# Jurnalul Oficial L 186/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.186.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 186 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5320 iulie 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.186.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 186

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5320 iulie 2010

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 632/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) 24 și Standardul Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 8 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 633/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Interpretarea (IFRIC) 14 a Comitetului pentru Interpretarea Standardelor Internaționale de Raportare Financiară (
  1
  ) | 10 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 634/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Ricotta di Bufala Campana (DOP)] | 14 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 635/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 de deschidere a procedurii de atribuire a licențelor de export pentru brânzeturile care urmează a fi exportate în Statele Unite ale Americii în 2011 în cadrul anumitor contingente din GATT | 16 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 636/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 22 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 637/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 de suspendare a depunerii de cereri de licențe de import pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare | 24 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 638/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 privind eliberarea licențelor de import în cazul cererilor depuse în primele 7 zile din luna iulie 2010 în cadrul contingentului tarifar pentru carne de vită și mânzat de calitate superioară gestionat prin Regulamentul (CE) nr. 620/2009 | 26 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 639/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10 | 27 |
| | | DECIZII |
| | | 2010/400/UE |
| | * | Decizia reprezentanților guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene din 8 iulie 2010 de numire a judecătorilor în cadrul Tribunalului | 29 |
| | | 2010/401/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 13 iulie 2010 privind existența unui deficit excesiv în Cipru | 30 |
| | | 2010/402/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 15 decembrie 2009 privind o măsură de ajutor pe care Țările de Jos propun să o pună în aplicare, de acordare a unei scutiri de la taxa de mediu pentru producătorii de ceramică C 5/09 (ex N 210/08)
  [notificată cu numărul C(2009) 9972]

   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2010/403/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 14 iulie 2010 de derogare, în ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică din macrozona nord a Italiei, precum și vânzarea cu amănuntul de energie electrică către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune din Italia, de la aplicarea Directivei 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale
  [notificată cu numărul C(2010) 4740]

   (
  1
  ) | 44 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 632/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) 24 și Standardul Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 8 (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul (UE) nr. 633/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Interpretarea (IFRIC) 14 a Comitetului pentru Interpretarea Standardelor Internaționale de Raportare Financiară (
  1
  )

1

10

*

Regulamentul (UE) nr. 634/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Ricotta di Bufala Campana (DOP)]

14

*

Regulamentul (UE) nr. 635/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 de deschidere a procedurii de atribuire a licențelor de export pentru brânzeturile care urmează a fi exportate în Statele Unite ale Americii în 2011 în cadrul anumitor contingente din GATT

16

Regulamentul (UE) nr. 636/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

22

Regulamentul (UE) nr. 637/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 de suspendare a depunerii de cereri de licențe de import pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare

24

Regulamentul (UE) nr. 638/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 privind eliberarea licențelor de import în cazul cererilor depuse în primele 7 zile din luna iulie 2010 în cadrul contingentului tarifar pentru carne de vită și mânzat de calitate superioară gestionat prin Regulamentul (CE) nr. 620/2009

26

Regulamentul (UE) nr. 639/2010 al Comisiei din 19 iulie 2010 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10

27

DECIZII

2010/400/UE

*

Decizia reprezentanților guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene din 8 iulie 2010 de numire a judecătorilor în cadrul Tribunalului

29

2010/401/UE

*

Decizia Consiliului din 13 iulie 2010 privind existența unui deficit excesiv în Cipru

30

2010/402/UE

*

Decizia Comisiei din 15 decembrie 2009 privind o măsură de ajutor pe care Țările de Jos propun să o pună în aplicare, de acordare a unei scutiri de la taxa de mediu pentru producătorii de ceramică C 5/09 (ex N 210/08)
  [notificată cu numărul C(2009) 9972]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 9972]

1

32

2010/403/UE

*

Decizia Comisiei din 14 iulie 2010 de derogare, în ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică din macrozona nord a Italiei, precum și vânzarea cu amănuntul de energie electrică către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune din Italia, de la aplicarea Directivei 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale
  [notificată cu numărul C(2010) 4740]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2010) 4740]

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 20.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 186/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 632/2010 AL COMISIEI

din 19 iulie 2010

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) 24 și Standardul Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 8

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (1), în special articolul 3 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei (2) au fost adoptate anumite standarde internaționale și interpretări existente la 15 octombrie 2008. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei (2) au fost adoptate anumite standarde internaționale și interpretări existente la 15 octombrie 2008.

| (2) | La 4 noiembrie 2009, Comitetul pentru standardele internaționale de contabilitate (IASB) a publicat standardul internațional de contabilitate (IAS) 24 revizuit Prezentarea informațiilor privind părțile afiliate, denumit în continuare „IAS 24 revizuit”. Modificările introduse de IAS 24 revizuit vizau simplificarea definiției părții afiliate, eliminând în același timp anumite incoerențe interne, și prevăzând pentru entitățile publice anumite excepții în legătură cu volumul de informații pe care aceste entități trebuie să îl furnizeze referitor la tranzacțiile cu părțile afiliate. |
| --- | --- |

(2)

La 4 noiembrie 2009, Comitetul pentru standardele internaționale de contabilitate (IASB) a publicat standardul internațional de contabilitate (IAS) 24 revizuit Prezentarea informațiilor privind părțile afiliate, denumit în continuare „IAS 24 revizuit”. Modificările introduse de IAS 24 revizuit vizau simplificarea definiției părții afiliate, eliminând în același timp anumite incoerențe interne, și prevăzând pentru entitățile publice anumite excepții în legătură cu volumul de informații pe care aceste entități trebuie să îl furnizeze referitor la tranzacțiile cu părțile afiliate.

| (3) | Consultarea Grupului de experți tehnici (TEG) din cadrul Grupului consultativ european pentru raportări financiare (EFRAG) confirmă faptul că standardul IAS 24 revizuit îndeplinește criteriile tehnice pentru adoptare stabilite la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002. În conformitate cu Decizia 2006/505/CE a Comisiei din 14 iulie 2006 de instituire a Grupului de examinare a avizelor privind standardele contabile în vederea consilierii Comisiei cu privire la obiectivitatea și neutralitatea avizelor Grupului consultativ european pentru raportări financiare (EFRAG) (3), Grupul de examinare a avizelor privind standardele contabile a analizat avizul EFRAG privind adoptarea și a confirmat Comisiei că acesta este echilibrat și obiectiv. |
| --- | --- |

(3)

Consultarea Grupului de experți tehnici (TEG) din cadrul Grupului consultativ european pentru raportări financiare (EFRAG) confirmă faptul că standardul IAS 24 revizuit îndeplinește criteriile tehnice pentru adoptare stabilite la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002. În conformitate cu Decizia 2006/505/CE a Comisiei din 14 iulie 2006 de instituire a Grupului de examinare a avizelor privind standardele contabile în vederea consilierii Comisiei cu privire la obiectivitatea și neutralitatea avizelor Grupului consultativ european pentru raportări financiare (EFRAG) (3), Grupul de examinare a avizelor privind standardele contabile a analizat avizul EFRAG privind adoptarea și a confirmat Comisiei că acesta este echilibrat și obiectiv.

| (4) | În consecință, adoptarea IAS 24 revizuit implică unele modificări ale Standardului Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 8 pentru a asigura consecvența între standardele de contabilitate internaționale. |
| --- | --- |

(4)

În consecință, adoptarea IAS 24 revizuit implică unele modificări ale Standardului Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 8 pentru a asigura consecvența între standardele de contabilitate internaționale.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 trebuie modificat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare contabilă, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare contabilă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) 24 se înlocuiește cu IAS 24 revizuit, conform anexei la prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.

Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) 24 se înlocuiește cu IAS 24 revizuit, conform anexei la prezentul regulament.

| 2. | Standardul Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 8 se modifică conform anexei la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Standardul Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 8 se modifică conform anexei la prezentul regulament.

Articolul 2

Societățile aplică IAS 24 și modificarea adusă IFRS 8, conform anexei la prezentul regulament, cel mai târziu de la data începerii primului lor exercițiu financiar care debutează după 31 decembrie 2010.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 iulie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 243, 11.9.2002, p. 1.

1

(2)  JO L 320, 29.11.2008, p. 1.

2

(3)  JO L 199, 21.7.2006, p. 33.

3

---

ANEXĂ

STANDARDE INTERNAȚIONALE DE CONTABILITATE

| IAS 24 | IAS 24 Prezentarea informațiilor privind părțile afiliate |
| --- | --- |
| IFRS 8 | Modificarea IFRS 8 Segmente operaționale |

IAS 24

IAS 24 Prezentarea informațiilor privind părțile afiliate

IFRS 8

Modificarea IFRS 8 Segmente operaționale

„Se permite reproducerea în Spațiul Economic European. Toate drepturile existente rezervate în afara SEE, cu excepția dreptului de reproducere în scopul uzului personal sau în alte scopuri legitime. Mai multe informații sunt disponibile pe site-ul IASB la adresa www.iasb.org”

Standardul Internațional de Contabilitate 24

Prezentarea informațiilor privind părțile afiliate

OBIECTIV

| 1 | Obiectivul prezentului standard este de a asigura faptul că situațiile financiare ale unei entități conțin prezentarea informațiilor necesare pentru a atrage atenția asupra posibilității ca situațiile sale financiare și profitul sau pierderea să fi fost afectate de existența părților afiliate și de tranzacțiile și soldurile scadente, inclusiv angajamentele, cu aceste părți afiliate. |
| --- | --- |

1

Obiectivul prezentului standard este de a asigura faptul că situațiile financiare ale unei entități conțin prezentarea informațiilor necesare pentru a atrage atenția asupra posibilității ca situațiile sale financiare și profitul sau pierderea să fi fost afectate de existența părților afiliate și de tranzacțiile și soldurile scadente, inclusiv angajamentele, cu aceste părți afiliate.

DOMENIU DE APLICARE

| 2 | Prezentul standard trebuie aplicat la:







  (a) | identificarea relațiilor și tranzacțiilor cu părțile afiliate; |
| --- | --- | --- |

2

(a)

identificarea relațiilor și tranzacțiilor cu părțile afiliate;

| (b) | identificarea soldurilor scadente, inclusiv a angajamentelor, dintre o entitate și părțile sale afiliate; |
| --- | --- |

(b)

identificarea soldurilor scadente, inclusiv a angajamentelor, dintre o entitate și părțile sale afiliate;

| (c) | identificarea circumstanțelor în care este cerută prezentarea informațiilor la literele (a) și (b); și |
| --- | --- |

(c)

identificarea circumstanțelor în care este cerută prezentarea informațiilor la literele (a) și (b); și

| (d) | determinarea informațiilor care trebuie prezentate cu privire la aceste puncte. |
| --- | --- |

(d)

determinarea informațiilor care trebuie prezentate cu privire la aceste puncte.

| 3 | Prezentul standard prevede prezentarea informațiilor referitoare la relațiile, tranzacțiile și soldurile scadente, inclusiv angajamentele, cu părțile afiliate în situațiile financiare consolidate și individuale ale unei societăți-mamă, ale unui asociat într-o asociere în participație sau ale unui investitor prezentate în conformitate cu IAS 27 Situații financiare consolidate și individuale. Prezentul standard se aplică și situațiilor financiare individuale. |
| --- | --- |

3

| 4 | Soldurile scadente și tranzacțiile părților afiliate cu alte entități într-un grup sunt prezentate în situațiile financiare ale entității. Tranzacțiile părților afiliate și soldurile scadente ale părților afiliate în interiorul grupului sunt eliminate la întocmirea situațiilor financiare consolidate ale grupului. |
| --- | --- |

4

Soldurile scadente și tranzacțiile părților afiliate cu alte entități într-un grup sunt prezentate în situațiile financiare ale entității. Tranzacțiile părților afiliate și soldurile scadente ale părților afiliate în interiorul grupului sunt eliminate la întocmirea situațiilor financiare consolidate ale grupului.

SCOPUL PREZENTĂRII INFORMAȚIILOR PRIVIND PĂRȚILE AFILIATE

| 5 | Relațiile cu părțile afiliate reprezintă o caracteristică normală a comerțului și a afacerilor. De exemplu, entitățile exercită adesea părți distincte ale activităților lor prin filiale, asocieri în participație și entități asociate. În astfel de cazuri, entitatea are posibilitatea de a influența politicile financiare și de exploatare ale entității în care s-a investit prin control, control comun sau o influență semnificativă. |
| --- | --- |

5

Relațiile cu părțile afiliate reprezintă o caracteristică normală a comerțului și a afacerilor. De exemplu, entitățile exercită adesea părți distincte ale activităților lor prin filiale, asocieri în participație și entități asociate. În astfel de cazuri, entitatea are posibilitatea de a influența politicile financiare și de exploatare ale entității în care s-a investit prin control, control comun sau o influență semnificativă.

| 6 | Relația cu părțile afiliate poate avea efecte asupra profitului sau pierderii și asupra situației financiare a entității. Părțile afiliate pot încheia tranzacții pe care părțile neafiliate nu le-ar încheia. De exemplu, o entitate care vinde societății sale mamă bunuri la cost s-ar putea să nu vândă în aceleași condiții unui alt client. De asemenea, tranzacțiile între părțile afiliate pot fi încheiate la valori diferite față de cele încheiate între părțile neafiliate. |
| --- | --- |

6

Relația cu părțile afiliate poate avea efecte asupra profitului sau pierderii și asupra situației financiare a entității. Părțile afiliate pot încheia tranzacții pe care părțile neafiliate nu le-ar încheia. De exemplu, o entitate care vinde societății sale mamă bunuri la cost s-ar putea să nu vândă în aceleași condiții unui alt client. De asemenea, tranzacțiile între părțile afiliate pot fi încheiate la valori diferite față de cele încheiate între părțile neafiliate.

| 7 | Profitul sau pierderea și poziția financiară a unei entități pot fi afectate de o relație cu părțile afiliate chiar dacă nu au loc tranzacții cu acestea. Simpla existență a relației poate fi suficientă pentru a afecta tranzacțiile entității cu alte părți. De exemplu, o filială poate înceta relațiile cu un partener comercial odată cu achiziționarea de către societatea-mamă a unei filiale cu același profil ca fostul partener comercial. În mod alternativ, o parte se poate abține să acționeze din cauza influenței semnificative a alteia - de exemplu, o filială poate primi instrucțiuni de la societatea-mamă să nu se angajeze în activități de cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

7

Profitul sau pierderea și poziția financiară a unei entități pot fi afectate de o relație cu părțile afiliate chiar dacă nu au loc tranzacții cu acestea. Simpla existență a relației poate fi suficientă pentru a afecta tranzacțiile entității cu alte părți. De exemplu, o filială poate înceta relațiile cu un partener comercial odată cu achiziționarea de către societatea-mamă a unei filiale cu același profil ca fostul partener comercial. În mod alternativ, o parte se poate abține să acționeze din cauza influenței semnificative a alteia - de exemplu, o filială poate primi instrucțiuni de la societatea-mamă să nu se angajeze în activități de cercetare și dezvoltare.

| 8 | Având în vedere aceste motive, cunoașterea tranzacțiilor, a soldurilor scadente, inclusiv a angajamentelor, și a relațiilor unei entități cu părțile afiliate poate afecta evaluările activității acesteia de către utilizatorii situațiilor financiare, inclusiv evaluările riscurilor și oportunităților cu care se confruntă entitatea. |
| --- | --- |

8

Având în vedere aceste motive, cunoașterea tranzacțiilor, a soldurilor scadente, inclusiv a angajamentelor, și a relațiilor unei entități cu părțile afiliate poate afecta evaluările activității acesteia de către utilizatorii situațiilor financiare, inclusiv evaluările riscurilor și oportunităților cu care se confruntă entitatea.

DEFINIȚII

| 9 | Următorii termeni sunt folosiți în prezentul standard cu înțelesul specificat în continuare:

  O parte afiliată este o persoană sau o entitate care este afiliată entității care pregătește situațiile sale financiare (denumită „entitate raportoare” în prezentul standard).








  (a) | O persoană sau un membru apropiat al familiei persoanei este afiliat unei entități raportoare dacă persoana respectivă:








  (i) | deține controlul sau controlul comun asupra entității raportoare; |
| --- | --- | --- | --- |

9

O parte afiliată este o persoană sau o entitate care este afiliată entității care pregătește situațiile sale financiare (denumită „entitate raportoare” în prezentul standard).

(a)

O persoană sau un membru apropiat al familiei persoanei este afiliat unei entități raportoare dacă persoana respectivă:

(i)

deține controlul sau controlul comun asupra entității raportoare;

| (ii) | are o influență semnificativă asupra entității raportoare; sau |
| --- | --- |

(ii)

are o influență semnificativă asupra entității raportoare; sau

| (iii) | face parte din personalul-cheie din conducerea entității raportoare sau din conducerea unei societăți-mamă a entității raportoare. |
| --- | --- |

(iii)

face parte din personalul-cheie din conducerea entității raportoare sau din conducerea unei societăți-mamă a entității raportoare.

| (b) | O entitate este afiliată unei entități raportoare dacă satisface una din următoarele condiții:








  (i) | entitatea și entitatea raportoare fac parte din același grup (ceea ce înseamnă că fiecare societate-mamă, filială sau filială-membră aste afiliată celorlalte entități); |
| --- | --- | --- |

(b)

O entitate este afiliată unei entități raportoare dacă satisface una din următoarele condiții:

(i)

entitatea și entitatea raportoare fac parte din același grup (ceea ce înseamnă că fiecare societate-mamă, filială sau filială-membră aste afiliată celorlalte entități);

| (ii) | o entitate este o entitate asociată sau o asociere în participație a celeilalte entități (sau o entitate asociată sau o asociere în participație a unei entități membre a unui grup din care face parte și cealaltă entitate); |
| --- | --- |

(ii)

o entitate este o entitate asociată sau o asociere în participație a celeilalte entități (sau o entitate asociată sau o asociere în participație a unei entități membre a unui grup din care face parte și cealaltă entitate);

| (iii) | ambele entități sunt asocieri în participație ale aceleiași părți terțe; |
| --- | --- |

(iii)

ambele entități sunt asocieri în participație ale aceleiași părți terțe;

| (iv) | o entitate este o asociere în participație a unei terțe părți iar cealaltă entitate este o entitate asociată părții terțe; |
| --- | --- |

(iv)

o entitate este o asociere în participație a unei terțe părți iar cealaltă entitate este o entitate asociată părții terțe;

| (v) | entitatea este un plan de beneficii postangajare în beneficiul angajaților entității raportoare sau ai unei entități afiliate entității raportoare. Dacă entitatea raportoare în sine este un asemenea plan, angajatorii care finanțează planul sunt, de asemenea, afiliați entității raportoare; |
| --- | --- |

(v)

entitatea este un plan de beneficii postangajare în beneficiul angajaților entității raportoare sau ai unei entități afiliate entității raportoare. Dacă entitatea raportoare în sine este un asemenea plan, angajatorii care finanțează planul sunt, de asemenea, afiliați entității raportoare;

| (vi) | entitatea este controlată sau controlată în comun de către o persoană definită la punctul (a); |
| --- | --- |

(vi)

entitatea este controlată sau controlată în comun de către o persoană definită la punctul (a);

| (vii) | o persoană identificată la punctul 9(a)(i) are o influență semnificativă asupra entității sau face parte din personalul-cheie din conducerea entității (sau din conducerea unei societăți-mamă a entității). |
| --- | --- |

(vii)

o persoană identificată la punctul 9(a)(i) are o influență semnificativă asupra entității sau face parte din personalul-cheie din conducerea entității (sau din conducerea unei societăți-mamă a entității).

O tranzacție cu o parte afiliată reprezintă un transfer de resurse, servicii sau obligații între o entitate raportoare și o parte afiliată, indiferent dacă se facturează sau nu un preț.

Membrii apropiați ai familiei persoanei sunt acei membri ai familiei de la care se poate aștepta să influențeze sau să fie influențați de respectiva persoană în relația lor cu entitatea. Printre aceștia se numără:

| (a) | copiii, soția sau partenerul de viață al persoanei respective; |
| --- | --- |

(a)

copiii, soția sau partenerul de viață al persoanei respective;

| (b) | copiii soției sau ai partenerului de viață al persoanei respective; și |
| --- | --- |

(b)

copiii soției sau ai partenerului de viață al persoanei respective; și

| (c) | persoanele aflate în întreținerea persoanei respective sau a soției sau partenerului de viață al acestei persoane. |
| --- | --- |

(c)

persoanele aflate în întreținerea persoanei respective sau a soției sau partenerului de viață al acestei persoane.

Compensarea include toate beneficiile angajaților (conform definiției din IAS 19 Beneficiile angajaților), inclusiv beneficiile angajaților la care se aplică IFRS 2 Plata pe bază de acțiuni. Beneficiile angajaților reprezintă toate formele de contraprestații plătite, de plată sau oferite de către entitate sau în numele entității în schimbul serviciilor aduse entității. Aceasta include, de asemenea, și contraprestațiile plătite în numele unei societății-mamă a entității în legătură cu entitatea. Contraprestația include:

| (a) | beneficiile angajaților pe termen scurt, cum ar fi plățile săptămânale, salariile și contribuțiile sociale, concediul anual plătit și concediul medical plătit, participarea la profit și primele (dacă se plătesc în decursul a douăsprezece luni de la sfârșitul perioadei), precum și beneficiile nemonetare (cum ar fi asistența medicală, cazarea, autoturismele, precum și bunurile sau serviciile gratuite sau subvenționate) pentru angajații actuali; |
| --- | --- |

(a)

beneficiile angajaților pe termen scurt, cum ar fi plățile săptămânale, salariile și contribuțiile sociale, concediul anual plătit și concediul medical plătit, participarea la profit și primele (dacă se plătesc în decursul a douăsprezece luni de la sfârșitul perioadei), precum și beneficiile nemonetare (cum ar fi asistența medicală, cazarea, autoturismele, precum și bunurile sau serviciile gratuite sau subvenționate) pentru angajații actuali;

| (b) | beneficii postangajare, cum ar fi pensiile, alte beneficii de pensionare, asigurări de viață postangajare și asistență medicală postangajare; |
| --- | --- |

(b)

beneficii postangajare, cum ar fi pensiile, alte beneficii de pensionare, asigurări de viață postangajare și asistență medicală postangajare;

| (c) | alte beneficii pe termen lung ale angajaților, care includ zile de concediu pentru vechime, concediu de studii, jubilee sau alte beneficii care decurg din vechime, beneficii-plăți pentru invaliditate pe termen lung și, dacă acestea nu sunt plătite integral în decurs de douăsprezece luni de la sfârșitul perioadei, participări la profit, prime și compensări amânate; |
| --- | --- |

(c)

alte beneficii pe termen lung ale angajaților, care includ zile de concediu pentru vechime, concediu de studii, jubilee sau alte beneficii care decurg din vechime, beneficii-plăți pentru invaliditate pe termen lung și, dacă acestea nu sunt plătite integral în decurs de douăsprezece luni de la sfârșitul perioadei, participări la profit, prime și compensări amânate;

| (d) | beneficii pentru terminarea contractului de muncă; și |
| --- | --- |

(d)

beneficii pentru terminarea contractului de muncă; și

| (e) | plata pe bază de acțiuni. |
| --- | --- |

(e)

plata pe bază de acțiuni.

Controlul reprezintă capacitatea de a controla politicile financiare și de exploatare ale unei entități pentru a obține beneficii din activitățile acesteia.

Controlul comun reprezintă controlul partajat, convenit prin contract, al unei activități economice.

Personalul-cheie din conducere sunt acele persoane care au autoritatea și responsabilitatea de a planifica, conduce și controla activitățile entității, în mod direct sau indirect, incluzând orice director (executiv sau nu) al entității.

Influența semnificativă este capacitatea de a participa la luarea deciziilor privind politicile financiare și de exploatare ale unei entități, fără a exercita un control asupra lor. Influența semnificativă poate fi dobândită prin participare la capital, prin statut sau prin contract.

Statul se referă la guvernul propriu-zis, la agențiile guvernamentale și la alte organisme similare de la nivel local, național sau internațional.

Entitate publică este o entitate controlată sau controlată în comun de către guvern sau asupra căreia guvernul exercită o influență semnificativă.

| 10 | În luarea în considerare a fiecărei legături posibile cu părțile afiliate, atenția este îndreptată spre fondul acestei legături, și nu numai spre forma juridică. |
| --- | --- |

10

În luarea în considerare a fiecărei legături posibile cu părțile afiliate, atenția este îndreptată spre fondul acestei legături, și nu numai spre forma juridică.

| 11 | În contextul prezentului standard, următoarele nu sunt părți afiliate:






  (a) | două entități doar pentru că au în comun un director sau un alt membru al personalului-cheie din conducere sau deoarece un membru din personalul-cheie din conducere al uneia dintre entități are o influență semnificativă asupra celeilalte entități; |
| --- | --- | --- |

11

În contextul prezentului standard, următoarele nu sunt părți afiliate:

(a)

două entități doar pentru că au în comun un director sau un alt membru al personalului-cheie din conducere sau deoarece un membru din personalul-cheie din conducere al uneia dintre entități are o influență semnificativă asupra celeilalte entități;

| (b) | doi asociați doar pentru că exercită controlul în comun asupra unei asocieri în participație; |
| --- | --- |

(b)

doi asociați doar pentru că exercită controlul în comun asupra unei asocieri în participație;

| (c) | (i) | finanțatorii; |
| --- | --- | --- |

(c)

(i)

finanțatorii;

| (ii) | sindicatele; |
| --- | --- |

(ii)

sindicatele;

| (iii) | serviciile publice, și |
| --- | --- |

(iii)

serviciile publice, și

| (iv) | departamentele și agențiile guvernamentale care nu controlează, nu controlează în comun și nici nu au o influență semnificativă asupra entității raportoare; |
| --- | --- |

(iv)

departamentele și agențiile guvernamentale care nu controlează, nu controlează în comun și nici nu au o influență semnificativă asupra entității raportoare;

doar în virtutea relațiilor obișnuite pe care le au cu o entitate (deși acestea pot afecta libertatea de acțiune a entității sau de a participa la procesul de luare a deciziilor din cadrul entității);

| (d) | un client, un furnizor, un francizor, un distribuitor sau un agent general cu care entitatea realizează un volum semnificativ de tranzacții, numai în virtutea dependenței economice rezultate. |
| --- | --- |

(d)

un client, un furnizor, un francizor, un distribuitor sau un agent general cu care entitatea realizează un volum semnificativ de tranzacții, numai în virtutea dependenței economice rezultate.

| 12 | În definiția părții afiliate, o entitate asociată include filialele entității asociate, iar o asociere în participație include filialele asocierii în participație. Prin urmare, o filială a unei entități asociate și investitorul care are o influență semnificativă asupra entității asociate sunt de exemplu afiliați. |
| --- | --- |

12

În definiția părții afiliate, o entitate asociată include filialele entității asociate, iar o asociere în participație include filialele asocierii în participație. Prin urmare, o filială a unei entități asociate și investitorul care are o influență semnificativă asupra entității asociate sunt de exemplu afiliați.

INFORMAȚII DE FURNIZAT

Toate entitățile

| 13 | Relația dintre o societate-mamă și filialele sale trebuie indicată, indiferent dacă au avut loc sau nu tranzacții între ele. O entitate trebuie să indice numele societății-mamă și, în cazul în care diferă, partea care controlează în ultimă instanță. Dacă nici societatea-mamă, nici partea care controlează în ultimă instanță nu întocmește situații financiare consolidate accesibile publicului, trebuie să se indice și numele următoarei societăți-mamă, din punct de vedere al importanței, care întocmește aceste situații. |
| --- | --- |

13

| 14 | Pentru a permite utilizatorilor situațiilor financiare să își formeze o părere cu privire la efectele relațiilor unei entități cu părțile afiliate este oportună prezentarea relației cu părțile afiliate când există control, indiferent dacă au existat sau nu tranzacții între părțile afiliate. |
| --- | --- |

14

Pentru a permite utilizatorilor situațiilor financiare să își formeze o părere cu privire la efectele relațiilor unei entități cu părțile afiliate este oportună prezentarea relației cu părțile afiliate când există control, indiferent dacă au existat sau nu tranzacții între părțile afiliate.

| 15 | Cerința de a prezenta relațiile cu părțile afiliate dintre o societate-mamă și filialele sale se adaugă cerințelor de prezentare din IAS 27, IAS 28 Investiții în entitățile asociate sau IAS 31 Interese în asocierile în participație. |
| --- | --- |

15

Cerința de a prezenta relațiile cu părțile afiliate dintre o societate-mamă și filialele sale se adaugă cerințelor de prezentare din IAS 27, IAS 28 Investiții în entitățile asociate sau IAS 31 Interese în asocierile în participație.

| 16 | Punctul 13 face referire la următoarea societate-mamă din punct(ul) de vedere al importanței. Următoarea societate-mamă din punct de vedere al importanței este prima societate-mamă din grup situată deasupra societății-mamă imediate care întocmește situațiile financiare consolidate disponibile pentru uzul public. |
| --- | --- |

16

Punctul 13 face referire la următoarea societate-mamă din punct(ul) de vedere al importanței. Următoarea societate-mamă din punct de vedere al importanței este prima societate-mamă din grup situată deasupra societății-mamă imediate care întocmește situațiile financiare consolidate disponibile pentru uzul public.

| 17 | O entitate trebuie să prezinte informațiile privind modul de compensare a personalului-cheie din conducere per total și pentru fiecare dintre categoriile următoare:







  (a) | beneficiile angajaților pe termen scurt; |
| --- | --- | --- |

17

(a)

beneficiile angajaților pe termen scurt;

| (b) | beneficiile postangajare; |
| --- | --- |

(b)

beneficiile postangajare;

| (c) | alte beneficii pe termen lung; |
| --- | --- |

(c)

alte beneficii pe termen lung;

| (d) | beneficii pentru terminarea contractului de muncă; și |
| --- | --- |

(d)

beneficii pentru terminarea contractului de muncă; și

| (e) | plata pe bază de acțiuni. |
| --- | --- |

(e)

plata pe bază de acțiuni.

| 18 | Dacă o entitate are relații cu părți afiliate în timpul perioadelor acoperite de situațiile financiare, aceasta trebuie să prezinte natura relației cu părțile afiliate, precum și informațiile cu privire la tranzacțiile și soldurile scadente, inclusiv angajamentele, necesare utilizatorilor pentru a înțelege efectul potențial al relației asupra situațiilor financiare. Aceste cerințe de prezentare se adaugă cerințelor de la punctul 17. Prezentarea informațiilor trebuie să includă cel puțin:







  (a) | valoarea tranzacțiilor; |
| --- | --- | --- |

18

(a)

valoarea tranzacțiilor;

| (b) | valoarea soldurilor scadente, inclusiv a angajamentelor, și:








  (i) | termenii și condițiile acestora, inclusiv dacă sunt garantate, și natura contraprestației de decontat; și |
| --- | --- | --- |

(b)

valoarea soldurilor scadente, inclusiv a angajamentelor, și:

(i)

termenii și condițiile acestora, inclusiv dacă sunt garantate, și natura contraprestației de decontat; și

| (ii) | detalii privind garanțiile date sau primite; |
| --- | --- |

(ii)

detalii privind garanțiile date sau primite;

| (c) | provizioanele privind creanțele îndoielnice aferente valorii soldurilor scadente; și |
| --- | --- |

(c)

provizioanele privind creanțele îndoielnice aferente valorii soldurilor scadente; și

| (d) | cheltuiala recunoscută în timpul perioadei cu privire la creanțele nerecuperabile sau îndoielnice datorate de părțile afiliate. |
| --- | --- |

(d)

cheltuiala recunoscută în timpul perioadei cu privire la creanțele nerecuperabile sau îndoielnice datorate de părțile afiliate.

| 19 | Prezentările prevăzute la punctul 18 trebuie făcute separat pentru fiecare dintre următoarele categorii:







  (a) | societatea-mamă; |
| --- | --- | --- |

19

(a)

societatea-mamă;

| (b) | entitățile care dețin controlul comun sau exercită o influență semnificativă asupra entității; |
| --- | --- |

(b)

entitățile care dețin controlul comun sau exercită o influență semnificativă asupra entității;

| (c) | filialele; |
| --- | --- |

(c)

filialele;

| (d) | entitățile asociate; |
| --- | --- |

(d)

entitățile asociate;

| (e) | asocierile în participație în care entitatea este asociat; |
| --- | --- |

(e)

asocierile în participație în care entitatea este asociat;

| (f) | personalul-cheie din conducerea entității sau al societății-mamă; și |
| --- | --- |

(f)

personalul-cheie din conducerea entității sau al societății-mamă; și

| (g) | alte părți afiliate. |
| --- | --- |

(g)

alte părți afiliate.

| 20 | Clasificarea sumelor de plătit către și de primit de la părți afiliate în diferite categorii, așa cum se prevede la punctul 19, este o prelungire a dispoziției privind prezentarea de informații din IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare pentru informații ce trebuie prezentate fie în situația poziției financiare, fie în note. Categoriile sunt extinse pentru a oferi o analiză mai cuprinzătoare a soldurilor părților afiliate și pentru a se aplica tranzacțiilor cu părțile afiliate. |
| --- | --- |

20

Clasificarea sumelor de plătit către și de primit de la părți afiliate în diferite categorii, așa cum se prevede la punctul 19, este o prelungire a dispoziției privind prezentarea de informații din IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare pentru informații ce trebuie prezentate fie în situația poziției financiare, fie în note. Categoriile sunt extinse pentru a oferi o analiză mai cuprinzătoare a soldurilor părților afiliate și pentru a se aplica tranzacțiilor cu părțile afiliate.

| 21 | Situațiile următoare sunt exemple de tranzacții care sunt prezentate dacă sunt efectuate cu o parte afiliată:






  (a) | cumpărări sau vânzări de bunuri (finite sau nu); |
| --- | --- | --- |

21

Situațiile următoare sunt exemple de tranzacții care sunt prezentate dacă sunt efectuate cu o parte afiliată:

(a)

cumpărări sau vânzări de bunuri (finite sau nu);

| (b) | cumpărări sau vânzări de proprietăți imobiliare sau de alte active; |
| --- | --- |

(b)

cumpărări sau vânzări de proprietăți imobiliare sau de alte active;

| (c) | prestare sau primire de servicii; |
| --- | --- |

(c)

prestare sau primire de servicii;

| (d) | contracte de leasing; |
| --- | --- |

(d)

contracte de leasing;

| (e) | transferuri de cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

(e)

transferuri de cercetare și dezvoltare;

| (f) | transferuri în cadrul contractelor de licență; |
| --- | --- |

(f)

transferuri în cadrul contractelor de licență;

| (g) | transferuri în cadrul contractelor de finanțare (inclusiv împrumuturi și aporturi de capital în numerar sau în natură); |
| --- | --- |

(g)

transferuri în cadrul contractelor de finanțare (inclusiv împrumuturi și aporturi de capital în numerar sau în natură);

| (h) | furnizarea de garanții personale și reale; |
| --- | --- |

(h)

furnizarea de garanții personale și reale;

| (i) | angajamentul de a acționa în cazul în care un anumit eveniment are sau nu are loc în viitor, inclusiv contracte cu titlu executoriu (1) (recunoscute sau nerecunoscute); și |
| --- | --- |

(i)

angajamentul de a acționa în cazul în care un anumit eveniment are sau nu are loc în viitor, inclusiv contracte cu titlu executoriu (1) (recunoscute sau nerecunoscute); și

| (j) | decontarea datoriilor în numele entității sau de către entitate în numele respectivei părți afiliate. |
| --- | --- |

(j)

decontarea datoriilor în numele entității sau de către entitate în numele respectivei părți afiliate.

| 22 | Participarea unei societăți-mamă sau a unei filiale într-un plan de beneficii determinate care împarte riscurile între entitățile unui grup reprezintă o tranzacție între părți afiliate (a se vedea punctul 34B din IAS 19). |
| --- | --- |

22

Participarea unei societăți-mamă sau a unei filiale într-un plan de beneficii determinate care împarte riscurile între entitățile unui grup reprezintă o tranzacție între părți afiliate (a se vedea punctul 34B din IAS 19).

| 23 | Prezentarea de informații privind tranzacții cu părțile afiliate care au fost realizate în termeni echivalenți celor care predomină în tranzacțiile desfășurate în condiții obiective numai dacă asemenea termeni pot fi demonstrați. |
| --- | --- |

23

Prezentarea de informații privind tranzacții cu părțile afiliate care au fost realizate în termeni echivalenți celor care predomină în tranzacțiile desfășurate în condiții obiective numai dacă asemenea termeni pot fi demonstrați.

| 24 | Elementele de natură similară pot fi prezentate agregat, cu excepția cazului în care prezentarea separată este necesară pentru înțelegerea efectelor tranzacțiilor cu părțile afiliate asupra situațiilor financiare ale entității. |
| --- | --- |

24

Entitățile publice

| 25 | O entitate raportoare este scutită de cerințele de prezentare de la punctul 18 referitoare la tranzacțiile cu părțile afiliate și soldurile scadente, inclusiv angajamentele:







  (a) | cu un stat care are controlul, controlul comun sau o influență semnificativă asupra entității raportoare; și |
| --- | --- | --- |

25

(a)

cu un stat care are controlul, controlul comun sau o influență semnificativă asupra entității raportoare; și

| (b) | cu o altă entitate care este parte afiliată deoarece același stat are controlul, controlul comun sau o influență semnificativă atât asupra entității raportoare, cât și asupra celeilalte entități. |
| --- | --- |

(b)

cu o altă entitate care este parte afiliată deoarece același stat are controlul, controlul comun sau o influență semnificativă atât asupra entității raportoare, cât și asupra celeilalte entități.

| 26 | Dacă o entitate raportoare aplică scutirea de la punctul 25, aceasta trebuie să prezinte următoarele aspecte legate de tranzacții și soldurile scadente aferente menționate la punctul 25:







  (a) | denumirea autorității publice și natura relației acesteia cu entitatea raportoare (adică control, control comun sau influență semnificativă); |
| --- | --- | --- |

26

(a)

denumirea autorității publice și natura relației acesteia cu entitatea raportoare (adică control, control comun sau influență semnificativă);

| (b) | următoarele informații, suficient de detaliate pentru a permite utilizatorilor situațiilor financiare ale entității să înțeleagă efectul tranzacțiilor cu părțile afiliate asupra situațiilor financiare:








  (i) | natura și valoarea fiecărei tranzacții semnificative în mod individual; și |
| --- | --- | --- |

(b)

următoarele informații, suficient de detaliate pentru a permite utilizatorilor situațiilor financiare ale entității să înțeleagă efectul tranzacțiilor cu părțile afiliate asupra situațiilor financiare:

(i)

natura și valoarea fiecărei tranzacții semnificative în mod individual; și

| (ii) | pentru alte tranzacții care sunt semnificative în mod colectiv, dar nu în mod individual, o indicație calitativă sau cantitativă a importanței lor. Tipurile de tranzacții includ cele enumerate la punctul 21. |
| --- | --- |

(ii)

pentru alte tranzacții care sunt semnificative în mod colectiv, dar nu în mod individual, o indicație calitativă sau cantitativă a importanței lor. Tipurile de tranzacții includ cele enumerate la punctul 21.

| 27 | Atunci când își exercită raționamentul profesional pentru a determina gradul de detaliere a informațiilor ce trebuie prezentate în conformitate cu punctul 26(b), entitatea raportoare trebuie să ia în considerare apropierea relației cu părțile afiliate și alți factori relevanți pentru stabilirea nivelului de importanță al tranzacției, de exemplu dacă:






  (a) | este importantă ca mărime; |
| --- | --- | --- |

27

Atunci când își exercită raționamentul profesional pentru a determina gradul de detaliere a informațiilor ce trebuie prezentate în conformitate cu punctul 26(b), entitatea raportoare trebuie să ia în considerare apropierea relației cu părțile afiliate și alți factori relevanți pentru stabilirea nivelului de importanță al tranzacției, de exemplu dacă:

(a)

este importantă ca mărime;

| (b) | este efectuată în alte condiții decât condițiile pieței; |
| --- | --- |

(b)

este efectuată în alte condiții decât condițiile pieței;

| (c) | nu face parte din operațiunile de rutină, cum ar fi cumpărarea sau vânzarea unei afaceri; |
| --- | --- |

(c)

nu face parte din operațiunile de rutină, cum ar fi cumpărarea sau vânzarea unei afaceri;

| (d) | este prezentată autorităților de reglementare sau de supraveghere; |
| --- | --- |

(d)

este prezentată autorităților de reglementare sau de supraveghere;

| (e) | este raportată conducerii superioare; |
| --- | --- |

(e)

este raportată conducerii superioare;

| (f) | este supusă aprobării acționarilor. |
| --- | --- |

(f)

este supusă aprobării acționarilor.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE ȘI DISPOZIȚII TRANZITORII

| 28 | O entitate trebuie să aplice prezentul standard retrospectiv pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2011 sau ulterior acestei date. Pentru entitățile publice se permite aplicarea anterior acestei date a întregului standard sau a scutirii parțiale de la punctele 25-27. Dacă o entitate aplică întregul standard sau scutirea parțială pentru o perioadă care începe anterior datei de 1 ianuarie 2011, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. |
| --- | --- |

28

O entitate trebuie să aplice prezentul standard retrospectiv pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2011 sau ulterior acestei date. Pentru entitățile publice se permite aplicarea anterior acestei date a întregului standard sau a scutirii parțiale de la punctele 25-27. Dacă o entitate aplică întregul standard sau scutirea parțială pentru o perioadă care începe anterior datei de 1 ianuarie 2011, entitatea trebuie să prezinte acest fapt.

RETRAGEREA IAS 24 (2003)

| 29 | Prezentul standard înlocuiește IAS 24 Prezentarea informațiilor referitoare la tranzacțiile cu părțile afiliate (revizuit în 2003). |
| --- | --- |

29

Prezentul standard înlocuiește IAS 24 Prezentarea informațiilor referitoare la tranzacțiile cu părțile afiliate (revizuit în 2003).

---

(1)  IAS 37 Provizioane, datorii contingente și active contingente definește contractele cu titlu executoriu drept contractele în cadrul cărora niciuna dintre părți nu și-a îndeplinit obligațiile sau ambele părți și-au îndeplinit doar parțial și în aceeași măsură obligațiile.

ANEXĂ

Modificarea IFRS 8 Segmente operaționale

| A1 | Punctul 34 se modifică după cum urmează (textul nou este subliniat iar textul eliminat este tăiat cu o linie) și se adaugă punctul 36B.






  34 | O entitate trebuie să ofere informații privind măsura în care depinde de clienții principali. Dacă veniturile din tranzacțiile cu un singur client extern se ridică la 10 la sută sau mai mult din veniturile entității, entitatea trebuie să prezinte acest fapt, valoarea totală a veniturilor din partea fiecărui astfel de client, precum și identitatea segmentului sau segmentelor care raportează veniturile. Entitatea nu trebuie să prezinte identitatea unui client principal sau valoarea veniturilor pe care fiecare segment le raportează din partea acelui client. În sensul prezentului IFRS un grup de entități, despre care entitatea raportoare știe că sunt sub control comun, trebuie considerat un singur client. o administrație (, inclusiv agențiile guvernamentale și organismele similare de la nivel local, național sau internațional) precum și entitățile despre care entitatea raportoare știe că sunt sub controlul acelei administrații, considerate un singur client. . |
| --- | --- | --- |

A1

Punctul 34 se modifică după cum urmează (textul nou este subliniat iar textul eliminat este tăiat cu o linie) și se adaugă punctul 36B.

34

O entitate trebuie să ofere informații privind măsura în care depinde de clienții principali. Dacă veniturile din tranzacțiile cu un singur client extern se ridică la 10 la sută sau mai mult din veniturile entității, entitatea trebuie să prezinte acest fapt, valoarea totală a veniturilor din partea fiecărui astfel de client, precum și identitatea segmentului sau segmentelor care raportează veniturile. Entitatea nu trebuie să prezinte identitatea unui client principal sau valoarea veniturilor pe care fiecare segment le raportează din partea acelui client. În sensul prezentului IFRS un grup de entități, despre care entitatea raportoare știe că sunt sub control comun, trebuie considerat un singur client. o administrație (, inclusiv agențiile guvernamentale și organismele similare de la nivel local, național sau internațional) precum și entitățile despre care entitatea raportoare știe că sunt sub controlul acelei administrații, considerate un singur client. .

| 36B | IAS 24 Prezentarea informațiilor referitoare la tranzacțiile cu părțile afiliate (revizuit în 2009) a modificat punctul 34 pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2011 sau ulterior acestei date. Dacă o entitate aplică IAS 24 (revizuit în 2009) pentru o perioadă anterioară, modificarea punctului 34 trebuie aplicată pentru respectiva perioadă anterioară. |
| --- | --- |

36B

IAS 24 Prezentarea informațiilor referitoare la tranzacțiile cu părțile afiliate (revizuit în 2009) a modificat punctul 34 pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2011 sau ulterior acestei date. Dacă o entitate aplică IAS 24 (revizuit în 2009) pentru o perioadă anterioară, modificarea punctului 34 trebuie aplicată pentru respectiva perioadă anterioară.

---

| 20.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 186/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 186/10

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 633/2010 AL COMISIEI

din 19 iulie 2010

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Interpretarea (IFRIC) 14 a Comitetului pentru Interpretarea Standardelor Internaționale de Raportare Financiară

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (1), în special articolul 3 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei (2) au fost adoptate anumite standarde internaționale și interpretări existente la 15 octombrie 2008. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei (2) au fost adoptate anumite standarde internaționale și interpretări existente la 15 octombrie 2008.

| (2) | Comitetul pentru Interpretarea Standardelor Internaționale de Raportare Financiară (IFRIC) a publicat la 15 noiembrie 2009 modificări la Interpretarea IFRIC 14 Plăți anticipate pentru o cerință minimă de finanțare, denumite în continuare „amendamente la IFRIC 14”. Amendamentele la IFRIC 14 vizează eliminarea unei consecințe nedorite a IFRIC 14 în cazurile în care o entitate supusă unei cerințe minime de finanțare plătește anticipat contribuțiile atunci când, în anumite condiții, entitatea care face plata anticipată este obligată să recunoască o cheltuială. În cazul în care un plan de beneficii determinate face obiectul unei cerințe minime de finanțare, amendamentele la IFRIC 14 prescriu tratarea acestei plăți anticipate, la fel ca (și) orice plată anticipată, drept un activ. |
| --- | --- |

(2)

Comitetul pentru Interpretarea Standardelor Internaționale de Raportare Financiară (IFRIC) a publicat la 15 noiembrie 2009 modificări la Interpretarea IFRIC 14 Plăți anticipate pentru o cerință minimă de finanțare, denumite în continuare „amendamente la IFRIC 14”. Amendamentele la IFRIC 14 vizează eliminarea unei consecințe nedorite a IFRIC 14 în cazurile în care o entitate supusă unei cerințe minime de finanțare plătește anticipat contribuțiile atunci când, în anumite condiții, entitatea care face plata anticipată este obligată să recunoască o cheltuială. În cazul în care un plan de beneficii determinate face obiectul unei cerințe minime de finanțare, amendamentele la IFRIC 14 prescriu tratarea acestei plăți anticipate, la fel ca (și) orice plată anticipată, drept un activ.

| (3) | În urma consultării Grupului de experți tehnici (GET) din cadrul Grupului consultativ european pentru raportarea financiară (EFRAG) s-a confirmat că amendamentele la IFRIC 14 îndeplinesc criteriile tehnice necesare adoptării, stabilite la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002. În conformitate cu Decizia 2006/505/CE a Comisiei din 14 iulie 2006 de instituire a Grupului de examinare a avizelor privind standardele contabile în vederea consilierii Comisiei cu privire la obiectivitatea și neutralitatea avizelor Grupului consultativ european pentru raportări financiare (EFRAG) (3), Grupul de examinare a avizelor privind standardele contabile a analizat avizul EFRAG privind adoptarea și a confirmat Comisiei că acesta este echilibrat și obiectiv. |
| --- | --- |

(3)

În urma consultării Grupului de experți tehnici (GET) din cadrul Grupului consultativ european pentru raportarea financiară (EFRAG) s-a confirmat că amendamentele la IFRIC 14 îndeplinesc criteriile tehnice necesare adoptării, stabilite la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002. În conformitate cu Decizia 2006/505/CE a Comisiei din 14 iulie 2006 de instituire a Grupului de examinare a avizelor privind standardele contabile în vederea consilierii Comisiei cu privire la obiectivitatea și neutralitatea avizelor Grupului consultativ european pentru raportări financiare (EFRAG) (3), Grupul de examinare a avizelor privind standardele contabile a analizat avizul EFRAG privind adoptarea și a confirmat Comisiei că acesta este echilibrat și obiectiv.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 trebuie modificat în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare contabilă, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare contabilă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În anexa la Regulamentul (CE) nr. 1126/2008, Interpretarea IFRIC 14 a Comitetului pentru interpretarea Standardelor Internaționale de Raportare Financiară se modifică conform anexei la prezentul regulament.

Articolul 2

Fiecare societate aplică amendamentele la IFRIC 14, care figurează în anexa la prezentul regulament, cel târziu de la data începerii primului său exercițiu financiar după data de 31 decembrie 2010.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 iulie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 243, 11.9.2002, p. 1.

1

(2)  JO L 320, 29.11.2008, p. 1.

2

(3)  JO L 199, 21.7.2006, p. 33.

3

---

ANEXĂ

STANDARDE INTERNAȚIONALE DE CONTABILITATE

| IFRIC 14 | Amendamente la interpretarea IFRIC 14 Plăți anticipate pentru o cerință minimă de finanțare |
| --- | --- |

IFRIC 14

Amendamente la interpretarea IFRIC 14 Plăți anticipate pentru o cerință minimă de finanțare

„Se permite reproducerea în Spațiul Economic European. Toate drepturile existente rezervate în afara SEE, cu excepția dreptului de reproducere în scopul uzului personal sau în alte scopuri legitime. Mai multe informații sunt disponibile pe site-ul IASB la adresa www.iasb.org”

AMENDAMENTE LA IFRIC 14

Se modifică punctele 16-18 și 20-22.

Se adaugă punctele 3A, 27B și 29.

CONTEXT

| 3A | În noiembrie 2009, Consiliul pentru Standarde Internaționale de Contabilitate a modificat IFRIC 14 pentru a elimina o consecință neintenționată rezultând din tratamentul plăților anticipate ale contribuțiilor viitoare în anumite situații în care există o cerință minimă de finanțare. |
| --- | --- |

3A

În noiembrie 2009, Consiliul pentru Standarde Internaționale de Contabilitate a modificat IFRIC 14 pentru a elimina o consecință neintenționată rezultând din tratamentul plăților anticipate ale contribuțiilor viitoare în anumite situații în care există o cerință minimă de finanțare.

CONSENS

Beneficiile economice disponibile sub forma unei reduceri a contribuției

| 16 | Dacă nu există o cerință minimă de finanțare pentru contribuțiile legate de servicii viitoare, beneficiile economice disponibile sub forma unei reduceri a contribuției viitoare reprezintă:






  (a) | [eliminat] |
| --- | --- | --- |

16

Dacă nu există o cerință minimă de finanțare pentru contribuțiile legate de servicii viitoare, beneficiile economice disponibile sub forma unei reduceri a contribuției viitoare reprezintă:

(a)

[eliminat]

| (b) | costul aferent serviciilor viitoare pentru entitate pentru fiecare perioadă de pe parcursul celei mai scurte dintre durata preconizată a planului și durata de viață preconizată a entității. Costul aferent serviciilor viitoare pentru entitate nu conține sumele care vor fi suportate de către angajați. |
| --- | --- |

(b)

costul aferent serviciilor viitoare pentru entitate pentru fiecare perioadă de pe parcursul celei mai scurte dintre durata preconizată a planului și durata de viață preconizată a entității. Costul aferent serviciilor viitoare pentru entitate nu conține sumele care vor fi suportate de către angajați.

| 17 | O entitate trebuie să determine costurile aferente serviciilor viitoare utilizând ipoteze care sunt conforme cu cele utilizate pentru a determina obligația privind beneficiul determinat și cu situația care există la sfârșitul perioadei de raportare, după cum se prevede în IAS 19. Prin urmare, o entitate nu trebuie să plece de la premisa existenței vreunei modificări a beneficiilor ce urmează să fie furnizate de un plan în viitor, până când planul nu este modificat, și trebuie să plece de la premisa existenței unei forțe de muncă stabile în viitor, cu excepția cazului în care entitatea se angajează, în mod evident, la sfârșitul perioadei de raportare, să efectueze o reducere a numărului de angajați incluși în plan. În cel din urmă caz, ipoteza cu privire la forța de muncă viitoare trebuie să cuprindă și reducerea. |
| --- | --- |

17

O entitate trebuie să determine costurile aferente serviciilor viitoare utilizând ipoteze care sunt conforme cu cele utilizate pentru a determina obligația privind beneficiul determinat și cu situația care există la sfârșitul perioadei de raportare, după cum se prevede în IAS 19. Prin urmare, o entitate nu trebuie să plece de la premisa existenței vreunei modificări a beneficiilor ce urmează să fie furnizate de un plan în viitor, până când planul nu este modificat, și trebuie să plece de la premisa existenței unei forțe de muncă stabile în viitor, cu excepția cazului în care entitatea se angajează, în mod evident, la sfârșitul perioadei de raportare, să efectueze o reducere a numărului de angajați incluși în plan. În cel din urmă caz, ipoteza cu privire la forța de muncă viitoare trebuie să cuprindă și reducerea.

Efectul cerințelor minime de finanțare asupra beneficiului economic disponibil sub forma unei reduceri a contribuțiilor viitoare

| 18 | O entitate trebuie să analizeze orice cerință minimă de finanțare la o anumită dată în termeni de contribuții necesare pentru a acoperi: (a) orice deficit existent pentru un serviciu anterior în baza minimă de finanțare și (b) serviciile viitoare. |
| --- | --- |

18

O entitate trebuie să analizeze orice cerință minimă de finanțare la o anumită dată în termeni de contribuții necesare pentru a acoperi: (a) orice deficit existent pentru un serviciu anterior în baza minimă de finanțare și (b) serviciile viitoare.

| 20 | Dacă există o cerință minimă de finanțare pentru contribuțiile legate de servicii viitoare, beneficiul economic disponibil sub forma unei reduceri a contribuțiilor viitoare este suma dintre:






  (a) | orice sumă care reduce contribuțiile viitoare conform cerinței minime de finanțare pentru servicii viitoare deoarece entitatea a efectuat o plată anticipată (adică a plătit suma înainte de a i se cere); și |
| --- | --- | --- |

20

Dacă există o cerință minimă de finanțare pentru contribuțiile legate de servicii viitoare, beneficiul economic disponibil sub forma unei reduceri a contribuțiilor viitoare este suma dintre:

(a)

orice sumă care reduce contribuțiile viitoare conform cerinței minime de finanțare pentru servicii viitoare deoarece entitatea a efectuat o plată anticipată (adică a plătit suma înainte de a i se cere); și

| (b) | costul estimat aferent serviciilor viitoare în fiecare perioadă în conformitate cu punctele 16 și 17 minus contribuțiile estimate conform cerinței minime de finanțare care ar fi necesare în perioadele respective pentru servicii viitoare dacă nu ar exista plăți anticipate, conform descrierii de la litera (a). |
| --- | --- |

(b)

costul estimat aferent serviciilor viitoare în fiecare perioadă în conformitate cu punctele 16 și 17 minus contribuțiile estimate conform cerinței minime de finanțare care ar fi necesare în perioadele respective pentru servicii viitoare dacă nu ar exista plăți anticipate, conform descrierii de la litera (a).

| 21 | O entitate trebuie să estimeze contribuțiile viitoare conform cerinței minime de finanțare pentru servicii viitoare ținând seama de efectul oricărui surplus existent determinat utilizând baza minimă de finanțare, excluzând însă plata anticipată descrisă la punctul 20 litera (a). O entitate trebuie să utilizeze ipoteze conforme cu baza minimă de finanțare și, pentru factorii nespecificați în respectiva bază, ipoteze conforme cu cele utilizate pentru a determina obligația privind beneficiile determinate și cu situația existentă la sfârșitul perioadei de raportare, așa cum se prevede în IAS 19. Estimarea trebuie să ia în considerare orice modificări preconizate să apară ca urmare a plății de către entitate a contribuțiilor minime la scadență. Cu toate acestea, estimarea nu trebuie să includă efectul modificărilor preconizate ale clauzelor și condițiilor bazei minime de finanțare care nu sunt adoptate în mod concret sau convenite prin contract, la sfârșitul perioadei de raportare. |
| --- | --- |

21

O entitate trebuie să estimeze contribuțiile viitoare conform cerinței minime de finanțare pentru servicii viitoare ținând seama de efectul oricărui surplus existent determinat utilizând baza minimă de finanțare, excluzând însă plata anticipată descrisă la punctul 20 litera (a). O entitate trebuie să utilizeze ipoteze conforme cu baza minimă de finanțare și, pentru factorii nespecificați în respectiva bază, ipoteze conforme cu cele utilizate pentru a determina obligația privind beneficiile determinate și cu situația existentă la sfârșitul perioadei de raportare, așa cum se prevede în IAS 19. Estimarea trebuie să ia în considerare orice modificări preconizate să apară ca urmare a plății de către entitate a contribuțiilor minime la scadență. Cu toate acestea, estimarea nu trebuie să includă efectul modificărilor preconizate ale clauzelor și condițiilor bazei minime de finanțare care nu sunt adoptate în mod concret sau convenite prin contract, la sfârșitul perioadei de raportare.

| 22 | Atunci când o entitate determină suma descrisă la punctul 20 (b), dacă contribuțiile viitoare conform cerinței minime de finanțare pentru servicii viitoare depășesc costul serviciilor conform IAS 19 în oricare dintre perioadele date, respectivul excedent reduce valoarea beneficiilor economice disponibile sub forma unei reduceri a contribuțiilor viitoare. Valoarea descrisă la punctul 20(b) nu poate fi însă niciodată mai mică decât zero. |
| --- | --- |

22

Atunci când o entitate determină suma descrisă la punctul 20 (b), dacă contribuțiile viitoare conform cerinței minime de finanțare pentru servicii viitoare depășesc costul serviciilor conform IAS 19 în oricare dintre perioadele date, respectivul excedent reduce valoarea beneficiilor economice disponibile sub forma unei reduceri a contribuțiilor viitoare. Valoarea descrisă la punctul 20(b) nu poate fi însă niciodată mai mică decât zero.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

| 27B | Plăți anticipate pentru o cerință minimă de finanțare a adăugat punctul 3A și a modificat punctele 16-18 și 20-22. O entitate trebuie să aplice aceste amendamente pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2011 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. |
| --- | --- |

27B

Plăți anticipate pentru o cerință minimă de finanțare a adăugat punctul 3A și a modificat punctele 16-18 și 20-22. O entitate trebuie să aplice aceste amendamente pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2011 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt.

TRANZIȚIE

| 29 | O entitate trebuie să aplice modificările de la punctele 3A, 16-18 și 20-22 de la începutul primei perioade comparative prezentate în primele situații financiare în care entitatea aplică prezenta interpretare. Dacă o entitate a aplicat această interpretare înainte de a aplica modificările la aceasta, entitatea trebuie să recunoască ajustările rezultate din aplicarea modificărilor în rezultatul reportat la începutul primei perioade comparative prezentate. |
| --- | --- |

29

O entitate trebuie să aplice modificările de la punctele 3A, 16-18 și 20-22 de la începutul primei perioade comparative prezentate în primele situații financiare în care entitatea aplică prezenta interpretare. Dacă o entitate a aplicat această interpretare înainte de a aplica modificările la aceasta, entitatea trebuie să recunoască ajustările rezultate din aplicarea modificărilor în rezultatul reportat la începutul primei perioade comparative prezentate.

---

| 20.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 186/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 186/14

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 634/2010 AL COMISIEI

din 19 iulie 2010

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Ricotta di Bufala Campana (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 7 alineatul (4) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Ricotta di Bufala Campana” depusă de Italia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Ricotta di Bufala Campana” depusă de Italia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, această denumire trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 iulie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

1

(2)  JO C 260, 30.10.2009, p. 43.

2

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.4.   Alte produse de origine animală (ouă, miere, produse lactate cu excepția untului etc.)

ITALIA

Ricotta di Bufala Campana (DOP)

---

| 20.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 186/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 186/16

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 635/2010 AL COMISIEI

din 19 iulie 2010

de deschidere a procedurii de atribuire a licențelor de export pentru brânzeturile care urmează a fi exportate în Statele Unite ale Americii în 2011 în cadrul anumitor contingente din GATT

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 171 alineatul (1), coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Capitolul III secțiunea 2 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 al Comisiei din 27 noiembrie 2009 de stabilire a normelor speciale de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește licențele de export și restituirile la export în sectorul laptelui și produselor lactate (2) prevede că licențele de export pentru brânzeturile exportate în Statele Unite ale Americii în cadrul contingentelor care decurg din acordurile încheiate în cursul negocierilor comerciale multilaterale pot fi atribuite în conformitate cu o procedură specială, prin care pot fi desemnați importatori preferați din SUA. |
| --- | --- |

(1)

Capitolul III secțiunea 2 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 al Comisiei din 27 noiembrie 2009 de stabilire a normelor speciale de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește licențele de export și restituirile la export în sectorul laptelui și produselor lactate (2) prevede că licențele de export pentru brânzeturile exportate în Statele Unite ale Americii în cadrul contingentelor care decurg din acordurile încheiate în cursul negocierilor comerciale multilaterale pot fi atribuite în conformitate cu o procedură specială, prin care pot fi desemnați importatori preferați din SUA.

| (2) | Ar trebui să se deschidă această procedură pentru exporturile din cursul anului 2011 și să se stabilească normele suplimentare aferente. |
| --- | --- |

(2)

Ar trebui să se deschidă această procedură pentru exporturile din cursul anului 2011 și să se stabilească normele suplimentare aferente.

| (3) | La gestionarea importurilor, autoritățile competente din SUA fac distincție între contingentul suplimentar acordat Comunității Europene în cadrul Rundei Uruguay și contingentele care decurg din Runda Tokyo. Licențele de export ar trebui să fie atribuite ținând seama de eligibilitatea produselor respective pentru contingentul SUA în cauză, astfel cum se indică în Harmonised Tariff Schedule of the United States of America (Nomenclatura tarifară armonizată a Statelor Unite ale Americii). |
| --- | --- |

(3)

La gestionarea importurilor, autoritățile competente din SUA fac distincție între contingentul suplimentar acordat Comunității Europene în cadrul Rundei Uruguay și contingentele care decurg din Runda Tokyo. Licențele de export ar trebui să fie atribuite ținând seama de eligibilitatea produselor respective pentru contingentul SUA în cauză, astfel cum se indică în Harmonised Tariff Schedule of the United States of America (Nomenclatura tarifară armonizată a Statelor Unite ale Americii).

| (4) | În vederea exportării cantității maxime în cadrul contingentelor pentru care există un interes moderat, ar trebui să fie permise cererile care privesc cantitatea totală a unui contingent. |
| --- | --- |

(4)

În vederea exportării cantității maxime în cadrul contingentelor pentru care există un interes moderat, ar trebui să fie permise cererile care privesc cantitatea totală a unui contingent.

| (5) | Din motive de certitudine și claritate juridică, ar trebui precizat faptul că măsurile prevăzute de prezentul regulament încetează să se mai aplice de la sfârșitul anului 2011. |
| --- | --- |

(5)

Din motive de certitudine și claritate juridică, ar trebui precizat faptul că măsurile prevăzute de prezentul regulament încetează să se mai aplice de la sfârșitul anului 2011.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Licențele de export pentru produsele încadrate la codul NC 0406 și enumerate în anexa I la prezentul regulament, care urmează a fi exportate în Statele Unite ale Americii în 2011 în cadrul contingentelor menționate la articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009, se eliberează în conformitate cu capitolul III secțiunea 2 din regulamentul respectiv și cu dispozițiile prezentului regulament.

Articolul 2

(1)   Cererile de licențe menționate la articolul 22 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 (denumite în continuare „cereri”) se depun la autoritățile competente între 1 și 10 septembrie 2010 cel târziu.

(2)   Cererile sunt admisibile numai dacă includ toate informațiile menționate la articolul 22 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 și dacă sunt însoțite de documentele menționate la articolul respectiv.

În cazul în care, pentru aceeași grupă de produse menționată în coloana 2 din anexa I la prezentul regulament, cantitatea disponibilă este repartizată între contingentul Rundei Uruguay și contingentul Rundei Tokyo, cererile de licențe pot viza numai unul dintre aceste contingente și precizează contingentul respectiv, specificând identificarea grupei și a contingentului, menționate în coloana 3 din anexa respectivă.

Informațiile menționate la articolul 22 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 sunt prezentate în conformitate cu modelul care figurează în anexa II la prezentul regulament.

(3)   În ceea ce privește contingentele identificate în coloana 3 din anexa I prin codurile „22-Tokyo”, „22-Uruguay”, „25-Tokyo” și „25-Uruguay”, cererile acoperă cel puțin 10 tone, fără a depăși însă cantitatea disponibilă în cadrul contingentului respectiv, indicată în coloana 4 din anexa menționată.

În ceea ce privește celelalte contingente indicate în coloana 3 din anexa I, cererile acoperă cel puțin 10 tone, fără a depăși însă 40 % din cantitatea disponibilă în cadrul contingentului respectiv, indicată în coloana 4 din anexa menționată.

(4)   Cererile sunt admisibile numai dacă solicitanții declară în scris că nu au depus alte cereri pentru aceeași grupă de produse și același contingent și se angajează să nu întreprindă acest lucru.

În cazul în care un solicitant depune mai multe cereri pentru aceeași grupă de produse și același contingent în unul sau mai multe state membre, toate cererile sale se consideră inadmisibile.

Articolul 3

(1)   Statele membre notifică Comisiei, în termen de cinci zile lucrătoare de la încheierea perioadei de depunere, cererile depuse pentru fiecare dintre grupele de produse și, după caz, pentru fiecare dintre contingentele indicate în anexa I.

Toate notificările, inclusiv comunicările „niciunul”, se efectuează prin fax sau e-mail, utilizând modelul de formular care figurează în anexa III.

(2)   Notificările conțin pentru fiecare grupă și, după caz, pentru fiecare contingent:

| (a) | o listă a solicitanților; |
| --- | --- |

(a)

o listă a solicitanților;

| (b) | cantitățile solicitate de către fiecare dintre aceștia, defalcate în funcție de codul de produs din Nomenclatura combinată și de codul corespunzător din Harmonised Tariff Schedule of the United States of America (2010) [Nomenclatura tarifară armonizată a Statelor Unite ale Americii (2010)]; |
| --- | --- |

(b)

cantitățile solicitate de către fiecare dintre aceștia, defalcate în funcție de codul de produs din Nomenclatura combinată și de codul corespunzător din Harmonised Tariff Schedule of the United States of America (2010) [Nomenclatura tarifară armonizată a Statelor Unite ale Americii (2010)];

| (c) | numele și adresa importatorului desemnat de solicitant. |
| --- | --- |

(c)

numele și adresa importatorului desemnat de solicitant.

Articolul 4

Comisia decide atribuirea licențelor, în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009, fără întârziere și informează statele membre în acest sens până la 31 octombrie 2010 cel târziu.

În termen de cinci zile lucrătoare de la publicarea coeficienților de atribuire, statele membre notifică Comisiei, pentru fiecare grupă și, după caz, pentru fiecare contingent, cantitățile atribuite per solicitant, în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009.

Notificarea respectivă se efectuează prin fax sau e-mail, utilizând modelul de formular care figurează în anexa IV la prezentul regulament.

Articolul 5

Înaintea eliberării licențelor și până la 15 decembrie 2010 cel târziu, statele membre verifică informațiile notificate în temeiul articolului 3 din prezentul regulament și al articolului 22 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009.

În cazul în care se constată că un operator căruia i-a fost eliberată o licență a furnizat informații incorecte, licența respectivă se anulează, iar garanția se confiscă. Statele membre informează fără întârziere Comisia în acest sens.

Articolul 6

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament expiră la 31 decembrie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 iulie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 318, 4.12.2009, p. 1.

2

---

ANEXA I

Brânzeturi care urmează a fi exportate în Statele Unite ale Americii în 2011 în cadrul anumitor contingente din GATT

Capitolul III secțiunea 2 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 și Regulamentul (UE) nr. 635/2010

| Identificarea grupei în conformitate cu notele complementare care figurează în capitolul 4 din Nomenclatura tarifară armonizată a Statelor Unite ale Americii | Identificarea grupei și a contingentului | Cantitatea disponibilă pentru 2011 |
| --- | --- | --- |
| Notă | Grupă | | Kg |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 16 | Not specifically provided for (NSPF) | 16-Tokyo | 908 877 |
| 16-Uruguay | 3 446 000 |
| 17 | Blue Mould | 17 | 350 000 |
| 18 | Cheddar | 18 | 1 050 000 |
| 20 | Edam/Gouda | 20 | 1 100 000 |
| 21 | Italian type | 21 | 2 025 000 |
| 22 | Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation | 22-Tokyo | 393 006 |
| 22-Uruguay | 380 000 |
| 25 | Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation | 25-Tokyo | 4 003 172 |
| 25-Uruguay | 2 420 000 |

Identificarea grupei în conformitate cu notele complementare care figurează în capitolul 4 din Nomenclatura tarifară armonizată a Statelor Unite ale Americii

Identificarea grupei și a contingentului

Cantitatea disponibilă pentru 2011

Notă

Grupă

Kg

(1)

(2)

(3)

(4)

16

Not specifically provided for (NSPF)

16-Tokyo

908 877

16-Uruguay

3 446 000

17

Blue Mould

17

350 000

18

Cheddar

18

1 050 000

20

Edam/Gouda

20

1 100 000

21

Italian type

21

2 025 000

22

Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation

22-Tokyo

393 006

22-Uruguay

380 000

25

Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation

25-Tokyo

4 003 172

25-Uruguay

2 420 000

---

ANEXA II

Prezentarea informațiilor solicitate în temeiul articolului 22 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009

| Identificarea grupei și a contingentului menționate în coloana 3 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 635/2010: | |
| --- | --- |

Identificarea grupei și a contingentului menționate în coloana 3 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 635/2010:

Denumirea grupei indicate în coloana 2 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 635/2010: ...

...

| Originea contingentului: | Runda Uruguay:  | Runda Tokyo:  |
| --- | --- | --- |

Originea contingentului:

Runda Uruguay: 

Runda Tokyo: 

| Numele și adresa solicitantului | Codul produsului din Nomenclatura combinată | Cantitatea solicitată în kg | Codul din Nomenclatura tarifară
  armonizată a Statelor Unite ale Americii | Numele și adresa importatorului desemnat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | |
| | | |
| Total: | | |

Numele și adresa solicitantului

Codul produsului din Nomenclatura combinată

Cantitatea solicitată în kg

Codul din Nomenclatura tarifară

armonizată a Statelor Unite ale Americii

Numele și adresa importatorului desemnat

Total:

---

ANEXA III

Prezentarea informațiilor solicitate în temeiul articolului 3 din Regulamentul (UE) nr. 635/2010

| Identificarea grupei și a contingentului menționate în coloana 3 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 635/2010: | |
| --- | --- |

Identificarea grupei și a contingentului menționate în coloana 3 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 635/2010:

Denumirea grupei indicate în coloana 2 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 635/2010:...

...

| Originea contingentului: | Runda Uruguay:  | Runda Tokyo:  |
| --- | --- | --- |

Originea contingentului:

Runda Uruguay: 

Runda Tokyo: 

| Nr. | Numele și adresa solicitantului | Codul produsului din Nomenclatura combinată | Cantitatea solicitată în kg | Codul din Nomenclatura tarifară armonizată a Statelor Unite ale Americii | Numele și adresa importatorului desemnat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | |
| | | |
| | | |
| Total: | | |
| 2 | | | | | |
| | | |
| | | |
| Total: | | |
| 3 | | | | | |
| | | |
| | | |
| Total: | | |
| 4 | | | | | |
| | | |
| | | |
| Total: | | |
| 5 | | | | | |
| | | |
| | | |
| Total: | | |

Nr.

Numele și adresa solicitantului

Codul produsului din Nomenclatura combinată

Cantitatea solicitată în kg

Codul din Nomenclatura tarifară armonizată a Statelor Unite ale Americii

Numele și adresa importatorului desemnat

1

Total:

2

Total:

3

Total:

4

Total:

5

Total:

---

ANEXA IV

Prezentarea licențelor acordate în conformitate cu articolul 23 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009

| Identificarea grupei și a contingentului menționate în coloana 3 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 635/2010 | Originea contingentului | Numele și adresa solicitantului | Codul produsului din Nomenclatura combinată | Cantitatea solicitată
  în kg | Numele și adresa importatorului desemnat | Cantitatea atribuită (1)

  în kg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Runda Uruguay
   | | | | | |
| | | |
| Runda Tokyo
   | | | |
| Total: | | Total: | |
| | Runda Uruguay
   | | | | | |
| | | |
| Runda Tokyo
   | | | |
| Total: | | Total: | |
| | Runda Uruguay
   | | | | | |
| | | |
| Runda Tokyo
   | | | |
| Total: | | Total: | |

Identificarea grupei și a contingentului menționate în coloana 3 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 635/2010

Originea contingentului

Numele și adresa solicitantului

Codul produsului din Nomenclatura combinată

Cantitatea solicitată

în kg

Numele și adresa importatorului desemnat

Cantitatea atribuită (1)

în kg

Runda Uruguay



Runda Tokyo



Total:

Total:

Runda Uruguay



Runda Tokyo



Total:

Total:

Runda Uruguay



Runda Tokyo



Total:

Total:

---

(1)  Cantitățile atribuite prin tragere la sorți se distribuie între codurile individuale NC proporțional cu cantitățile de produse solicitate per cod NC.

---

| 20.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 186/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 186/22

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 636/2010 AL COMISIEI

din 19 iulie 2010

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 20 iulie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 iulie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MK | 22,1 |
| TR | 89,8 |
| ZZ | 56,0 |
| 0707 00 05 | MK | 41,0 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 73,4 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 86,4 |
| UY | 57,6 |
| ZA | 86,4 |
| ZZ | 76,8 |
| 0808 10 80 | AR | 78,8 |
| BR | 80,2 |
| CL | 75,9 |
| CN | 80,8 |
| NZ | 109,5 |
| US | 107,2 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 95,0 |
| ZZ | 93,0 |
| 0808 20 50 | AR | 76,4 |
| CL | 121,8 |
| CN | 98,4 |
| NZ | 176,5 |
| ZA | 93,1 |
| ZZ | 113,2 |
| 0809 10 00 | TR | 193,7 |
| ZZ | 193,7 |
| 0809 20 95 | CL | 150,0 |
| TR | 270,8 |
| US | 769,6 |
| ZZ | 396,8 |
| 0809 30 | AR | 130,0 |
| TR | 158,7 |
| ZZ | 144,4 |
| 0809 40 05 | BR | 123,2 |
| IL | 165,9 |
| TR | 126,3 |
| ZZ | 138,5 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MK

22,1

TR

89,8

ZZ

56,0

0707 00 05

MK

41,0

TR

105,8

ZZ

73,4

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

86,4

UY

57,6

ZA

86,4

ZZ

76,8

0808 10 80

AR

78,8

BR

80,2

CL

75,9

CN

80,8

NZ

109,5

US

107,2

UY

116,3

ZA

95,0

ZZ

93,0

0808 20 50

AR

76,4

CL

121,8

CN

98,4

NZ

176,5

ZA

93,1

ZZ

113,2

0809 10 00

TR

193,7

ZZ

193,7

0809 20 95

CL

150,0

TR

270,8

US

769,6

ZZ

396,8

0809 30

AR

130,0

TR

158,7

ZZ

144,4

0809 40 05

BR

123,2

IL

165,9

TR

126,3

ZZ

138,5

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 20.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 186/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 186/24

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 637/2010 AL COMISIEI

din 19 iulie 2010

de suspendare a depunerii de cereri de licențe de import pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 891/2009 al Comisiei din 25 septembrie 2009 privind deschiderea și gestionarea anumitor contingente tarifare comunitare în sectorul zahărului (2), în special articolul 5 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse la autoritățile competente în perioada 1-7 iulie 2010 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 891/2009 sunt egale cu cantitatea disponibilă pentru numărul de ordine 09.4325. |
| --- | --- |

(1)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse la autoritățile competente în perioada 1-7 iulie 2010 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 891/2009 sunt egale cu cantitatea disponibilă pentru numărul de ordine 09.4325.

| (2) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 891/2009, este necesar să se suspende până la sfârșitul anului de comercializare depunerea de noi cereri de licențe care vizează numărul de ordine 09.4325, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 891/2009, este necesar să se suspende până la sfârșitul anului de comercializare depunerea de noi cereri de licențe care vizează numărul de ordine 09.4325,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Până la sfârșitul anului de comercializare 2009/2010, se suspendă depunerea de noi cereri de licențe care corespund numerelor de ordine indicate în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 iulie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 254, 26.9.2009, p. 82.

2

---

ANEXĂ

„Zahăr concesii CXL”

Anul de comercializare 2009/2010

Cereri depuse în perioada 1.7.2010-7.7.2010

| Nr. de ordine | Țară | Coeficient de alocare
  (%) | Cereri noi |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australia | — | |
| 09.4318 | Brazilia | — | |
| 09.4319 | Cuba | — | Se suspendă |
| 09.4320 | Orice țară terță | — | Se suspendă |
| 09.4321 | India | — | Se suspendă |
| „—” | Nu se aplică: nicio cerere de licență nu a fost transmisă Comisiei. |

Nr. de ordine

Țară

Coeficient de alocare

(%)

Cereri noi

09.4317

Australia

—

09.4318

Brazilia

—

09.4319

Cuba

—

Se suspendă

09.4320

Orice țară terță

—

Se suspendă

09.4321

India

—

Se suspendă

„—”

Nu se aplică: nicio cerere de licență nu a fost transmisă Comisiei.

„Zahăr din Balcani”

Anul de comercializare 2009/2010

Cereri depuse în perioada 1.7.2010-7.7.2010

| Nr. de ordine | Țară | Coeficient de alocare
  (%) | Cereri noi |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albania | — | |
| 09.4325 | Bosnia și Herțegovina | (2) | |
| 09.4326 | Serbia, Muntenegru și Kosovo (1) | (2) | |
| 09.4327 | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei | — | |
| 09.4328 | Croația | (2) | |
| „—” | Nu se aplică: nicio cerere de licență nu a fost transmisă Comisiei. |

Nr. de ordine

Țară

Coeficient de alocare

(%)

Cereri noi

09.4324

Albania

—

09.4325

Bosnia și Herțegovina

(2)

09.4326

Serbia, Muntenegru și Kosovo (1)

(2)

09.4327

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei

—

09.4328

Croația

(2)

„—”

Nu se aplică: nicio cerere de licență nu a fost transmisă Comisiei.

„Zahăr excepțional de import și zahăr industrial de import”

Anul de comercializare 2009/2010

Cereri depuse în perioada 1.7.2010-7.7.2010

| Nr. de ordine | Tip | Coeficient de alocare
  (%) | Cereri noi |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Excepțional | — | |
| 09.4390 | Industrial | — | |
| „—” | Nu se aplică: nicio cerere de licență nu a fost transmisă Comisiei. |

Nr. de ordine

Tip

Coeficient de alocare

(%)

Cereri noi

09.4380

Excepțional

—

09.4390

Industrial

—

„—”

Nu se aplică: nicio cerere de licență nu a fost transmisă Comisiei.

---

(1)  Kosovo, conform Rezoluției 1244 (1999) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite.

(2)  Nu se aplică: cantitățile care fac obiectul cererilor nu depășesc cantitățile disponibile și se acordă în totalitate.

---

| 20.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 186/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 186/26

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 638/2010 AL COMISIEI

din 19 iulie 2010

privind eliberarea licențelor de import în cazul cererilor depuse în primele 7 zile din luna iulie 2010 în cadrul contingentului tarifar pentru carne de vită și mânzat de calitate superioară gestionat prin Regulamentul (CE) nr. 620/2009

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (2), în special articolul 7 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 620/2009 al Comisiei din 13 iulie 2009 privind modul de gestionare unui contingent tarifar de import pentru carnea de vită și mânzat de calitate superioară (3) stabilește norme detaliate privind depunerea cererilor și eliberarea licențelor de import. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 620/2009 al Comisiei din 13 iulie 2009 privind modul de gestionare unui contingent tarifar de import pentru carnea de vită și mânzat de calitate superioară (3) stabilește norme detaliate privind depunerea cererilor și eliberarea licențelor de import.

| (2) | Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 prevede că, în cazul în care cantitățile la care se referă cererile de licențe depășesc cantitățile disponibile pentru perioada de contingent tarifar, trebuie stabiliți coeficienți de atribuire pentru cantitățile la care se referă fiecare cerere de licență. Cererile pentru licențe de import depuse în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 620/2009 în perioada 1-7 iulie 2010 depășesc cantitățile disponibile. Prin urmare, trebuie să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare, |
| --- | --- |

(2)

Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 prevede că, în cazul în care cantitățile la care se referă cererile de licențe depășesc cantitățile disponibile pentru perioada de contingent tarifar, trebuie stabiliți coeficienți de atribuire pentru cantitățile la care se referă fiecare cerere de licență. Cererile pentru licențe de import depuse în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 620/2009 în perioada 1-7 iulie 2010 depășesc cantitățile disponibile. Prin urmare, trebuie să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cererilor de eliberare a licențelor de import din cadrul contingentului cu numărul de ordine 09.4449, depuse în perioada 1-7 iulie 2010 în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 620/2009, li se aplică un coeficient de atribuire de 63,674825 %.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 iulie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13.

2

(3)  JO L 182, 15.7.2009, p. 25.

3

---

| 20.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 186/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 186/27

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 639/2010 AL COMISIEI

din 19 iulie 2010

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2009/10 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 627/2010 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2009/10 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 627/2010 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 20 iulie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 iulie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 253, 25.9.2009, p. 3.

3

(4)  JO L 182, 16.7.2010, p. 12.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 20 iulie 2010

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,21 | 2,54 |
| 1701 12 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,21 | 2,24 |
| 1701 91 00 (2) | 40,09 | 5,44 |
| 1701 99 10 (2) | 40,09 | 2,31 |
| 1701 99 90 (2) | 40,09 | 2,31 |
| 1702 90 95 (3) | 0,40 | 0,28 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

41,21

0,00

1701 11 90 (1)

41,21

2,54

1701 12 10 (1)

41,21

0,00

1701 12 90 (1)

41,21

2,24

1701 91 00 (2)

40,09

5,44

1701 99 10 (2)

40,09

2,31

1701 99 90 (2)

40,09

2,31

1702 90 95 (3)

0,40

0,28

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

DECIZII

| 20.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 186/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 186/29

---

DECIZIA REPREZENTANȚILOR GUVERNELOR STATELOR MEMBRE ALE UNIUNII EUROPENE

din 8 iulie 2010

de numire a judecătorilor în cadrul Tribunalului

(2010/400/UE)

REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE ALE UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 19,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 254 și 255,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu prevederile tratatelor, o dată la trei ani are loc o înlocuire parțială a judecătorilor în cadrul Tribunalului. Pentru perioada cuprinsă între 1 septembrie 2010 și 31 august 2016, trebuiau numiți paisprezece judecători în cadrul Tribunalului. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu prevederile tratatelor, o dată la trei ani are loc o înlocuire parțială a judecătorilor în cadrul Tribunalului. Pentru perioada cuprinsă între 1 septembrie 2010 și 31 august 2016, trebuiau numiți paisprezece judecători în cadrul Tribunalului.

| (2) | La 23 iunie 2010, Conferința reprezentanților guvernelor statelor membre a numit zece judecători în cadrul Tribunalului pentru perioada menționată anterior (1). |
| --- | --- |

(2)

La 23 iunie 2010, Conferința reprezentanților guvernelor statelor membre a numit zece judecători în cadrul Tribunalului pentru perioada menționată anterior (1).

| (3) | Pentru a completa înlocuirea parțială a judecătorilor în cadrul Tribunalului, guvernele statelor membre ar trebui să numească judecători pentru cele patru posturi rămase. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a completa înlocuirea parțială a judecătorilor în cadrul Tribunalului, guvernele statelor membre ar trebui să numească judecători pentru cele patru posturi rămase.

| (4) | Guvernele statelor membre interesate au propus reînnoirea mandatului de judecător în cadrul Tribunalului al domnului Ottó CZÚCZ, respectiv numirea domnului Marc van der WOUDE. Comitetul instituit în temeiul articolului 255 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene a emis un aviz cu privire la capacitatea celor doi candidați de a exercita funcția de judecător în cadrul Tribunalului. În timp ce candidatura domnului Ottó CZÚCZ fusese retrasă, guvernul statului membru în cauză a indicat recent că îl propune pe acesta pentru un nou mandat de judecător în cadrul Tribunalului. |
| --- | --- |

(4)

Guvernele statelor membre interesate au propus reînnoirea mandatului de judecător în cadrul Tribunalului al domnului Ottó CZÚCZ, respectiv numirea domnului Marc van der WOUDE. Comitetul instituit în temeiul articolului 255 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene a emis un aviz cu privire la capacitatea celor doi candidați de a exercita funcția de judecător în cadrul Tribunalului. În timp ce candidatura domnului Ottó CZÚCZ fusese retrasă, guvernul statului membru în cauză a indicat recent că îl propune pe acesta pentru un nou mandat de judecător în cadrul Tribunalului.

| (5) | Prin urmare, se impune numirea a doi membri ai Tribunalului pentru perioada cuprinsă între 1 septembrie 2010 și 31 august 2016; numirea judecătorilor pentru cele două posturi rămase se va efectua ulterior, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, se impune numirea a doi membri ai Tribunalului pentru perioada cuprinsă între 1 septembrie 2010 și 31 august 2016; numirea judecătorilor pentru cele două posturi rămase se va efectua ulterior,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Domnul Ottó CZÚCZ și domnul Marc van der WOUDE sunt numiți judecători în cadrul Tribunalului, pentru perioada cuprinsă între 1 septembrie 2010 și 31 august 2016.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 8 iulie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

J. DE RUYT

---

(1)  Decizia reprezentanților guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene din 23 iunie 2010 de numire a judecătorilor în cadrul Tribunalului (JO L 163, 30.6.2010, p. 41).

1

---

| 20.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 186/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 186/30

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 13 iulie 2010

privind existența unui deficit excesiv în Cipru

(2010/401/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (6) coroborat cu articolul 126 alineatul (13) și articolul 136,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere observațiile prezentate de Cipru,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 126 alineatul (1) din tratat, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 126 alineatul (1) din tratat, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.

| (2) | Pactul de stabilitate și creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

(2)

Pactul de stabilitate și creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

| (3) | Procedura de deficit excesiv (PDE) prevăzută la articolul 126 din tratat, clarificată prin Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (1) (care face parte din Pactul de stabilitate și creștere) prevede adoptarea unei decizii privind existența unui deficit excesiv. Protocolul privind procedura de deficit excesiv anexat la tratat prevede dispoziții suplimentare referitoare la aplicarea procedurii de deficit excesiv. Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (2) prevede norme și definiții detaliate pentru aplicarea dispozițiilor respectivului protocol. |
| --- | --- |

(3)

Procedura de deficit excesiv (PDE) prevăzută la articolul 126 din tratat, clarificată prin Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (1) (care face parte din Pactul de stabilitate și creștere) prevede adoptarea unei decizii privind existența unui deficit excesiv. Protocolul privind procedura de deficit excesiv anexat la tratat prevede dispoziții suplimentare referitoare la aplicarea procedurii de deficit excesiv. Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului (2) prevede norme și definiții detaliate pentru aplicarea dispozițiilor respectivului protocol.

| (4) | Reforma din 2005 a Pactului de stabilitate și creștere a căutat să-i întărească eficacitatea și bazele economice, precum și să protejeze sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung. Ea a avut ca obiectiv garantarea faptului că situația economică și bugetară este pe deplin luată în considerare în toate etapele PDE. Astfel, Pactul de stabilitate și creștere constituie cadrul care sprijină politicile guvernamentale pentru o revenire rapidă la poziții bugetare solide ținând cont de situația economică. |
| --- | --- |

(4)

Reforma din 2005 a Pactului de stabilitate și creștere a căutat să-i întărească eficacitatea și bazele economice, precum și să protejeze sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung. Ea a avut ca obiectiv garantarea faptului că situația economică și bugetară este pe deplin luată în considerare în toate etapele PDE. Astfel, Pactul de stabilitate și creștere constituie cadrul care sprijină politicile guvernamentale pentru o revenire rapidă la poziții bugetare solide ținând cont de situația economică.

| (5) | Potrivit articolului 126 alineatul (5) din tratat, Comisia adresează Consiliului un aviz în cazul în care consideră că într-un stat membru există sau poate să apară un deficit excesiv. Luând în considerare raportul său întocmit în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) și avizul emis de Comitetul economic și financiar în conformitate cu articolul 126 alineatul (4), Comisia a concluzionat că în Cipru există un deficit excesiv. În consecință, la 15 iunie 2010, Comisia a transmis Consiliului un aviz în acest sens cu privire la Cipru (3). |
| --- | --- |

(5)

Potrivit articolului 126 alineatul (5) din tratat, Comisia adresează Consiliului un aviz în cazul în care consideră că într-un stat membru există sau poate să apară un deficit excesiv. Luând în considerare raportul său întocmit în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) și avizul emis de Comitetul economic și financiar în conformitate cu articolul 126 alineatul (4), Comisia a concluzionat că în Cipru există un deficit excesiv. În consecință, la 15 iunie 2010, Comisia a transmis Consiliului un aviz în acest sens cu privire la Cipru (3).

| (6) | În conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, Consiliul trebuie să ia în considerare orice eventuale observații ale statului membru în cauză, înainte de a decide, pe baza unei evaluări globale, dacă există sau nu un deficit excesiv. În cazul Ciprului, evaluarea globală conduce la concluziile expuse în cele ce urmează. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, Consiliul trebuie să ia în considerare orice eventuale observații ale statului membru în cauză, înainte de a decide, pe baza unei evaluări globale, dacă există sau nu un deficit excesiv. În cazul Ciprului, evaluarea globală conduce la concluziile expuse în cele ce urmează.

| (7) | Conform datelor comunicate de autoritățile cipriote în aprilie 2010, deficitul public al Ciprului a atins 6,1 % din PIB în 2009, depășind astfel valoarea de referință de 3 % din PIB. Deficitul nu s-a situat aproape de valoarea de referință de 3 % din PIB, însă depășirea valorii de referință poate fi calificată drept excepțională, în sensul dispozițiilor tratatului și ale Pactului de stabilitate și creștere. Concret, aceasta este o consecință a unei încetiniri semnificative a creșterii economice în sensul dispozițiilor tratatului și ale Pactului de stabilitate și creștere. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010, PIB-ul real al Ciprului urmează să se reducă în continuare în 2010, deși într-o măsură mai mică, cu aproximativ 1⁄2 %, comparativ cu 13⁄4 % în 2009. Cu toate acestea, depășirea prognozată a valorii de referință nu poate fi considerată temporară. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010, deficitul bugetar va ajunge la aproximativ 73⁄4 % din PIB în 2011 dacă politicile actuale rămân neschimbate. Criteriul deficitului prevăzut în tratat nu este îndeplinit. |
| --- | --- |

(7)

Conform datelor comunicate de autoritățile cipriote în aprilie 2010, deficitul public al Ciprului a atins 6,1 % din PIB în 2009, depășind astfel valoarea de referință de 3 % din PIB. Deficitul nu s-a situat aproape de valoarea de referință de 3 % din PIB, însă depășirea valorii de referință poate fi calificată drept excepțională, în sensul dispozițiilor tratatului și ale Pactului de stabilitate și creștere. Concret, aceasta este o consecință a unei încetiniri semnificative a creșterii economice în sensul dispozițiilor tratatului și ale Pactului de stabilitate și creștere. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010, PIB-ul real al Ciprului urmează să se reducă în continuare în 2010, deși într-o măsură mai mică, cu aproximativ 1⁄2 %, comparativ cu 13⁄4 % în 2009. Cu toate acestea, depășirea prognozată a valorii de referință nu poate fi considerată temporară. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010, deficitul bugetar va ajunge la aproximativ 73⁄4 % din PIB în 2011 dacă politicile actuale rămân neschimbate. Criteriul deficitului prevăzut în tratat nu este îndeplinit.

| (8) | Conform datelor comunicate în aprilie 2010 de către autoritățile cipriote, datoria publică brută rămâne sub valoarea de referință de 60 % din PIB, iar în 2009 s-a situat la 56,2 % din PIB. Pentru 2010, Cipru a comunicat o datorie planificată de 62 % din PIB, care depășește așadar valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010, datoria ar urma să crească până la 62,3 % din PIB în 2010 și până la 67,6 % în 2011, pe fondul deteriorării soldului primar. Având în vedere aceste evoluții, nu se poate considera că ponderea datoriei scade suficient și se apropie de valoarea de referință într-un ritm satisfăcător, în sensul dispozițiilor din tratat și din Pactul de stabilitate și creștere. Criteriul datoriei prevăzut în tratat nu este îndeplinit. |
| --- | --- |

(8)

Conform datelor comunicate în aprilie 2010 de către autoritățile cipriote, datoria publică brută rămâne sub valoarea de referință de 60 % din PIB, iar în 2009 s-a situat la 56,2 % din PIB. Pentru 2010, Cipru a comunicat o datorie planificată de 62 % din PIB, care depășește așadar valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010, datoria ar urma să crească până la 62,3 % din PIB în 2010 și până la 67,6 % în 2011, pe fondul deteriorării soldului primar. Având în vedere aceste evoluții, nu se poate considera că ponderea datoriei scade suficient și se apropie de valoarea de referință într-un ritm satisfăcător, în sensul dispozițiilor din tratat și din Pactul de stabilitate și creștere. Criteriul datoriei prevăzut în tratat nu este îndeplinit.

| (9) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, „factorii relevanți” pot fi luați în considerare în etapele premergătoare deciziei Consiliului privind existența unui deficit excesiv adoptată în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) numai dacă este îndeplinită dubla condiție ca deficitul să rămână apropiat de valoarea de referință și ca depășirea valorii de referință să fie temporară. Această dublă condiție nu este îndeplinită în cazul Ciprului. Prin urmare, în etapele care conduc la adoptarea prezentei decizii nu sunt luați în considerare factorii relevanți, |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, „factorii relevanți” pot fi luați în considerare în etapele premergătoare deciziei Consiliului privind existența unui deficit excesiv adoptată în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) numai dacă este îndeplinită dubla condiție ca deficitul să rămână apropiat de valoarea de referință și ca depășirea valorii de referință să fie temporară. Această dublă condiție nu este îndeplinită în cazul Ciprului. Prin urmare, în etapele care conduc la adoptarea prezentei decizii nu sunt luați în considerare factorii relevanți,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În urma unei evaluări globale rezultă că în Cipru există un deficit excesiv.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Cipru.

Adoptată la Bruxelles, 13 iulie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

D. REYNDERS

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

1

(2)  JO L 145, 10.6.2009, p. 1.

2

(3)  Toate documentele privind PDE pentru Cipru pot fi consultate pe următorul site web: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm

3

---

| 20.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 186/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 186/32

---

DECIZIA COMISIEI

din 15 decembrie 2009

privind o măsură de ajutor pe care Țările de Jos propun să o pună în aplicare, de acordare a unei scutiri de la taxa de mediu pentru producătorii de ceramică C 5/09 (ex N 210/08)

[notificată cu numărul C(2009) 9972]

(Numai textul în limba olandeză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2010/402/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispoziția menționată (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

I.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din 24 aprilie 2008, Țările de Jos au notificat un plan de scutire a produselor ceramice de la impozitul energetic în ceea ce privește gazele naturale. La 6 iunie 2008, Comisia a solicitat informații suplimentare, furnizate de Țările de Jos prin scrisoarea din data de 16 septembrie 2008. La 16 octombrie 2008 a avut loc o reuniune între personalul Comisiei și reprezentanții Țărilor de Jos. La 17 noiembrie 2008, Comisia a adresat o serie de întrebări suplimentare, la care Țările de Jos au răspuns prin scrisoarea din 19 decembrie 2008. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 24 aprilie 2008, Țările de Jos au notificat un plan de scutire a produselor ceramice de la impozitul energetic în ceea ce privește gazele naturale. La 6 iunie 2008, Comisia a solicitat informații suplimentare, furnizate de Țările de Jos prin scrisoarea din data de 16 septembrie 2008. La 16 octombrie 2008 a avut loc o reuniune între personalul Comisiei și reprezentanții Țărilor de Jos. La 17 noiembrie 2008, Comisia a adresat o serie de întrebări suplimentare, la care Țările de Jos au răspuns prin scrisoarea din 19 decembrie 2008.

| (2) | Prin scrisoarea din 11 februarie 2009, Comisia a comunicat Țărilor de Jos decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) în ceea ce privește ajutorul (2). |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 11 februarie 2009, Comisia a comunicat Țărilor de Jos decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) în ceea ce privește ajutorul (2).

| (3) | La 25 aprilie 2009, decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Comisia a solicitat părților interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsură. |
| --- | --- |

(3)

La 25 aprilie 2009, decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Comisia a solicitat părților interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsură.

| (4) | La 26 mai 2009, Țările de Jos și-au prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(4)

La 26 mai 2009, Țările de Jos și-au prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii.

| (5) | Comisia a primit observații și de la alte părți interesate, pe care le-a transmis Țărilor de Jos, oferindu-le acestora posibilitatea de a răspunde. Țările de Jos au răspuns prin scrisoarea din data de 7 iulie 2009. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a primit observații și de la alte părți interesate, pe care le-a transmis Țărilor de Jos, oferindu-le acestora posibilitatea de a răspunde. Țările de Jos au răspuns prin scrisoarea din data de 7 iulie 2009.

| (6) | La 7 octombrie 2009, Comisia a adresat o scrisoare Țărilor de Jos în vederea clarificării situației procedurale a cazului și a solicitat acestora oficial să prezinte până la data de 13 octombrie 2009 observațiile pe care ar fi dorit să le analizeze Comisia înaintea adoptării deciziei finale. |
| --- | --- |

(6)

La 7 octombrie 2009, Comisia a adresat o scrisoare Țărilor de Jos în vederea clarificării situației procedurale a cazului și a solicitat acestora oficial să prezinte până la data de 13 octombrie 2009 observațiile pe care ar fi dorit să le analizeze Comisia înaintea adoptării deciziei finale.

| (7) | Țările de Jos au solicitat mai mult timp și, prin scrisoarea din 16 octombrie 2009, termenul limită a fost prelungit până la 1 noiembrie 2009. Țările de Jos au răspuns prin scrisoarea din 30 octombrie 2009. |
| --- | --- |

(7)

Țările de Jos au solicitat mai mult timp și, prin scrisoarea din 16 octombrie 2009, termenul limită a fost prelungit până la 1 noiembrie 2009. Țările de Jos au răspuns prin scrisoarea din 30 octombrie 2009.

II.   DESCRIEREA DETALIATĂ A AJUTORULUI

| (8) | Țările de Jos impozitează consumul de produse energetice în temeiul Legii privind taxele de mediu (4), prin care se aplică o rată degresivă în funcție de nivelul de consum al întreprinderii (5). |
| --- | --- |

(8)

Țările de Jos impozitează consumul de produse energetice în temeiul Legii privind taxele de mediu (4), prin care se aplică o rată degresivă în funcție de nivelul de consum al întreprinderii (5).

| (9) | În temeiul măsurii de ajutor în cauză, Țările de Jos ar acorda o scutire de la plata impozitului pentru livrarea de gaze naturale utilizate în instalațiile pentru fabricarea produselor ceramice. Scutirea propusă s-ar aplica numai gazelor naturale utilizate de industria ceramică olandeză în producție și nu gazelor utilizate pentru alte procese mineralogice desfășurate în Țările de Jos (6). |
| --- | --- |

(9)

În temeiul măsurii de ajutor în cauză, Țările de Jos ar acorda o scutire de la plata impozitului pentru livrarea de gaze naturale utilizate în instalațiile pentru fabricarea produselor ceramice. Scutirea propusă s-ar aplica numai gazelor naturale utilizate de industria ceramică olandeză în producție și nu gazelor utilizate pentru alte procese mineralogice desfășurate în Țările de Jos (6).

| (10) | Scutirea propusă ar fi introdusă printr-o modificare a Legii privind taxele de mediu actualmente în vigoare. |
| --- | --- |

(10)

Scutirea propusă ar fi introdusă printr-o modificare a Legii privind taxele de mediu actualmente în vigoare.

| (11) | Conform notificării, bugetul pentru perioada 2008-2013 se ridică la 4 milioane EUR anual. |
| --- | --- |

(11)

Conform notificării, bugetul pentru perioada 2008-2013 se ridică la 4 milioane EUR anual.

| (12) | Durata măsurii este nelimitată, deoarece Țările de Jos consideră că aceasta nu implică ajutor de stat (a se vedea și secțiunea IV de mai jos). |
| --- | --- |

(12)

Durata măsurii este nelimitată, deoarece Țările de Jos consideră că aceasta nu implică ajutor de stat (a se vedea și secțiunea IV de mai jos).

| (13) | Beneficiarii măsurii ar fi întreprinderile care își desfășoară activitatea în industria ceramică din Țările de Jos (7). |
| --- | --- |

(13)

Beneficiarii măsurii ar fi întreprinderile care își desfășoară activitatea în industria ceramică din Țările de Jos (7).

| (14) | Țările de Jos consideră că scutirea este necesară în vederea restabilirii unor condiții echitabile pentru industria ceramică din Țările de Jos pe piața internă. Țările de Jos fac referire la poziția unică a sectorului ceramic olandez comparativ cu cea a concurenților din țările învecinate. Datorită poziției geografice, industria ceramică olandeză utilizează în loc de argilă uscată, utilizată în țările învecinate, argilă umedă, care necesită mai multă energie pentru a se ajunge la același rezultat final. În plus, Țările de Jos afirmă că producătorii concurenți din Belgia, Germania sau Suedia, de exemplu, sunt scutiți de orice impozite energetice similare. |
| --- | --- |

(14)

Țările de Jos consideră că scutirea este necesară în vederea restabilirii unor condiții echitabile pentru industria ceramică din Țările de Jos pe piața internă. Țările de Jos fac referire la poziția unică a sectorului ceramic olandez comparativ cu cea a concurenților din țările învecinate. Datorită poziției geografice, industria ceramică olandeză utilizează în loc de argilă uscată, utilizată în țările învecinate, argilă umedă, care necesită mai multă energie pentru a se ajunge la același rezultat final. În plus, Țările de Jos afirmă că producătorii concurenți din Belgia, Germania sau Suedia, de exemplu, sunt scutiți de orice impozite energetice similare.

| (15) | Țările de Jos au confirmat că măsura va intra în vigoare numai ulterior autorizării de către Comisie. |
| --- | --- |

(15)

Țările de Jos au confirmat că măsura va intra în vigoare numai ulterior autorizării de către Comisie.

III.   DECIZIA DE INIȚIERE

| (16) | Comisia și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește compatibilitatea ajutorului propus cu piața internă, deoarece a adoptat opinia preliminară potrivit căreia scutirea fiscală pentru industria ceramică olandeză nu este justificată prin natura și structura generală a sistemului fiscal național. Comisia a afirmat că măsura este selectivă de vreme ce numai industria ceramică din Țările de Jos beneficiază de ea, iar scutirea ar fi finanțată din resursele statului. De asemenea, măsura denaturează sau amenință să denatureze concurența și afectează schimburile cu statele membre, deoarece scutirea fiscală propusă ar avea un impact direct asupra costurilor de producție și, astfel, ar îmbunătăți poziția concurențială a beneficiarilor pe piețele relevante de produse ceramice în care își desfășoară activitatea, deschise schimburilor cu statele membre. Comisia a fost de părere că măsura ar acorda ajutor de stat industriei ceramice olandeze, concluzionând că acest ajutor ar putea fi aprobat numai în cazul în care îndeplinea condițiile prevăzute la capitolul 4 („ajutor sub formă de reduceri ale sau scutiri de la plata taxelor de mediu”) din Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (în continuare „orientările privind ajutorul de mediu” sau „orientările”) (8). Întrucât Țările de Jos nu au furnizat informațiile necesare unei evaluări în acest sens, Comisia nu a putut confirma compatibilitatea măsurii și, în consecință, a decis inițierea procedurii oficiale de investigare. |
| --- | --- |

(16)

Comisia și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește compatibilitatea ajutorului propus cu piața internă, deoarece a adoptat opinia preliminară potrivit căreia scutirea fiscală pentru industria ceramică olandeză nu este justificată prin natura și structura generală a sistemului fiscal național. Comisia a afirmat că măsura este selectivă de vreme ce numai industria ceramică din Țările de Jos beneficiază de ea, iar scutirea ar fi finanțată din resursele statului. De asemenea, măsura denaturează sau amenință să denatureze concurența și afectează schimburile cu statele membre, deoarece scutirea fiscală propusă ar avea un impact direct asupra costurilor de producție și, astfel, ar îmbunătăți poziția concurențială a beneficiarilor pe piețele relevante de produse ceramice în care își desfășoară activitatea, deschise schimburilor cu statele membre. Comisia a fost de părere că măsura ar acorda ajutor de stat industriei ceramice olandeze, concluzionând că acest ajutor ar putea fi aprobat numai în cazul în care îndeplinea condițiile prevăzute la capitolul 4 („ajutor sub formă de reduceri ale sau scutiri de la plata taxelor de mediu”) din Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (în continuare „orientările privind ajutorul de mediu” sau „orientările”) (8). Întrucât Țările de Jos nu au furnizat informațiile necesare unei evaluări în acest sens, Comisia nu a putut confirma compatibilitatea măsurii și, în consecință, a decis inițierea procedurii oficiale de investigare.

IV.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE ȚĂRILE DE JOS

| (17) | Țările de Jos au afirmat că au notificat cazul, în primul rând, din motive de securitate juridică și au solicitat Comisiei să constate că nu este implicat niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(17)

Țările de Jos au afirmat că au notificat cazul, în primul rând, din motive de securitate juridică și au solicitat Comisiei să constate că nu este implicat niciun ajutor de stat.

| (18) | Țările de Jos au adoptat opinia potrivit căreia caracterul selectiv al scutirii este justificat prin natura și structura generală a sistemului fiscal național. |
| --- | --- |

(18)

Țările de Jos au adoptat opinia potrivit căreia caracterul selectiv al scutirii este justificat prin natura și structura generală a sistemului fiscal național.

| (19) | Scopul impozitului energetic a fost acela de a impozita electricitatea și produsele energetice utilizate drept combustibili pentru încălzire sau carburanți. