# Euroopa Liidu L 194/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.194.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 194 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide24. juuli 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.194.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 194

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide24. juuli 2010

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 640/2010, 7. juuli 2010, millega kehtestatakse hariliku tuuni (Thunnus thynnus) püügi dokumenteerimise programm ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1984/2003 | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 641/2010, 7. juuli 2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 247/2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks | 23 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 640/2010, 7. juuli 2010, millega kehtestatakse hariliku tuuni (Thunnus thynnus) püügi dokumenteerimise programm ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1984/2003

Thunnus thynnus

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 641/2010, 7. juuli 2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 247/2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks

23

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 24.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 194/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 640/2010,

7. juuli 2010,

millega kehtestatakse hariliku tuuni (Thunnus thynnus) püügi dokumenteerimise programm ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1984/2003

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2),

ning võttes arvesse järgmist:

| (1) | Liit on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (heaks kiidetud nõukogu otsusega 98/392/EÜ) (3) osaline; kõnealuse konventsiooni nende sätete rakendamise kokkuleppe osaline, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (ratifitseeritud nõukogu otsusega 98/414/EÜ) (4) ning selle kokkuleppe osaline, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju (vastu võetud nõukogu otsusega 96/428/EÜ) (5). Selliste rahvusvaheliste kohustuste raames osaleb liit jõupingutustes, mida tehakse siirdekalavarude säästva majandamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Liit on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (heaks kiidetud nõukogu otsusega 98/392/EÜ) (3) osaline; kõnealuse konventsiooni nende sätete rakendamise kokkuleppe osaline, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (ratifitseeritud nõukogu otsusega 98/414/EÜ) (4) ning selle kokkuleppe osaline, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju (vastu võetud nõukogu otsusega 96/428/EÜ) (5). Selliste rahvusvaheliste kohustuste raames osaleb liit jõupingutustes, mida tehakse siirdekalavarude säästva majandamise tagamiseks.

| (2) | Liit on rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni osaline vastavalt nõukogu otsusele 86/238/EMÜ (6) (ICCAT konventsioon). ICCAT konventsiooniga on kehtestatud raamistik piirkondlikuks koostööks, et kaitsta ja majandada Atlandi ookeanis ja sellega seotud meredes leiduvat tuuni ja sellele lähedasi liike Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) vahendusel ning võtta vastu ICCAT konventsioonialas kohaldatavaid soovitusi, mis muutuvad konventsiooniosalistele, koostööd tegevatele kolmandatele riikidele ning kalastus- ja muudele organisatsioonidele (konventsiooniosalised) siduvaks. |
| --- | --- |

(2)

Liit on rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni osaline vastavalt nõukogu otsusele 86/238/EMÜ (6) (ICCAT konventsioon). ICCAT konventsiooniga on kehtestatud raamistik piirkondlikuks koostööks, et kaitsta ja majandada Atlandi ookeanis ja sellega seotud meredes leiduvat tuuni ja sellele lähedasi liike Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) vahendusel ning võtta vastu ICCAT konventsioonialas kohaldatavaid soovitusi, mis muutuvad konventsiooniosalistele, koostööd tegevatele kolmandatele riikidele ning kalastus- ja muudele organisatsioonidele (konventsiooniosalised) siduvaks.

| (3) | ICCATi soovitusi 1992-01, 1993-03, 1996-10, 1997-04, 1998-12, 03–19 ja 06–15 ning resolutsioonid 1993-02, 1994-04 ja 1994-05 harilikku tuuni käsitlevate statistiliste dokumentide programmi kohta rakendatakse nõukogu 8. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1984/2003 (millega kehtestatakse liidus toimuva hariliku tuuni, mõõkkala ja suursilm-tuuniga seotud kaubanduse statistilist seiret käsitlev süsteem) (7). |
| --- | --- |

(3)

ICCATi soovitusi 1992-01, 1993-03, 1996-10, 1997-04, 1998-12, 03–19 ja 06–15 ning resolutsioonid 1993-02, 1994-04 ja 1994-05 harilikku tuuni käsitlevate statistiliste dokumentide programmi kohta rakendatakse nõukogu 8. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1984/2003 (millega kehtestatakse liidus toimuva hariliku tuuni, mõõkkala ja suursilm-tuuniga seotud kaubanduse statistilist seiret käsitlev süsteem) (7).

| (4) | Hariliku tuuni varusid reguleerivate meetmete ning statistiliste andmete kvaliteeti ja usaldusväärsust parandavate meetmete osana ning ebaseadusliku kalapüügi ennetamiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks on ICCAT võtnud Recifes (Brasiilia) 15. novembril 2009 vastu soovituse 09–11, millega muudetakse soovitust 08–12, milles käsitletakse ICCATi hariliku tuuni püügi dokumenteerimise programmi. Kõnealune soovitus jõustus 1. juunil 2010 ning Euroopa Liidul tuleb seda rakendada. |
| --- | --- |

(4)

Hariliku tuuni varusid reguleerivate meetmete ning statistiliste andmete kvaliteeti ja usaldusväärsust parandavate meetmete osana ning ebaseadusliku kalapüügi ennetamiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks on ICCAT võtnud Recifes (Brasiilia) 15. novembril 2009 vastu soovituse 09–11, millega muudetakse soovitust 08–12, milles käsitletakse ICCATi hariliku tuuni püügi dokumenteerimise programmi. Kõnealune soovitus jõustus 1. juunil 2010 ning Euroopa Liidul tuleb seda rakendada.

| (5) | Selleks et ICCATi hariliku tuuni püügi dokumenteerimise programm oleks hõlpsalt loetav ja ühtlaselt kohaldatav, tuleks välja jätta määruse (EÜ) nr 1984/2003 need sätted, mis on seotud ICCATi hariliku tuuni püügi statistiliste dokumentide programmiga ja reekspordisertifikaadiga. Määrust (EÜ) nr 1984/2003 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et ICCATi hariliku tuuni püügi dokumenteerimise programm oleks hõlpsalt loetav ja ühtlaselt kohaldatav, tuleks välja jätta määruse (EÜ) nr 1984/2003 need sätted, mis on seotud ICCATi hariliku tuuni püügi statistiliste dokumentide programmiga ja reekspordisertifikaadiga. Määrust (EÜ) nr 1984/2003 tuleks seega vastavalt muuta.

| 6. | Komisjonile tuleks anda õigus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu võtta delegeeritud õigusakte seoses ICCATi kehtestatud uute kaitsemeetmete ülevõtmisega, ajakohastades ja täiendades sel viisil käesoleva määruse lisasid. Eriti tähtis on, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö ajal läbi asjakohaseid konsultatsioone, muu hulgas ekspertide tasandil, |
| --- | --- |

6.

Komisjonile tuleks anda õigus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu võtta delegeeritud õigusakte seoses ICCATi kehtestatud uute kaitsemeetmete ülevõtmisega, ajakohastades ja täiendades sel viisil käesoleva määruse lisasid. Eriti tähtis on, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö ajal läbi asjakohaseid konsultatsioone, muu hulgas ekspertide tasandil,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse hariliku tuuni püügi dokumenteerimise liidu programm, et toetada Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete rakendamist, lisades sellesse ICCATi hariliku tuuni püügi dokumenteerimise programmi sätted hariliku tuuni päritolu kindlaksmääramiseks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „harilik tuun”– liigi Thunnus thynnus kala, mis kuulub I lisas loetletud kombineeritud nomenklatuuri koodide alla;

b)   „sisekaubandus”–

| i) | kauplemine ühes liikmesriigis või kahe või enama liikmesriigi vahel hariliku tuuniga, mis on püütud ICCATi konventsiooni alal liidu laeva poolt või mõrraga ning mis lossitakse liidu territooriumil, ja |
| --- | --- |

i)

kauplemine ühes liikmesriigis või kahe või enama liikmesriigi vahel hariliku tuuniga, mis on püütud ICCATi konventsiooni alal liidu laeva poolt või mõrraga ning mis lossitakse liidu territooriumil, ja

| ii) | kauplemine ühes liikmesriigis või kahe või enama liikmesriigi vahel kalakasvanduse hariliku tuuniga, mis on püütud ICCATi konventsiooni alal liidu kalapüügilaeva poolt ning on sumpadesse paigutatud liidu territooriumile rajatud kalakasvanduses; |
| --- | --- |

ii)

kauplemine ühes liikmesriigis või kahe või enama liikmesriigi vahel kalakasvanduse hariliku tuuniga, mis on püütud ICCATi konventsiooni alal liidu kalapüügilaeva poolt ning on sumpadesse paigutatud liidu territooriumile rajatud kalakasvanduses;

c)   „eksport”– liidu kalapüügilaeva poolt või mõrraga ICCATi konventsiooni alal püütud hariliku tuuni igasugune liikumine kolmandasse riiki, sh liidu territooriumilt, kolmandatest riikidest või püügikohtadest;

d)   „import”– kolmanda riigi kalapüügilaeva poolt või mõrraga ICCATi konventsiooni alal püütud hariliku tuuni toomine liidu territooriumile, sh sumpadesse paigutamise, nuumamise, kalakasvanduses kasvatamise või ümberlaadimise eesmärgil;

e)   „reeksport”– eelnevalt liidu territooriumile imporditud hariliku tuuni igasugune liikumine liidu territooriumilt välja;

f)   „ICCAT konventsiooniala”– ala, mis on kindlaks määratud rahvusvahelise Atlandi tuunikaitse konventsiooniga;

g)   „lipuliikmesriik”– liikmesriik, mille lipu all kalapüügilaev sõidab;

h)   „mõrra asukoha liikmesriik”– liikmesriik, mille territooriumil asub mõrd;

i)   „kalakasvanduse asukoha liikmesriik”– liikmesriik, mille territooriumil asub kalakasvandus;

j)   „konventsiooniosalised”– konventsiooni osalised ning koostööd tegevad kolmandad riigid, ICCATi kalastus- ja muud organisatsioonid;

k)   „partii”– samal viisil esitatud harilikust tuunist valmistatud toodete kogus, mis on saadud samast asjaomasest geograafilisest piirkonnast ja samast kalalaevast või kalalaevade rühmast või samast mõrrast.

II   PEATÜKK

HARILIKU TUUNI PÜÜGIDOKUMENT

Artikkel 3

Üldsätted

1.   Liikmesriigid nõuavad hariliku tuuni kohta täidetud püügidokumendi („püügidokument”) esitamist iga hariliku tuuni kohta, mis lossitakse või laaditakse ümber nende sadamates, paigutatakse vastavalt lisale IV sumpadesse nende kalakasvandustes või sealt välja püütakse.

2.   Hariliku tuuni igale partiile, millega kaubeldakse ühendusesiseselt, mis imporditakse liitu või eksporditakse või reeksporditakse liidu territooriumilt, on kaasas kinnitatud püügidokument, v.a juhtudel, kui kohaldatakse artikli 4 lõiget 3, ja vajaduse korral ICCATi üleviimisdeklaratsioon või kinnitatud reekspordisertifikaat („reekspordisertifikaat”).

