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.1

Naprava za zaščito pred podletom od spredaj mora nuditi zadosten odpor silam, ki delujejo vzporedno z vzdolžno osjo vozila, in izpolnjevati določene dimenzijske zahteve. To se dokaže v skladu s preskusnim postopkom in preskusnimi pogoji iz Priloge 5 k temu pravilniku.

| 6.2 | Višina profila prečnega nosilca naprave za zaščito pred podletom od spredaj ne sme biti manjša od 100 mm za vozila kategorije N2 in 120 mm za vozila kategorije N3. Stranski robovi prečnega nosilca ne smejo biti zakrivljeni naprej ali imeti ostrih robov; ta pogoj je izpolnjen, kadar so zunanji robovi prečnega nosilca zaobljeni s polmerom, ki ni manjši od 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.2

Višina profila prečnega nosilca naprave za zaščito pred podletom od spredaj ne sme biti manjša od 100 mm za vozila kategorije N2 in 120 mm za vozila kategorije N3. Stranski robovi prečnega nosilca ne smejo biti zakrivljeni naprej ali imeti ostrih robov; ta pogoj je izpolnjen, kadar so zunanji robovi prečnega nosilca zaobljeni s polmerom, ki ni manjši od 2,5 mm.

| 6.3 | Naprava je lahko oblikovana tako, da jo je mogoče pritrditi na prednji del vozila v več različnih legah. V tem primeru mora obstajati način, da se naprava v svoji pravilni delovni legi zavaruje pred nenamernim premikanjem. Upravljavec mora imeti možnost, da spremeni lego naprave, in sicer s silo največ 40 daN. |
| --- | --- |

6.3

Naprava je lahko oblikovana tako, da jo je mogoče pritrditi na prednji del vozila v več različnih legah. V tem primeru mora obstajati način, da se naprava v svoji pravilni delovni legi zavaruje pred nenamernim premikanjem. Upravljavec mora imeti možnost, da spremeni lego naprave, in sicer s silo največ 40 daN.

| 6.4 | Najbolj obrobne površine vsake prednje zaščite morajo biti gladke ali vodoravno valovite, razen pokritih glav vijakov in zakovic, ki lahko štrlijo iz površine največ 10 mm. |
| --- | --- |

6.4

Najbolj obrobne površine vsake prednje zaščite morajo biti gladke ali vodoravno valovite, razen pokritih glav vijakov in zakovic, ki lahko štrlijo iz površine največ 10 mm.

DEL II

HOMOLOGACIJA VOZILA GLEDE NA NAMESTITEV NAPRAVE HOMOLOGIRANEGA TIPA ZA ZAŠČITO PRED PODLETOM OD SPREDAJ

7.   HOMOLOGACIJA NAMESTITVE HOMOLOGIRANE NAPRAVE ZA ZAŠČITO PRED PODLETOM OD SPREDAJ

| 7.1 | Če je vozilo, predloženo za homologacijo v skladu s tem delom tega pravilnika, opremljeno s homologirano napravo za zaščito pred podletom od spredaj in ustreza zahtevam iz odstavka 8, se podeli homologacija za navedeni tip vozila v skladu s primeroma iz Priloge 4. |
| --- | --- |

7.1

Če je vozilo, predloženo za homologacijo v skladu s tem delom tega pravilnika, opremljeno s homologirano napravo za zaščito pred podletom od spredaj in ustreza zahtevam iz odstavka 8, se podeli homologacija za navedeni tip vozila v skladu s primeroma iz Priloge 4.

| 7.2 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

7.2

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

8.   ZAHTEVE ZA NAMESTITEV HOMOLOGIRANE NAPRAVE ZA ZAŠČITO PRED PODLETOM OD SPREDAJ

| 8.1 | Največja masa tipa vozila, za katerega se zahteva homologacija, ne presega vrednosti, navedene na obrazcu za sporočanje o homologaciji vsake homologirane naprave za zaščito pred podletom od spredaj, ki naj bi se namestila na navedeno vozilo. |
| --- | --- |

8.1

Največja masa tipa vozila, za katerega se zahteva homologacija, ne presega vrednosti, navedene na obrazcu za sporočanje o homologaciji vsake homologirane naprave za zaščito pred podletom od spredaj, ki naj bi se namestila na navedeno vozilo.

| 8.2 | Vozilo z nameščeno napravo za zaščito pred podletom od spredaj mora izpolnjevati določene dimenzijske zahteve iz Priloge 5, ob upoštevanju preskusnih pogojev in informacij, navedenih v sporočilu iz Priloge 1, izdanem v zvezi z napravo za zaščito pred podletom od spredaj. |
| --- | --- |

8.2

Vozilo z nameščeno napravo za zaščito pred podletom od spredaj mora izpolnjevati določene dimenzijske zahteve iz Priloge 5, ob upoštevanju preskusnih pogojev in informacij, navedenih v sporočilu iz Priloge 1, izdanem v zvezi z napravo za zaščito pred podletom od spredaj.

