# Europos Sąjungos L 232/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.232.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 232 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. rugsėjo 2d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.232.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 232

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. rugsėjo 2d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. rugsėjo 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 772/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 555/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisyklės, taikomos vyno sektoriaus paramos programoms, prekybai su trečiosiomis šalimis, gamybos potencialui ir kontrolei | 1 |
| | | 2010 m. rugsėjo 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 773/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 4 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/475/ES |
| | * | 2010 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2006/594/EB, nustatančio orientacinį įsipareigojimų asignavimų, skirtų konvergencijos tikslui 2007–2013 m. laikotarpiu, paskirstymą pagal valstybes nares, nuostatos dėl papildomų lėšų Čekijai, Lenkijai ir Slovakijai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5817) | 6 |
| | | 2010/476/ES |
| | * | 2010 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2006/593/EB, nustatančio orientacinį įsipareigojimų asignavimų, skirtų regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslui 2007–2013 m. laikotarpiu, paskirstymą pagal valstybes nares, nuostatos dėl Čekijos ir Slovakijos
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5818) | 11 |
| | | 2010/477/ES |
| | * | 2010 m. rugsėjo 1 d. Komisijos sprendimas dėl geros jūrų vandenų aplinkos būklės kriterijų ir metodinių standartų
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5956)

   (
  1
  ) | 14 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2010 m. rugsėjo 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 772/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 555/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisyklės, taikomos vyno sektoriaus paramos programoms, prekybai su trečiosiomis šalimis, gamybos potencialui ir kontrolei

1

2010 m. rugsėjo 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 773/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

4

SPRENDIMAI

2010/475/ES

*

2010 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2006/594/EB, nustatančio orientacinį įsipareigojimų asignavimų, skirtų konvergencijos tikslui 2007–2013 m. laikotarpiu, paskirstymą pagal valstybes nares, nuostatos dėl papildomų lėšų Čekijai, Lenkijai ir Slovakijai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5817)

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5817)

6

2010/476/ES

*

2010 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2006/593/EB, nustatančio orientacinį įsipareigojimų asignavimų, skirtų regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslui 2007–2013 m. laikotarpiu, paskirstymą pagal valstybes nares, nuostatos dėl Čekijos ir Slovakijos
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5818)

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5818)

11

2010/477/ES

*

2010 m. rugsėjo 1 d. Komisijos sprendimas dėl geros jūrų vandenų aplinkos būklės kriterijų ir metodinių standartų
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5956)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5956)

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 232/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 772/2010

2010 m. rugsėjo 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 555/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisyklės, taikomos vyno sektoriaus paramos programoms, prekybai su trečiosiomis šalimis, gamybos potencialui ir kontrolei

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1), ypač į jo 103za straipsnį kartu su 4 straipsniu.

kadangi:

| (1) | 2008 m. birželio 27 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 555/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisyklės, taikomos vyno sektoriaus paramos programoms, prekybai su trečiosiomis šalimis, gamybos potencialui ir kontrolei (2), 4 straipsnio d punkto pirmoje pastraipoje nustatyta, kad konkretaus paramos gavėjo rėmimo ir informavimo veikla trečiųjų šalių rinkose remiama ne ilgiau kaip trejus metus. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. birželio 27 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 555/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisyklės, taikomos vyno sektoriaus paramos programoms, prekybai su trečiosiomis šalimis, gamybos potencialui ir kontrolei (2), 4 straipsnio d punkto pirmoje pastraipoje nustatyta, kad konkretaus paramos gavėjo rėmimo ir informavimo veikla trečiųjų šalių rinkose remiama ne ilgiau kaip trejus metus.

| (2) | Atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant minėtą rėmimo ir informavimo veiklą, būtina numatyti galimybę ją pratęsti ne daugiau kaip dvejiems metams, jei rėmimo ir informavimo veikla trečiosiose šalyse yra specifinė, pvz., jei dėl jos administraciniai formalumai valstybės narės ar trečiosios šalies lygmeniu trunka ilgiau nei įprastai. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant minėtą rėmimo ir informavimo veiklą, būtina numatyti galimybę ją pratęsti ne daugiau kaip dvejiems metams, jei rėmimo ir informavimo veikla trečiosiose šalyse yra specifinė, pvz., jei dėl jos administraciniai formalumai valstybės narės ar trečiosios šalies lygmeniu trunka ilgiau nei įprastai.

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 555/2008 5 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės nustato paraiškų teikimo tvarką, visų pirma siekdamos nustatyti išsamias kiekvieno konkretaus remiamo veiksmo vertinimo taisykles. Taip pat būtina įpareigoti valstybės narės nustatyti galimo paramos pratęsimo procedūrą ir išankstinį remiamų veiksmų vertinimą. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 555/2008 5 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės nustato paraiškų teikimo tvarką, visų pirma siekdamos nustatyti išsamias kiekvieno konkretaus remiamo veiksmo vertinimo taisykles. Taip pat būtina įpareigoti valstybės narės nustatyti galimo paramos pratęsimo procedūrą ir išankstinį remiamų veiksmų vertinimą.

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 555/2008 9 straipsnio 1 dalyje aprašytas vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos finansų valdymas, bet nėra konkrečių nuostatų, susijusių su veiklos kontrole. Tam tikrais atvejais gali būti atliekami vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmų daugkartiniai patikrinimai vietoje, dėl kurių susijusios administracinės ir finansinės sąnaudos nesumažėja. |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 555/2008 9 straipsnio 1 dalyje aprašytas vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos finansų valdymas, bet nėra konkrečių nuostatų, susijusių su veiklos kontrole. Tam tikrais atvejais gali būti atliekami vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmų daugkartiniai patikrinimai vietoje, dėl kurių susijusios administracinės ir finansinės sąnaudos nesumažėja.

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 555/2008 81 straipsnyje išdėstytos nuostatos, susijusios tik su gamybos potencialo stebėsena. Nors vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmai yra glaudžiai susiję su veiksmais, susijusiais su gamybos potencialu, jiems šiuo metu minėtas straipsnis netaikomas. Siekiant supaprastinti kontrolės sistemą, būtina nustatyti vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmų tikrinimo taisykles, kurios būtų panašios į esamas gamybos potencialo veiksmų tikrinimo taisykles. |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 555/2008 81 straipsnyje išdėstytos nuostatos, susijusios tik su gamybos potencialo stebėsena. Nors vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmai yra glaudžiai susiję su veiksmais, susijusiais su gamybos potencialu, jiems šiuo metu minėtas straipsnis netaikomas. Siekiant supaprastinti kontrolės sistemą, būtina nustatyti vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmų tikrinimo taisykles, kurios būtų panašios į esamas gamybos potencialo veiksmų tikrinimo taisykles.

| (6) | Siekiant supaprastinti vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmų tikrinimą, reikėtų nustatyti nuostatas, kuriomis būtų leidžiama naudotis ne tik grafinėmis priemonėmis, bet ir lygiavertėmis priemonėmis, kuriomis taip pat galima identifikuoti, išmatuoti sklypą ir nustatyti jo buvimo vietą. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant supaprastinti vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmų tikrinimą, reikėtų nustatyti nuostatas, kuriomis būtų leidžiama naudotis ne tik grafinėmis priemonėmis, bet ir lygiavertėmis priemonėmis, kuriomis taip pat galima identifikuoti, išmatuoti sklypą ir nustatyti jo buvimo vietą.

| (7) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 555/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(7)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 555/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (8) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 555/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 4 straipsnio pirmos pastraipos d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | Parama konkretaus paramos gavėjo rėmimo ir informavimo veiklai konkrečioje trečiojoje šalyje teikiama ne ilgiau kaip trejus metus; tačiau prireikus paramos teikimą galima vienąkart pratęsti ne ilgesniam kaip dvejų metų laikotarpiui;“; |
| --- | --- | --- |

1)

4 straipsnio pirmos pastraipos d punktas pakeičiamas taip:

„d)

Parama konkretaus paramos gavėjo rėmimo ir informavimo veiklai konkrečioje trečiojoje šalyje teikiama ne ilgiau kaip trejus metus; tačiau prireikus paramos teikimą galima vienąkart pratęsti ne ilgesniam kaip dvejų metų laikotarpiui;“;

| 2) | 5 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | įvadinė frazė pakeičiama taip:
  „Valstybės narės nustato paraiškų teikimo tvarką ir galimo pratęsimo, kaip nurodyta 4 straipsnio pirmos pastraipos d punkte, tvarką, visų pirma šias išsamias taisykles:“; |
| --- | --- | --- |

2)

5 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

įvadinė frazė pakeičiama taip:

„Valstybės narės nustato paraiškų teikimo tvarką ir galimo pratęsimo, kaip nurodyta 4 straipsnio pirmos pastraipos d punkte, tvarką, visų pirma šias išsamias taisykles:“;

| b) | e punktas pakeičiamas taip:






  „e) | kiekvieno konkretaus remiamo veiksmo vertinimo taisykles. Pratęsimo pagal 4 straipsnio pirmos pastraipos d punktą atveju prieš pratęsimą papildomai vertinami remiamų veiksmų rezultatai.“ |
| --- | --- | --- |

b)

e punktas pakeičiamas taip:

„e)

kiekvieno konkretaus remiamo veiksmo vertinimo taisykles. Pratęsimo pagal 4 straipsnio pirmos pastraipos d punktą atveju prieš pratęsimą papildomai vertinami remiamų veiksmų rezultatai.“

| 3) | 9 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Prieš išmokant paramą būtina įsitikinti, kad vienas veiksmas arba visi veiksmai, numatyti paramos paraiškoje, atsižvelgiant į valstybės narės pasirinktą priemonės valdymo būdą buvo įgyvendinti ir patikrinti vietoje pagal šio reglamento 81 straipsnį.“; |
| --- | --- |

3)

9 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Prieš išmokant paramą būtina įsitikinti, kad vienas veiksmas arba visi veiksmai, numatyti paramos paraiškoje, atsižvelgiant į valstybės narės pasirinktą priemonės valdymo būdą buvo įgyvendinti ir patikrinti vietoje pagal šio reglamento 81 straipsnį.“;

| 4) | 81 straipsnis pakeičiamas taip:
  „81 straipsnis
  Su gamybos potencialu ir su vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmais susijusi kontrolė
  1.   Tikrindamos atitiktį Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 II dalies I antraštinės dalies III skyriaus IVa skirsnyje išdėstytoms gamybos potencialo nuostatoms, įskaitant to reglamento 85g straipsnio 1 dalyje nustatytą laikiną draudimą sodinti naujus vynmedžius, taip pat vynuogynų restruktūrizavimui ir konversijai skirto to reglamento 103q straipsnio nuostatoms, valstybės narės naudojasi vynuogynų registru.
  2.   Suteikiant atsodinimo teises, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 85i straipsnyje, plotai sistemingai tikrinami prieš vynmedžių naikinimą ir po jo. Tikrinami tie plotai, kuriuose suteikiama atsodinimo teisė.
  Vykdant kontrolę prieš vynmedžių naikinimą, be kita ko, patikrinama, ar vynuogynas iš tiesų egzistuoja.
  Ši kontrolė vykdoma atliekant patikrinimą vietoje. Tačiau, jei valstybė narė turi galimybę naudotis patikimu atnaujinamu kompiuteriniu vynuogynų registru, tai, siekiant patikrinti administracinės kontrolės sistemos patikimumą, kontrolę galima vykdyti administracinėmis priemonėmis, o privalomus patikrinimus vietoje prieš vynmedžių naikinimą galima apriboti ir taikyti tik 5 % visų paraiškų kiekvienais metais. Jei atliekant tokį patikrinimą vietoje nustatoma didelių pažeidimų ar neatitikimų konkrečiame regione arba jo dalyje, tai kompetentinga institucija atitinkamai padidina patikrinimų vietoje atitinkamais metais ir kitais metais skaičių.
  3.   Plotai, už kuriuos skiriama vynmedžių išnaikinimo priemoka, sistemingai tikrinami prieš vynmedžių naikinimą ir po jo. Tikrinami tie plotai, dėl kurių buvo pateikta pagalbos paraiška.
  Vykdant kontrolę prieš vynmedžių naikinimą, be kita ko, patikrinama, ar vynuogynas iš tiesų egzistuoja, taip pat atliekamas pagal 75 straipsnį nustatyto apsodinto ploto patikrinimas ir patikrinama, ar atitinkamas plotas yra tinkamai prižiūrimas.
  Ši kontrolė vykdoma atliekant patikrinimą vietoje. Tačiau, jei valstybė narė turi galimybę naudotis grafine priemone arba jai lygiaverte priemone, leidžiančia išmatuoti pagal 75 straipsnį apsodintą sklypą kompiuteriniame vynuogynų registre, ir turi patikimą atnaujintą informaciją apie tinkamą sklypo priežiūrą, tai, siekiant patikrinti administracinės kontrolės sistemos patikimumą, kontrolę galima vykdyti administracinėmis priemonėmis, o privalomus patikrinimus vietoje prieš vynmedžių naikinimą apriboti ir taikyti tik 5 % visų paraiškų. Jei atliekant tokį patikrinimą vietoje nustatoma didelių pažeidimų ar neatitikimų konkrečiame regione arba jo dalyje, tai kompetentinga institucija atitinkamai padidina patikrinimų vietoje atitinkamais metais skaičių.
  4.   Siekiant įsitikinti, ar iš tiesų išnaikintas atitinkamas vynmedžių plotas, atliekamas patikrinimas vietoje. Jei išnaikintas visas vynuogyno sklypas arba jei nuotolinio stebėjimo technologijos skiriamoji geba lygi 1 m2 ar didesnė, patikrinimas gali būti atliekamas nuotolinio stebėjimo būdu.
  5.   Kai už plotus skiriama vynmedžių išnaikinimo priemoka, tai, nepažeidžiant 3 dalies trečiosios pastraipos ir 4 dalies, bent vienas iš dviejų 3 dalies pirmojoje pastraipoje minimų patikrinimų atliekamas vykdant patikrinimą vietoje.
  6.   Plotai, už kuriuos skiriama pagalba dėl vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmų, sistemingai tikrinami prieš atliekant tokius veiksmus ir juos atlikus. Tikrinami tie plotai, dėl kurių buvo pateikta pagalbos paraiška.
  Vykdant kontrolę prieš vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmus, be kita ko, patikrinama, ar vynuogynas iš tiesų egzistuoja, taip pat atliekamas pagal 75 straipsnį nustatyto apsodinto ploto patikrinimas ir patikrinama, kad nebūtų atliekamas 6 straipsnyje apibrėžtas įprastas vynuogynų atnaujinimas.
  Antroje pastraipoje nurodyta kontrolė vykdoma atliekant patikrinimą vietoje. Tačiau, jei valstybė narė turi galimybę naudotis grafine priemone arba jai lygiaverte priemone, leidžiančia išmatuoti pagal 75 straipsnį apsodintą sklypą kompiuteriniame vynuogynų registre, ir turi patikimą atnaujintą informaciją apie pasodintų vynmedžių veisles, tai, siekiant patikrinti administracinės kontrolės sistemos patikimumą, kontrolę galima vykdyti administracinėmis priemonėmis, o galiausiai privalomus patikrinimus vietoje prieš vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmus apriboti ir taikyti tik 5 % visų paraiškų. Jei atliekant tokį patikrinimą vietoje nustatoma didelių pažeidimų ar neatitikimų konkrečiame regione arba jo dalyje, tai kompetentinga institucija atitinkamai padidina patikrinimų vietoje atitinkamais metais skaičių.“ |
| --- | --- |

4)

81 straipsnis pakeičiamas taip:

„81 straipsnis

Su gamybos potencialu ir su vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmais susijusi kontrolė

1.   Tikrindamos atitiktį Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 II dalies I antraštinės dalies III skyriaus IVa skirsnyje išdėstytoms gamybos potencialo nuostatoms, įskaitant to reglamento 85g straipsnio 1 dalyje nustatytą laikiną draudimą sodinti naujus vynmedžius, taip pat vynuogynų restruktūrizavimui ir konversijai skirto to reglamento 103q straipsnio nuostatoms, valstybės narės naudojasi vynuogynų registru.

2.   Suteikiant atsodinimo teises, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 85i straipsnyje, plotai sistemingai tikrinami prieš vynmedžių naikinimą ir po jo. Tikrinami tie plotai, kuriuose suteikiama atsodinimo teisė.

Vykdant kontrolę prieš vynmedžių naikinimą, be kita ko, patikrinama, ar vynuogynas iš tiesų egzistuoja.

Ši kontrolė vykdoma atliekant patikrinimą vietoje. Tačiau, jei valstybė narė turi galimybę naudotis patikimu atnaujinamu kompiuteriniu vynuogynų registru, tai, siekiant patikrinti administracinės kontrolės sistemos patikimumą, kontrolę galima vykdyti administracinėmis priemonėmis, o privalomus patikrinimus vietoje prieš vynmedžių naikinimą galima apriboti ir taikyti tik 5 % visų paraiškų kiekvienais metais. Jei atliekant tokį patikrinimą vietoje nustatoma didelių pažeidimų ar neatitikimų konkrečiame regione arba jo dalyje, tai kompetentinga institucija atitinkamai padidina patikrinimų vietoje atitinkamais metais ir kitais metais skaičių.

3.   Plotai, už kuriuos skiriama vynmedžių išnaikinimo priemoka, sistemingai tikrinami prieš vynmedžių naikinimą ir po jo. Tikrinami tie plotai, dėl kurių buvo pateikta pagalbos paraiška.

Vykdant kontrolę prieš vynmedžių naikinimą, be kita ko, patikrinama, ar vynuogynas iš tiesų egzistuoja, taip pat atliekamas pagal 75 straipsnį nustatyto apsodinto ploto patikrinimas ir patikrinama, ar atitinkamas plotas yra tinkamai prižiūrimas.

Ši kontrolė vykdoma atliekant patikrinimą vietoje. Tačiau, jei valstybė narė turi galimybę naudotis grafine priemone arba jai lygiaverte priemone, leidžiančia išmatuoti pagal 75 straipsnį apsodintą sklypą kompiuteriniame vynuogynų registre, ir turi patikimą atnaujintą informaciją apie tinkamą sklypo priežiūrą, tai, siekiant patikrinti administracinės kontrolės sistemos patikimumą, kontrolę galima vykdyti administracinėmis priemonėmis, o privalomus patikrinimus vietoje prieš vynmedžių naikinimą apriboti ir taikyti tik 5 % visų paraiškų. Jei atliekant tokį patikrinimą vietoje nustatoma didelių pažeidimų ar neatitikimų konkrečiame regione arba jo dalyje, tai kompetentinga institucija atitinkamai padidina patikrinimų vietoje atitinkamais metais skaičių.

4.   Siekiant įsitikinti, ar iš tiesų išnaikintas atitinkamas vynmedžių plotas, atliekamas patikrinimas vietoje. Jei išnaikintas visas vynuogyno sklypas arba jei nuotolinio stebėjimo technologijos skiriamoji geba lygi 1 m2 ar didesnė, patikrinimas gali būti atliekamas nuotolinio stebėjimo būdu.

5.   Kai už plotus skiriama vynmedžių išnaikinimo priemoka, tai, nepažeidžiant 3 dalies trečiosios pastraipos ir 4 dalies, bent vienas iš dviejų 3 dalies pirmojoje pastraipoje minimų patikrinimų atliekamas vykdant patikrinimą vietoje.

6.   Plotai, už kuriuos skiriama pagalba dėl vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmų, sistemingai tikrinami prieš atliekant tokius veiksmus ir juos atlikus. Tikrinami tie plotai, dėl kurių buvo pateikta pagalbos paraiška.

Vykdant kontrolę prieš vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmus, be kita ko, patikrinama, ar vynuogynas iš tiesų egzistuoja, taip pat atliekamas pagal 75 straipsnį nustatyto apsodinto ploto patikrinimas ir patikrinama, kad nebūtų atliekamas 6 straipsnyje apibrėžtas įprastas vynuogynų atnaujinimas.

Antroje pastraipoje nurodyta kontrolė vykdoma atliekant patikrinimą vietoje. Tačiau, jei valstybė narė turi galimybę naudotis grafine priemone arba jai lygiaverte priemone, leidžiančia išmatuoti pagal 75 straipsnį apsodintą sklypą kompiuteriniame vynuogynų registre, ir turi patikimą atnaujintą informaciją apie pasodintų vynmedžių veisles, tai, siekiant patikrinti administracinės kontrolės sistemos patikimumą, kontrolę galima vykdyti administracinėmis priemonėmis, o galiausiai privalomus patikrinimus vietoje prieš vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos veiksmus apriboti ir taikyti tik 5 % visų paraiškų. Jei atliekant tokį patikrinimą vietoje nustatoma didelių pažeidimų ar neatitikimų konkrečiame regione arba jo dalyje, tai kompetentinga institucija atitinkamai padidina patikrinimų vietoje atitinkamais metais skaičių.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 1 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 170, 2008 6 30, p. 1.

2

---

| 2.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 232/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 232/4

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 773/2010

2010 m. rugsėjo 1 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. rugsėjo 2 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 1 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 41,0 |
| ZZ | 41,0 |
| 0707 00 05 | TR | 141,2 |
| ZZ | 141,2 |
| 0709 90 70 | TR | 126,2 |
| ZZ | 126,2 |
| 0805 50 10 | AR | 107,0 |
| CL | 159,0 |
| TR | 153,5 |
| UY | 75,6 |
| ZA | 133,6 |
| ZZ | 125,7 |
| 0806 10 10 | BA | 91,2 |
| EG | 131,2 |
| IL | 123,0 |
| TR | 112,7 |
| ZA | 147,0 |
| ZZ | 121,0 |
| 0808 10 80 | AR | 92,9 |
| BR | 69,6 |
| CL | 103,2 |
| CN | 65,6 |
| NZ | 89,6 |
| US | 95,6 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 86,4 |
| 0808 20 50 | AR | 115,4 |
| CL | 96,6 |
| CN | 70,5 |
| TR | 133,1 |
| ZA | 100,4 |
| ZZ | 103,2 |
| 0809 30 | TR | 143,9 |
| ZZ | 143,9 |
| 0809 40 05 | BA | 53,2 |
| IL | 161,0 |
| XS | 52,3 |
| ZZ | 88,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

41,0

ZZ

41,0

0707 00 05

TR

141,2

ZZ

141,2

0709 90 70

TR

126,2

ZZ

126,2

0805 50 10

AR

107,0

CL

159,0

TR

153,5

UY

75,6

ZA

133,6

ZZ

125,7

0806 10 10

BA

91,2

EG

131,2

IL

123,0

TR

112,7

ZA

147,0

ZZ

121,0

0808 10 80

AR

92,9

BR

69,6

CL

103,2

CN

65,6

NZ

89,6

US

95,6

ZA

88,5

ZZ

86,4

0808 20 50

AR

115,4

CL

96,6

CN

70,5

TR

133,1

ZA

100,4

ZZ

103,2

0809 30

TR

143,9

ZZ

143,9

0809 40 05

BA

53,2

IL

161,0

XS

52,3

ZZ

88,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 2.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 232/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 232/6

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. rugpjūčio 30 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2006/594/EB, nustatančio orientacinį įsipareigojimų asignavimų, skirtų konvergencijos tikslui 2007–2013 m. laikotarpiu, paskirstymą pagal valstybes nares, nuostatos dėl papildomų lėšų Čekijai, Lenkijai ir Slovakijai

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5817)

(2010/475/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (1), ypač į jo 18 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Sprendimu 2006/594/EB (2), iš dalies pakeistu Sprendimu 2007/191/EB (3), Komisija nustatė orientacinį įsipareigojimų asignavimų, skirtų konvergencijos tikslui 2007–2013 m. laikotarpiu, paskirstymą pagal valstybes nares. |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu 2006/594/EB (2), iš dalies pakeistu Sprendimu 2007/191/EB (3), Komisija nustatė orientacinį įsipareigojimų asignavimų, skirtų konvergencijos tikslui 2007–2013 m. laikotarpiu, paskirstymą pagal valstybes nares.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 II priedo 10 punktą 2010 m. nustatyta, kad Čekijos, Lenkijos ir Slovakijos kaupiamasis BVP 2007–2009 m. daugiau nei +/- 5 % nukrypo nuo kaupiamojo BVP, numatyto pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 9 dalį, įskaitant pasikeitimus, atsiradusius dėl valiutos kurso pokyčių. Todėl 2011–2013 m. laikotarpiu Čekijai, Lenkijai ir Slovakijai skirtos sumos turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 II priedo 10 punktą 2010 m. nustatyta, kad Čekijos, Lenkijos ir Slovakijos kaupiamasis BVP 2007–2009 m. daugiau nei +/- 5 % nukrypo nuo kaupiamojo BVP, numatyto pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 9 dalį, įskaitant pasikeitimus, atsiradusius dėl valiutos kurso pokyčių. Todėl 2011–2013 m. laikotarpiu Čekijai, Lenkijai ir Slovakijai skirtos sumos turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos.

| (3) | Vadovaudamasi 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (4) 16 ir 17 punktais 2010 m. balandžio 16 d. Komisija priėmė komunikatą dėl 2011 m. finansinės programos techninio patikslinimo pagal bendrųjų nacionalinių pajamų pokyčius, įskaitant valstybėms narėms, kurių 2007–2009 m. laikotarpio prognozuotas ir faktinis BVP skyrėsi, iš sanglaudos rėmimo fondų skirtų lėšų sumos patikslinimą (5), kuriuo ji pranešė, kad būtina atlikti teigiamą patikslinimą Čekijai (237 045 801 EUR), Lenkijai (632 392 153) ir Slovakijai (137 711 534 EUR) ir paskirstyti jį lygiomis dalimis 2011, 2012 ir 2013 m. |
| --- | --- |

(3)

Vadovaudamasi 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (4) 16 ir 17 punktais 2010 m. balandžio 16 d. Komisija priėmė komunikatą dėl 2011 m. finansinės programos techninio patikslinimo pagal bendrųjų nacionalinių pajamų pokyčius, įskaitant valstybėms narėms, kurių 2007–2009 m. laikotarpio prognozuotas ir faktinis BVP skyrėsi, iš sanglaudos rėmimo fondų skirtų lėšų sumos patikslinimą (5), kuriuo ji pranešė, kad būtina atlikti teigiamą patikslinimą Čekijai (237 045 801 EUR), Lenkijai (632 392 153) ir Slovakijai (137 711 534 EUR) ir paskirstyti jį lygiomis dalimis 2011, 2012 ir 2013 m.

| (4) | Siekiant nustatyti šioms valstybėms narėms skirtas sumas, būtina atsižvelgti į pro rata paskirstymą konvergencijos ir regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslams dabartiniu 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu kiekvienai susijusiai valstybei narei ir į būtinybę kuo veiksmingiau paskirstyti lėšas šiuo metu įgyvendinamiems projektams. Todėl šiuo sprendimu turėtų būti paskirstyta tik su konvergencijos tikslu susijusi bendrų teigiamų patikslinimų dalis. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant nustatyti šioms valstybėms narėms skirtas sumas, būtina atsižvelgti į pro rata paskirstymą konvergencijos ir regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslams dabartiniu 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu kiekvienai susijusiai valstybei narei ir į būtinybę kuo veiksmingiau paskirstyti lėšas šiuo metu įgyvendinamiems projektams. Todėl šiuo sprendimu turėtų būti paskirstyta tik su konvergencijos tikslu susijusi bendrų teigiamų patikslinimų dalis.

| (5) | Veiksmingumo sumetimais tikslinga pakeisti Sprendimo 2006/594/EB III priedo 2 lentelės eilutėje „Iš viso“ pateiktas 2007–2010 m. sumas, nes jos neatitinka apie Bulgariją pateiktų duomenų. |
| --- | --- |

(5)

Veiksmingumo sumetimais tikslinga pakeisti Sprendimo 2006/594/EB III priedo 2 lentelės eilutėje „Iš viso“ pateiktas 2007–2010 m. sumas, nes jos neatitinka apie Bulgariją pateiktų duomenų.

| (6) | Todėl Sprendimas 2006/594/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(6)

Todėl Sprendimas 2006/594/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2006/594/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | I priedas pakeičiamas šio sprendimo I priedo tekstu. |
| --- | --- |

1)

I priedas pakeičiamas šio sprendimo I priedo tekstu.

| 2) | III priedas pakeičiamas šio sprendimo II priedo tekstu. |
| --- | --- |

2)

III priedas pakeičiamas šio sprendimo II priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugpjūčio 30 d.

Komisijos vardu

Johannes HAHN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

1

(2)  OL L 243, 2006 9 6, p. 37.

2

(3)  OL L 87, 2007 3 28, p. 18.

3

(4)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

4

(5)  COM(2010) 160 galutinis.

5

---

I PRIEDAS

„I PRIEDAS

Orientacinis įsipareigojimų asignavimų, skirtų regionams, atitinkantiems reikalavimus struktūrinių fondų paramai gauti pagal konvergencijos tikslą nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d., paskirstymas pagal valstybes nares

| (EUR) |
| --- |
| Valstybės narės | 1 LENTELĖ – | Asignavimų suma (2004 m. kainomis) |

(EUR)

Valstybės narės

1 LENTELĖ –

Asignavimų suma (2004 m. kainomis)

Regionai, atitinkantys reikalavimus pagal konvergencijos tikslą

Papildomas finansavimas, kaip nurodytan Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 II priedo punkte:

10

14

20

24

26

28

30

Bulgaria

3 863 601 178

Česká republika

15 111 066 754

197 709 105

Deutschland

10 360 473 669

166 582 500

Eesti

1 955 979 029

31 365 110

Elláda

8 358 352 296

España

17 283 774 067

1 396 500 000

France

2 403 498 342

427 408 905

Italia

17 993 716 405

825 930 000

Latvija

2 586 694 732

53 886 609

Lietuva

3 875 516 071

79 933 567

Magyarország

12 622 187 455

Malta

493 750 177

Polska

38 507 171 321

359 874 111

880 349 050

Portugal

15 143 387 819

58 206 001

România

11 115 420 983

Slovenija

2 401 302 729

Slovensko

6 214 921 468

110 544 803

United Kingdom

2 429 762 895

Iš viso

172 720 577 390

668 128 019

880 349 050

485 614 906

165 185 286

1 396 500 000

825 930 000

166 582 500

| (EUR) |
| --- |
| Valstybė narė | 2 LENTELĖ – | Metinis asignavimų paskirstymas (2004 m. kainomis) |

(EUR)

Valstybė narė

2 LENTELĖ –

Metinis asignavimų paskirstymas (2004 m. kainomis)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Bulgaria

300 892 058

431 830 557

576 458 082

595 526 527

625 067 349

653 446 232

680 380 373

Česká republika

1 993 246 617

2 050 979 461

2 106 089 584

2 162 632 571

2 283 395 438

2 332 343 673

2 380 088 515

Deutschland

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

Eesti

229 977 253

245 929 572

262 982 602

281 212 290

300 982 256

322 136 118

344 124 048

Elláda

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

España

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

France

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

Italia

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

Latvija

308 012 292

330 054 158

353 328 505

376 808 997

400 322 218

424 084 983

447 970 188

Lietuva

528 903 377

525 252 930

525 724 448

549 071 072

581 530 171

606 085 051

638 882 589

Magyarország

1 838 275 243

1 749 371 409

1 634 208 005

1 659 921 561

1 847 533 517

1 913 391 641

1 979 486 079

Malta

81 152 175

73 854 132

68 610 286

61 225 559

61 225 559

68 610 286

79 072 180

Polska

5 686 360 306

5 705 409 032

5 720 681 799

5 535 346 918

5 679 612 617

5 699 319 089

5 720 664 721

Portugal

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

România

782 254 110

1 123 289 385

1 498 844 810

1 773 286 696

1 875 412 911

1 979 406 577

2 082 926 494

Slovenija

423 258 365

397 135 571

370 643 430

343 781 942

316 551 106

288 950 923

260 981 392

Slovensko

939 878 406

896 645 972

845 960 417

765 136 058

845 313 158

910 570 647

1 121 961 613

United Kingdom

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

Iš viso

24 090 437 759

24 507 979 736

24 941 759 525

25 082 177 748

25 795 173 857

26 176 572 777

26 714 765 749“

---

II PRIEDAS

„III PRIEDAS

Orientacinis įsipareigojimų asignavimų, skirtų regionams, atitinkantiems reikalavimus Sanglaudos fondo paramai gauti pagal konvergencijos tikslą nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d., paskirstymas pagal valstybes nares

| (EUR) |
| --- |
| Valstybė narė | 1 LENTELĖ – | Asignavimų suma (2004 m. kainomis) |

(EUR)

Valstybė narė

1 LENTELĖ –

Asignavimų suma (2004 m. kainomis)

Papildomas finansavimas, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 II priedo pastraipoje:

10

24

Bulgaria

2 009 650 238

Česká republika

7 809 984 551

Eesti

1 000 465 639

16 157 785

Elláda

3 280 399 675

Kýpros/Kibris

193 005 267

Latvija

1 331 962 318

27 759 767

Lietuva

1 987 693 262

41 177 899

Magyarország

7 570 173 505

Malta

251 648 410

Polska

19 512 850 811

179 937 056

Portugal

2 715 031 963

România

5 754 788 708

Slovenija

1 235 595 457

Slovensko

3 424 078 134

Iš viso

58 077 327 938

179 937 056

85 095 451

| (EUR) |
| --- |
| Valstybė narė | 2 LENTELĖ – | Metinis asignavimų paskirstymas (2004 m. kainomis) |

(EUR)

Valstybė narė

2 LENTELĖ –

Metinis asignavimų paskirstymas (2004 m. kainomis)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Bulgaria

161 567 407

227 036 657

299 350 419

308 884 642

323 655 053

337 844 495

351 311 565

Česká republika

1 032 973 476

1 061 839 898

1 089 394 960

1 117 666 453

1 144 441 732

1 169 574 794

1 194 093 238

Eesti

118 267 391

126 243 551

134 770 066

143 884 910

153 769 893

164 346 824

175 340 789

Elláda

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

Kýpros/Kibris

52 598 692

42 866 160

33 133 627

23 401 096

13 668 564

13 668 564

13 668 564

Latvija

159 639 206

170 660 138

182 297 312

194 037 557

205 794 168

217 675 551

229 618 153

Lietuva

180 857 472

230 966 558

277 869 373

303 013 907

320 491 883

348 611 677

367 060 291

Magyarország

328 094 604

687 358 082

1 080 433 910

1 308 130 864

1 343 212 938

1 388 664 318

1 434 278 789

Malta

24 809 997

32 469 219

37 971 049

45 716 955

45 716 955

37 971 049

26 993 186

Polska

1 883 652 471

2 208 285 009

2 532 817 229

2 755 750 999

3 136 326 090

3 437 744 747

3 738 211 322

Portugal

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

România

419 281 086

589 798 724

777 576 436

914 797 379

965 860 486

1 017 857 319

1 069 617 278

Slovenija

86 225 407

115 705 905

145 555 750

175 774 942

206 363 481

237 321 369

268 648 603

Slovensko

197 125 902

317 519 267

452 740 053

630 951 164

664 262 430

668 505 352

492 973 966

Iš viso

5 501 583 345

6 667 239 402

7 900 400 418

8 778 501 102

9 380 053 907

9 896 276 293

10 218 305 978“

---

| 2.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 232/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 232/11

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. rugpjūčio 30 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2006/593/EB, nustatančio orientacinį įsipareigojimų asignavimų, skirtų regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslui 2007–2013 m. laikotarpiu, paskirstymą pagal valstybes nares, nuostatos dėl Čekijos ir Slovakijos

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5818)

(2010/476/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (1), ypač į jo 18 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Sprendimu 2006/593/EB (2) Komisija nustatė orientacinį įsipareigojimų asignavimų, skirtų regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslui 2007–2013 m. laikotarpiu, paskirstymą pagal valstybes nares. |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu 2006/593/EB (2) Komisija nustatė orientacinį įsipareigojimų asignavimų, skirtų regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslui 2007–2013 m. laikotarpiu, paskirstymą pagal valstybes nares.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 II priedo 10 punktą 2010 m. nustatyta, kad Čekijos, Lenkijos ir Slovakijos kaupiamasis BVP 2007–2009 m. daugiau nei +/– 5 % nukrypo nuo kaupiamojo BVP, numatyto pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 II priedo 9 punktą, įskaitant pasikeitimus, atsiradusius dėl valiutos kurso pokyčių. Todėl 2011–2013 m. laikotarpiu Čekijai, Lenkijai ir Slovakijai skirtos sumos turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 II priedo 10 punktą 2010 m. nustatyta, kad Čekijos, Lenkijos ir Slovakijos kaupiamasis BVP 2007–2009 m. daugiau nei +/– 5 % nukrypo nuo kaupiamojo BVP, numatyto pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 II priedo 9 punktą, įskaitant pasikeitimus, atsiradusius dėl valiutos kurso pokyčių. Todėl 2011–2013 m. laikotarpiu Čekijai, Lenkijai ir Slovakijai skirtos sumos turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos.

| (3) | Vadovaudamasi 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3) 16 ir 17 punktais 2010 m. balandžio 16 d. Komisija priėmė komunikatą dėl 2011 m. finansinės programos techninio patikslinimo pagal bendrųjų nacionalinių pajamų pokyčius, įskaitant valstybėms narėms, kurių 2007–2009 m. laikotarpio prognozuotas ir faktinis BVP skyrėsi, iš sanglaudos rėmimo fondų skirtų lėšų sumos patikslinimą (4), kuriuo ji pranešė, kad būtina atlikti teigiamą patikslinimą Čekijai (237 045 801 EUR) ir Slovakijai (137 711 534 EUR) ir paskirstyti jį lygiomis dalimis 2011, 2012 ir 2013 m. |
| --- | --- |

(3)

Vadovaudamasi 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3) 16 ir 17 punktais 2010 m. balandžio 16 d. Komisija priėmė komunikatą dėl 2011 m. finansinės programos techninio patikslinimo pagal bendrųjų nacionalinių pajamų pokyčius, įskaitant valstybėms narėms, kurių 2007–2009 m. laikotarpio prognozuotas ir faktinis BVP skyrėsi, iš sanglaudos rėmimo fondų skirtų lėšų sumos patikslinimą (4), kuriuo ji pranešė, kad būtina atlikti teigiamą patikslinimą Čekijai (237 045 801 EUR) ir Slovakijai (137 711 534 EUR) ir paskirstyti jį lygiomis dalimis 2011, 2012 ir 2013 m.

| (4) | Siekiant nustatyti šioms valstybėms narėms skirtas sumas, būtina atsižvelgti į pro rata paskirstymą konvergencijos ir regionų konkurencingumo bei užimtumo tikslams dabartiniu 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu kiekvienai susijusiai valstybei narei ir į būtinybę kuo veiksmingiau paskirstyti lėšas šiuo metu įgyvendinamiems projektams. Todėl šiuo sprendimu turėtų būti paskirstyta tik su regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslu susijusi bendrų teigiamų patikslinimų dalis. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant nustatyti šioms valstybėms narėms skirtas sumas, būtina atsižvelgti į pro rata paskirstymą konvergencijos ir regionų konkurencingumo bei užimtumo tikslams dabartiniu 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu kiekvienai susijusiai valstybei narei ir į būtinybę kuo veiksmingiau paskirstyti lėšas šiuo metu įgyvendinamiems projektams. Todėl šiuo sprendimu turėtų būti paskirstyta tik su regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslu susijusi bendrų teigiamų patikslinimų dalis.

| (5) | Todėl Sprendimas 2006/593/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(5)

Todėl Sprendimas 2006/593/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2006/593/EB I priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugpjūčio 30 d.

Komisijos vardu

Johannes HAHN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

1

(2)  OL L 243, 2006 9 6, p. 32.

2

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

3

(4)  COM(2010) 160 galutinis.

4

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

Orientacinis įsipareigojimų asignavimų, skirtų regionams, atitinkantiems reikalavimus struktūrinių fondų paramai gauti pagal regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslą nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d., paskirstymas pagal valstybes nares

| (EUR) |
| --- |
| 1 LENTELĖ – | Asignavimų suma (2004 m. kainomis) |

(EUR)

1 LENTELĖ –

Asignavimų suma (2004 m. kainomis)

Valstybė narė

Regionai, atitinkantys reikalavimus pagal regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslą

Papildomas finansavimas, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 II priedo punkte:

10

16

20

23

25

26

28

29

Belgique/België

1 264 522 294

Česká republika

172 351 284

4 633 651

199 500 000

Danmark

452 135 320

Deutschland

8 273 934 718

74 812 500

España

2 925 887 307

199 500 000

France

9 000 763 163

99 750 000

Éire/Ireland

260 155 399

Italia

4 539 667 937

209 475 000

Luxembourg

44 796 164

Nederland

1 472 879 499

Österreich

761 883 269

149 625 000

Portugal

435 196 895

Slovensko

398 057 758

7 006 030

Suomi/Finland

778 631 938

153 552 511

Sverige

1 077 567 589

215 598 656

149 624 993

United Kingdom

5 335 717 800

Iš viso

37 194 148 334

11 639 681

199 500 000

369 151 167

149 624 993

224 437 500

199 500 000

209 475 000

99 750 000

| (EUR) |
| --- |
| Valstybė narė | 2 LENTELĖ – | Metinis asignavimų paskirstymas (2004 m. kainomis) |

(EUR)

Valstybė narė

2 LENTELĖ –

Metinis asignavimų paskirstymas (2004 m. kainomis)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Belgique/België

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

Česká republika

53 121 612

53 121 612

53 121 612

53 121 612

54 696 847

54 665 961

54 635 679

Danmark

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

Deutschland

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

España

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

France

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

Éire/Ireland

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

Italia

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

Luxembourg

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

Nederland

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

Österreich

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

Portugal

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

Slovensko

59 287 258

57 274 995

54 915 823

51 153 834

55 518 251

58 543 272

68 370 355

Suomi/Finland

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

Sverige

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

United Kingdom

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

Iš viso

5 523 220 006

5 521 207 743

5 518 848 571

5 515 086 582

5 521 026 234

5 524 020 369

5 533 817 170“

---

| 2.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 232/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 232/14

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. rugsėjo 1 d.

dėl geros jūrų vandenų aplinkos būklės kriterijų ir metodinių standartų

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 5956)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/477/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyvą) (1), ypač į jos 9 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Geros aplinkos būklės užtikrinimo kriterijai yra pagrindas pradėti formuoti suderintus požiūrius parengiamuosiuose jūrų strategijų įgyvendinimo etapuose, įskaitant geros aplinkos būklės požymių apibūdinimą ir išsamių aplinkosaugos tikslų nustatymą; jie turi būti nustatomi nuosekliai ir koordinuotai, vadovaujantis regioninio bendradarbiavimo reikalavimu. |
| --- | --- |

(1)

Geros aplinkos būklės užtikrinimo kriterijai yra pagrindas pradėti formuoti suderintus požiūrius parengiamuosiuose jūrų strategijų įgyvendinimo etapuose, įskaitant geros aplinkos būklės požymių apibūdinimą ir išsamių aplinkosaugos tikslų nustatymą; jie turi būti nustatomi nuosekliai ir koordinuotai, vadovaujantis regioninio bendradarbiavimo reikalavimu.

| (2) | Komisija konsultavosi su visomis suinteresuotosiomis šalimis ir vadovavosi regioninėmis jūrų konvencijomis, visų pirma dėl mokslinio ir techninio vertinimo, kurį parengė Jungtinio tyrimų centro ir Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos sudarytos darbo grupės ir kuriuo prisidedama prie kriterijų ir metodinių standartų rengimo. |
| --- | --- |

(2)

Komisija konsultavosi su visomis suinteresuotosiomis šalimis ir vadovavosi regioninėmis jūrų konvencijomis, visų pirma dėl mokslinio ir techninio vertinimo, kurį parengė Jungtinio tyrimų centro ir Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos sudarytos darbo grupės ir kuriuo prisidedama prie kriterijų ir metodinių standartų rengimo.

| (3) | Vienas iš svarbiausių dalykų, nustatytų atliekant šį mokslinį ir techninį darbą, yra tai, kad reikia pagerinti papildomų mokslinių principų, leidžiančių nuosekliai ir visapusiškai įvertinti gerą aplinkos būklę, supratimą, siekiant paremti ekosistemoms palankaus valdymo požiūrio diegimą. Mokslines žinias būtina plėtoti vadovaujantis visų pirma komunikatu „Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategija. Nuosekli Europos mokslinių tyrimų erdvės sistema tausiam vandenynų ir jūrų naudojimui remti“ (2), atsižvelgiant į komunikatą „2020 m. EUROPA. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (3) ir laikantis kitų Sąjungos teisės aktų ir politikos krypčių. Be to, vėliau šiame procese tikslinga naudoti patirtį, kuri bus įgyta nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, įgyvendinant parengiamuosius jūrų strategijų, išvardytų Direktyvos 2008/56/EB 5 straipsnio 2 dalies a punkte, etapus. |
| --- | --- |

(3)

Vienas iš svarbiausių dalykų, nustatytų atliekant šį mokslinį ir techninį darbą, yra tai, kad reikia pagerinti papildomų mokslinių principų, leidžiančių nuosekliai ir visapusiškai įvertinti gerą aplinkos būklę, supratimą, siekiant paremti ekosistemoms palankaus valdymo požiūrio diegimą. Mokslines žinias būtina plėtoti vadovaujantis visų pirma komunikatu „Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategija. Nuosekli Europos mokslinių tyrimų erdvės sistema tausiam vandenynų ir jūrų naudojimui remti“ (2), atsižvelgiant į komunikatą „2020 m. EUROPA. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (3) ir laikantis kitų Sąjungos teisės aktų ir politikos krypčių. Be to, vėliau šiame procese tikslinga naudoti patirtį, kuri bus įgyta nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, įgyvendinant parengiamuosius jūrų strategijų, išvardytų Direktyvos 2008/56/EB 5 straipsnio 2 dalies a punkte, etapus.

| (4) | Todėl Komisijai tikslinga peržiūrėti šį sprendimą atsižvelgiant į Direktyvos 2008/56/EB 25 straipsnio 3 dalį. Reikia ne tik peržiūrėti kriterijus, bet ir toliau, glaudžiai derinant veiksmus su kuriamomis stebėsenos programomis, plėtoti metodinius standartus. Šią peržiūrą reikėtų atlikti kuo greičiau po to, kai bus baigtas pagal Direktyvos 2008/56/EB 12 straipsnį reikalaujamas vertinimas, kad būtų spėta paremti sėkmingą jūrų strategijų atnaujinimą, numatytą atlikti iki 2018 m. vadovaujantis tos direktyvos 17 straipsniu, ir taip prisidėti prie adaptyviojo valdymo įgyvendinimo. Tai neprieštarauja galimybei ateityje pakoreguoti geros aplinkos būklės apibūdinimą, atsižvelgiant į jūrų ekosistemų dinamiškumą, jų natūralią įvairovę ir tai, kad poveikio šaltiniai ir poveikis joms gali kisti priklausomai nuo įvairių žmogaus veiklos modelių raidos ir klimato kaitos poveikio. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Komisijai tikslinga peržiūrėti šį sprendimą atsižvelgiant į Direktyvos 2008/56/EB 25 straipsnio 3 dalį. Reikia ne tik peržiūrėti kriterijus, bet ir toliau, glaudžiai derinant veiksmus su kuriamomis stebėsenos programomis, plėtoti metodinius standartus. Šią peržiūrą reikėtų atlikti kuo greičiau po to, kai bus baigtas pagal Direktyvos 2008/56/EB 12 straipsnį reikalaujamas vertinimas, kad būtų spėta paremti sėkmingą jūrų strategijų atnaujinimą, numatytą atlikti iki 2018 m. vadovaujantis tos direktyvos 17 straipsniu, ir taip prisidėti prie adaptyviojo valdymo įgyvendinimo. Tai neprieštarauja galimybei ateityje pakoreguoti geros aplinkos būklės apibūdinimą, atsižvelgiant į jūrų ekosistemų dinamiškumą, jų natūralią įvairovę ir tai, kad poveikio šaltiniai ir poveikis joms gali kisti priklausomai nuo įvairių žmogaus veiklos modelių raidos ir klimato kaitos poveikio.

| (5) | Geros aplinkos būklės kriterijai grindžiami galiojančiais įsipareigojimais ir įvykiais, kuriuos lemia taikomi Sąjungos teisės aktai, įskaitant 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (4), taikomą priekrantės vandenims, 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (5), 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (6), taip pat įvairios priemonės, sukurtos įgyvendinant bendrąją žuvininkystės politiką, prireikus atsižvelgiant ir į įgyvendinant regionines konvencijas sukauptą informaciją bei žinias ir suformuotus požiūrius. Šiuo sprendimu prisidedama prie tolesnės geros jūrų vandenų aplinkos būklės koncepcijos plėtotės, taigi, kiek tai susiję su jūrų ekosistemomis, šiuo sprendimu taip pat remiamas Europos Sąjungos biologinės įvairovės strategijos po 2010 m. ir biologinės įvairovės veiksmų plano peržiūros procesas. |
| --- | --- |

(5)

Geros aplinkos būklės kriterijai grindžiami galiojančiais įsipareigojimais ir įvykiais, kuriuos lemia taikomi Sąjungos teisės aktai, įskaitant 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (4), taikomą priekrantės vandenims, 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (5), 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (6), taip pat įvairios priemonės, sukurtos įgyvendinant bendrąją žuvininkystės politiką, prireikus atsižvelgiant ir į įgyvendinant regionines konvencijas sukauptą informaciją bei žinias ir suformuotus požiūrius. Šiuo sprendimu prisidedama prie tolesnės geros jūrų vandenų aplinkos būklės koncepcijos plėtotės, taigi, kiek tai susiję su jūrų ekosistemomis, šiuo sprendimu taip pat remiamas Europos Sąjungos biologinės įvairovės strategijos po 2010 m. ir biologinės įvairovės veiksmų plano peržiūros procesas.

| (6) | Įgyvendinant Direktyvą 2008/56/EB, kuri yra integruotos jūrų politikos aplinkos ramstis, būtina vadovautis ekosistemoms palankiu žmogaus veiklos, susijusios su visais jūrų aplinką veikiančiais sektoriais, valdymo požiūriu. Žaliojoje knygoje dėl bendrosios žuvininkystės politikos reformos (7) teigiama, kad ši politika turi būti formuojama numatant tinkamas priemones šiam ekosistemoms palankiam požiūriui palaikyti. |
| --- | --- |

(6)

Įgyvendinant Direktyvą 2008/56/EB, kuri yra integruotos jūrų politikos aplinkos ramstis, būtina vadovautis ekosistemoms palankiu žmogaus veiklos, susijusios su visais jūrų aplinką veikiančiais sektoriais, valdymo požiūriu. Žaliojoje knygoje dėl bendrosios žuvininkystės politikos reformos (7) teigiama, kad ši politika turi būti formuojama numatant tinkamas priemones šiam ekosistemoms palankiam požiūriui palaikyti.

| (7) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2008/56/EB 25 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2008/56/EB 25 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Kriterijai, pagal kuriuos valstybės narės turi įvertinti pažangą, padarytą siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę, ir nuorodos į esamus taikytinus metodinius standartus (jei taikoma) pateikiami priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 1 d.

Komisijos vardu

Janez POTOČNIK

Komisijos narys

---

(1)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

1

(2)  COM(2008) 534 galutinis.

2

(3)  COM(2010) 2020 galutinis.

3

(4)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

4

(5)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7.

5

(6)  OL L 20, 2010 1 26, p. 7.

6

(7)  COM(2009) 163 galutinis, p. 19.

7

---

PRIEDAS

GEROS APLINKOS BŪKLĖS KRITERIJAI IR METODINIAI STANDARTAI

A   DALIS

Bendrosios geros aplinkos būklės kriterijų taikymo sąlygos

| 1. | Kriterijai, pagal kuriuos vertinama pažanga, padaryta siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę, nurodyti ir sunumeruoti B dalyje prie kiekvieno iš vienuolikos Direktyvos 2008/56/EB I priede nurodytų geros aplinkos būklės deskriptorių. Kartu su kriterijais pateikiamas susijusių rodiklių sąrašas, kad šiuos kriterijus būtų galima tinkamai pritaikyti ir taip sudaryti sąlygas pažangai. B dalyje kriterijai pateikiami su nuorodomis į taikytinus metodinius standartus, jei tokių yra. Nustatyta, kad kai kuriuos iš tų kriterijų ir susijusių rodiklių reikia tobulinti ir grįsti papildoma informacija; vėliau jie bus aptariami šio sprendimo peržiūros procese (1). Šioje dalyje aptariamos bendrosios tokių kriterijų ir susijusių rodiklių taikymo sąlygos. |
| --- | --- |

1.

Kriterijai, pagal kuriuos vertinama pažanga, padaryta siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę, nurodyti ir sunumeruoti B dalyje prie kiekvieno iš vienuolikos Direktyvos 2008/56/EB I priede nurodytų geros aplinkos būklės deskriptorių. Kartu su kriterijais pateikiamas susijusių rodiklių sąrašas, kad šiuos kriterijus būtų galima tinkamai pritaikyti ir taip sudaryti sąlygas pažangai. B dalyje kriterijai pateikiami su nuorodomis į taikytinus metodinius standartus, jei tokių yra. Nustatyta, kad kai kuriuos iš tų kriterijų ir susijusių rodiklių reikia tobulinti ir grįsti papildoma informacija; vėliau jie bus aptariami šio sprendimo peržiūros procese (1). Šioje dalyje aptariamos bendrosios tokių kriterijų ir susijusių rodiklių taikymo sąlygos.

| 2. | Daugumos kriterijų atveju vertinimas ir reikalinga metodika turi būti rengiami remiantis, o prireikus ir grindžiami tais, kurie taikytini pagal galiojančius Bendrijos teisės aktus, visų pirma Direktyvą 2000/60/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/105/EB (2), Direktyvą 92/43/EEB, Direktyvą 2009/147/EB ir kitus susijusius Sąjungos teisės aktus (įskaitant tuos, kurie taikomi pagal bendrąją žuvininkystės politiką, pvz., Tarybos reglamentą (EB) Nr. 199/2008 (3)), atsižvelgiant ir į Jungtinio tyrimų centro bei Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos sudarytų darbo grupių (4) ataskaitas, o prireikus taip pat į įgyvendinant regionines jūrų konvencijas sukauptą informaciją bei žinias ir suformuotus požiūrius. |
| --- | --- |

2.

Daugumos kriterijų atveju vertinimas ir reikalinga metodika turi būti rengiami remiantis, o prireikus ir grindžiami tais, kurie taikytini pagal galiojančius Bendrijos teisės aktus, visų pirma Direktyvą 2000/60/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/105/EB (2), Direktyvą 92/43/EEB, Direktyvą 2009/147/EB ir kitus susijusius Sąjungos teisės aktus (įskaitant tuos, kurie taikomi pagal bendrąją žuvininkystės politiką, pvz., Tarybos reglamentą (EB) Nr. 199/2008 (3)), atsižvelgiant ir į Jungtinio tyrimų centro bei Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos sudarytų darbo grupių (4) ataskaitas, o prireikus taip pat į įgyvendinant regionines jūrų konvencijas sukauptą informaciją bei žinias ir suformuotus požiūrius.

| 3. | Siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę, visa su aptariamąja sritimi susijusi žmogaus veikla turi būti vykdoma laikantis jūrų aplinkos apsaugos ir išsaugojimo reikalavimo ir taip, kad dabartinės ir būsimos kartos galėtų tvariai naudoti jūrų išteklius ir naudotis jūrų paslaugomis, kaip nurodyta Direktyvos 2008/56/EB 1 straipsnyje. Geros aplinkos būklės kriterijus reikia taikyti atsižvelgiant į būtinybę didžiausią dėmesį skirti vertinimui bei stebėsenai ir pirmumą suteikti veiksmams, susijusiems su poveikio ir grėsmės jūrų ekosistemoms ir jų komponentams svarba. Tačiau svarbu ir tai, kad vertinimas būtų atliekamas atsižvelgiant į pagrindinio kaupiamojo ir sąveikiojo poveikio jūrų ekosistemai padarinius, kaip nurodyta Direktyvos 2008/56/EB 8 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktyje. |
| --- | --- |

3.

Siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę, visa su aptariamąja sritimi susijusi žmogaus veikla turi būti vykdoma laikantis jūrų aplinkos apsaugos ir išsaugojimo reikalavimo ir taip, kad dabartinės ir būsimos kartos galėtų tvariai naudoti jūrų išteklius ir naudotis jūrų paslaugomis, kaip nurodyta Direktyvos 2008/56/EB 1 straipsnyje. Geros aplinkos būklės kriterijus reikia taikyti atsižvelgiant į būtinybę didžiausią dėmesį skirti vertinimui bei stebėsenai ir pirmumą suteikti veiksmams, susijusiems su poveikio ir grėsmės jūrų ekosistemoms ir jų komponentams svarba. Tačiau svarbu ir tai, kad vertinimas būtų atliekamas atsižvelgiant į pagrindinio kaupiamojo ir sąveikiojo poveikio jūrų ekosistemai padarinius, kaip nurodyta Direktyvos 2008/56/EB 8 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktyje.

| 4. | Tam tikrais atvejais, visų pirma atsižvelgiant į informacijos poreikių ir konkrečių jūrų vandenų geografinės aprėpties santykį, gali būti tikslinga pirmiausia taikyti kai kuriuos atrinktus kriterijus ir susijusius rodiklius bendram vaizdui apie aplinkos būklę susidaryti platesniu mastu ir tik po to nustatyti atvejus ir konkrečias vietoves, kuriose, atsižvelgiant į poveikio ir grėsmės svarbą ir įvertinus aplinkos ypatybes ir (arba) žmogiškojo poveikio šaltinius, reikia atlikti išsamesnį vertinimą pagal visus tinkamus su kriterijais susijusius rodiklius. |
| --- | --- |

4.

Tam tikrais atvejais, visų pirma atsižvelgiant į informacijos poreikių ir konkrečių jūrų vandenų geografinės aprėpties santykį, gali būti tikslinga pirmiausia taikyti kai kuriuos atrinktus kriterijus ir susijusius rodiklius bendram vaizdui apie aplinkos būklę susidaryti platesniu mastu ir tik po to nustatyti atvejus ir konkrečias vietoves, kuriose, atsižvelgiant į poveikio ir grėsmės svarbą ir įvertinus aplinkos ypatybes ir (arba) žmogiškojo poveikio šaltinius, reikia atlikti išsamesnį vertinimą pagal visus tinkamus su kriterijais susijusius rodiklius.

| 5. | Su laiku ir erdve susijęs poveikis gerokai skiriasi priklausomai nuo poveikio šaltinio rūšies ir veikiamų ekosistemos komponentų atsparumo. Kai kurių kriterijų ir rodiklių ypatybės lemia, kad, siekiant užfiksuoti skirtingų procesų įvairovę, reikia taikyti skirtingos trukmės laikotarpius. Jei vertinimas turi būti pradėtas vykdyti palyginti mažos erdvės mastu, kad būtų ekologiškai prasmingas (pavyzdžiui, kadangi poveikio šaltiniai jau lokalizuoti), gali būti, kad toliau vertinimus reikės plėtoti didesniu mastu, pavyzdžiui, pakvadračių, paregionių ir regionų lygmenimis. |
| --- | --- |

5.

Su laiku ir erdve susijęs poveikis gerokai skiriasi priklausomai nuo poveikio šaltinio rūšies ir veikiamų ekosistemos komponentų atsparumo. Kai kurių kriterijų ir rodiklių ypatybės lemia, kad, siekiant užfiksuoti skirtingų procesų įvairovę, reikia taikyti skirtingos trukmės laikotarpius. Jei vertinimas turi būti pradėtas vykdyti palyginti mažos erdvės mastu, kad būtų ekologiškai prasmingas (pavyzdžiui, kadangi poveikio šaltiniai jau lokalizuoti), gali būti, kad toliau vertinimus reikės plėtoti didesniu mastu, pavyzdžiui, pakvadračių, paregionių ir regionų lygmenimis.

| 6. | Atlikus bendrą poveikio šaltinių masto, pasiskirstymo ir intensyvumo, taip pat skirtingų ekosistemų komponentų dydžio, pažeidžiamumo ir gebėjimo atsikurti vertinimą, o, jei įmanoma, ir jų grafinį atvaizdavimą, galima nustatyti vietoves, kuriose jūrų ekosistemos buvo arba galėjo būti neigiamai paveiktos. Tai taip pat yra naudingas pagrindas vertinant faktinio arba galimo poveikio jūrų ekosistemoms mastą. Šis požiūris suformuotas atsižvelgiant į rizikos veiksnius, o kartu juo remiamas tinkamiausių su kriterijais susijusių rodiklių, pagal kuriuos vertinama pažanga, padaryta siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę, pasirinkimas. Tai taip pat padeda kurti specifines priemones, kuriomis galima paremti ekosistemoms palankų žmogaus veiklos valdymo požiūrį, kuriuo reikėtų vadovautis siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę, nes nustatomi poveikio šaltiniai ir įvertinamas poveikis, įskaitant jo kaupiamuosius ir sąveikiuosius padarinius. Tokios priemonės – tai erdvinės apsaugos priemonės ir priemonės, išvardytos Direktyvos 2008/56/EB VI priede, visų pirma pasiskirstymo laiko ir erdvės atžvilgiu kontrolės priemonės, tokios kaip jūrų erdvės planavimas. |
| --- | --- |

6.

Atlikus bendrą poveikio šaltinių masto, pasiskirstymo ir intensyvumo, taip pat skirtingų ekosistemų komponentų dydžio, pažeidžiamumo ir gebėjimo atsikurti vertinimą, o, jei įmanoma, ir jų grafinį atvaizdavimą, galima nustatyti vietoves, kuriose jūrų ekosistemos buvo arba galėjo būti neigiamai paveiktos. Tai taip pat yra naudingas pagrindas vertinant faktinio arba galimo poveikio jūrų ekosistemoms mastą. Šis požiūris suformuotas atsižvelgiant į rizikos veiksnius, o kartu juo remiamas tinkamiausių su kriterijais susijusių rodiklių, pagal kuriuos vertinama pažanga, padaryta siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę, pasirinkimas. Tai taip pat padeda kurti specifines priemones, kuriomis galima paremti ekosistemoms palankų žmogaus veiklos valdymo požiūrį, kuriuo reikėtų vadovautis siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę, nes nustatomi poveikio šaltiniai ir įvertinamas poveikis, įskaitant jo kaupiamuosius ir sąveikiuosius padarinius. Tokios priemonės – tai erdvinės apsaugos priemonės ir priemonės, išvardytos Direktyvos 2008/56/EB VI priede, visų pirma pasiskirstymo laiko ir erdvės atžvilgiu kontrolės priemonės, tokios kaip jūrų erdvės planavimas.

| 7. | Jūra pasižymi aplinkos sąlygų įvairove, o žmogaus veikla, kuri šią įvairovę veikia, taip pat labai įvairi. Labai skiriasi ne tik regionai, bet ir jūrų regionai, paregioniai bei pakvadračiai. Todėl ketinant taikyti specifinius su kriterijais susijusius rodiklius reikėtų apsvarstyti, ar ekologijos atžvilgiu jie yra aktualūs vertinant kiekvieną situaciją. |
| --- | --- |

7.

Jūra pasižymi aplinkos sąlygų įvairove, o žmogaus veikla, kuri šią įvairovę veikia, taip pat labai įvairi. Labai skiriasi ne tik regionai, bet ir jūrų regionai, paregioniai bei pakvadračiai. Todėl ketinant taikyti specifinius su kriterijais susijusius rodiklius reikėtų apsvarstyti, ar ekologijos atžvilgiu jie yra aktualūs vertinant kiekvieną situaciją.

| 8. | Valstybės narės turi išanalizuoti kiekvieną priede išvardytą kriterijų ir susijusius rodiklius, kad nustatytų tuos, kurie turėtų būti naudojami gerai aplinkos būklei apibūdinti. Remdamasi pradiniu vertinimu ir manydama, kad vienas ar daugiau kriterijų yra netinkami, valstybė narė turi Komisijai tai pagrįsti atsižvelgdama į pranešimo reikalavimą pagal Direktyvos 2008/56/EB 9 straipsnio 2 dalį, kai tai aktualu siekiant užtikrinti nuoseklumą ir lyginant regionus ir paregionius. Tokiomis aplinkybėmis valstybėms narėms taikomas Direktyvos 2008/56/EB 5 ir 6 straipsniuose nustatytas regioninio bendradarbiavimo įpareigojimas, o ypač reikalavimas užtikrinti, kad skirtingi jūrų strategijų elementai būtų nuoseklūs ir suderinti visame atitinkamame jūrų regione ar paregionyje. |
| --- | --- |

8.

Valstybės narės turi išanalizuoti kiekvieną priede išvardytą kriterijų ir susijusius rodiklius, kad nustatytų tuos, kurie turėtų būti naudojami gerai aplinkos būklei apibūdinti. Remdamasi pradiniu vertinimu ir manydama, kad vienas ar daugiau kriterijų yra netinkami, valstybė narė turi Komisijai tai pagrįsti atsižvelgdama į pranešimo reikalavimą pagal Direktyvos 2008/56/EB 9 straipsnio 2 dalį, kai tai aktualu siekiant užtikrinti nuoseklumą ir lyginant regionus ir paregionius. Tokiomis aplinkybėmis valstybėms narėms taikomas Direktyvos 2008/56/EB 5 ir 6 straipsniuose nustatytas regioninio bendradarbiavimo įpareigojimas, o ypač reikalavimas užtikrinti, kad skirtingi jūrų strategijų elementai būtų nuoseklūs ir suderinti visame atitinkamame jūrų regione ar paregionyje.

| 9. | Svarbu, kad taikant kriterijus būtų atsižvelgiama į pradinio vertinimo, reikalaujamo pagal Direktyvos 2008/56/EB 8 straipsnį ir III priedą, rezultatus ir kad tai nebūtų daroma skyrium. Pradinis vertinimas yra pagrindinė priemonė svarbiausioms jūrų aplinkos savybėms ir ypatybėms, taip pat vyraujantiems poveikio jūrų aplinkai šaltiniams ir pačiam poveikiui nustatyti; jis turi būti reguliariai atnaujinamas ir atitikti stebėsenos programas. Pirmasis vertinimas turi būti baigtas iki Direktyvos 2008/56/EB 5 straipsnio 2 dalyje nurodytos dienos, remiantis orientaciniais tos direktyvos III priede nurodytų elementų sąrašais ir atsižvelgiant į esamus duomenis, jei jų yra. Reikia atsižvelgti į tai, kad šiuo pradiniu laikotarpiu kai kurie kriterijai ir susiję rodikliai laikomi iki galo neparengtais. |
| --- | --- |

9.

Svarbu, kad taikant kriterijus būtų atsižvelgiama į pradinio vertinimo, reikalaujamo pagal Direktyvos 2008/56/EB 8 straipsnį ir III priedą, rezultatus ir kad tai nebūtų daroma skyrium. Pradinis vertinimas yra pagrindinė priemonė svarbiausioms jūrų aplinkos savybėms ir ypatybėms, taip pat vyraujantiems poveikio jūrų aplinkai šaltiniams ir pačiam poveikiui nustatyti; jis turi būti reguliariai atnaujinamas ir atitikti stebėsenos programas. Pirmasis vertinimas turi būti baigtas iki Direktyvos 2008/56/EB 5 straipsnio 2 dalyje nurodytos dienos, remiantis orientaciniais tos direktyvos III priede nurodytų elementų sąrašais ir atsižvelgiant į esamus duomenis, jei jų yra. Reikia atsižvelgti į tai, kad šiuo pradiniu laikotarpiu kai kurie kriterijai ir susiję rodikliai laikomi iki galo neparengtais.

| 10. | Pažanga siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę daroma didesnių nenutrūkstamų jūrų aplinkos pokyčių kontekste. Klimato kaita jau veikia jūrų aplinką, įskaitant ekosistemų procesus ir funkcijas. Kur reikia, rengdamos savo jūrų strategijas valstybės narės turi pateikti visus klimato kaitos poveikio įrodymus. Diegiant ekosistemoms palankiu požiūriu grindžiamą adaptyvųjį valdymą, geros aplinkos būklės apibūdinimą reikia reguliariai atnaujinti. |
| --- | --- |

10.

Pažanga siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę daroma didesnių nenutrūkstamų jūrų aplinkos pokyčių kontekste. Klimato kaita jau veikia jūrų aplinką, įskaitant ekosistemų procesus ir funkcijas. Kur reikia, rengdamos savo jūrų strategijas valstybės narės turi pateikti visus klimato kaitos poveikio įrodymus. Diegiant ekosistemoms palankiu požiūriu grindžiamą adaptyvųjį valdymą, geros aplinkos būklės apibūdinimą reikia reguliariai atnaujinti.

B   DALIS

Geros aplinkos būklės kriterijai pagal Direktyvos 2008/56/EB I priede nurodytus deskriptorius

1 deskriptorius.   Biologinė įvairovė yra išsaugota. Buveinių kokybė ir paplitimas, taip pat rūšių pasiskirstymas ir gausa atitinka vyraujančias fiziografines, geografines ir klimatines sąlygas.

Vertinimą reikia atlikti šiame skirsnyje pateikiamais keliais ekologiniais lygmenimis: ekosistemų, buveinių (įskaitant susijusias bendruomenes biotopų atžvilgiu) ir rūšių, atsižvelgiant į A dalies 2 punktą. Kai kuriems šio deskriptoriaus aspektams įvertinti reikia papildomos mokslinės ir techninės paramos (5). Kadangi deskriptorius apima plačią sritį, didžiausią svarbą, remiantis Direktyvos 2008/56/EB III priedu, reikia teikti biologinės įvairovės savybėms pagal rūšis, buveines ir ekosistemas. Tai padeda nustatyti tas biologinės įvairovės savybes ir tas vietoves, kurioms daromas poveikis ir kyla grėsmė, ir nuspręsti dėl tinkamiausių pasirinktų kriterijų rodiklių, kurie tiktų vertinamoms vietovėms ir savybėms (6). Direktyvos 2008/56/EB 5 ir 6 straipsniuose numatytas regioninio bendradarbiavimo įpareigojimas yra tiesiogiai susijęs su biologinės įvairovės savybių pasirinkimo regionuose, paregioniuose ir pakvadračiuose procesu, įskaitant reikalavimą prireikus nustatyti pamatines sąlygas pagal Direktyvos 2008/56/EB IV priedą. Modeliavimas naudojantis geografinės informacinės sistemos platforma gali būti naudingas grafiškai atvaizduojant biologinės įvairovės savybes ir žmogaus veiklą bei jos poveikį su sąlyga, kad taikant rezultatus visos padarytos klaidos būtų tinkamai įvertinamos ir paaiškinamos. Šis duomenų tipas yra būtinas diegiant ekosistemoms palankų žmogaus veiklos valdymą ir kuriant susijusias erdvines priemones (7).

Rūšių lygmuo

Vertinant kiekvieną regioną, paregionį ar pakvadratį reikia sudaryti aktualių rūšių ir funkcinių grupių imtį, atsižvelgiant į Direktyvos 2008/56/EB III priedo 1 lentelėje pateikiamame orientaciniame sąraše nurodytas skirtingas rūšis ir bendruomenes (pvz., fitoplanktono ir zooplanktono) ir vadovaujantis A dalies 2 punktu. Trys kriterijai, pagal kuriuos turi būti vertinamos visos rūšys, yra rūšies pasiskirstymas, populiacijos dydis ir populiacijos būklė. Dėl pastarojo kriterijaus, pasitaiko atvejų, kai reikia atsižvelgti ir į populiacijų sveikatą, taip pat populiacijos individų tarpusavio santykius (inter) ir skirtingų populiacijų individų santykius (intra). Be to, svarbu atskirai įvertinti porūšius ir populiacijas, iš kurių kai kurių būklei, kaip paaiškėjo atlikus pradinį vertinimą arba gavus naujos informacijos, yra daromas poveikis ir gali grėsti pavojus. Taip pat atliekant rūšių vertinimą reikia visapusiškai atsižvelgti į jų buveinių pasiskirstymą, dydį ir būklę, laikantis direktyvose 92/43/EEB (8) ir 2009/147/EB nustatytų reikalavimų, siekiant įsitikinti, kad buveinė yra pakankamai didelė, kad išlaikytų savo populiaciją, ir atsižvelgiant į bet kokią grėsmę tokioms buveinėms išsekti ar išnykti. Biologinę įvairovę vertinant rūšių lygmeniu, trys kriterijai, pagal kuriuos vertinama pažanga, padaryta siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę, ir su kiekvienu iš jų susiję rodikliai yra tokie:

1.1.   Rūšies pasiskirstymas

| — | Pasiskirstymo aprėptis (1.1.1) |
| --- | --- |

—

Pasiskirstymo aprėptis (1.1.1)

| — | Pasiskirstymo modelis toje aprėptyje (jei taikoma) (1.1.2) |
| --- | --- |

—

Pasiskirstymo modelis toje aprėptyje (jei taikoma) (1.1.2)

| — | Plotas, kuriame nustatyta rūšis (taikoma sėslioms/bentalės rūšims) (1.1.3) |
| --- | --- |

—

Plotas, kuriame nustatyta rūšis (taikoma sėslioms/bentalės rūšims) (1.1.3)

1.2.   Populiacijos dydis

| — | Populiacijos gausa ir (arba) biomasė (priklausomai nuo konkretaus atvejo) (1.2.1) |
| --- | --- |

—

Populiacijos gausa ir (arba) biomasė (priklausomai nuo konkretaus atvejo) (1.2.1)

1.3.   Populiacijos būklė

| — | Populiacijos demografinės savybės (pvz., kūno dydžio arba amžiaus klasės struktūra, lyčių santykis, produktyvumo rodikliai, išgyvenimo/mirtingumo rodikliai) (1.3.1) |
| --- | --- |

—

Populiacijos demografinės savybės (pvz., kūno dydžio arba amžiaus klasės struktūra, lyčių santykis, produktyvumo rodikliai, išgyvenimo/mirtingumo rodikliai) (1.3.1)

| — | Populiacijos genetinė struktūra (jei taikoma) (1.3.2) |
| --- | --- |

—

Populiacijos genetinė struktūra (jei taikoma) (1.3.2)

Buveinių lygmuo

Taikant Direktyvą 2008/56/EB buveinės sąvoka siejama ir su abiotinėmis ypatybėmis, ir su susijusia biologine bendruomene, o abu elementus kartu sieja biotopo sąvoka. Vertinant kiekvieną regioną, paregionį ar pakvadratį reikia sudaryti aktualių buveinių imtį, remiantis III priedo 1 lentelėje pateikiamame orientaciniame sąraše nurodytomis skirtingomis buveinėmis ir atsižvelgiant į A dalies 2 punkte minimus teisės aktus. Tokie teisės aktai taip pat taikomi tam tikroms buveinių grupėms (t. y. prireikus vertinama tokioms grupėms priklausančių buveinių sudėtis, dydis ir santykinės proporcijos) ir funkcinėms buveinėms (pvz., neršimo, augimo ir mitybos zonoms, taip pat migracijos maršrutams). Atliekant buveinių lygmens vertinimą ir siekiant nuosekliai suklasifikuoti jūrų buveines, itin svarbu turėti papildomų priemonių ir atlikti tinkamą grafinį atvaizdavimą, taip pat reikia atsižvelgti į atstumo nuo kranto ir gylio gradiento variacijas (pvz., kranto, šelfo ir gelmės). Trys kriterijai, pagal kuriuos turi būti vertinamos buveinės, yra buveinių pasiskirstymas, dydis ir būklė (dėl pastarojo kriterijaus, ypač svarbu įvertinti tipinių rūšių ir bendruomenių būklę); kartu pateikiami su kiekvienu iš jų susiję rodikliai. Atliekant buveinės būklės vertinimą reikia visapusiškai atsižvelgti į susijusių bendruomenių ir rūšių būklę, laikantis direktyvose 92/43/EEB (9) ir 2009/147/EB nustatytų reikalavimų, o prireikus įvertinti ir jų funkcinius bruožus.

1.4.   Buveinės pasiskirstymas

| — | Pasiskirstymo aprėptis (1.4.1) |
| --- | --- |

—

Pasiskirstymo aprėptis (1.4.1)

| — | Pasiskirstymo modelis (1.4.2) |
| --- | --- |

—

Pasiskirstymo modelis (1.4.2)

1.5.   Buveinės dydis

| — | Buveinės plotas (1.5.1) |
| --- | --- |

—

Buveinės plotas (1.5.1)

| — | Buveinės apimtis (jei taikoma) (1.5.2) |
| --- | --- |

—

Buveinės apimtis (jei taikoma) (1.5.2)

1.6.   Buveinės būklė

| — | Tipinių rūšių ir bendruomenių būklė (1.6.1) |
| --- | --- |

—

Tipinių rūšių ir bendruomenių būklė (1.6.1)

| — | Santykinė gausa ir (arba) biomasė (priklausomai nuo konkretaus atvejo) (1.6.2) |
| --- | --- |

—

Santykinė gausa ir (arba) biomasė (priklausomai nuo konkretaus atvejo) (1.6.2)

| — | Fizinės, hidrologinės ir cheminės sąlygos (1.6.3) |
| --- | --- |

—

Fizinės, hidrologinės ir cheminės sąlygos (1.6.3)

Ekosistemų lygmuo

1.7.   Ekosistemos struktūra

| — | Ekosistemos komponentų (buveinių ir rūšių) sudėtis ir santykinės proporcijos (1.7.1) |
| --- | --- |

—

Ekosistemos komponentų (buveinių ir rūšių) sudėtis ir santykinės proporcijos (1.7.1)

Be to, kai siekiant bendrai apibūdinti gerą aplinkos būklę vertinami ekosistemų procesai ir funkcijos, ypač svarbu atsižvelgti į ekosistemos struktūrinių komponentų sąveiką, vadovaujantis, be kita ko, Direktyvos 2008/56/EB 1 straipsniu, 3 straipsnio 5 dalimi ir 9 straipsnio 1 dalimi. Vertinant ekosistemų procesus ir funkcijas svarbūs ir kiti funkciniai aspektai, kurie apibūdinami pagal kitus geros aplinkos būklės deskriptorius (pavyzdžiui, 4 ir 6 deskriptorius), taip pat sąveikos ir gebėjimo atsikurti veiksniai.

2 deskriptorius.   Žmogaus veiklos introdukuotų nevietinių rūšių paplitimas nekelia grėsmės neigiamai pakeisti ekosistemą.

Būtina nustatyti ir įvertinti žmogaus veiklos introdukuotų nevietinių rūšių plitimo trajektorijas ir vektorius, nes tik taip galima užtikrinti, kad tokios žmogaus veiklos introdukuotos rūšys neišplistų tiek, kad galėtų neigiamai paveikti ekosistemas, ir sušvelninti bet kokį jų poveikį. Atliekant pradinį vertinimą reikia atsižvelgti į tai, kad kai kurios žmogaus veiklos introdukuotos rūšys jau yra reguliuojamos Sąjungos lygmeniu (10), siekiant įvertinti ir kuo labiau sumažinti galimą jų poveikį vandens ekosistemoms, ir kad kai kurios nevietinės rūšys jau ilgą laiką yra įprastai naudojamos akvakultūroje, o pagal galiojančius reglamentus (11) joms jau taikoma specialių leidimų išdavimo tvarka. Tačiau informacijos apie nevietinių rūšių poveikį aplinkai vis dar yra nedaug. Kad būtų galima nustatyti potencialiai naudingus, visų pirma invazinių nevietinių rūšių keliamo pavojaus, rodiklius (12) (tokius kaip biologinės taršos indeksai), reikia papildomai tobulinti mokslines ir technines priemones, o tai tebėra pagrindinis uždavinys siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę. Didžiausia svarba vertinimo ir stebėsenos (13) atžvilgiu teikiama būklės apibūdinimui, kurį atlikti būtina, siekiant nustatyti pavojaus mastą, tačiau kuris savaime dar nerodo, ar pagal šį deskriptorių gera aplinkos būklė yra užtikrinama.

2.1.   Nevietinių, visų pirma invazinių, rūšių gausos ir būklės apibūdinimas

| — | Nevietinių rūšių, visų pirma invazinių nevietinių rūšių, gausos kitimo, laikino paplitimo ir erdvinio išsidėstymo natūralioje aplinkoje tendencijos, ypač rizikos zonose, atsižvelgiant į pagrindinius tokių rūšių plitimo vektorius ir trajektorijas (2.1.1) |
| --- | --- |

—

Nevietinių rūšių, visų pirma invazinių nevietinių rūšių, gausos kitimo, laikino paplitimo ir erdvinio išsidėstymo natūralioje aplinkoje tendencijos, ypač rizikos zonose, atsižvelgiant į pagrindinius tokių rūšių plitimo vektorius ir trajektorijas (2.1.1)

2.2.   Invazinių nevietinių rūšių poveikis aplinkai

| — | Invazinių nevietinių ir vietinių rūšių santykis kai kuriose išsamiai ištirtose taksonominėse grupėse (pavyzdžiui, žuvų, makrodumblių, moliuskų), kuris gali lemti rūšinės sudėties pakitimus (o vėliau, pavyzdžiui, ir vietinių rūšių išstūmimą) (2.2.1) |
| --- | --- |

—

Invazinių nevietinių ir vietinių rūšių santykis kai kuriose išsamiai ištirtose taksonominėse grupėse (pavyzdžiui, žuvų, makrodumblių, moliuskų), kuris gali lemti rūšinės sudėties pakitimus (o vėliau, pavyzdžiui, ir vietinių rūšių išstūmimą) (2.2.1)

| — | Nevietinių invazinių rūšių poveikis rūšių, buveinių ir ekosistemų lygmeniu (jei įmanoma nustatyti) (2.2.2) |
| --- | --- |

—

Nevietinių invazinių rūšių poveikis rūšių, buveinių ir ekosistemų lygmeniu (jei įmanoma nustatyti) (2.2.2)

3 deskriptorius.   Visų komerciniais tikslais naudojamų žuvų ir vėžiagyvių populiacijos neperžengia saugių biologinių ribų, o jų pasiskirstymas pagal amžių ir dydį rodo, kad išteklių būklė gera.

Šis skirsnis taikomas visoms išteklių grupėms, kurios patenka į Reglamento (EB) Nr. 199/2008 (atsižvelgiant į Direktyvos 2008/56/EB geografinę aprėptį) ir panašių bendrosios žuvininkystės politikos reikalavimų taikymo sritį. Jo taikymas šioms ir kitoms išteklių grupėms priklauso nuo prieinamų duomenų (atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 199/2008 nuostatas dėl duomenų rinkimo), pagal kuriuos bus pasirenkami tinkamiausi naudotini rodikliai. Trys šio deskriptoriaus kriterijai, pagal kuriuos vertinama pažanga, padaryta siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę, ir su kiekvienu iš jų susiję rodikliai yra tokie:

3.1.   Žvejybos veiklos poveikio mastas

| | Pagrindinis rodiklis. Pagrindinis žvejybos veiklos poveikio masto rodiklis yra toks:






  — | Mirtingumo dėl žvejybos koeficientas (F) (3.1.1) |
| --- | --- | --- |

Pagrindinis rodiklis. Pagrindinis žvejybos veiklos poveikio masto rodiklis yra toks:

—

Mirtingumo dėl žvejybos koeficientas (F) (3.1.1)

Siekiant geros aplinkos būklės arba norint ją tokią išlaikyti, F vertės turi arba prilygti FMSY vertei (mirtingumo dėl žvejybos lygis, kuris palaipsniui užtikrina didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį, angl. MSY), arba būti už FMSY vertę mažesnės. Tai reiškia, kad mišrios žuvininkystės srityje ir tais atvejais, kai svarbi ekosistemų sąveika, ilgalaikiai valdymo planai gali sudaryti sąlygas kai kuriuos išteklius naudoti nesiekiant FMSY lygių, kad nebūtų apribota galimybė naudoti kitų rūšių išteklius sulig FMSY lygiu (14).

F vertė apskaičiuojama pagal atitinkamus analitinius vertinimus, pagrįstus sužvejoto kiekio (kuris yra visas iš išteklių grupės pašalintas kiekis, įskaitant išmestą į jūrą ir neregistruotą kiekį) analize atsižvelgiant į individų amžių arba ilgį, taip pat papildoma informacija. Jei informacijos apie išteklių populiacijos dinamiką nepakanka, kad būtų galima modeliuoti situaciją, gali būti naudojamas su „sužvejojamo kiekio pagal naujus individus“ kreive (angl. yield-per-recruit curve) (Y/R) siejamų F verčių mokslinis vertinimas kartu su kita informacija apie žvejybos poveikį laiko atžvilgiu arba apie panašių išteklių populiacijos dinamiką.

| | Antriniai rodikliai (jei analitinių vertinimų, pagal kuriuos nustatomos F vertės, nėra):






  — | Sužvejoto kiekio ir biomasės indekso santykis (toliau – sužvejoto kiekio ir biomasės santykis) (3.1.2) |
| --- | --- | --- |

Antriniai rodikliai (jei analitinių vertinimų, pagal kuriuos nustatomos F vertės, nėra):

—

Sužvejoto kiekio ir biomasės indekso santykis (toliau – sužvejoto kiekio ir biomasės santykis) (3.1.2)

FMSY atspindinčio rodiklio vertę reikia nustatyti pagal mokslinį vertinimą, kai atliekama nustatytų rodiklio istorinių tendencijų analizė, ir pagal kitą informaciją apie žvejybos poveikį laiko atžvilgiu. Jei atlikta išteklių našumu pagrįstų vertinimų, sužvejoto kiekio ir biomasės santykis, pagal kurį nustatomas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis, gali būti naudojamas kaip teikiamoji nuoroda.

Be sužvejoto kiekio ir biomasės santykio rodiklio, antrinius rodiklius galima nustatyti remiantis bet kokiu kitu tinkamu ir pakankamai patikimu mirtingumo dėl žvejybos koeficiento pakaitiniu kintamuoju.

3.2.   Išteklių reprodukcinis pajėgumas

| | Pagrindinis rodiklis. Pagrindinis išteklių reprodukcinio pajėgumo rodiklis yra toks:






  — | Neršiančių išteklių biomasė (SBB) (3.2.1) |
| --- | --- | --- |

Pagrindinis rodiklis. Pagrindinis išteklių reprodukcinio pajėgumo rodiklis yra toks:

—

Neršiančių išteklių biomasė (SBB) (3.2.1)

Šis rodiklis apskaičiuojamas pagal atitinkamus analitinius vertinimus, pagrįstus sužvejoto kiekio analize atsižvelgiant į individų amžių arba ilgį, taip pat papildoma informacija.

Jei pagal analitinį vertinimą galima apskaičiuoti SSB, visą reprodukcinį pajėgumą atspindinti pamatinė vertė yra SSBMSY, t. y. neršiančių išteklių biomasė, kuri pasiektų didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį, kai mirtingumo dėl žvejybos koeficientas lygus FMSY. Laikoma, kad bet kuri nustatyta SSB vertė, kuri yra lygi SSBMSY vertei arba jos nesiekia, tenkina šį kriterijų.

Siekiant įvertinti tai, kad dėl galimos išteklių grupių sąveikos didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį atitinkančio SSB gali nepavykti pasiekti visoms išteklių grupėms vienu metu, reikia papildomų tyrimų.

Jei modeliuojant neįmanoma patikimai apskaičiuoti SSBMSY vertės, tai vertinant šį kriterijų kaip kintamasis turi būti naudojama SSBpa vertė, kuri yra mažiausia SSB vertė, lemianti didelę tikimybę, kad išteklių grupė gali pasipildyti dominuojančiomis išnaudojimo sąlygomis.

| | Antriniai rodikliai (jei analitinių vertinimų, pagal kuriuos nustatomos SSB vertės, nėra):






  — | Biomasės indeksai (3.2.2) |
| --- | --- | --- |

Antriniai rodikliai (jei analitinių vertinimų, pagal kuriuos nustatomos SSB vertės, nėra):

—

Biomasės indeksai (3.2.2)

Šis rodiklis gali būti naudojamas, jei įmanoma gauti tokius lytiškai subrendusios populiacijos dalies indeksus. Tokiais atvejais tokie indeksai turi būti naudojami tada, kai mokslinio vertinimo duomenimis galima patvirtinti (atlikus rodiklio istorinių tendencijų analizę ir remiantis kita informacija apie žvejybos poveikį laiko atžvilgiu), kad yra didelė tikimybė, kad išteklių grupė galės pasipildyti dominuojančiomis išnaudojimo sąlygomis.

3.3.   Populiacijos pasiskirstymas pagal amžių ir dydį

| | Pagrindiniai rodikliai. Sveikos išteklių grupės pasižymi didele ilgaamžių didelių individų proporcija. Santykine didelių žuvų gausa grindžiami rodikliai yra tokie:






  — | Didesnių už vidutinę pirmos lytinės brandos normą žuvų proporcija (3.3.1) |
| --- | --- | --- |

Pagrindiniai rodikliai. Sveikos išteklių grupės pasižymi didele ilgaamžių didelių individų proporcija. Santykine didelių žuvų gausa grindžiami rodikliai yra tokie:

—

Didesnių už vidutinę pirmos lytinės brandos normą žuvų proporcija (3.3.1)

| — | Vidutinis didžiausias visų rūšių, minimų mokslinių tyrimų laivų įrašuose, žuvų ilgis (3.3.2) |
| --- | --- |

—

Vidutinis didžiausias visų rūšių, minimų mokslinių tyrimų laivų įrašuose, žuvų ilgis (3.3.2)

| — | 95-asis žuvų ilgio pasiskirstymo procentilis remiantis mokslinių tyrimų laivų įrašais (3.3.3) |
| --- | --- |

—

95-asis žuvų ilgio pasiskirstymo procentilis remiantis mokslinių tyrimų laivų įrašais (3.3.3)

| | Antrinis rodiklis:







  — | Dydis pirmos lytinės brandos metu, kuris gali atspindėti nepageidaujamo genetinio poveikio dėl išteklių naudojimo mastą (3.3.4) |
| --- | --- | --- |

Antrinis rodiklis:

—

Dydis pirmos lytinės brandos metu, kuris gali atspindėti nepageidaujamo genetinio poveikio dėl išteklių naudojimo mastą (3.3.4)

Vertinant dvi rodiklių grupes (didelių rūšių proporciją ir dydį pirmos lytinės brandos metu), reikia remtis ekspertų vertinimu tam, kad būtų galima nustatyti, ar didelė tikimybė, kad nebus pakenkta vidinei genetinei išteklių grupės įvairovei. Ekspertų vertinimas turi būti atliekamas tada, kai bus baigta su rodikliu susijusių laiko eilučių analizė, kartu su bet kokia kita informacija apie rūšių biologiją.

4 deskriptorius.   Visų jūrų maisto grandinių tinklų elementų, kiek apie juos žinoma, gausos ir įvairovės lygiai yra normalūs ir gali užtikrinti ilgalaikę rūšių gausą ir visiškai išsaugoti jų reprodukcinį pajėgumą.

Šis deskriptorius susijęs su svarbiais funkciniais aspektais, tokiais kaip energijos srautai ir maisto grandinių tinklų struktūra (dydis ir gausa). Šiame etape tolesnei kriterijų ir potencialiai naudingų rodiklių plėtotei reikia papildomos mokslinės ir techninės paramos, kad būtų galima įvertinti santykius maisto grandinių tinkle (15).

4.1.   Pagrindinių rūšių arba trofinių grupių produktyvumas (produkcija iš vieneto biomasės)

Siekiant išsiaiškinti energijos srautus maisto grandinių tinkluose, reikia toliau plėtoti reikiamus rodiklius, kad būtų galima įvertinti, kaip veikia pagrindiniai plėšrūno-aukos procesai, ir taip atspindėti ilgalaikį komponentų gyvybingumą maisto grandinių tinklo dalyje, kurioje jie gyvena, remiantis kai kuriuose paregioniuose atrenkant reikiamas rūšis (pvz., žinduolius, jūrų paukščius) įgyta patirtimi.

| — | Pagrindinių plėšrūnų rūšių duomenys pagal jų produkcijos iš biomasės vieneto lygį (produktyvumas) (4.1.1) |
| --- | --- |

—

Pagrindinių plėšrūnų rūšių duomenys pagal jų produkcijos iš biomasės vieneto lygį (produktyvumas) (4.1.1)

4.2.   Pasirinktų rūšių proporcija maisto grandinių tinklų viršuje

Siekiant išsiaiškinti maisto grandinių tinklų struktūrą, komponentų dydį ir gausą, reikia įvertinti pasirinktų rūšių proporciją maisto grandinių tinklų viršuje. Reikia toliau plėtoti rodiklius, remiantis kai kuriuose paregioniuose įgyta patirtimi. Didelių žuvų duomenų sukaupta atliekant žuvų stebėsenos tyrimus.

| — | Didelės žuvys (pagal svorį) (4.2.1) |
| --- | --- |

—

Didelės žuvys (pagal svorį) (4.2.1)

4.3.   Pagrindinių trofinių grupių ir (arba) rūšių gausa ir (arba) pasiskirstymas

| — | Funkciškai svarbių pasirinktų grupių ir (arba) rūšių gausos kitimo tendencijos (4.3.1) |
| --- | --- |

—

Funkciškai svarbių pasirinktų grupių ir (arba) rūšių gausos kitimo tendencijos (4.3.1)

Būtina nustatyti populiacijos būklės pakitimus, kurie gali veikti maisto grandinių tinklo struktūrą. Reikia toliau plėtoti išsamius rodiklius, atsižvelgiant į jų reikšmę maisto grandinių tinklams ir remiantis tinkamomis regiono, paregionio ar pakvadračio grupėmis ir (arba) rūšimis, įskaitant (jei taikoma):

| — | spartaus ciklo grupes (pvz., fitoplanktonas, zooplanktonas, medūzos, dvigeldžiai moliuskai, trumpaamžės pelaginės žuvys), kurios sparčiai reaguotų į ekosistemos pokytį ir yra naudingos tuo, kad pagal jas galima anksti spręsti apie gresiantį pavojų, |
| --- | --- |

—

spartaus ciklo grupes (pvz., fitoplanktonas, zooplanktonas, medūzos, dvigeldžiai moliuskai, trumpaamžės pelaginės žuvys), kurios sparčiai reaguotų į ekosistemos pokytį ir yra naudingos tuo, kad pagal jas galima anksti spręsti apie gresiantį pavojų,

| — | grupes ir (arba) rūšis, naudojamas žmogaus veikloje arba netiesiogiai jos veikiamas (tai visų pirma priegauda ir išmetami į jūrą individai), |
| --- | --- |

—

grupes ir (arba) rūšis, naudojamas žmogaus veikloje arba netiesiogiai jos veikiamas (tai visų pirma priegauda ir išmetami į jūrą individai),

| — | buveinę charakterizuojančias grupes ir (arba) rūšis, |
| --- | --- |

—

buveinę charakterizuojančias grupes ir (arba) rūšis,

| — | maisto grandinių tinklo viršuje esančias grupes ir (arba) rūšis, |
| --- | --- |

—

maisto grandinių tinklo viršuje esančias grupes ir (arba) rūšis,

| — | anadrominių ir katadrominių toli migruojančių žuvų rūšis, |
| --- | --- |

—

anadrominių ir katadrominių toli migruojančių žuvų rūšis,

| — | grupes ir (arba) rūšis, kurios yra glaudžiai susijusios su konkrečiomis kito trofinio lygmens grupėmis ir (arba) rūšimis. |
| --- | --- |

—

grupes ir (arba) rūšis, kurios yra glaudžiai susijusios su konkrečiomis kito trofinio lygmens grupėmis ir (arba) rūšimis.

5 deskriptorius.   Žmogaus sukelta eutrofizacija yra sumažinta, ypač jos neigiamas poveikis, pvz., biologinės įvairovės praradimas, ekosistemos nykimas, žalingas dumblių žydėjimas ir deguonies trūkumas dugno vandenyse.

Jūrų vandenų eutrofizacijos vertinimas turi būti atliekamas atsižvelgiant į priekrantės ir tarpinių vandenų vertinimą pagal Direktyvą 2000/60/EB (V priedo 1.2.3 ir 1.2.4 punktai) ir susijusį rekomendacinį dokumentą (16) taip, kad duomenis būtų galima palyginti, taip pat atsižvelgiant į įgyvendinant regionines jūrų konvencijas sukauptą informaciją bei žinias ir suformuotus požiūrius. Remiantis atrankos procedūra, kuri yra pradinio vertinimo dalis, siekiant eutrofizaciją įvertinti tinkamai, galima atsižvelgti į rizikos veiksnius (17). Vertinant reikia sieti informaciją apie maisto medžiagų lygius su informacija apie įvairiopą pirminių ir antrinių padarinių, kurie ekologijos atžvilgiu yra aktualūs (18), poveikį, atsižvelgiant į atitinkamus laikotarpius. Kadangi maisto medžiagų koncentracija tiesiogiai priklauso nuo jų patekimo į vandens baseiną iš upių, ypač svarbu naudojantis sukurtomis bendradarbiavimo struktūromis, kaip nustatyta Direktyvos 2008/56/EB 6 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje, bendradarbiauti su priėjimo prie jūros neturinčiomis valstybėmis narėmis.

5.1.   Maisto medžiagų lygiai

| — | Maisto medžiagų koncentracija vandens storymėje (5.1.1) |
| --- | --- |

—

Maisto medžiagų koncentracija vandens storymėje (5.1.1)

| — | Maisto medžiagų (silicio dioksido, azoto ir fosforo) santykis (jei taikoma) (5.1.2) |
| --- | --- |

—

Maisto medžiagų (silicio dioksido, azoto ir fosforo) santykis (jei taikoma) (5.1.2)

5.2.   Tiesioginis maisto medžiagų gausėjimo poveikis

| — | Chlorofilo koncentracija vandens storymėje (5.2.1) |
| --- | --- |

—

Chlorofilo koncentracija vandens storymėje (5.2.1)

| — | Vandens skaidrumas, susijęs su padidėjusiu skendinčiųjų dumblių kiekiu (jei taikoma) (5.2.2) |
| --- | --- |

—

Vandens skaidrumas, susijęs su padidėjusiu skendinčiųjų dumblių kiekiu (jei taikoma) (5.2.2)

| — | Oportunistinių makrodumblių gausa (5.2.3) |
| --- | --- |

—

Oportunistinių makrodumblių gausa (5.2.3)

| — | Žmogaus veiklos lemiami rūšių pakitimai floristinėje sudėtyje, pavyzdžiui, diatominių ir žiuželinių dumblių santykis, bentalės ir pelaginių rūšių kaita, tai pat nevietinių rūšių arba toksiškų dumblių (pvz., melsvabakterių) žydėjimas (5.2.4) |
| --- | --- |

—

Žmogaus veiklos lemiami rūšių pakitimai floristinėje sudėtyje, pavyzdžiui, diatominių ir žiuželinių dumblių santykis, bentalės ir pelaginių rūšių kaita, tai pat nevietinių rūšių arba toksiškų dumblių (pvz., melsvabakterių) žydėjimas (5.2.4)

5.3.   Netiesioginis maisto medžiagų gausėjimo poveikis

| — | Daugiamečių jūrinių dumblių ir jūrų žolės (pavyzdžiui, rudadumblių (angl. fucoid), andrų (angl. eelgrass)ir jūrų žolės Posidonia oceanica (angl. Neptune grass)) gausa, kurią neigiamai paveikė vandens skaidrumo lygio blogėjimas (5.3.1) |
| --- | --- |

—

Daugiamečių jūrinių dumblių ir jūrų žolės (pavyzdžiui, rudadumblių (angl. fucoid), andrų (angl. eelgrass)ir jūrų žolės Posidonia oceanica (angl. Neptune grass)) gausa, kurią neigiamai paveikė vandens skaidrumo lygio blogėjimas (5.3.1)

| — | Deguonies tirpimas, t. y. pokyčiai dėl padidėjusios organinės medžiagos dekompozicijos ir atitinkamo ploto dydžio (5.3.2) |
| --- | --- |

—

Deguonies tirpimas, t. y. pokyčiai dėl padidėjusios organinės medžiagos dekompozicijos ir atitinkamo ploto dydžio (5.3.2)

6 deskriptorius.   Jūros dugno vientisumas yra tokio lygio, kad užtikrinamas ekosistemų struktūros ir funkcijų išsaugojimas, o svarbiausia, kad nėra neigiamo poveikio bentalės ekosistemoms.

Atsižvelgiant į ekosistemų gebėjimą atsikurti siekiama, kad žmogaus veikla jūros dugne netrukdytų išsaugoti natūralios ekosistemų komponentų įvairovės, produktyvumo ir dinaminių ekologinių procesų. Įvertinti šį deskriptorių gali būti itin sunku, nes informacijos apie kai kurių bentalės ekosistemų savybes ir apie kai kurių žmogaus veiklos rūšių poveikį yra nedaug. Vertinimą ir stebėseną reikia atlikti po to, kai bus atlikta pradinė biologinės įvairovės savybėms daromo poveikio ir keliamos grėsmės, taip pat žmogaus veiklos poveikio analizė, o atlikto mažo masto vertinimo rezultatai bus panaudoti rengiant didesnio masto vertinimą, apimant (jei taikoma) pakvadratį, paregionį ar regioną (19).

6.1.   Fizinė žala atsižvelgiant į substrato ypatybes

Didžiausia su valdymu siejama problema yra įvairių žmogaus veiklos rūšių poveikio jūros dugno substratams, kurie yra bentalės buveinių pagrindas, mastas. Yra įvairių substrato rūšių, o biogeninių medžiagų turintys substratai, kuriems fizinis trikdymas daro didžiausią žalą, atlieka daugybę funkcijų, reikalingų bentalės buveinėms ir bendruomenėms.

| — | Atitinkamo biogeninio substrato rūšis, gausa, biomasė ir arealo dydis (6.1.1) |
| --- | --- |

—

Atitinkamo biogeninio substrato rūšis, gausa, biomasė ir arealo dydis (6.1.1)

| — | Žmogaus veiklos gerokai paveikto jūros dugno plotas pagal skirtingas substrato rūšis (6.1.2) |
| --- | --- |

—

Žmogaus veiklos gerokai paveikto jūros dugno plotas pagal skirtingas substrato rūšis (6.1.2)

6.2.   Bentalės bendruomenės būklė

Bentalės bendruomenės ypatybės, tokios kaip rūšinė sudėtis, sudėtis pagal dydį ir funkciniai požymiai, yra svarbus rodiklis, pagal kurį galima spręsti apie ekosistemos potencialą gerai funkcionuoti. Apie bendruomenių struktūrą ir dinamiką sužinoma nagrinėjant (priklausomai nuo konkretaus atvejo) rūšių įvairovę, produktyvumą (gausą ar biomasę), tvarių ar pažeidžiamų taksonų ir taksonomiškai susijusių bendruomenės rūšių dominavimą, taip pat bendruomenės sudėtį pagal dydį, kuris vertinamas pagal mažų ir didelių individų santykį.

| — | Itin pažeidžiamų ir (arba) tvarių rūšių buvimas (6.2.1) |
| --- | --- |

—

Itin pažeidžiamų ir (arba) tvarių rūšių buvimas (6.2.1)

| — | Multimetriniai indeksai, pagal kuriuos vertinama bentalės bendruomenės būklė ir funkcionalumas, pavyzdžiui, rūšių įvairovė ir turtingumas, oportunistinių ir pažeidžiamų rūšių santykis (6.2.2) |
| --- | --- |

—

Multimetriniai indeksai, pagal kuriuos vertinama bentalės bendruomenės būklė ir funkcionalumas, pavyzdžiui, rūšių įvairovė ir turtingumas, oportunistinių ir pažeidžiamų rūšių santykis (6.2.2)

| — | Konkretų ilgį ir (arba) dydį viršijančios biomasės proporcija arba tokių individų skaičius makrobentalėje (6.2.3) |
| --- | --- |

—

Konkretų ilgį ir (arba) dydį viršijančios biomasės proporcija arba tokių individų skaičius makrobentalėje (6.2.3)

| — | Bentalės bendruomenės individų dydžio spektro ypatybes apibūdinantys parametrai (forma, pakilimo santykis ir tiesės padėtis (angl. shape, slope and intercept) (6.2.4) |
| --- | --- |

—

Bentalės bendruomenės individų dydžio spektro ypatybes apibūdinantys parametrai (forma, pakilimo santykis ir tiesės padėtis (angl. shape, slope and intercept) (6.2.4)

7 deskriptorius.   Negrįžtamas hidrografinių sąlygų pakitimas neturi neigiamo poveikio jūros ekosistemoms.

Dėl žmogaus veiklos įvykę negrįžtami hidrografinių sąlygų pakitimai yra, pavyzdžiui, potvynio (ir atoslūgio) režimo pokyčiai, nuosėdų ir gėlo vandens pernešimas, srovių ar bangų veikimas; dėl to pakinta fizinės ir cheminės savybės, nurodytos Direktyvos 2008/56/EB III priedo 1 lentelėje. Tokie pokyčiai gali būti itin aktualūs tada, kai jie gali paveikti jūrų ekosistemas didesniu mastu, o pagal jų vertinimą galima iš anksto sužinoti apie galimą poveikį ekosistemoms. Dėl priekrantės vandenų, Direktyvoje 2000/60/EB nustatyti hidromorfologiniai tikslai, kurių reikia siekti naudojant priemones, numatytas upių baseinų valdymo planuose. Siekiant įvertinti konkrečios veiklos poveikį, reikia išsiaiškinti kiekvieną atvejį atskirai. Tokios priemonės kaip poveikio aplinkai vertinimas, strateginis poveikio aplinkai vertinimas ir jūrų erdvės planavimas gali padėti nustatyti ir įvertinti tokios veiklos poveikio mastą ir įvairius aspektus. Tačiau svarbu užtikrinti, kad visos tokios priemonės leistų atsižvelgti į atitinkamus elementus, būtinus vertinant galimą poveikį jūrų aplinkai, įskaitant tarpvalstybinį lygmenį.

7.1.   Negrįžtamų pakitimų erdvinis apibūdinimas

| — | Ploto, kuriame nustatyta negrįžtamų pakitimų, dydis (7.1.1) |
| --- | --- |

—

Ploto, kuriame nustatyta negrįžtamų pakitimų, dydis (7.1.1)

7.2.   Negrįžtamų hidrografinių pokyčių poveikis

| — | Buveinių, kuriose nustatyta negrįžtamų pakitimų, dydis erdviniu požiūriu (7.2.1) |
| --- | --- |

—

Buveinių, kuriose nustatyta negrįžtamų pakitimų, dydis erdviniu požiūriu (7.2.1)

| — | Pakitusių hidrografinių sąlygų nulemti pokyčiai buveinėse, visų pirma susiję su buveinių funkcijomis (pvz., neršimo, augimo ir mitybos zonos, taip pat žuvų, paukščių ir žinduolių migracijos maršrutai) (7.2.2) |
| --- | --- |

—

Pakitusių hidrografinių sąlygų nulemti pokyčiai buveinėse, visų pirma susiję su buveinių funkcijomis (pvz., neršimo, augimo ir mitybos zonos, taip pat žuvų, paukščių ir žinduolių migracijos maršrutai) (7.2.2)

8 deskriptorius.   Teršalų koncentracijos lygis yra toks, kad taršos poveikio pavojaus nėra.

Teršalų koncentracija jūrų aplinkoje ir jų poveikis turi būti vertinami atsižvelgiant į ekosistemai daromą poveikį ir keliamą grėsmę (20). Siekiant užtikrinti tinkamą dviejų teisės sistemų įgyvendinimo koordinavimą, reikia atsižvelgti į atitinkamas Direktyvos 2000/60/EB nuostatas, susijusias su teritoriniais ir (arba) priekrantės vandenimis, ir remtis įgyvendinant regionines jūrų konvencijas sukaupta informacija bei žiniomis ir suformuotais požiūriais. Valstybės narės turi įvertinti medžiagas arba medžiagų grupes, svarbias vertinant jūrų aplinką, kurios:

| i) | vandenyje, nuosėdose ar biotoje viršija atitinkamus aplinkos kokybės standartus, nustatytus pagal Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 35 dalį ir V priedą, su jūros regionu arba paregioniu besiribojančiuose priekrantės arba teritoriniuose vandenyse; ir (arba) |
| --- | --- |

i)

vandenyje, nuosėdose ar biotoje viršija atitinkamus aplinkos kokybės standartus, nustatytus pagal Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 35 dalį ir V priedą, su jūros regionu arba paregioniu besiribojančiuose priekrantės arba teritoriniuose vandenyse; ir (arba)

| ii) | yra išvardytos kaip prioritetinės medžiagos Direktyvos 2000/60/EB X priede, o dabar reglamentuojamos Direktyva 2008/105/EB, ir kurios yra išleidžiamos į atitinkamą jūros regioną, paregionį ar pakvadratį; ir (arba) |
| --- | --- |

ii)

yra išvardytos kaip prioritetinės medžiagos Direktyvos 2000/60/EB X priede, o dabar reglamentuojamos Direktyva 2008/105/EB, ir kurios yra išleidžiamos į atitinkamą jūros regioną, paregionį ar pakvadratį; ir (arba)

| iii) | yra teršalai, o jų bendras išleistas kiekis (įskaitant nuostolius, nuotėkius ar išmetimą) gali sukelti didelę grėsmę jūrų aplinkai dėl atitinkamame jūros regione paregionyje ar pakvadratyje buvusios arba esamos taršos, įskaitant ir avarijų sukeliamus didelės taršos atvejus, kai, pavyzdžiui, užteršiama pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis. |
| --- | --- |

iii)

yra teršalai, o jų bendras išleistas kiekis (įskaitant nuostolius, nuotėkius ar išmetimą) gali sukelti didelę grėsmę jūrų aplinkai dėl atitinkamame jūros regione paregionyje ar pakvadratyje buvusios arba esamos taršos, įskaitant ir avarijų sukeliamus didelės taršos atvejus, kai, pavyzdžiui, užteršiama pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis.

Kaip siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę seksis daryti pažangą, priklausys nuo to, ar tarša bus laipsniškai mažinama, t. y. ar teršalų kiekį jūrų aplinkoje ir jų biologinį poveikį pavyks išlaikyti neperžengiant leidžiamų ribų ir taip užtikrinti, kad jūrų aplinkai nebūtų daromas didelis poveikis ar keliamas didelis pavojus.

8.1.   Teršalų koncentracija

| — | Pirmiau minėtų teršalų koncentracija, pateikiama atitinkamoje matricoje (pvz., biotos, nuosėdų ir vandens) taip, kad duomenis būtų galima palyginti su vertinimų pagal Direktyvą 2000/60/EB duomenimis (8.1.1) |
| --- | --- |

—

Pirmiau minėtų teršalų koncentracija, pateikiama atitinkamoje matricoje (pvz., biotos, nuosėdų ir vandens) taip, kad duomenis būtų galima palyginti su vertinimų pagal Direktyvą 2000/60/EB duomenimis (8.1.1)

8.2.   Teršalų poveikis

| — | Teršalų poveikio atitinkamiems ekosistemų komponentams lygiai, atsižvelgiant į pasirinktus biologinius procesus ir taksonomines grupes, kai nustatomas priežasčių ir pasekmių ryšys ir jį reikia stebėti (8.2.1) |
| --- | --- |

—

Teršalų poveikio atitinkamiems ekosistemų komponentams lygiai, atsižvelgiant į pasirinktus biologinius procesus ir taksonomines grupes, kai nustatomas priežasčių ir pasekmių ryšys ir jį reikia stebėti (8.2.1)

| — | Reikšmingų didelės taršos atvejų (pvz., naftos ir jos produktų išsiliejimas) nustatymas, kilmė (jei įmanoma nustatyti) mastas ir jų poveikis biotai, kurią fiziškai paveikė konkretus taršos atvejis (8.2.2) |
| --- | --- |

—

Reikšmingų didelės taršos atvejų (pvz., naftos ir jos produktų išsiliejimas) nustatymas, kilmė (jei įmanoma nustatyti) mastas ir jų poveikis biotai, kurią fiziškai paveikė konkretus taršos atvejis (8.2.2)

9 deskriptorius.   Žmonėms vartoti skirtose žuvyse ir kituose jūros maisto produktuose teršalų kiekis neviršija Bendrijos teisės aktais ar kitais atitinkamais standartais nustatyto lygio.

Valstybės narės turi stebėti skirtingų regionų ar paregionių natūralioje aplinkoje žvejojamų ar veisiamų žuvų, vėžiagyvių, moliuskų, dygiaodžių ir jūrinių dumblių valgomuose audiniuose (atitinkamai raumenyse, kepenyse, ikruose, mėsoje, minkštuosiuose audiniuose) galimai esančių medžiagų, kurių didžiausias leidžiamas kiekis nustatytas Europos, regionų ar nacionaliniu lygmeniu, kiekį, jei iš minėtų gyvūnų ir augalų gaminami žmonėms vartoti skirti produktai.

9.1.   Teršalų lygiai, skaičius ir dažnumas

| — | Faktiniai nustatytų teršalų lygiai ir teršalų, kurių kiekis viršija didžiausius teisės aktuose nustatytus lygius, skaičius (9.1.1) |
| --- | --- |

—

Faktiniai nustatytų teršalų lygiai ir teršalų, kurių kiekis viršija didžiausius teisės aktuose nustatytus lygius, skaičius (9.1.1)

| — | Atvejų, kai viršijami teisės aktuose nustatyti lygiai, dažnumas (9.1.2) |
| --- | --- |

—

Atvejų, kai viršijami teisės aktuose nustatyti lygiai, dažnumas (9.1.2)

10 deskriptorius.   Šiukšlių, kuriomis užteršta jūra, savybės ir kiekis nekelia pavojaus priekrantės ir jūrų aplinkai.

Įgyvendinant stebėsenos programas reikia atsižvelgti į tai, kad šiukšlių paplitimas labai nevienodas. Būtina nustatyti su konkrečiu šiukšlių paplitimo atveju sietiną veiklą ir, kai įmanoma, jų kilmę. Vis dar reikia toliau plėtoti keletą rodiklių, ypač tuos, kurie susiję su biologiniu poveikiu ir mikrodalelėmis, taip pat reikia išsamiau išnagrinėti galimą jų toksiškumą (21).

10.1.   Šiukšlių, kuriomis užteršta jūrų ir priekrantės aplinka, apibūdinimas

| — | Į krantą išmetamų ir (arba) ties kranto linija besikaupiančių šiukšlių kiekio kitimo tendencijos, įskaitant jų sudėties analizę, erdvinį pasiskirstymą ir, kai įmanoma nustatyti, šaltinį (10.1.1) |
| --- | --- |

—

Į krantą išmetamų ir (arba) ties kranto linija besikaupiančių šiukšlių kiekio kitimo tendencijos, įskaitant jų sudėties analizę, erdvinį pasiskirstymą ir, kai įmanoma nustatyti, šaltinį (10.1.1)

| — | Vandens storymėje skendinčių (įskaitant plūduriuojančias paviršiuje) ir ant dugno besikaupiančių šiukšlių kiekio kitimo tendencijos, įskaitant jų sudėties analizę, erdvinį pasiskirstymą ir, kai įmanoma nustatyti, šaltinį (10.1.2) |
| --- | --- |

—

Vandens storymėje skendinčių (įskaitant plūduriuojančias paviršiuje) ir ant dugno besikaupiančių šiukšlių kiekio kitimo tendencijos, įskaitant jų sudėties analizę, erdvinį pasiskirstymą ir, kai įmanoma nustatyti, šaltinį (10.1.2)

| — | Mikrodalelių kiekio, pasiskirstymo ir, kai įmanoma nustatyti, sudėties kitimo tendencijos (ypač labai mažų plastiko dalelių) (10.1.3) |
| --- | --- |

—

Mikrodalelių kiekio, pasiskirstymo ir, kai įmanoma nustatyti, sudėties kitimo tendencijos (ypač labai mažų plastiko dalelių) (10.1.3)

10.2.   Šiukšlių poveikis jūrų gyvūnijai ir augalijai

| — | Šiukšlių, kurias praryja jūrų gyvūnai, kiekio ir sudėties kitimo tendencijos (pvz., atliekant skrandžio analizę) (10.2.1) |
| --- | --- |

—

Šiukšlių, kurias praryja jūrų gyvūnai, kiekio ir sudėties kitimo tendencijos (pvz., atliekant skrandžio analizę) (10.2.1)

Remiantis įvairiuose regionuose (pvz., Šiaurės jūroje) įgyta patirtimi šį rodiklį reikia plėtoti toliau, kad būtų galima jį pritaikyti vertinant kitų regionų būklę.

11 deskriptorius.   Energijos, įskaitant povandeninį triukšmą, patekimas yra tokio lygio, kad neigiamo poveikio jūrų aplinkai nėra.

Jūrų ekosistemų komponentus gali paveikti Direktyvoje 2008/56/EB akcentuojamas povandeninis triukšmas ir kitos su energija siejamo poveikio formos – šiluminė energija, elektromagnetiniai laukai ir šviesa. Kad būtų galima toliau plėtoti su šiuo deskriptoriumi (22) susijusius kriterijus, tarp jų ir tokius, kurie siejami su energijos patekimo, atitinkamo triukšmo ir dažnių lygių poveikiu jūrų gyvūnijai ir augalijai, reikia papildomai tobulinti mokslines ir technines priemones (kai kuriais atvejais, taikant regioninio bendradarbiavimo reikalavimą, juos gali tekti pakoreguoti). Šiame etape pagrindiniai su povandeninio triukšmo apskaičiavimu susiję metodai laikomi pačiais svarbiausiais atliekant vertinimą ir stebėseną (23); juos reikia toliau tobulinti, taip pat kiek tai susiję su grafiniu atvaizdavimu. Antropogeniniai garsai gali būti trumpalaikiai (pvz., impulsiniai, juos sukelia seisminiai tyrimai, vėjo jėgainių parkų ir platformų polių įrengimas, taip pat sprogimai) arba ilgalaikiai (pvz., ištisiniai, juos sukelia dugno gilinimas, laivyba ir energijos įrenginiai); organizmus jie veikia skirtingai. Dauguma komercinės veiklos, sukeliančios didelį triukšmą, kuris veikia sąlygiškai didelius plotus, rūšių vykdoma nustatytomis sąlygomis ir gavus leidimą. Tai leidžia koordinuoti nuoseklių reikalavimų taikymą tokiems dideliems impulsiniams garsams apskaičiuoti.

11.1.   Žemo, vidutinio ir aukšto dažnio impulsinių garsų pasiskirstymas laiko ir vietos atžvilgiu

| — | Dienų, kai antropogeninio garso šaltiniai viršija jūrų gyvūniją galinčius gerokai paveikti lygius, kurie apskaičiuojami kaip garso ekspozicijos lygis (dB re 1μPa2.s) arba kaip garso slėgio piko lygis (dB re 1μPapeak) viename metre ir 10 Hz–10 kHz dažnių juostoje, proporcija ir pasiskirstymas per kalendorinius metus nustatyto paviršiaus teritorijose, taip pat jų erdvinis pasiskirstymas (11.1.1) |
| --- | --- |

—

Dienų, kai antropogeninio garso šaltiniai viršija jūrų gyvūniją galinčius gerokai paveikti lygius, kurie apskaičiuojami kaip garso ekspozicijos lygis (dB re 1μPa2.s) arba kaip garso slėgio piko lygis (dB re 1μPapeak) viename metre ir 10 Hz–10 kHz dažnių juostoje, proporcija ir pasiskirstymas per kalendorinius metus nustatyto paviršiaus teritorijose, taip pat jų erdvinis pasiskirstymas (11.1.1)

11.2.   Ištisinis žemo dažnio garsas

| — | Aplinkos triukšmo lygio kitimo tendencijos nuo 63 iki 125 Hz 1/3 oktavos dažnių juostoje (centrinis dažnis) (re 1μΡa RMS; triukšmo lygio šiose oktavos dažnių juostose metinis vidurkis), kurios apskaičiuojamos naudojant stebėjimo stotis ir (arba) prireikus remiantis modeliais (11.2.1) |
| --- | --- |

—

Aplinkos triukšmo lygio kitimo tendencijos nuo 63 iki 125 Hz 1/3 oktavos dažnių juostoje (centrinis dažnis) (re 1μΡa RMS; triukšmo lygio šiose oktavos dažnių juostose metinis vidurkis), kurios apskaičiuojamos naudojant stebėjimo stotis ir (arba) prireikus remiantis modeliais (11.2.1)

---

(1)  Žr. 3 ir 4 konstatuojamąsias dalis.

(2)  OL L 348, 2008 12 24, p. 84.

(3)  OL L 60, 2008 3 5, p. 1.

(4)  Žr. 2 konstatuojamąją dalį.

(5)  Žr. 3 ir 4 konstatuojamąsias dalis.

(6)  Žr. A dalies 3–6 punktus.

(7)  Žr. A dalies 6 punktą.

(8)  „Apsaugos būklės vertinimas, stebėsena ir ataskaitų teikimas. 2001–2007 m. laikotarpio ataskaitos rengimas pagal Buveinių direktyvos 17 straipsnį“ (angl. Assessment, monitoring and reporting of conservation status – Preparing the 2001–2007 report under Article 17 of the Habitats Directive), 2005 m. kovo 15 d.; 2005 m. balandžio 20 d. priimta Buveinių komitete.

(9)  Žr. 8 išnašą.

(10)  2007 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 708/2007 dėl svetimų ir nevietinių rūšių panaudojimo akvakultūroje (OL L 168, 2007 6 28, p. 1).

(11)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 708/2007 IV priedą.

(12)  Žr. 3 ir 4 konstatuojamąsias dalis.

(13)  Žr. A dalies 9 punktą.

(14)  Komunikatas „ES tausiosios žuvininkystės įgyvendinimas taikant didžiausio ilgalaikio sugaunamo kiekio principą“ (COM(2006) 360 galutinis).

(15)  Žr. 3 ir 4 konstatuojamąsias dalis.

(16)  Rekomendacinis dokumentas Nr. 23„Eutrofizacijos vertinimas Europos vandens politikos kontekste“ (angl. Eutrophication Assessment in the Context of European Water Policies), Europos Komisija (2009 m.). Žr. http://circa.europa.eu/Public/irc/env/wfd/library

(17)  Žr. A dalies 3–6 punktus.

(18)  Žr. A dalies 7 punktą.

(19)  Žr. A dalies 3–6 punktus.

(20)  Žr. A dalies 3 ir 4 punktus.

(21)  Žr. 3 ir 4 konstatuojamąsias dalis.

(22)  Žr. 3 ir 4 konstatuojamąsias dalis.

(23)  Žr. A dalies 9 punktą.

---