Hariliku tuuni igasugune lossimine, ümberlaadimine, sumpadesse paigutamine, väljapüük, sisekaubandus, import, eksport või reeksport ilma kaasneva täidetud ja kinnitatud püügidokumendita ja vajaduse korral ka reekspordisertifikaadita on keelatud.

3.   Liikmesriigid ei paiguta harilikku tuuni kalakasvandusse, millel ei ole konventsiooniosaliste luba või mis ei ole loetletud ICCATi nende kalakasvanduste registris, millel on luba tegelda ICCATi konventsiooni alal püütud hariliku tuuni kasvatamisega.

4.   Kalakasvanduse asukoha liikmesriigid tagavad, et hariliku tuuni saak paigutatakse eraldi sumpa või mitmesse eraldi sumpa ning jaotatakse liikmesriikide kaupa või konventsiooniosalise päritolu alusel.

5.   Erandina lõikest 4 tagavad kalakasvanduse asukoha liikmesriigid, et nõukogu 6. aprilli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 302/2009 (milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava) (8) artikli 2 punktis g määratletud ühise püügioperatsiooni käigus püütud harilik tuun paigutatakse eraldi sumpa või mitmesse eraldi sumpa ning jaotatakse ühiste püügioperatsioonide alusel.

6.   Kalakasvanduse asukoha liikmesriigid tagavad, et harilik tuun püütakse kalakasvandustest välja samal aastal, mil see püüti, või enne seinerite püügiperioodi algust, juhul kui harilik tuun püütakse kalakasvandustest välja püügile järgneval aastal. Kui väljapüüki selle perioodi jooksul ei lõpetata, täidavad ja esitavad asjaomased liikmesriigid komisjonile iga-aastase ülekandmise deklaratsiooni kümne päeva jooksul pärast nimetatud perioodi lõppemist. Deklaratsioon peab sisaldama järgmist:

| — | ülekandmiseks mõeldud kalade kogus (kilogrammides) ja arv, |
| --- | --- |

—

ülekandmiseks mõeldud kalade kogus (kilogrammides) ja arv,

| — | püügiaasta, |
| --- | --- |

—

püügiaasta,

| — | jagunemine suuruse järgi, |
| --- | --- |

—

jagunemine suuruse järgi,

| — | lipuliikmesriik või konventsiooniosaline riik, ICCATi number ja kalapüügilaeva nimi, |
| --- | --- |

—

lipuliikmesriik või konventsiooniosaline riik, ICCATi number ja kalapüügilaeva nimi,

| — | ülekantud saagi püügidokumendi viitenumbrid, |
| --- | --- |

—

ülekantud saagi püügidokumendi viitenumbrid,

| — | nuumamisrajatise nimi ja ICCATi number, |
| --- | --- |

—

nuumamisrajatise nimi ja ICCATi number,

| — | sumba number ning |
| --- | --- |

—

sumba number ning

| — | teave väljapüütud koguste kohta (kilogrammides), kui väljapüük on lõpetatud. |
| --- | --- |

—

teave väljapüütud koguste kohta (kilogrammides), kui väljapüük on lõpetatud.

Komisjon edastab deklaratsioonid ICCATi sekretariaadile 5 päeva jooksul.

7.   Vastavalt lõikele 6 üle kantud kogused paigutatakse kalakasvanduses eraldi sumpa või mitmesse eraldi sumpa ning jaotatakse püügiaasta alusel.

8.   Lipuliikmesriigid või mõrra asukoha liikmesriigid varustavad püügidokumendi vormidega ainult oma kalapüügilaevu ja mõrdade käitlejaid, kellel on luba püüda harilikku tuuni ICCAT konventsioonialas, s.h kaaspüügina.

9.   Igal püügidokumendi vormil on kordumatu identifitseerimisnumber. Dokumendinumbrid on lipuriigile või mõrrale eriomased ning need antakse igale kalapüügilaevale või mõrrale. Need vormid ei ole loovutatavad teisele kalapüügilaevale või mõrrale.

10.   Püügidokumentide koopiad pannakse kaasa jagatud partii iga osa või töödeldud tootega, kasutades püügidokumendi originaali kordumatut dokumendi identifitseerimisnumbrit, et oleks võimalik jälgida nende liikumist.

11.   Muude kalaosade kui liha (st pead, silmad, mari, sisikond ja sabad) sisekaubandus, import, eksport ja reeksport on vabastatud käesolevas määruses sätestatud nõuetest.

Artikkel 4

Kinnitamine

1.   Kalapüügilaeva kaptenid, mõrra käitajad, kalakasvanduse käitajad, müüjad, eksportijad või nende volitatud esindajad täidavad püügidokumendi, võimaluse korral elektrooniliselt, märkides nõutud teabe vastavatesse lahtritesse, ning taotlevad dokumendi kinnitamist lõike 2 kohaselt iga kord, kui nad harilikku tuuni lossivad, üle viivad, sumpadesse paigutavad, välja püüavad, ümber laadivad, sellega sisekaubanduse raames kauplevad või seda ekspordivad.

2.   Püügidokumendi kinnitab lipuliikmesriigi, mõrra või kalakasvanduse asukoha liikmesriigi pädev asutus või müüja või eksportija asukoha liikmesriigi pädev asutus. Liikmesriigid kinnitavad hariliku tuuni püügi dokumendi ainult juhul, kui:

| a) | kalapüügilaev sõidab selle liikmesriigi lipu all või mõrd või kalakasvandus asub selles liikmesriigis, kus tuun välja püüti, |
| --- | --- |

a)

kalapüügilaev sõidab selle liikmesriigi lipu all või mõrd või kalakasvandus asub selles liikmesriigis, kus tuun välja püüti,

| b) | kogu püügidokumendis sisalduv teave on partii kontrollimise põhjal tõeseks tunnistatud, |
| --- | --- |

b)

kogu püügidokumendis sisalduv teave on partii kontrollimise põhjal tõeseks tunnistatud,

| c) | akumuleeritud kogused, mis tuleb kinnitada, jäävad igal majandusaastal kvootide või püügilimiitide piiridesse, hõlmates vajaduse korral ka püügilaevadele või mõrdadele eraldatud individuaalseid kvoote, ning |
| --- | --- |

c)

akumuleeritud kogused, mis tuleb kinnitada, jäävad igal majandusaastal kvootide või püügilimiitide piiridesse, hõlmates vajaduse korral ka püügilaevadele või mõrdadele eraldatud individuaalseid kvoote, ning

| d) | asjaomane harilik tuun vastab ICCATi kaitse- ja majandusmeetmete vastavate sätete nõuetele. |
| --- | --- |

d)

asjaomane harilik tuun vastab ICCATi kaitse- ja majandusmeetmete vastavate sätete nõuetele.

3.   Käesoleva artikli lõike 2 kohane kinnitamine ei ole vajalik, kui kõik müügiks saadaolevad harilikud tuunid on artikli 5 kohaselt märgistatud tuuni püüdnud laeva lipuliikmesriigi või mõrra asukoha liikmesriigi poolt.

4.   Kui püütud ja lossitud hariliku tuuni kogused on alla ühe tonni või kolme kala, võib ajutise püügidokumendina kasutada püügipäevikut või müügiteatist kuni püügidokumendi kinnitamiseni seitsme päeva jooksul ning enne sisekaubanduse või ekspordi toimumist.

5.   Kinnitatud püügidokument sisaldab vajaduse korral andmeid, mis on sätestatud II lisas.

6.   Püügidokumendi näidis on sätestatud III lisas. Juhul kui püügidokumendi näidise mõnes lahtris ei ole piisavalt ruumi, et täielikult kajastada hariliku tuuni liikumist püügist müügini, võib asjakohast teabelahtrit vajaduse korral laiendada ning lisada see dokumendi lisana. Asjaomase liikmesriigi pädev asutus kinnitab kõnealuse lisa nii kiiresti kui võimalik, kuid mitte hiljem, kui leiab aset hariliku tuuni järgmine liikumine.

7.   Püügidokumendi väljastamise, nummerdamise, täitmise ja kinnitamise juhised on esitatud IV lisas.

Artikkel 5

Märgistamine

1.   Liikmesriigid võivad nõuda oma kalapüügilaevadelt või mõrdade käitlejatelt, et nad kinnitaksid märgise igale harilikule tuunile, eelistatult nende tapmise ajal, kuid mitte hiljem kui lossimise ajal. Märgistel on liikmesriikide konkreetsed kordumatud numbrid, mis peavad olema võltsimiskindlad. Märgise numbrid on seotud asjaomase püügidokumendiga.

2.   Asjaomased liikmesriigid edastavad komisjonile märgistamisprogrammi rakendamise kokkuvõtte. Komisjon edastab kokkuvõtted mõistliku aja jooksul ICCATi sekretariaadile.

3.   Märgiste kasutamist lubatakse ainult siis, kui akumuleeritud püügikogused jäävad igal majandusaastal liikmesriikide kvootide või püügilimiitide piiridesse, hõlmates vajaduse korral ka püügilaevadele või mõrdadele eraldatud individuaalseid kvoote.

III   PEATÜKK

HARILIKU TUUNI REEKSPORDISERTIFIKAAT

Artikkel 6

Üldsätted

1.   Liikmesriigid tagavad, et hariliku tuuni iga partiiga, mis reeksporditakse nende territooriumilt, on kaasas kinnitatud reekspordisertifikaat.

Reekspordisertifikaadi nõuet ei kohaldata kalakasvanduses kasvatatud elusa hariliku tuuni importimise puhul.

2.   Reekspordi eest vastutav käitaja täidab reekspordisertifikaadi, märkides nõutava teabe vastavatesse lahtritesse, ning taotleb reeksporditava hariliku tuuni partii reekspordisertifikaadi kinnitamist. Täidetud reekspordisertifikaadiga on kaasas koopia kinnitatud püügidokumendist (-dokumentidest), mis on seotud varem imporditud hariliku tuuniga.

Artikkel 7

Reekspordisertifikaadi kinnitamine

1.   Reekspordisertifikaadi kinnitab asjaomase liikmesriigi pädev asutus.

2.   Pädev asutus kinnitab hariliku tuuni kõigi toodete reekspordisertifikaadi ainult juhul, kui:

| a) | kogu reekspordisertifikaadis sisalduv teave on tõeseks tunnistatud; |
| --- | --- |

a)

kogu reekspordisertifikaadis sisalduv teave on tõeseks tunnistatud;

| b) | kinnitatud püügidokument (-dokumendid), mis esitati reekspordisertifikaadi toetamiseks, oli(d) heaks kiidetud reekspordisertifikaadis deklareeritud toodete importimiseks; |
| --- | --- |

b)

kinnitatud püügidokument (-dokumendid), mis esitati reekspordisertifikaadi toetamiseks, oli(d) heaks kiidetud reekspordisertifikaadis deklareeritud toodete importimiseks;

| c) | reeksporditavad tooted on täielikult või osaliselt samad tooted, mis on märgitud kinnitatud püügidokumendil (-dokumentidel); ning |
| --- | --- |

c)

reeksporditavad tooted on täielikult või osaliselt samad tooted, mis on märgitud kinnitatud püügidokumendil (-dokumentidel); ning

| d) | kinnitatud reekspordisertifikaadiga on kaasas püügidokumendi(-dokumentide) koopia. |
| --- | --- |

d)

kinnitatud reekspordisertifikaadiga on kaasas püügidokumendi(-dokumentide) koopia.

3.   Kinnitatud reekspordisertifikaat sisaldab V lisas sätestatud teavet.

IV   PEATÜKK

ANDMETE EDASTAMINE JA KONTROLLIMINE

Artikkel 8

Kinnitatud dokumentide edastamine ja säilitamine

1.   Liikmesriigid edastavad järgmistele asutustele elektroonilisel teel kõigi kinnitatud püügidokumentide või reekspordisertifikaatide koopiad (v.a juhul kui kohaldatakse artikli 4 lõiget 3) nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul viie tööpäeva jooksul pärast kinnitamist või viivitamata, kui eeldatav transportimise aeg ei kesta üle viie tööpäeva:

| a) | komisjon; |
| --- | --- |

a)

komisjon;

| b) | liikmesriikide pädevad asutused või konventsiooniosalised, kui on tegemist hariliku tuuniga kauplemisega sisekaubanduses, selle kasvatamisega kalakasvanduses või impordiga; ja |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide pädevad asutused või konventsiooniosalised, kui on tegemist hariliku tuuniga kauplemisega sisekaubanduses, selle kasvatamisega kalakasvanduses või impordiga; ja

| c) | ICCATi sekretariaat. |
| --- | --- |

c)

ICCATi sekretariaat.

2.   Liikmesriigid säilitavad väljaantud ja saadud kinnitatud püügidokumentide ja reekspordisertifikaatide koopiaid vähemalt kaks aastat.

Artikkel 9

Kontrollimine

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused identifitseerivad kõik hariliku tuuni partiid, mis nende territooriumil lossitakse, ümber laaditakse, sisekaubanduses ostetakse-müüakse, neile imporditakse, sealt eksporditakse või reeksporditakse. Pädevad asutused nõuavad ja kontrollivad kõigi hariliku tuuni partiide kinnitatud püügidokumente ja nendega seotud dokumente, mis on nimetatud artikli 3 lõikes 2. Kontrollimine hõlmab ICCATi sekretariaadi andmebaasi konsulteerimist, mis sisaldab kinnitamist käsitlevaid andmeid.

2.   Pädevad asutused võivad läbi vaadata ka partii sisu, et kontrollida püügidokumendis ja kaasnevates dokumentides sisalduva teabe asjakohasust, ning viia vajaduse korral kontrolli läbi koos asjaomaste käitajatega.

3.   Kui lõike 1 ja 2 kohase läbivaatamise või kontrolli tulemusel kerkib kahtlus püügidokumendis esitatud teabe suhtes, teeb liikmesriik selliste kahtluste lahendamiseks koostööd pädeva asutusega, kes on kinnitanud püügidokumendi(d) või reekspordisertifikaadi(d).

4.   Kui liikmesriik avastab partii, millel ei ole püügidokumenti, teatab ta sellest tarnivale liikmesriigile või eksportivale konventsiooniosalisele ning lipuliikmesriigile või konventsiooniosalisele lipuriigile, kui need on teada.

5.   Kuni lõike 1 ja 2 kohase läbivaatamise või kontrolli läbiviimiseni ei vabasta liikmesriigid seda partiid sisekaubanduseks, impordiks ega ekspordiks ega võta vastu üleviimisdeklaratsiooni kalakasvandustele ettenähtud hariliku tuuni puhul.

6.   Kui liikmesriik otsustab lõike 1 kohase läbivaatamise või kontrolli tulemusel ja koostöös asjaomaste kinnitavate ametiasutustega, et püügidokument või reekspordisertifikaat on kehtetu, keelatakse asjaomase hariliku tuuniga sisekaubanduse raames kauplemine, selle import, eksport või reeksport.

V   PEATÜKK

ANDMETE EDASTAMINE

Artikkel 10

Kinnitamist ja kontaktpunke käsitlev teave

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile:

| a) | püügidokumentide või reekspordisertifikaatide kinnitamise ja kontrollimise eest vastutavate asutuste nimi ja täielik aadress; |
| --- | --- |

a)

püügidokumentide või reekspordisertifikaatide kinnitamise ja kontrollimise eest vastutavate asutuste nimi ja täielik aadress;

| b) | individuaalset volitust omavate kinnitavate ametnike nimed, ametinimetused ja templi või pitsati näidised; ja |
| --- | --- |

b)

individuaalset volitust omavate kinnitavate ametnike nimed, ametinimetused ja templi või pitsati näidised; ja

| c) | vajaduse korral märgise näidised. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral märgise näidised.

2.   Kõnealusel teatisel on märgitud lõikes 1 osutatud teabe kehtivuskuupäev. Ajakohastatud üksikasjad kinnitavate ametiasutuste ja ametnike kohta esitatakse komisjonile õigeaegselt.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni kontaktpunktidest, kuhu tuleb teatada juhul, kui kerkivad püügidokumentide või reekspordisertifikaatidega seotud küsimused, ning edastavad nende nimed.

4.   Komisjon edastab kõnealuse teabe viivitamata ICCATi sekretariaadile.

Artikkel 11

Iga-aastane aruanne programmi kohta

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile iga aasta 15. septembriks elektrooniliselt aruande programmi kohta, sealhulgas lisas IV esitatud informatsiooni, mis hõlmab ajavahemikku eelnenud aasta 1. juulist kuni käesoleva aasta 30. juunini.

2.   Komisjon koostab liidu iga-aastase aruande programmi kohta ja saadab selle ICCATi sekretariaadile iga aasta 1. oktoobriks.

VI   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 12

Lisade muutmine

Selleks et rakendada ICCATi vastu võetud kaitsemeetmeid, on komisjonil õigus muuta käesoleva määruse lisasid delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 13 ning kooskõlas artiklites 14 ja 15 sätestatud tingimustega.

Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel lähtub komisjon käesoleva määruse sätetest.

Artikkel 13

Delegeerimine

1.   Artiklis 12 viidatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise pädevus antakse komisjonile viieks aastaks alates 14. augustist 2010. Komisjon esitab aruande delegeeritud pädevuse kohta hiljemalt kuus kuud enne viie aasta pikkuse perioodi lõppemist. Pädevuse delegeerimine pikeneb automaatselt sama pikkadeks perioodideks, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei tühista delegeerimist vastavalt artiklile 14.

2.   Pärast delegeeritud õigusakti vastuvõtmist teatab komisjon sellest viivitamata nii Euroopa Parlamendile kui ka nõukogule.

3.   Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise pädevus antakse komisjonile vastavalt artiklites 14 ja 15 sätestatud tingimustele.

Artikkel 14

Delegeerimise tühistamine

1.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artiklis 12 nimetatud pädevuse tühistada mis tahes ajal.

2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse pädevuse tühistamise otsuse vastuvõtmiseks, püüab teatada sellest teistele institutsioonidele ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse langetamist.

3.   Tühistamise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud delegeeritud pädevus. Otsus jõustub kohe või otsuses sätestatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 15

Vastuväited delegeeritud õigusaktidele

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad esitada delegeeritud õigusaktile vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast õigusaktist teatamise kuupäeva.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda perioodi kahe kuu võrra.

2.   Kui pärast nimetatud perioodi lõppemist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu esitanud delegeeritud õigusaktile vastuväiteid, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

3.   Delegeeritud õigusakt ei jõustu, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab sellele vastuväiteid. Institutsioon, kes delegeeritud õigusaktile vastuväiteid esitab, peab neid ka põhjendama.

Artikkel 16

Määruse (EÜ) nr 1984/2003 muutmine

1.   Määrust (EÜ) nr 1984/2003 muudetakse järgmiselt:

| a) | pealkirjas jäetakse välja sõnad „hariliku tuuni”; |
| --- | --- |

a)

pealkirjas jäetakse välja sõnad „hariliku tuuni”;

| b) | artikli 1 punktist a jäetakse välja sõnad „hariliku tuuni (Thunnus thynnus)”; |
| --- | --- |

b)

artikli 1 punktist a jäetakse välja sõnad „hariliku tuuni (Thunnus thynnus)”;

| c) | artiklist 2 jäetakse välja sõnad „hariliku tuuni”; |
| --- | --- |

c)

artiklist 2 jäetakse välja sõnad „hariliku tuuni”;

| d) | artikli 3 punkt a jäetakse välja; |
| --- | --- |

d)

artikli 3 punkt a jäetakse välja;

| e) | artikli 4 lõike 1 esimene taane jäetakse välja; |
| --- | --- |

e)

artikli 4 lõike 1 esimene taane jäetakse välja;

| f) | artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktist iii jäetakse välja sõnad „hariliku tuuni”; |
| --- | --- |

f)

artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktist iii jäetakse välja sõnad „hariliku tuuni”;

| g) | artikli 5 lõike 1 esimene taane jäetakse välja; |
| --- | --- |

g)

artikli 5 lõike 1 esimene taane jäetakse välja;

| h) | artikli 6 lõike 1 teise lõigu punkt a jäetakse välja; |
| --- | --- |

h)

artikli 6 lõike 1 teise lõigu punkt a jäetakse välja;

| i) | artikli 8 punktist a jäetakse välja sõnad „hariliku tuuni”; |
| --- | --- |

i)

artikli 8 punktist a jäetakse välja sõnad „hariliku tuuni”;

| j) | artikli 9 lõike 2 punkt a jäetakse välja; |
| --- | --- |

j)

artikli 9 lõike 2 punkt a jäetakse välja;

| k) | I, IVa, IX ja XV lisa tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

k)

I, IVa, IX ja XV lisa tunnistatakse kehtetuks.

2.   Viiteid määruse (EÜ) nr 1984/2003 kehtetuks tunnistatud sätetele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 17

Läbivaatamine

Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi ICCATi poolt vastuvõetud soovituste põhjal, võttes arvesse ajakohastatud teaduslikke arvamusi kalavarude suuruse kohta, mis esitatakse ICCATi koosolekutel ja esitab vajalikud ettepanekud mis tahes vajalike muudatuste vastuvõtmiseks.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 7. juuli 2010

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

O. CHASTEL

---

(1)  17. märtsi 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 29. juuni 2010. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1.

3

(4)  EÜT L 189, 3.7.1998, lk 14.

4

(5)  EÜT L 177, 16.7.1996, lk 24.

5

(6)  EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33.

6

(7)  ELT L 295, 13.11.2003, lk 1.

7

(8)  ELT L 96, 15.4.2009, lk 1.

8

---

I LISA

ARTIKLI 2 PUNKTIS a OSUTATUD TOOTED

| Toodete kirjeldus | Kombineeritud nomenklatuuri kood (1) |
| --- | --- |
| Elus harilik tuun (Thunnus thynnus) | 0301 94 00 |
| harilik tuun (Thunnus thynnus), värske või jahutatud, v.a filee ja muu liha | 0302 35 10 |
| harilik tuun (Thunnus thynnus), värske või jahutatud, v.a filee ja muu liha, muu kui kalatoodete ja -konservide tööstuslikuks tootmiseks | 0302 35 90 |
| terve harilik tuun (Thunnus thynnus), külmutatud, v.a filee ja muu liha kalatoodete ja -konservide tööstuslikuks tootmiseks | 0303 45 11 |
| harilik tuun (Thunnus thynnus), ilma lõpuste ja sisikonnata, v.a filee ja muu liha kalatoodete ja -konservide tööstuslikuks tootmiseks | 0303 45 13 |
| harilik tuun (Thunnus thynnus), külmutatud, muu kui terve või ilma lõpuste ja sisikonnata, v.a filee ja muu liha kalatoodete ja -konservide tööstuslikuks tootmiseks | 0303 45 19 |
| harilik tuun (Thunnus thynnus), külmutatud, v.a filee ja muu liha muu kui kalatoodete ja -konservide tööstuslikuks tootmiseks | 0303 45 90 |
| hariliku tuuni (Thunnus thynnus) filee, värske või jahutatud | ex 0304 19 39 |
| muu liha kui hariliku tuuni (Thunnus thynnus) filee, värske või jahutatud | ex 0304 19 39 |
| hariliku tuuni (Thunnus thynnus) filee ja muu liha, külmutatud | ex 0304 29 45 |
| hariliku tuuni (Thunnus thynnus) muu liha | ex 0304 99 99 |
| hariliku tuuni (Thunnus thynnus) filee, kuivatatud, soolatud või soolvees, kuid suitsutamata | ex 0305 30 90 |
| suitsutatud harilik tuun (Thunnus thynnus), sh filee | ex 0305 49 80 |
| kuivatatud harilik tuun (Thunnus thynnus), soolatud või mitte, kuid suitsutamata | ex 0305 59 80 |
| harilik tuun (Thunnus thynnus), soolatud, kuid mitte kuivatatud või suitsutatud, ja soolvees | ex 0305 69 80 |
| harilik tuun (Thunnus thynnus), tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana, kalatooted ja –konservid taimeõlis | ex 1604 14 11 |
| harilik tuun (Thunnus thynnus), tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana, kalatooted ja -konservid muus kui taimeõlis ja nn seljafileed | ex 1604 14 16 |
| harilik tuun (Thunnus thynnus), tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana, kalatooted ja -konservid muus kui taimeõlis ja muud kui nn seljafileed | ex 1604 14 18 |
| harilik tuun (Thunnus thynnus), muu kui tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana, kalatooted ja -konservid | ex 1604 20 70 |

Toodete kirjeldus

Kombineeritud nomenklatuuri kood (1)

Elus harilik tuun (Thunnus thynnus)

0301 94 00

harilik tuun (Thunnus thynnus), värske või jahutatud, v.a filee ja muu liha

0302 35 10

harilik tuun (Thunnus thynnus), värske või jahutatud, v.a filee ja muu liha, muu kui kalatoodete ja -konservide tööstuslikuks tootmiseks

0302 35 90

terve harilik tuun (Thunnus thynnus), külmutatud, v.a filee ja muu liha kalatoodete ja -konservide tööstuslikuks tootmiseks

0303 45 11

harilik tuun (Thunnus thynnus), ilma lõpuste ja sisikonnata, v.a filee ja muu liha kalatoodete ja -konservide tööstuslikuks tootmiseks

0303 45 13

harilik tuun (Thunnus thynnus), külmutatud, muu kui terve või ilma lõpuste ja sisikonnata, v.a filee ja muu liha kalatoodete ja -konservide tööstuslikuks tootmiseks

0303 45 19

harilik tuun (Thunnus thynnus), külmutatud, v.a filee ja muu liha muu kui kalatoodete ja -konservide tööstuslikuks tootmiseks

0303 45 90

hariliku tuuni (Thunnus thynnus) filee, värske või jahutatud

ex 0304 19 39

muu liha kui hariliku tuuni (Thunnus thynnus) filee, värske või jahutatud

ex 0304 19 39

hariliku tuuni (Thunnus thynnus) filee ja muu liha, külmutatud

ex 0304 29 45

hariliku tuuni (Thunnus thynnus) muu liha

ex 0304 99 99

hariliku tuuni (Thunnus thynnus) filee, kuivatatud, soolatud või soolvees, kuid suitsutamata

ex 0305 30 90

suitsutatud harilik tuun (Thunnus thynnus), sh filee

ex 0305 49 80

kuivatatud harilik tuun (Thunnus thynnus), soolatud või mitte, kuid suitsutamata

ex 0305 59 80

harilik tuun (Thunnus thynnus), soolatud, kuid mitte kuivatatud või suitsutatud, ja soolvees

ex 0305 69 80

harilik tuun (Thunnus thynnus), tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana, kalatooted ja –konservid taimeõlis

ex 1604 14 11

harilik tuun (Thunnus thynnus), tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana, kalatooted ja -konservid muus kui taimeõlis ja nn seljafileed

ex 1604 14 16

harilik tuun (Thunnus thynnus), tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana, kalatooted ja -konservid muus kui taimeõlis ja muud kui nn seljafileed

ex 1604 14 18

harilik tuun (Thunnus thynnus), muu kui tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana, kalatooted ja -konservid

ex 1604 20 70

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

---

II LISA

ANDMED, MIS TULEB KANDA HARILIKU TUUNI PÜÜGIDOKUMENTI

1.   ICCATi hariliku tuuni püügidokumendi number

2.   Püüki käsitlev teave

Laeva või mõrra kirjeldus

Püügilaeva või mõrra nimi

Lipuriik või mõrra asukoha riik

Laevade või mõrdade ICCATi registri numbrid (võimaluse korral)

Püügi kirjeldus

Kuupäev, püügipiirkond ja kasutatud püügivahend

Kalade arv, ligikaudne kogukaal ja kala keskmine kaal (1)

Märgise number (võimaluse korral)

Ühise püügioperatsiooni number ICCATi registris (võimaluse korral)

Valitsusasutuse kinnitus

Ametiasutuse nimi ja allakirjutanu nimi, ametinimetus, allkiri, pitser ja kuupäev

3.   Kaubanduslik teave eluskalaga kauplemise puhul

Toote kirjeldus

Eluskaal kokku, kalade arv, püügipiirkond

Eksportija/müüja teave

Ekspordi- või lähetamise koht

Eksportiva ettevõtte nimi, aadress, allkiri ja kuupäev

Kalakasvandus (nimi ja ICCATi nr) ja sihtriik

Transportimise kirjeldus (lisada asjaomased dokumendid)

Importija/ostja teave

Impordi- või sihtkoht

Importiva ettevõtte nimi, aadress, allkiri ja alla kirjutamise kuupäev

Valitsusasutuse kinnitus

Ametiasutuse nimi ja allakirjutanu nimi, ametinimetus, allkiri, pitser ja kuupäev

4.   Üleviimist käsitlev teave

Puksiirlaeva kirjeldus

ICCATI üleviimisdeklaratsiooni number

Laeva nimi ja lipuriik

ICCATi registri number ja veetava sumba number (võimaluse korral)

Üleviimise ajal surnud kalade arv, kogumass

5.   Ümberlaadimist käsitlev teave

Transpordilaeva kirjeldus

Nimi

Lipuriik

ICCATi registri number

Kuupäev

Sadam (nimi ja riik või koordinaadid)

Toote kirjeldus

(F/FR; RD/GG/DR/FL/OT)

Kogumass (neto)

Valitsusasutuse kinnitus

Ametiasutuse nimi ja allakirjutanu nimi, ametinimetus, allkiri, pitser ja kuupäev

6.   Kalakasvandust käsitlev teave

Kalakasvatusrajatise kirjeldus

Nimi, kalakasvanduse asukoha liikmesriik

ICCATi FFB nr ja kasvanduse asukoht

Osalemine rahvusvahelises valikuuringu programmis (jah või ei)

Sumba kirjeldus

Sumpa paneku kuupäev, sumba number

Kalade kirjeldus

Kalade ligikaudne arv, kogukaal ja keskmine kaal (2)

ICCATi piirkondlikku vaatlejat käsitlev teave

Nimi, ICCATi number, allkiri

Hinnanguline jagunemine suuruse järgi (< 8 kg, 8–30 kg, > 30 kg)

Valitsusasutuse kinnitus

Ametiasutuse nimi ja allakirjutanu nimi, ametinimetus, allkiri, pitser ja kuupäev

7.   Väljapüüki käsitlev teave

Väljapüügi kirjeldus

Väljapüügi kuupäev

Kalade arv, ligikaudne kogumass ja keskmine mass

Märgise number (võimaluse korral)

ICCATi piirkondlikku vaatlejat käsitlev teave

Nimi, ICCATi number, allkiri

Valitsusasutuse kinnitus

Ametiasutuse nimi ja allakirjutanu nimi, ametinimetus, allkiri, pitser ja kuupäev

8.   Kaubanduslik teave

Toote kirjeldus

F/FR; RD/GG/DR/FL/OT (kui selles jaos on märgitud eri liiki tooted, siis märgitakse kaal iga tooteliigi kohta eraldi)

Kogumass (neto)

Eksportija/müüja teave

Ekspordi- või lähetamise koht

Eksportiva ettevõtte nimi, aadress, allkiri ja kuupäev

Sihtriik

Transportimise kirjeldus (lisada asjaomased dokumendid)

Valitsusasutuse kinnitus

Ametiasutuse nimi ja allakirjutanu nimi, ametinimetus, allkiri, pitser ja kuupäev

Importija/ostja teave

Impordi- või sihtkoht

Importiva ettevõtte nimi, aadress, allkiri ja alla kirjutamise kuupäev

---

(1)  Kaal märgitakse võimaluse korral ligikaudse kaaluna. Kui ligikaudset kaalu ei kasutata, tuleb täpsustada tooteliik (nt GG) vormi jaotistes „Kogukaal” ja „Kala keskmine kaal”.

(2)  Kaal märgitakse võimaluse korral ligikaudse kaaluna. Kui ligikaudset kaalu ei kasutata, märgitakse ankeedi kogukaalu ja keskmise kaalu lahtritesse tooteliik (nt GG).