| 8.3 | Naprava za zaščito pred podletom od spredaj mora biti na vozilo nameščena tako, da vodoravna razdalja, merjena v smeri nazaj od skrajno prednjega dela vozila do prednjega dela naprave za zaščito pred podletom od spredaj, ki je bila izmerjena na kateri koli točki prijemališča preskusnih sil med homologacijo naprave za zaščito pred podletom od spredaj v skladu z določbami dela I tega pravilnika, in zabeležena na obrazcu za sporočanje o homologaciji (glej sliki 1 in 2), ne presega 400 mm, zmanjšano za ugotovljeno deformacijo (Priloga 1, postavka 9). |
| --- | --- |

8.3

Naprava za zaščito pred podletom od spredaj mora biti na vozilo nameščena tako, da vodoravna razdalja, merjena v smeri nazaj od skrajno prednjega dela vozila do prednjega dela naprave za zaščito pred podletom od spredaj, ki je bila izmerjena na kateri koli točki prijemališča preskusnih sil med homologacijo naprave za zaščito pred podletom od spredaj v skladu z določbami dela I tega pravilnika, in zabeležena na obrazcu za sporočanje o homologaciji (glej sliki 1 in 2), ne presega 400 mm, zmanjšano za ugotovljeno deformacijo (Priloga 1, postavka 9).

| 8.4 | Pri merjenju teh razdalj se izključi vsak del vozila, ki je več kot 2 m nad tlemi. |
| --- | --- |

8.4

Pri merjenju teh razdalj se izključi vsak del vozila, ki je več kot 2 m nad tlemi.

| 8.5 | Največja oddaljenost od tal glede na spodnjo stran naprave za zaščito pred podletom od spredaj ne sme presegati 400 mm med obema točkama P1 v stanju namestitve, kakor je določeno v odstavku 3 Priloge 5. Na zunanji strani vsake točke P1 je ta višina lahko večja od 400 mm, če spodnja stran ni nad površino, ki poteka skozi spodnjo stran naprave za zaščito pred podletom od spredaj neposredno pod točko P1 in oblikuje nagib 15° nad vodoravno površino (glej sliko 3). |
| --- | --- |

8.5

Največja oddaljenost od tal glede na spodnjo stran naprave za zaščito pred podletom od spredaj ne sme presegati 400 mm med obema točkama P1 v stanju namestitve, kakor je določeno v odstavku 3 Priloge 5. Na zunanji strani vsake točke P1 je ta višina lahko večja od 400 mm, če spodnja stran ni nad površino, ki poteka skozi spodnjo stran naprave za zaščito pred podletom od spredaj neposredno pod točko P1 in oblikuje nagib 15° nad vodoravno površino (glej sliko 3).

| 8.6 | Višina nad točkami prijemališč preskusnih sil, ki delujejo na napravo za zaščito pred podletom od spredaj v skladu z delom I tega pravilnika in so zabeležene na obrazcu za sporočanje o homologaciji (Priloga 1, postavka 8), ne preseže 445 mm, kakor je določeno v odstavku 3 Priloge 5. |
| --- | --- |

8.6

Višina nad točkami prijemališč preskusnih sil, ki delujejo na napravo za zaščito pred podletom od spredaj v skladu z delom I tega pravilnika in so zabeležene na obrazcu za sporočanje o homologaciji (Priloga 1, postavka 8), ne preseže 445 mm, kakor je določeno v odstavku 3 Priloge 5.

| 8.7 | Največja oddaljenost od tal glede na spodnjo stran naprave za zaščito pred podletom od spredaj med obema točkama P1 ne sme presegati 450 mm, ob upoštevanju njunega gibanja med uporabo preskusne obremenitve, v skladu z delom I. |
| --- | --- |

8.7

Največja oddaljenost od tal glede na spodnjo stran naprave za zaščito pred podletom od spredaj med obema točkama P1 ne sme presegati 450 mm, ob upoštevanju njunega gibanja med uporabo preskusne obremenitve, v skladu z delom I.

| 8.8 | Širina naprave za zaščito pred podletom od spredaj ne sme nikoli presegati širine blatnikov, ki pokrivajo pnevmatike na skrajni prednji osi, ne sme biti več kot 100 mm krajša na vsaki strani od skrajne prednje osi, merjeno na skrajnih zunanjih točkah pnevmatik, pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago (glej sliko 1), prav tako pa ne sme biti krajša za več kot 200 mm na vsaki strani, merjeno od skrajnih zunanjih točk stopnic za dostop do vozniške kabine. |
| --- | --- |

8.8

Širina naprave za zaščito pred podletom od spredaj ne sme nikoli presegati širine blatnikov, ki pokrivajo pnevmatike na skrajni prednji osi, ne sme biti več kot 100 mm krajša na vsaki strani od skrajne prednje osi, merjeno na skrajnih zunanjih točkah pnevmatik, pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago (glej sliko 1), prav tako pa ne sme biti krajša za več kot 200 mm na vsaki strani, merjeno od skrajnih zunanjih točk stopnic za dostop do vozniške kabine.

DEL III

HOMOLOGACIJA VOZILA GLEDE NA NJEGOVO ZAŠČITO PRED PODLETOM OD SPREDAJ

9.   HOMOLOGACIJA VOZILA Z ZAŠČITO PRED PODLETOM OD SPREDAJ

| 9.1 | Če ima vozilo, predloženo za homologacijo v skladu s tem pravilnikom, nameščeno zaščito pred podletom od spredaj, ki ustreza zahtevam iz odstavka 10, se podeli homologacija za navedeni tip vozila v skladu s primeroma iz Priloge 4. |
| --- | --- |

9.1

Če ima vozilo, predloženo za homologacijo v skladu s tem pravilnikom, nameščeno zaščito pred podletom od spredaj, ki ustreza zahtevam iz odstavka 10, se podeli homologacija za navedeni tip vozila v skladu s primeroma iz Priloge 4.

| 9.2 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 3 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

9.2

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 3 k temu pravilniku.

10.   ZAHTEVE ZA VOZILO Z ZAŠČITO PRED PODLETOM OD SPREDAJ

| 10.1 | Za vsako vozilo iz kategorije N2 ali N3 bo veljalo, da izpolnjuje pogoj iz odstavka 2, če je vozilo opremljeno z napravo za zaščito pred podletom od spredaj, ki ni bila ločeno homologirana v skladu z delom I tega pravilnika oziroma je naprava spredaj tako oblikovana in/ali opremljena, da lahko za njene sestavne dele zaradi njihove oblike in značilnosti velja, da nadomeščajo napravo za zaščito pred podletom od spredaj. Šteje se, da sestavni deli, katerih skupno delovanje izpolnjuje naslednje zahteve, tvorijo napravo za zaščito pred podletom od spredaj. |
| --- | --- |

10.1

Za vsako vozilo iz kategorije N2 ali N3 bo veljalo, da izpolnjuje pogoj iz odstavka 2, če je vozilo opremljeno z napravo za zaščito pred podletom od spredaj, ki ni bila ločeno homologirana v skladu z delom I tega pravilnika oziroma je naprava spredaj tako oblikovana in/ali opremljena, da lahko za njene sestavne dele zaradi njihove oblike in značilnosti velja, da nadomeščajo napravo za zaščito pred podletom od spredaj. Šteje se, da sestavni deli, katerih skupno delovanje izpolnjuje naslednje zahteve, tvorijo napravo za zaščito pred podletom od spredaj.

| 10.2 | Zaščita pred podletom od spredaj mora nuditi zadosten odpor silam, ki delujejo vzporedno z vzdolžno osjo vozila. Zaščita pred podletom od spredaj mora tudi izpolnjevati določene dimenzijske zahteve. To se dokaže v skladu s preskusnim postopkom in preskusnimi pogoji iz Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

10.2

Zaščita pred podletom od spredaj mora nuditi zadosten odpor silam, ki delujejo vzporedno z vzdolžno osjo vozila. Zaščita pred podletom od spredaj mora tudi izpolnjevati določene dimenzijske zahteve. To se dokaže v skladu s preskusnim postopkom in preskusnimi pogoji iz Priloge 5 k temu pravilniku.

| 10.3 | Pri vlogi v skladu z delom III višina profila prečnega nosilca zaščite pred podletom od spredaj (ki ni ločeno homologiran v skladu z delom I) ne sme biti manjša od 100 m za vozila kategorije N2 in 120 mm za vozila kategorije N3. |
| --- | --- |

10.3

Pri vlogi v skladu z delom III višina profila prečnega nosilca zaščite pred podletom od spredaj (ki ni ločeno homologiran v skladu z delom I) ne sme biti manjša od 100 m za vozila kategorije N2 in 120 mm za vozila kategorije N3.

| 10.4 | Naprava je lahko oblikovana tako, da jo je mogoče pritrditi na prednji del vozila v več različnih legah. V tem primeru mora obstajati način, da se naprava v svoji pravilni delovni legi zavaruje pred nenamernim premikanjem. Upravljavec mora imeti možnost, da spremeni lego naprave, in sicer s silo največ 40 daN. |
| --- | --- |

10.4

Naprava je lahko oblikovana tako, da jo je mogoče pritrditi na prednji del vozila v več različnih legah. V tem primeru mora obstajati način, da se naprava v svoji pravilni delovni legi zavaruje pred nenamernim premikanjem. Upravljavec mora imeti možnost, da spremeni lego naprave, in sicer s silo največ 40 daN.

| 10.5 | Zaščita pred podletom od spredaj mora biti dovolj močna, da vodoravna razdalja, merjena v smeri nazaj od skrajno prednjega dela vozila po uporabi preskusnih sil (določenih v tej prilogi) in kontaktno površino preskusne pritisne plošče na vozilu ne presega 400 mm. |
| --- | --- |

10.5

Zaščita pred podletom od spredaj mora biti dovolj močna, da vodoravna razdalja, merjena v smeri nazaj od skrajno prednjega dela vozila po uporabi preskusnih sil (določenih v tej prilogi) in kontaktno površino preskusne pritisne plošče na vozilu ne presega 400 mm.

| 10.6 | Pri merjenju teh razdalj se izključi vsak del vozila, ki je več kot 2 m nad tlemi. |
| --- | --- |

10.6

Pri merjenju teh razdalj se izključi vsak del vozila, ki je več kot 2 m nad tlemi.

| 10.7 | Največja oddaljenost od tal glede na spodnjo stran zaščite pred podletom od spredaj med obema točkama P1 ne sme presegati 400 mm, kakor je določeno v odstavku 2 Priloge 5. Na zunanji strani vsake točke P1 je ta višina lahko večja od 400 mm, če spodnja stran ni nad površino, ki poteka skozi spodnjo stran zaščite pred podletom od spredaj neposredno pod točko P1 in oblikuje nagib 15° nad vodoravno površino (glej sliko 3). |
| --- | --- |

10.7

Največja oddaljenost od tal glede na spodnjo stran zaščite pred podletom od spredaj med obema točkama P1 ne sme presegati 400 mm, kakor je določeno v odstavku 2 Priloge 5. Na zunanji strani vsake točke P1 je ta višina lahko večja od 400 mm, če spodnja stran ni nad površino, ki poteka skozi spodnjo stran zaščite pred podletom od spredaj neposredno pod točko P1 in oblikuje nagib 15° nad vodoravno površino (glej sliko 3).

| 10.8 | Največja oddaljenost od tal glede na spodnjo stran zaščite pred podletom od spredaj med obema točkama P1 ne sme presegati 450 mm, ob upoštevanju njunega gibanja med uporabo preskusne obremenitve. |
| --- | --- |

10.8

Največja oddaljenost od tal glede na spodnjo stran zaščite pred podletom od spredaj med obema točkama P1 ne sme presegati 450 mm, ob upoštevanju njunega gibanja med uporabo preskusne obremenitve.

| 10.9 | Širina zaščite pred podletom od spredaj ne sme nikoli presegati širine blatnikov, ki pokrivajo pnevmatike na skrajni prednji osi, ne sme biti več kot 100 mm krajša na vsaki strani od skrajne prednje osi, merjeno na skrajnih zunanjih točkah pnevmatik, pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago (glej sliko 1), prav tako pa ne sme biti krajša za več kot 200 mm na vsaki strani, merjeno od skrajnih zunanjih točk stopnic za dostop do vozniške kabine. |
| --- | --- |

10.9

Širina zaščite pred podletom od spredaj ne sme nikoli presegati širine blatnikov, ki pokrivajo pnevmatike na skrajni prednji osi, ne sme biti več kot 100 mm krajša na vsaki strani od skrajne prednje osi, merjeno na skrajnih zunanjih točkah pnevmatik, pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago (glej sliko 1), prav tako pa ne sme biti krajša za več kot 200 mm na vsaki strani, merjeno od skrajnih zunanjih točk stopnic za dostop do vozniške kabine.

Slika 1

Image

Slika 2

Image

Slika 3

Image

---

(1)  Glej Konsolidirano resolucijo o proizvodnji vozil (R.E.3, Priloga 7) (TRANS/SC1/WP29/78/Sprem. 3).

---

PRILOGA 1

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA 2

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PRILOGA 3

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PRILOGA 4

PRIMERA HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

1.   ŠTEVILKA HOMOLOGACIJE

| 1.1 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu. |
| --- | --- |

1.1

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu.

| 1.2 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z enim od vzorcev iz prilog 1, 2 ali 3 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

1.2

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z enim od vzorcev iz prilog 1, 2 ali 3 k temu pravilniku.

| 1.3 | Na vsaki seriji, ki je skladna s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, je na vidnem mestu in v primeru tehnične enote na mestu, kjer je v stanju namestitve zlahka dostopna in opredeljena na homologacijskem obrazcu, pritrjena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:






  1.3.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (1); |
| --- | --- | --- |

1.3

Na vsaki seriji, ki je skladna s tipom, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, je na vidnem mestu in v primeru tehnične enote na mestu, kjer je v stanju namestitve zlahka dostopna in opredeljena na homologacijskem obrazcu, pritrjena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

1.3.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (1);

| 1.3.2. | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni strani kroga iz odstavka 1.3.1; |
| --- | --- |

1.3.2.

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni strani kroga iz odstavka 1.3.1;

| 1.3.3 | dodatnega simbola, ki je od številke tega pravilnika ločen z navpično črto in sestoji iz rimskih številk za del (I, II ali III) Pravilnika, v skladu s katerim je bila za napravo ali vozilo podeljena homologacija. |
| --- | --- |

1.3.3

dodatnega simbola, ki je od številke tega pravilnika ločen z navpično črto in sestoji iz rimskih številk za del (I, II ali III) Pravilnika, v skladu s katerim je bila za napravo ali vozilo podeljena homologacija.

| 1.4 | Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 1.3.1 te priloge ni treba ponoviti; v takem primeru se številka pravilnika in homologacije ter dodatni simboli iz vseh pravilnikov, po katerih je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo po tem pravilniku, uvrstijo v navpične stolpce desno od simbola iz odstavka 1.3.1 te priloge. |
| --- | --- |

1.4

Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 1.3.1 te priloge ni treba ponoviti; v takem primeru se številka pravilnika in homologacije ter dodatni simboli iz vseh pravilnikov, po katerih je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo po tem pravilniku, uvrstijo v navpične stolpce desno od simbola iz odstavka 1.3.1 te priloge.

| 1.5 | Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

1.5

Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

2.   PRIMERA HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

2.1   Vzorec A

Image

| 2.1.1 | Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila glede na zaščito pred podletom od spredaj v primeru trka homologiran v Združenem kraljestvu (E 11) v skladu s Pravilnikom št. 93, delom II (namestitev naprave homologiranega tipa za zaščito pred podletom od spredaj) in pod homologacijsko številko 002439. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz dela II Pravilnika št. 93 v njegovi izvirni obliki. |
| --- | --- |

2.1.1

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila glede na zaščito pred podletom od spredaj v primeru trka homologiran v Združenem kraljestvu (E 11) v skladu s Pravilnikom št. 93, delom II (namestitev naprave homologiranega tipa za zaščito pred podletom od spredaj) in pod homologacijsko številko 002439. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz dela II Pravilnika št. 93 v njegovi izvirni obliki.

2.2.   Vzorec B

Image

| 2.2.1 | Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran v Združenem kraljestvu (E 11) v skladu z delom II Pravilnika št. 93 in Pravilnikom št. 31 (2). Številki homologacije pomenita, da je bil v času podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 93 v svoji izvirni obliki, Pravilnik št. 31 pa je vključeval spremembe 02. |
| --- | --- |

2.2.1

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran v Združenem kraljestvu (E 11) v skladu z delom II Pravilnika št. 93 in Pravilnikom št. 31 (2). Številki homologacije pomenita, da je bil v času podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 93 v svoji izvirni obliki, Pravilnik št. 31 pa je vključeval spremembe 02.

---

(1)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24, 25 (prosto), 26 za Slovenijo in 27 za Slovaško. Nadaljnje številke se za druge države določijo po kronološkem vrstnem redu, po katerem ratificirajo Sporazum o priznavanju homologacij opreme in delov motornih vozil, ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako določene številke sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(2)  Slednja številka je navedena samo kot primer.

---

PRILOGA 5

PRESKUSNI POGOJI IN POSTOPKI

1.   PRESKUSNI POGOJI ZA NAPRAVE ZA ZAŠČITO PRED PODLETOM OD SPREDAJ

| 1.1 | Na zahtevo proizvajalca se lahko preskus opravi:






  1.1.1 | na tipu vozila, za katerega je predvidena naprava za zaščito pred podletom od spredaj; v tem primeru je treba upoštevati pogoje iz odstavka 2; ali |
| --- | --- | --- |

1.1

Na zahtevo proizvajalca se lahko preskus opravi:

1.1.1

na tipu vozila, za katerega je predvidena naprava za zaščito pred podletom od spredaj; v tem primeru je treba upoštevati pogoje iz odstavka 2; ali

| 1.1.2 | na delu šasije tipa vozila, za katerega je predvidena naprava za zaščito pred podletom od spredaj; ta del je reprezentativen za zadevne tipe vozila; ali |
| --- | --- |

1.1.2

na delu šasije tipa vozila, za katerega je predvidena naprava za zaščito pred podletom od spredaj; ta del je reprezentativen za zadevne tipe vozila; ali

| 1.1.3 | na trdni preskusni delovni površini. |
| --- | --- |

1.1.3

na trdni preskusni delovni površini.

| 1.2 | V primeru odstavkov 1.1.2 in 1.1.3 so deli za povezavo naprave za zaščito pred podletom od spredaj na del šasije vozila ali na trdno preskusno delovno površino enaki tistim, ki se uporabljajo za pričvrstitev naprave za zaščito pred podletom od spredaj, ko je ta vgrajena v vozilo. |
| --- | --- |

1.2

V primeru odstavkov 1.1.2 in 1.1.3 so deli za povezavo naprave za zaščito pred podletom od spredaj na del šasije vozila ali na trdno preskusno delovno površino enaki tistim, ki se uporabljajo za pričvrstitev naprave za zaščito pred podletom od spredaj, ko je ta vgrajena v vozilo.

| 1.3 | Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem tehnične službe se lahko preskusni postopek iz odstavka 3 simulira z izračunom ali drugo podobno metodo, če se dokaže enakovrednost. |
| --- | --- |

1.3

Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem tehnične službe se lahko preskusni postopek iz odstavka 3 simulira z izračunom ali drugo podobno metodo, če se dokaže enakovrednost.

2.   PRESKUSNI POGOJI ZA VOZILA

| 2.1 | Vozilo se lahko na poljuben način zadrži na mestu, če je to potrebno za dosego zahtevanih preskusnih sil iz odstavka 3.1, način zadržanja pa določi proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

2.1

Vozilo se lahko na poljuben način zadrži na mestu, če je to potrebno za dosego zahtevanih preskusnih sil iz odstavka 3.1, način zadržanja pa določi proizvajalec vozila.

| 2.2 | Upoštevajo se dimenzije, kakor da bi bilo vozilo v naslednjem stanju:






  2.2.1 | Vozilo ni bilo obremenjeno. |
| --- | --- | --- |

2.2

Upoštevajo se dimenzije, kakor da bi bilo vozilo v naslednjem stanju:

2.2.1

Vozilo ni bilo obremenjeno.

| 2.2.2 | Vozilo je mirovalo na vodoravni, ravni, trdni in gladki podlagi. |
| --- | --- |

2.2.2

Vozilo je mirovalo na vodoravni, ravni, trdni in gladki podlagi.

| 2.2.3 | Prednji kolesi sta bili zravnani. |
| --- | --- |

2.2.3

Prednji kolesi sta bili zravnani.

| 2.2.4 | Pnevmatike so bile napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

2.2.4

Pnevmatike so bile napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec vozila.

| 2.2.5 | Vozila, opremljena s hidropnevmatskim, hidravličnim ali pnevmatskim vzmetenjem ali z napravo za samodejno izravnavanje višine glede na obremenitev, so bila preizkušena v običajnih pogojih za vožnjo, ki jih določi proizvajalec. |
| --- | --- |

2.2.5

Vozila, opremljena s hidropnevmatskim, hidravličnim ali pnevmatskim vzmetenjem ali z napravo za samodejno izravnavanje višine glede na obremenitev, so bila preizkušena v običajnih pogojih za vožnjo, ki jih določi proizvajalec.

3.   PRESKUSNI POSTOPEK

| 3.1 | Točki P1 se nahajata do 200 mm od vzdolžnih površin, ki se dotikajo zunanjih robov pnevmatik na prednji osi, pri čemer niso upoštevane izbokline pnevmatik v bližini točke dotika s podlago; točki P2 sta simetrični glede na srednjo vzdolžno površino vozila na razdalji ena od druge od 700 do vključno 1 200 mm. Natančni položaj določi proizvajalec. |
| --- | --- |

3.1

Točki P1 se nahajata do 200 mm od vzdolžnih površin, ki se dotikajo zunanjih robov pnevmatik na prednji osi, pri čemer niso upoštevane izbokline pnevmatik v bližini točke dotika s podlago; točki P2 sta simetrični glede na srednjo vzdolžno površino vozila na razdalji ena od druge od 700 do vključno 1 200 mm. Natančni položaj določi proizvajalec.

| 3.2 | Proizvajalec mora določiti oddaljenost točk P1 in P2 od cestišča, znotraj mejnih črt prednje strani naprave. Pri neobremenjenem vozilu pa višina ne sme presegati 445 mm. P3 je v navpični vzdolžni srednji površini vozila (glej sliko 1 Pravilnika). |
| --- | --- |

3.2

Proizvajalec mora določiti oddaljenost točk P1 in P2 od cestišča, znotraj mejnih črt prednje strani naprave. Pri neobremenjenem vozilu pa višina ne sme presegati 445 mm. P3 je v navpični vzdolžni srednji površini vozila (glej sliko 1 Pravilnika).

| 3.3 | Spodaj določene preskusne sile se uporabijo na vsaki preskusni točki v ločenih preskusih na istem vozilu ali napravi ali, če tako zahteva proizvajalec/zastopnik, se uporabijo na različnih vozilih ali vzorcih naprav.






  3.3.1 | Če so struktura in sestavni deli vozila, ki so pomembni za zaščito pred podletom od spredaj, večinoma simetrični z vzdolžno srednjo površino, se preskusi na točkah P1 in P2 opravijo le na eni strani. |
| --- | --- | --- |

3.3

Spodaj določene preskusne sile se uporabijo na vsaki preskusni točki v ločenih preskusih na istem vozilu ali napravi ali, če tako zahteva proizvajalec/zastopnik, se uporabijo na različnih vozilih ali vzorcih naprav.

3.3.1

Če so struktura in sestavni deli vozila, ki so pomembni za zaščito pred podletom od spredaj, večinoma simetrični z vzdolžno srednjo površino, se preskusi na točkah P1 in P2 opravijo le na eni strani.

| 3.3.2 | Ob preskusu se sile uporabijo tako hitro, kot je mogoče, naprava oziroma vozilo pa mora prenesti sile iz naslednjih odstavkov za vsaj 0,2 sekunde. |
| --- | --- |

3.3.2

Ob preskusu se sile uporabijo tako hitro, kot je mogoče, naprava oziroma vozilo pa mora prenesti sile iz naslednjih odstavkov za vsaj 0,2 sekunde.

| 3.3.3 | Vodoravna sila, enaka 50 % največje teže vozila ali predvidenega tipa oziroma tipov vozil, ki pa ne presega 80 × 103 N, deluje zaporedoma na obe točki P1. |
| --- | --- |

3.3.3

Vodoravna sila, enaka 50 % največje teže vozila ali predvidenega tipa oziroma tipov vozil, ki pa ne presega 80 × 103 N, deluje zaporedoma na obe točki P1.

| 3.3.4 | Vodoravna sila, enaka 100 % največje teže vozila ali predvidenega tipa oziroma tipov vozil, ki pa ne presega 160 × 103 N, deluje zaporedoma na obe točki P1. Če naprava ni izvedena neprekinjeno in je med obema točkama P2 manjši prečni prerez, se preskusi nadaljujejo z uporabo vodoravne sile, ki deluje na točko P3 in je enaka sili, ki deluje na točki P1. |
| --- | --- |

3.3.4

Vodoravna sila, enaka 100 % največje teže vozila ali predvidenega tipa oziroma tipov vozil, ki pa ne presega 160 × 103 N, deluje zaporedoma na obe točki P1. Če naprava ni izvedena neprekinjeno in je med obema točkama P2 manjši prečni prerez, se preskusi nadaljujejo z uporabo vodoravne sile, ki deluje na točko P3 in je enaka sili, ki deluje na točki P1.

| 3.4 | Največji vodoravni in navpični premiki vsake preskusne točke med delovanjem zgornjih sil se zabeležijo, največji pa se zabeleži v sporočilu. |
| --- | --- |

3.4

Največji vodoravni in navpični premiki vsake preskusne točke med delovanjem zgornjih sil se zabeležijo, največji pa se zabeleži v sporočilu.

| 3.5 | Pri izvajanju praktičnega preskusa za preverjanje skladnosti z zgoraj navedenimi zahtevami morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:






  3.5.1 | pri vlogi v skladu z delom III mora biti naprava za zaščito pred podletom od spredaj (ki ni ločeno homologirana v skladu z delom I) povezana z vzdolžnimi nosilci šasije ali z elementi, ki jih nadomeščajo, ali s strukturo z dokazanim enakovrednim delovanjem; |
| --- | --- | --- |

3.5

Pri izvajanju praktičnega preskusa za preverjanje skladnosti z zgoraj navedenimi zahtevami morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

3.5.1

pri vlogi v skladu z delom III mora biti naprava za zaščito pred podletom od spredaj (ki ni ločeno homologirana v skladu z delom I) povezana z vzdolžnimi nosilci šasije ali z elementi, ki jih nadomeščajo, ali s strukturo z dokazanim enakovrednim delovanjem;

| 3.5.2 | predpisane sile morajo delovati na napravo vzporedno z vzdolžno srednjo površino vozila preko pritisne plošče, ki ni višja od 250 mm (točno višino in širino mora navesti proizvajalec) in ne širša od 400 mm z zaokroženjem pritisne plošče na navpičnih robovih s polmerom 5 ± 1 mm; pritisna plošča mora biti gibljivo povezana (npr. s kardanskim zglobom); njeno središče je treba nastaviti zaporedoma na točke P1, P2 in P3. |
| --- | --- |

3.5.2

predpisane sile morajo delovati na napravo vzporedno z vzdolžno srednjo površino vozila preko pritisne plošče, ki ni višja od 250 mm (točno višino in širino mora navesti proizvajalec) in ne širša od 400 mm z zaokroženjem pritisne plošče na navpičnih robovih s polmerom 5 ± 1 mm; pritisna plošča mora biti gibljivo povezana (npr. s kardanskim zglobom); njeno središče je treba nastaviti zaporedoma na točke P1, P2 in P3.

---

PRILOGA 6

Skladnost proizvodnje in drugi upravni postopki

1.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 1.1 | Naprave za zaščito pred podletom od spredaj in vozila, homologirana v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo skladno s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Naprave za zaščito pred podletom od spredaj in vozila, homologirana v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo skladno s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika.

| 1.2 | Zaradi ugotavljanja, ali so izpolnjene zahteve iz odstavka 1.1, se proizvodnja primerno nadzoruje. |
| --- | --- |

1.2

Zaradi ugotavljanja, ali so izpolnjene zahteve iz odstavka 1.1, se proizvodnja primerno nadzoruje.

| 1.3 | Imetnik homologacije mora zlasti:






  1.3.1 | zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti vozila ali naprave; |
| --- | --- | --- |

1.3

Imetnik homologacije mora zlasti:

1.3.1

zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti vozila ali naprave;

| 1.3.2 | imeti dostop do preskusne opreme, ki je potrebna za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom; |
| --- | --- |

1.3.2

imeti dostop do preskusne opreme, ki je potrebna za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom;

| 1.3.3 | poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in so s priloženimi dokumenti na voljo za obdobje, določeno v skladu s homologacijskim organom; |
| --- | --- |

1.3.3

poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in so s priloženimi dokumenti na voljo za obdobje, določeno v skladu s homologacijskim organom;

| 1.3.4 | analizirati rezultate vseh vrst preskusov, da se preveri in zagotovi stalnost značilnosti vozila ali naprave, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji; |
| --- | --- |

1.3.4

analizirati rezultate vseh vrst preskusov, da se preveri in zagotovi stalnost značilnosti vozila ali naprave, pri čemer se upoštevajo dopustna odstopanja pri industrijski proizvodnji;

| 1.3.5 | zagotoviti, da se za vsak tip vozila ali naprave izvedejo zadostna preverjanja in preskusi v zvezi z dimenzijami, materiali in delovanjem sestavnih delov, ki izpolnjujejo funkcijo zaščite pred podletom od spredaj, in delov, predvidenih za namestitev na vozilo; |
| --- | --- |

1.3.5

zagotoviti, da se za vsak tip vozila ali naprave izvedejo zadostna preverjanja in preskusi v zvezi z dimenzijami, materiali in delovanjem sestavnih delov, ki izpolnjujejo funkcijo zaščite pred podletom od spredaj, in delov, predvidenih za namestitev na vozilo;

| 1.3.6 | zagotoviti, da se po vsaki seriji vzorcev ali preskušancev, ki dokazuje neskladnost z zadevno vrsto preskusa, opravita ponovno vzorčenje in ponovni preskus. Pri tem se uporabijo vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje teh izdelkov. |
| --- | --- |

1.3.6

zagotoviti, da se po vsaki seriji vzorcev ali preskušancev, ki dokazuje neskladnost z zadevno vrsto preskusa, opravita ponovno vzorčenje in ponovni preskus. Pri tem se uporabijo vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje teh izdelkov.

| 1.4 | Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu.






  1.4.1 | Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži proizvodna in preskusna dokumentacija. |
| --- | --- | --- |

1.4

Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu.

1.4.1

Pri vsakem takem pregledu se inšpektorju predloži proizvodna in preskusna dokumentacija.

| 1.4.2 | Inšpektor lahko vzame naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi na podlagi rezultatov proizvajalčevih preverjanj. |
| --- | --- |

1.4.2

Inšpektor lahko vzame naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi na podlagi rezultatov proizvajalčevih preverjanj.

| 1.4.3 | Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z odstavkom 1.4.2, lahko inšpektor izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse. |
| --- | --- |

1.4.3

Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z odstavkom 1.4.2, lahko inšpektor izbere vzorce in jih pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.

| 1.4.4 | Homologacijski organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.4.4

Homologacijski organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika.

| 1.4.5 | Pregledi, ki jih predpiše pristojni organ, se običajno opravljajo enkrat na dve leti. Če so rezultati pregleda nezadovoljivi, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

1.4.5

Pregledi, ki jih predpiše pristojni organ, se običajno opravljajo enkrat na dve leti. Če so rezultati pregleda nezadovoljivi, pristojni organ zagotovi vse potrebne ukrepe za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

2.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 2.1 | Homologacija, podeljena za tip naprave za zaščito pred podletom od spredaj ali vozila na podlagi tega pravilnika, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zgoraj navedene zahteve ali če zaščitna naprava ni opravila preskusa, predpisanega v tem pravilniku. |
| --- | --- |

2.1

Homologacija, podeljena za tip naprave za zaščito pred podletom od spredaj ali vozila na podlagi tega pravilnika, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zgoraj navedene zahteve ali če zaščitna naprava ni opravila preskusa, predpisanega v tem pravilniku.

| 2.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočanje, ki je skladen z vzorcem iz prilog 1, 2 ali 3 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

2.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočanje, ki je skladen z vzorcem iz prilog 1, 2 ali 3 k temu pravilniku.

3.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 3.1 | Vsaka sprememba tipa naprave za zaščito pred podletom ali vozila se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo tipa. Organ lahko potem:






  3.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da naprava za zaščito pred podletom od spredaj ali vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- | --- |

3.1

Vsaka sprememba tipa naprave za zaščito pred podletom ali vozila se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo tipa. Organ lahko potem:

3.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele občutnih škodljivih učinkov in da naprava za zaščito pred podletom od spredaj ali vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 3.1.2 | od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

3.1.2

od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

| 3.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz prilog 1, 2 ali 3 k temu pravilniku, sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

3.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz prilog 1, 2 ali 3 k temu pravilniku, sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 3.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, tej razširitvi dodeli serijsko številko in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočanje, ki je skladen z vzorcem iz prilog 1, 2 ali 3 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, tej razširitvi dodeli serijsko številko in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočanje, ki je skladen z vzorcem iz prilog 1, 2 ali 3 k temu pravilniku.

4.   DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip naprave za zaščito pred podletom od spredaj ali zaščito pred podletom od spredaj za vozilo, za katerega je bila podeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočanje, ki je skladen z vzorcem iz prilog 1, 2 ali 3 k temu pravilniku.

5.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, pristojnih za opravljanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali dokončno prekinitev proizvodnje.

---