---

III LISA

ICCATi HARILIKU TUUNI PÜÜGI DOKUMENDI (BCD) NÄIDIS

Image

Image

---

IV LISA

Püügidokumendi väljastamise, nummerdamise, täitmise ja kinnitamise juhised

1.   ÜLDPÕHIMÕTTED

1.   Keel

Kui püügidokumenti ei täideta ICCATi ametlikus keeles (inglise, prantsuse või hispaania keel), tuleb sellele lisada dokumendi ingliskeelne tõlge.

2.   Nummerdamine

Liikmesriigid peavad töötama välja ainulaadse püügidokumentide nummerdamise süsteemi, kasutades oma ISO 2-alpha riigikoodi koos arvuga, mis koosneb vähemalt kaheksast numbrist, millest vähemalt kaks numbrit peavad tähistama püügiaastat.

Näide: FR-09-123456 (FR tähistab Prantsusmaad)

Jagatud partiide või töödeldud toodete puhul tuleb nummerdada püügidokumendi originaali koopiad, lisades püügidokumendi originaali numbrile kahekohalise arvu.

Näide: FR-09-123456-01, FR-09-123456-02, FR-09-123456-03 jne.

Numbrid peavad olema järjestikused ja eelistatavalt trükitud. Väljastatud püügidokumentide plankide seerianumbrid registreeritakse saaja nime järgi.

3.   Kinnitamine

Püügidokumendi mudel ei või asendada eelnevat üleviimisluba ega kalade sumpa paigaldamise luba.

2.   PÜÜKI KÄSITLEV TEAVE

1.   Täitmine

a)   Üldpõhimõtted

Käesolev osa tuleb täita iga hariliku tuuni püügi kohta.

PÜÜKI KÄSITLEVA TEABE osa täitmise ja kinnitamise taotlemise eest vastutab kalapüügilaeva kapten või mõrra käitaja või nende volitatud esindaja või lipuliikmesriigi või mõrra asukoha liikmesriigi volitatud esindaja.

PÜÜKI KÄSITLEVA TEABE osa tuleb täita hiljemalt veetavasse sumpa toimuva esimese üleviimise, ümberlaadimise või lossimise lõpuks.

NB! Ühiste püügioperatsioonide korral peab iga ühisesse püügioperatsiooni kaasatud kalapüügilaeva kapten täitma iga püügi kohta püügidokumendi.

b)   Täpsemad juhised

„LIPULIIKMESRIIK”: märkida lipuliikmesriik või mõrra asukoha liikmesriik.

„ICCATi REGISTRINUMBER”: märkida selle kalapüügilaeva või mõrra ICCATi number, millele on antud hariliku tuuni püügi luba ICCATi konventsiooni alal. Kõnealust teavet ei pea esitama kalapüügilaevade kohta, mis püüavad harilikku tuuni kaaspüügina.

„PÜÜGIVAHEND”: märkida kalapüügi vahend, kasutades järgmisi koode:

BB söödalaev

GILL nakkevõrk

HAND ridvata õng

HARP harpuun

LL õngejada

MWT pelaagiline traal

PS seinnoot

RR ridvaga käsiõng

SURF klassifitseerimata pinnalähedane püük

TL õngeliin

TRAP mõrd

TROL Troll

UNCL täpsustamata meetodid

OT muu liik

„KOGUMASS”: märkida ligikaudne mass kilogrammides. Kui püügi ajal ei kasutata ligikaudset massi, märkida tooteliik (nt GG). Ühiste püügioperatsioonide korral peab registreeritud kogus vastama jaotamise süsteemi alusel iga kalapüügilaeva puhul kindlaksmääratud jaole.

„PIIRKOND”: märkida Vahemeri, Atlandi ookeani lääneosa või Atlandi ookeani idaosa.

„MÄRGISE NR (kui on olemas)”: võib lisada ridu, et loetleda iga üksiku kala märgise number.

2.   Kinnitamine

Lipuliikmesriik või mõrra asukoha liikmesriik vastutab PÜÜKI KÄSITLEVA TEABE osa kinnitamise eest, välja arvatud juhul, kui harilik tuun märgistatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 5.

Lossitud või ümberlaaditud kala puhul peab kinnitamine toimuma hiljemalt ümberlaadimise või lossimise lõpuks.

Üleviidud eluskala puhul peab kinnitamine toimuma esimese üleviimise ajal veetavatesse sumpadesse, kuid peab igal juhul toimuma hiljemalt sumpadesse paigutamise lõpuks.

3.   ELUSKALAGA KAUPLEMIST KÄSITLEV KAUBANDUSLIK TEAVE

1.   Täitmine

a)   Üldpõhimõtted

Käesolev osa tuleb täita üksnes elusa hariliku tuuni riigisisese kaubanduse või ekspordi puhul.

ELUSKALAGA KAUPLEMIST KÄSITLEVA KAUBANDUSLIKU TEABE osa täitmise ja kinnitamise taotlemise eest vastutab kalapüügilaeva kapten või tema volitatud esindaja või lipuliikmesriigi volitatud esindaja.

ELUSKALAGA KAUPLEMIST KÄSITLEVA KAUBANDUSLIKU TEABE osa tuleb täita hiljemalt veetavatesse sumpadesse toimuva esimese üleviimise lõpuks.

NB! Kui üleviimise ajal osa kaladest sureb ning kui tegemist on riigisisese kaubanduse või ekspordiga, tuleb püügidokumendi originaalist (mille PÜÜKI KÄSITLEVA TEABE osa on täidetud ja vajaduse korral kinnitatud) teha koopia ning kalapüügilaeva kapten või tema volitatud esindaja või lipuliikmesriigi volitatud esindaja peab täitma püügidokumendi koopia KAUBANDUSLIKU TEABE osa ja edastama selle riigisisesele ostjale/importijale. Koopia kinnitamine tagab, et koopia on õige ning selle on registreerinud asjaomase liikmesriigi asutused.

Ilma kinnituseta on igasugune püügidokumendi koopia kehtetu.

b)   Täpsemad juhised

„PIIRKOND”: märkida üleviimise piirkond, kas Vahemeri, Atlandi ookeani lääneosa või Atlandi ookeani idaosa.

„EKSPORDI-/LÄHETUSKOHT”: märkida selle kalapüügipiirkonna liikmesriigi või konventsiooniosalise nimi, kuhu harilik tuun üle veeti, või muul juhul märkige „avameri”.

„TRANSPORDI KIRJELDUS”: lisage mis tahes asjakohased kaubandust tõendavad dokumendid.

2.   Kinnitamine

Lipuliikmesriik ei või kinnitada püügidokumente, kui PÜÜKI KÄSITLEVA TEABE osa ei ole täidetud ja vajaduse korral kinnitatud.

Kinnitamine peab toimuma esimese üleviimise ajal veetavatesse sumpadesse, kuid peab igal juhul toimuma hiljemalt sumpadesse paigutamise lõpuks.

4.   ÜLEVIIMIST KÄSITLEV TEAVE

1.   Täitmine

a)   Üldpõhimõtted

Käesolev osa tuleb täita üksnes elusa hariliku tuuni puhul.

ÜLEVIIMIST KÄSITLEVA TEABE osa täitmise eest vastutab kalapüügilaeva kapten või tema volitatud esindaja või lipuliikmesriigi volitatud esindaja.

ÜLEVIIMIST KÄSITLEVA TEABE osa tuleb täita hiljemalt esimese üleviimise lõpuks.

Esimese üleviimise lõpuks peab kalapüügilaeva kapten esitama puksiirlaeva kaptenile püügidokumendi (mille PÜÜKI KÄSITLEVA TEABE, ELUSKALAGA KAUPLEMIST KÄSITLEVA KAUBANDUSLIKU TEABE ja ÜLEVIIMIST KÄSITLEVA TEABE osad on täidetud ja vajaduse korral kinnitatud).

Täidetud ja vajaduse korral kinnitatud püügidokument peab olema kaasas kalade üleviimisel kalakasvandusse, kaasa arvatud elusa hariliku tuuni üleviimisel veetavast sumbast teise veetavasse sumpa või surnud hariliku tuuni üleviimisel veetavast sumbast abilaeva.

NB! Kui üleviimise ajal mõni kala sureb, tuleb teha püügidokumendist (mille PÜÜKI KÄSITLEVA TEABE, ELUSKALAGA KAUPLEMIST KÄSITLEVA KAUBADUSLIKU TEABE ja ÜLEVIIMIST KÄSITLEVA TEABE osad on täidetud ja vajaduse korral kinnitatud) koopia ning püügidokumendi koopia KAUBANDUSLIKU TEABE osa peab täitma riigisisene müüja/eksportija või tema volitatud esindaja või lipuliikmesriigi volitatud esindaja ning esitama selle riigisisesele ostjale/importijale. Koopia kinnitamine tagab, et koopia on õige ning selle on registreerinud asjaomase liikmesriigi asutused. Ilma kinnituseta on igasugune püügidokumendi koopia kehtetu.

b)   Täpsemad juhised

„ÜLEVIIMISEL SURNUD KALADE ARV” ja „SURNUD KALADE KOGUMASS”: kõnealused osad täidab (vajaduse korral) puksiirlaeva kapten.

„SUMBA NR”: kui puksiirlaeval on mitu sumpa, märkige iga sumba number.

2.   Kinnitamine

Käesoleva osa kinnitamine ei ole kohustuslik.

5.   ÜMBERLAADIMIST KÄSITLEV TEAVE

1.   Täitmine

a)   Üldpõhimõtted

Käesolev osa tuleb täita üksnes surnud hariliku tuuni puhul.

ÜMBERLAADIMIST KÄSITLEVA TEABE osa täitmise ja kinnitamise taotlemise eest vastutab ümberlaadimisega tegeleva kalapüügilaeva kapten või tema volitatud esindaja või lipuliikmesriigi volitatud esindaja.

ÜMBERLAADIMIST KÄSITLEVA TEABE osa tuleb täita hiljemalt ümberlaadimise lõpuks.

b)   Täpsemad juhised

„KUUPÄEV”: märkida ümberlaadimise kuupäev.

„SADAMA NIMI”: märkida sadama nimi, kus ümberlaadimine toimub.

„SADAMARIIK”: märkida liikmesriik või konventsiooniosaline, kelle sadamas ümberlaadimine toimub.

2.   Kinnitamine

Lipuliikmesriik ei kinnita püügidokumente, kui PÜÜKI KÄSITLEVA TEABE osa ei ole täidetud ja vajaduse korral kinnitatud.

Kinnitamine peab toimuma hiljemalt ümberlaadimise lõpuks.

6.   KALAKASVANDUST KÄSITLEV TEAVE

1.   Täitmine

a)   Üldpõhimõtted

Käesolev osa tuleb täita üksnes sumpadesse paigutatud elusa hariliku tuuni puhul.

Puksiirlaeva kapten peab sumpadesse paigutamise ajal esitama kalakasvanduse käitajale püügidokumendi (mille PÜÜKI KÄSITLEVA TEABE, ELUSKALAGA KAUPLEMIST KÄSITLEVA KAUBANDUSLIKU TEABE ja ÜLEVIIMIST KÄSITLEVA TEABE osad on täidetud ja vajaduse korral kinnitatud).

KALAKASVANDUST KÄSITLEVA TEABE osa täitmise ja kinnitamise taotlemise eest vastutab kalakasvanduse käitaja või tema volitatud esindaja või kalakasvanduse asukoha liikmesriigi volitatud esindaja.

KALAKASVANDUST KÄSITLEVA TEABE osa tuleb täita hiljemalt sumpadesse paigutamise lõpuks.

b)   Täpsemad juhised

„SUMBA NR”: märkida iga sumba number.

„ICCATi piirkondlikku vaatlejat käsitlev teave”: märkige nimi, ICCATi number ja allkiri.

2.   Kinnitamine

KALAKASVANDUST KÄSITLEVA TEABE osa kinnitamise eest vastutab kalakasvanduse asukoha liikmesriik.

Kalakasvanduse asukoha liikmesriik ei kinnita püügidokumente, kui PÜÜKI KÄSITLEVA TEABE, ELUSKALAGA KAUPLEMIST KÄSITLEVA KAUBANDUSLIKU TEABE ja ÜLEVIIMIST KÄSITLEVA TEABE osad ei ole täidetud ja vajaduse korral kinnitatud.

Kinnitamine peab toimuma hiljemalt sumpadesse paigutamise lõpuks.

7.   VÄLJAPÜÜKI KÄSITLEV TEAVE

1.   Täitmine

a)   Üldpõhimõtted

Käesolev osa tuleb täita üksnes kalakasvanduses surnud hariliku tuuni puhul.

VÄLJAPÜÜKI KÄSITLEVA TEABE osa täitmise ja kinnitamise taotlemise eest vastutab kalakasvanduse käitaja või tema volitatud esindaja või kalakasvanduse asukoha liikmesriigi volitatud esindaja.

VÄLJAPÜÜKI KÄSITLEVA TEABE osa tuleb täita hiljemalt väljapüügi lõpuks.

b)   Täpsemad juhised

„MÄRGISE NR (kui on olemas)”: võib lisada ridu, et loetleda iga üksiku kala märgise number.

„ICCATi piirkondlikku vaatlejat käsitlev teave”: märkige nimi, ICCATi number ja allkiri.

2.   Kinnitamine

VÄLJAPÜÜKI KÄSITLEVA TEABE osa kinnitamise eest vastutab kalakasvanduse asukoha liikmesriik.

Kalakasvanduse asukoha liikmesriik ei kinnita püügidokumente, kui PÜÜKI KÄSITLEVA TEABE, ELUSKALAGA KAUPLEMIST KÄSITLEVA KAUBANDUSLIKU TEABE, ÜLEVIIMIST KÄSITLEVA TEABE ja KALAKASVANDUST KÄSITLEVA TEABE osad ei ole täidetud ja vajaduse korral kinnitatud.

Kinnitamine peab toimuma hiljemalt väljapüügi lõpuks.

8.   KAUBANDUSLIK TEAVE

1.   Täitmine

a)   Üldpõhimõtted

Käesolev osa tuleb täita surnud hariliku tuuni riigisisese kaubanduse või ekspordi korral.

Riigisisene müüja või eksportija või nende volitatud esindaja või müüja/eksportija liikmesriigi volitatud esindaja vastutab KAUBANDUSLIKU TEABE osa täitmise ja kinnitamise taotlemise eest, v.a IMPORTIJA/OSTJA jaotis.

KAUBANDUSLIKU TEABE osa, v.a IMPORTIJA/OSTJA jaotis, tuleb täita enne, kui toimub riigisisene kaladega kauplemine või nende eksportimine.

Riigisisese kauplemise puhul peab IMPORTIJA/OSTJA jaotise täitma riigisisene ostja pärast seda, kui on toimunud riigisisene kaladega kauplemine.

Rahvusvahelise kauplemise puhul peab IMPORTIJA/OSTJA jaotise täitma importija.

b)   Täpsemad juhised

„TRANSPORDI KIRJELDUS”: lisage mis tahes asjakohased kaubandust tõendavad dokumendid.

2.   Kinnitamine

KAUBANDUSLIKU TEABE osa (v.a IMPORTIJA/OSTJA jaotis) kinnitamise eest vastutab müüja/eksportija liikmesriik, v.a juhul, kui harilik tuun märgistatakse kooskõlas käesoleva määruse artikliga 5.

NB! Juhul kui ühe püügidokumendi alusel toimub rohkem kui üks riigisisene kauplemine või eksport, peab riigisisese müüja või eksportija liikmesriik kinnitama püügidokumendi originaali koopia ning seda tuleb kasutada ja tunnustada kui püügidokumendi originaali. Koopia kinnitamine tagab, et koopia on õige ning selle on registreerinud asjaomase liikmesriigi asutused. Ilma kinnituseta on igasugune püügidokumendi koopia kehtetu.

NB! Reekspordi korral tuleb kasutada REEKSPORDI SERTIFIKAATI, et näidata ära edasine liikumine, ning see peab olema seotud püügidokumendi originaalis sisalduva püüki käsitleva teabega püügidokumendi originaali numbri kaudu.

Kui harilikku tuuni püütakse kalapüügilaeva või puksiirlaevaga, mis sõidab selle liikmesriigi lipu all või mis on rajatud liikmesriiki või konventsiooniosalisse riiki, kes kasutab märgistamissüsteemi, ning see eksporditakse surnuna või reeksporditakse, ei pea REEKSPORDI SERTIFIKAADIGA kaasasolevat püügidokumenti kinnitama. Siiski tuleb kinnitada REEKSPORDI SERTIFIKAAT.

Pärast importimist võib hariliku tuuni jaotada mitmeks osaks, mille võib omakorda eksportida. Sel juhul peab reeksportiv liikmesriik või konventsiooniosaline kinnitama, et reeksporditud osa on pärit püütud kalast, millega oli kaasas püügidokument.

---

V LISA

ANDMED, MIDA PEAB SISALDAMA HARILIKU TUUNI REEKSPORDISERTIFIKAAT

1.   Reekspordisertifikaadi number

2.   Reeksporti käsitlev osa

Reeksportiv liikmesriik

Reekspordikoht

3.   Imporditud hariliku tuuni kirjeldus

Tooteliik F/FR RD/GG/DR/FL/OT (kui selles jaos on märgitud eri liiki tooted, siis märgitakse kaal iga tooteliigi kohta eraldi)

Netomass (kg)

Püügidokumendi number (numbrid) ja importimise kuupäev(ad)

Kalapüügilaeva(de) lipuriik(-riigid) või mõrra asukohariik, vajaduse korral

4.   Reeksporditava hariliku tuuni kirjeldus

Tooteliik F/FR RD/GG/DR/FL/OT (kui selles jaos on märgitud eri liiki tooted, siis märgitakse kaal iga tooteliigi kohta eraldi)

Netomass (kg)

Vastav(ad) püügidokumendi(-dokumentide) number (numbrid) 3. punktist

Sihtriik

5.   Reeksportija teatis

Nimi

Aadress

Allkiri

Kuupäev

6.   Ametiasutuste kinnitus

Ametiasutuse nimi ja aadress

Ametniku nimi ja ametinimetus

Allkiri

Kuupäev

Valitsusasutuse pitser

7.   Importi käsitlev osa

Importija teatis hariliku tuuni partii importimise kohta liikmesriiki või konventsiooniosalisele

Importija nimi ja aadress

Importija esindaja nimi ja allkiri ning kuupäev

Impordikoht: linn ja konventsiooniosaline

Märkus – lisatakse püügidokumendi/-dokumentide ja transpordidokumendi/-dokumentide koopia(d).

Image

MÄRKUS: KUI KÄESOLEV VORM TÄIDETAKSE MUUS KUI INGLISE KEELES, PALUN LISAGE SELLE DOKUMENDI INGLISKEELNE TÕLGE.

Märkus: Lisada kehtivad transpordidokumendid ja hariliku tuuni püügi dokumentide koopiad.

---

VI LISA

ICCATI HARILIKU TUUNI PÜÜGI DOKUMENTEERIMISE PROGRAMMI RAKENDAMISE ARUANNE

Aruande esitav liikmesriik:

Võrdlusperiood: juuli [2XXX] kuni 30. juuni [2XXX]

1.   Püügidokumentidest saadud teave:

| — | kinnitatud püügidokumentide arv; |
| --- | --- |

—

kinnitatud püügidokumentide arv;

| — | teistelt liikmesriikidelt või konventsiooniosalistelt saadud kinnitatud püügidokumentide arv; |
| --- | --- |

—

teistelt liikmesriikidelt või konventsiooniosalistelt saadud kinnitatud püügidokumentide arv;

| — | hariliku tuuni koguhulk, millega kaubeldi sisekaubanduse raames, jaotusega püügipiirkondade ja püüniste kaupa; |
| --- | --- |

—

hariliku tuuni koguhulk, millega kaubeldi sisekaubanduse raames, jaotusega püügipiirkondade ja püüniste kaupa;

| — | imporditud, eksporditud, kalakasvandustesse üleviidud, reeksporditud hariliku tuuni kogumass, jaotusega konventsiooniosaliste, reekspordi või sihtkoha, püügipiirkondade ja püüniste kaupa; |
| --- | --- |

—

imporditud, eksporditud, kalakasvandustesse üleviidud, reeksporditud hariliku tuuni kogumass, jaotusega konventsiooniosaliste, reekspordi või sihtkoha, püügipiirkondade ja püüniste kaupa;

| — | püügidokumentide kontrollimiste arv, mida nõuti teistelt liikmesriikidelt või konventsiooniosalistelt, ning kokkuvõtlikud tulemused; |
| --- | --- |

—

püügidokumentide kontrollimiste arv, mida nõuti teistelt liikmesriikidelt või konventsiooniosalistelt, ning kokkuvõtlikud tulemused;

| — | püügidokumentide kontrollimiste nõuete arv, mis saadi teistelt liikmesriikidelt või konventsiooniosalistelt, ning kokkuvõtlikud tulemused; |
| --- | --- |

—

püügidokumentide kontrollimiste nõuete arv, mis saadi teistelt liikmesriikidelt või konventsiooniosalistelt, ning kokkuvõtlikud tulemused;

| — | hariliku tuuni partiide koguhulk, mille kohta langetati keelav otsus, koos jaotusega toodete, tegevuse laadi (sisekaubandus, import, eksport, reeksport, üleviimine kalakasvandustesse) kohta, keelustamise põhjused ja liikmesriigid, konventsiooniosalised ja/või kolmandad riigid, kust tuunid olid pärit või mis olid partii sihtkohaks. |
| --- | --- |

—

hariliku tuuni partiide koguhulk, mille kohta langetati keelav otsus, koos jaotusega toodete, tegevuse laadi (sisekaubandus, import, eksport, reeksport, üleviimine kalakasvandustesse) kohta, keelustamise põhjused ja liikmesriigid, konventsiooniosalised ja/või kolmandad riigid, kust tuunid olid pärit või mis olid partii sihtkohaks.

2.   Partiisid käsitlev teave vastavalt käesoleva määruse artikli 9 lõigetele 1 ja 2

| — | partiide arv; |
| --- | --- |

—

partiide arv;

| — | hariliku tuuni koguhulk koos jaotusega toodete, tegevuse laadi (sisekaubandus, import, eksport, reeksport, üleviimine kalakasvandustesse) kohta, liikmesriigid, konventsiooniosalised või muud käesoleva määruse artikli 9 lõigetes 1 ja 2 osutatud riigid. |
| --- | --- |

—

hariliku tuuni koguhulk koos jaotusega toodete, tegevuse laadi (sisekaubandus, import, eksport, reeksport, üleviimine kalakasvandustesse) kohta, liikmesriigid, konventsiooniosalised või muud käesoleva määruse artikli 9 lõigetes 1 ja 2 osutatud riigid.

---

| 24.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 194/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 194/23

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 641/2010,

7. juuli 2010,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 247/2006, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 42, artikli 43 lõiget 2 ja artiklit 349,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 247/2006 (3) artikli 4 lõikes 3 lubatakse nelja aasta jooksul tarnida Assooridelt liidu teistesse piirkondadesse tavapäraseid kaubavoogusid ületavad kogused suhkrut. On vaja võtta asjakohaseid meetmeid, et toetada kõnealuse piirkonna suhkrusektori ümberkorraldamist eesmärgiga hõlbustada Assooride põllumajanduse mitmekesistamist, mis võiks olla kasulik, ja pidades seejuures eelkõige silmas piimakvoodisüsteemi järkjärgulist lõpetamist. Kohaliku suhkrut töötleva tööstuse elujõulisuse huvides on asjakohane lubada, et tagasisaadetava suhkru kogused ületavad viie aasta jooksul tavapäraseid kaubavooge ning nende suhtes kohaldatakse järkjärguliselt vähendatavaid aastasi piirmäärasid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 247/2006 (3) artikli 4 lõikes 3 lubatakse nelja aasta jooksul tarnida Assooridelt liidu teistesse piirkondadesse tavapäraseid kaubavoogusid ületavad kogused suhkrut. On vaja võtta asjakohaseid meetmeid, et toetada kõnealuse piirkonna suhkrusektori ümberkorraldamist eesmärgiga hõlbustada Assooride põllumajanduse mitmekesistamist, mis võiks olla kasulik, ja pidades seejuures eelkõige silmas piimakvoodisüsteemi järkjärgulist lõpetamist. Kohaliku suhkrut töötleva tööstuse elujõulisuse huvides on asjakohane lubada, et tagasisaadetava suhkru kogused ületavad viie aasta jooksul tavapäraseid kaubavooge ning nende suhtes kohaldatakse järkjärguliselt vähendatavaid aastasi piirmäärasid.

| (2) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 5 lõikega 1 nähakse ette erand nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) (4) artikli 10 lõikes 1 sätestatud ajavahemikust seoses Assooridele, Madeirale ja Kanaari saartele tarnitava C-suhkru imporditollimaksudest vabastamisega prognoositava tarnebilansi piires. Pärast suhkruturu reformi ja suhkrusektori lisamist nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusesse (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (5) tuleks määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 5 lõike 1 sätteid kohandada. Eelkõige tuleks lubada kohaldada Assooride suhtes toor-roosuhkru imporditollimaksudest vabastamist prognoositava tarnebilansi piires. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 5 lõikega 1 nähakse ette erand nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) (4) artikli 10 lõikes 1 sätestatud ajavahemikust seoses Assooridele, Madeirale ja Kanaari saartele tarnitava C-suhkru imporditollimaksudest vabastamisega prognoositava tarnebilansi piires. Pärast suhkruturu reformi ja suhkrusektori lisamist nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusesse (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (5) tuleks määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 5 lõike 1 sätteid kohandada. Eelkõige tuleks lubada kohaldada Assooride suhtes toor-roosuhkru imporditollimaksudest vabastamist prognoositava tarnebilansi piires.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 247/2006 artiklis 6 sätestatakse üleminekuperiood, mille jooksul Kanaari saared võivad jätkuvalt tarnida ette kindlaksmääratud koguses CN-koodide 1901 90 99 ja 2106 90 92 alla kuuluvaid piimatooteid, mis on ette nähtud tööstuslikuks töötlemiseks. Üleminekuperiood lõppes 31. detsembril 2009. Kuid CN-koodi 1901 90 99 alla kuuluvast tootest – lõssipulber taimse rasvaga – on saanud kohalike tarbijate, sealhulgas enim puudust kannatavate tarbijate jaoks traditsiooniline toode. Selle tarnimisest on kujunenud omaette kohalik tööstusharu, mis tagab töökohtade ja lisandväärtuse olemasolu. Seega on asjakohane jätkata kõnealuse toote tarnimist, mida tarbitakse üksnes kohapeal. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 247/2006 artiklis 6 sätestatakse üleminekuperiood, mille jooksul Kanaari saared võivad jätkuvalt tarnida ette kindlaksmääratud koguses CN-koodide 1901 90 99 ja 2106 90 92 alla kuuluvaid piimatooteid, mis on ette nähtud tööstuslikuks töötlemiseks. Üleminekuperiood lõppes 31. detsembril 2009. Kuid CN-koodi 1901 90 99 alla kuuluvast tootest – lõssipulber taimse rasvaga – on saanud kohalike tarbijate, sealhulgas enim puudust kannatavate tarbijate jaoks traditsiooniline toode. Selle tarnimisest on kujunenud omaette kohalik tööstusharu, mis tagab töökohtade ja lisandväärtuse olemasolu. Seega on asjakohane jätkata kõnealuse toote tarnimist, mida tarbitakse üksnes kohapeal.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 12 punktis f osutatakse äärepoolseimate piirkondade jaoks sisse seatud ja liikmesriikide poolt komisjonile heakskiitmiseks esitatavate ühenduse abiprogrammidega seotud sätetele, mis käsitlevad kontrollimist ja sanktsioonide rakendamist. Komisjoni kogemuse põhjal on selliste abiprogrammide tõhusa ja nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja kõrvaldada viited kõnealuse määruse artikli 12 punktis f osutatud kontrollimisele ja sanktsioonidele. Siiski tuleb sellistest siseriiklikest meetmetest vastavalt kõnealuse määruse artiklile 27 komisjonile jätkuvalt teatada. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 12 punktis f osutatakse äärepoolseimate piirkondade jaoks sisse seatud ja liikmesriikide poolt komisjonile heakskiitmiseks esitatavate ühenduse abiprogrammidega seotud sätetele, mis käsitlevad kontrollimist ja sanktsioonide rakendamist. Komisjoni kogemuse põhjal on selliste abiprogrammide tõhusa ja nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja kõrvaldada viited kõnealuse määruse artikli 12 punktis f osutatud kontrollimisele ja sanktsioonidele. Siiski tuleb sellistest siseriiklikest meetmetest vastavalt kõnealuse määruse artiklile 27 komisjonile jätkuvalt teatada.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 247/2006 artiklis 18 määratakse kindlaks liidu äärepoolseimate piirkondade veinisektorit käsitlevate erieeskirjade rakendamise eeskirjad. Veinituru ühine korraldus, mida muudeti nõukogu 29. aprilli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 479/2008, mis käsitleb veinituru ühist korraldust, (6) lisati seejärel nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1234/2007. Seepärast tuleks ajakohastada viiteid kõnealustele meetmetele. Lisaks sellele sätestab määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 85u lõige 7 sõnaselgelt, et Assooridel, Madeiral ja Kanaari saartel ei kohaldata väljajuurimiskava. Seepärast ei ole nimetatud erandit määruses (EÜ) nr 247/2006 enam vaja nimetada. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 247/2006 artiklis 18 määratakse kindlaks liidu äärepoolseimate piirkondade veinisektorit käsitlevate erieeskirjade rakendamise eeskirjad. Veinituru ühine korraldus, mida muudeti nõukogu 29. aprilli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 479/2008, mis käsitleb veinituru ühist korraldust, (6) lisati seejärel nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1234/2007. Seepärast tuleks ajakohastada viiteid kõnealustele meetmetele. Lisaks sellele sätestab määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 85u lõige 7 sõnaselgelt, et Assooridel, Madeiral ja Kanaari saartel ei kohaldata väljajuurimiskava. Seepärast ei ole nimetatud erandit määruses (EÜ) nr 247/2006 enam vaja nimetada.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 18 lõike 2 teises lõigus on sätestatud, et Assoorid ja Madeira peavad 31. detsembriks 2013 järk-järgult likvideerima viinamarjaistandused, kuhu istutatud viinamarjasordid on otseselt tootja hübriidid. Sama määruse artikli 18 lõike 2 kolmandas lõigus kohustatakse Portugali teatama igal aastal ümberkorraldamise ja ümberkujundamise edusammudest nendel aladel, kuhu on istutatud kõnealused viinamarjasordid. Need sätted on määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 120a lõikes 5 sätestatud eeskirjadest rangemad, kuna otseselt tootja hübriididest pärit viinamarjasordid, mille kasvatus on keelatud, tuleb likvideerida, välja arvatud juhul, kui kõnealustest viinamarjasortidest valmistatud vein on ette nähtud ainult veinitootja pereringis tarbimiseks. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 18 lõikes 2 esitatud kuupäev 31. detsember 2013 välja jätta, et vältida ebavõrdset kohtlemist ühelt poolt Assooride ja Madeira ning teiselt poolt ülejäänud liidu vahel. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 18 lõike 2 teises lõigus on sätestatud, et Assoorid ja Madeira peavad 31. detsembriks 2013 järk-järgult likvideerima viinamarjaistandused, kuhu istutatud viinamarjasordid on otseselt tootja hübriidid. Sama määruse artikli 18 lõike 2 kolmandas lõigus kohustatakse Portugali teatama igal aastal ümberkorraldamise ja ümberkujundamise edusammudest nendel aladel, kuhu on istutatud kõnealused viinamarjasordid. Need sätted on määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 120a lõikes 5 sätestatud eeskirjadest rangemad, kuna otseselt tootja hübriididest pärit viinamarjasordid, mille kasvatus on keelatud, tuleb likvideerida, välja arvatud juhul, kui kõnealustest viinamarjasortidest valmistatud vein on ette nähtud ainult veinitootja pereringis tarbimiseks. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 18 lõikes 2 esitatud kuupäev 31. detsember 2013 välja jätta, et vältida ebavõrdset kohtlemist ühelt poolt Assooride ja Madeira ning teiselt poolt ülejäänud liidu vahel.

| (7) | Hoolimata sellest, et Prantsuse Réunioni ülemeredepartemangu kohalik piimatoodang on viimasel ajal suurenenud, ei ole joogipiima tarbimise vajadus saarel piisavalt kaetud. Ka ei ole kõnealuse piirkonna kauge asukoha ja saarelise asendi tõttu võimalik kasutada teisi toorpiima hankimise allikaid. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 19 lõike 4 esimeses lõigus Madeirale tehtud erandit, millega lubatakse toota liidu päritolu piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima, laiendada ka Réunionile. |
| --- | --- |

(7)

Hoolimata sellest, et Prantsuse Réunioni ülemeredepartemangu kohalik piimatoodang on viimasel ajal suurenenud, ei ole joogipiima tarbimise vajadus saarel piisavalt kaetud. Ka ei ole kõnealuse piirkonna kauge asukoha ja saarelise asendi tõttu võimalik kasutada teisi toorpiima hankimise allikaid. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 19 lõike 4 esimeses lõigus Madeirale tehtud erandit, millega lubatakse toota liidu päritolu piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima, laiendada ka Réunionile.

| (8) | Kohaliku piimatootmise täiendava laiendamise tingimused liidu äärepoolseimates piirkondades, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 19 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud erandit, on asjaomaste saarte topograafia tõttu väga piiratud. Ehkki kohustus tagada kohapeal toodetud piima kogumine ja turustamine jääb endiselt kehtima, oleks asjakohane kustutada kõnealuse artikli teises lõigus ettenähtud kohustus, mille kohaselt komisjon peab kindlaks määrama kohapeal toodetava värske piima koguse, mis lisatakse kõrgkuumutatud pulbripiima hulka. |
| --- | --- |

(8)

Kohaliku piimatootmise täiendava laiendamise tingimused liidu äärepoolseimates piirkondades, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 19 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud erandit, on asjaomaste saarte topograafia tõttu väga piiratud. Ehkki kohustus tagada kohapeal toodetud piima kogumine ja turustamine jääb endiselt kehtima, oleks asjakohane kustutada kõnealuse artikli teises lõigus ettenähtud kohustus, mille kohaselt komisjon peab kindlaks määrama kohapeal toodetava värske piima koguse, mis lisatakse kõrgkuumutatud pulbripiima hulka.

| (9) | Käesoleva määruse sätete tagasiulatuv kohaldamine alates 1. jaanuarist 2010 peaks tagama põllumajanduse erimeetmete järjepidevuse liidu äärepoolseimates piirkondades ning vastama ka asjaomaste ettevõtjate õiguspärasele ootusele. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määruse sätete tagasiulatuv kohaldamine alates 1. jaanuarist 2010 peaks tagama põllumajanduse erimeetmete järjepidevuse liidu äärepoolseimates piirkondades ning vastama ka asjaomaste ettevõtjate õiguspärasele ootusele.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 247/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 247/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 247/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Erandina lõike 2 punktist a võib Assooridelt tarnida liidu teistesse piirkondadesse viie aasta jooksul igal aastal järgmised maksimumkogused suhkrut (CN-kood 1701):








  — | : | 2011. aastal | : | 3 000 tonni, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | 2012. aastal | : | 2 500 tonni, |
| — | : | 2013. aastal | : | 2 000 tonni, |
| — | : | 2014. aastal | : | 1 500 tonni, |
| — | : | 2015. aastal | : | 1 000 tonni.”; |

1.

Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Erandina lõike 2 punktist a võib Assooridelt tarnida liidu teistesse piirkondadesse viie aasta jooksul igal aastal järgmised maksimumkogused suhkrut (CN-kood 1701):

—

:

2011. aastal

:

3 000 tonni,

—

:

2012. aastal

:

2 500 tonni,

—

:

2013. aastal

:

2 000 tonni,

—

:

2014. aastal

:

1 500 tonni,

—

:

2015. aastal

:

1 000 tonni.”;

| 2. | artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Suhkur
  1.   Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (7) artikli 204 lõigetes 2 ja 3 sätestatud ajavahemiku jooksul kohaldatakse sama määruse artiklis 61 osutatud kvooti ületava suhkrutoodangu puhul imporditollimaksudest vabastamise kava käesoleva määruse artiklis 2 osutatud prognoositava tarnebilansi piires järgmiste toodete suhtes:






  a) | suhkur, mis on sisse toodud tarbimiseks Madeiral ja Kanaari saartel CN-koodi 1701 alla kuuluva valge suhkruna; |
| --- | --- | --- |

2.

artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Suhkur

1.   Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (7) artikli 204 lõigetes 2 ja 3 sätestatud ajavahemiku jooksul kohaldatakse sama määruse artiklis 61 osutatud kvooti ületava suhkrutoodangu puhul imporditollimaksudest vabastamise kava käesoleva määruse artiklis 2 osutatud prognoositava tarnebilansi piires järgmiste toodete suhtes:

a)

suhkur, mis on sisse toodud tarbimiseks Madeiral ja Kanaari saartel CN-koodi 1701 alla kuuluva valge suhkruna;

| b) | suhkur, mis on sisse toodud rafineerimiseks ja tarbimiseks Assooridel CN-koodi 1701 12 10 alla kuuluva toorsuhkruna (toorpeedisuhkur). |
| --- | --- |

b)

suhkur, mis on sisse toodud rafineerimiseks ja tarbimiseks Assooridel CN-koodi 1701 12 10 alla kuuluva toorsuhkruna (toorpeedisuhkur).

2.   Rafineerimise eesmärgil võib Assooridel kohaldada imporditollimaksudest vabastamist prognoositava tarnebilansi piires lisaks lõikes 1 osutatud kogustele ka CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluva toorsuhkru (toor-roosuhkur) suhtes. Assooride toorsuhkruvajaduse kindlaksmääramisel võetakse arvesse kohaliku suhkrupeeditootmise arengut. Tarnekorraga hõlmatavad kogused määratakse kindlaks nii, et Assooridel igal aastal rafineeritava suhkru kogus ei ületa 10 000 tonni.

| 3. | artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 6
  Piimatooted
  Erandina artiklist 2 võib Kanaari saartele jätkuvalt tarnida CN-koodi 1901 90 99 alla kuuluvaid piimatooteid (lõssipulber taimse rasvaga), mis on ette nähtud tööstuslikuks töötlemiseks, kuni 800 tonni aastas. Nimetatud tootele liidu poolt makstav toetus ei tohi ületada vastavalt 210 eurot tonni kohta ning see sisaldub artiklis 23 osutatud ülemmääras. Kõnealune toode on ette nähtud üksnes kohalikuks tarbimiseks.”; |
| --- | --- |

3.

artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Piimatooted

Erandina artiklist 2 võib Kanaari saartele jätkuvalt tarnida CN-koodi 1901 90 99 alla kuuluvaid piimatooteid (lõssipulber taimse rasvaga), mis on ette nähtud tööstuslikuks töötlemiseks, kuni 800 tonni aastas. Nimetatud tootele liidu poolt makstav toetus ei tohi ületada vastavalt 210 eurot tonni kohta ning see sisaldub artiklis 23 osutatud ülemmääras. Kõnealune toode on ette nähtud üksnes kohalikuks tarbimiseks.”;

| 4. | artikli 12 punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | programmide, sealhulgas reklaami, järelevalve ja hindamise tõhusat ja nõuetekohast rakendamist tagavaid meetmeid ja kvantitatiivsete näitajate määratlusi programmi hindamiseks.”; |
| --- | --- | --- |

4.

artikli 12 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

programmide, sealhulgas reklaami, järelevalve ja hindamise tõhusat ja nõuetekohast rakendamist tagavaid meetmeid ja kvantitatiivsete näitajate määratlusi programmi hindamiseks.”;

| 5. | artikkel 18 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 18
  Vein
  1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 103v, 103w, 103x ja 182a ei kohaldata Assooride ja Madeira suhtes.
  2.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 120a lõikest 2, võib veini tootmiseks kasutada Assooridel ja Madeiral korjatud viinamarju, mis on pärit viinamarjasortidest, mis on otseselt tootja hübriidid („Noah”, „Othello”, „Isabelle”, „Jacquez”, „Clinton” ja „Herbemont”) ja mille kasvatus on keelatud, kuid see vein peab jääma kõnealustesse piirkondadesse.
  Portugal likvideerib järk-järgult viinamarjaistandused, kuhu istutatud viinamarjasordid on otseselt tootja hübriidid, mille kasvatamine on keelatud, kasutades selleks vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 103q ette nähtud toetust.
  3.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 103v, 103w ja 103y ei kohaldata Kanaari saarte suhtes.”; |
| --- | --- |

5.

artikkel 18 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 18

Vein

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 103v, 103w, 103x ja 182a ei kohaldata Assooride ja Madeira suhtes.

2.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 120a lõikest 2, võib veini tootmiseks kasutada Assooridel ja Madeiral korjatud viinamarju, mis on pärit viinamarjasortidest, mis on otseselt tootja hübriidid („Noah”, „Othello”, „Isabelle”, „Jacquez”, „Clinton” ja „Herbemont”) ja mille kasvatus on keelatud, kuid see vein peab jääma kõnealustesse piirkondadesse.

Portugal likvideerib järk-järgult viinamarjaistandused, kuhu istutatud viinamarjasordid on otseselt tootja hübriidid, mille kasvatamine on keelatud, kasutades selleks vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 103q ette nähtud toetust.

3.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 103v, 103w ja 103y ei kohaldata Kanaari saarte suhtes.”;

| 6. | artikli 19 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1234/9714 artikli 114 lõikest 2, lubatakse Prantsuse Réunioni ülemeredepartemangul toota liidu päritolu piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima kohalike tarbimisvajaduste piires, kui selle meetmega ei takistata kohapeal toodetud piima kogumist ja turustamist. Kõnealune toode on ette nähtud üksnes kohalikuks tarbimiseks.
  Meetod, mille abil on sel viisil piimapulbrist kõrgkuumutatud piima toodetud, tuleb selgelt toote müügietiketil märkida.” |
| --- | --- |

6.

artikli 19 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1234/9714 artikli 114 lõikest 2, lubatakse Prantsuse Réunioni ülemeredepartemangul toota liidu päritolu piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima kohalike tarbimisvajaduste piires, kui selle meetmega ei takistata kohapeal toodetud piima kogumist ja turustamist. Kõnealune toode on ette nähtud üksnes kohalikuks tarbimiseks.

Meetod, mille abil on sel viisil piimapulbrist kõrgkuumutatud piima toodetud, tuleb selgelt toote müügietiketil märkida.”

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 7. juuli 2010

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

O. CHASTEL

---

(1)  17. märtsi 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 18. mai 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 29. juuni 2010. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 42, 14.2.2006, lk 1.

3

(4)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1.

4

(5)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

5

(6)  ELT L 148, 6.6.2008, lk 1.

6

(7)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.”;

7

---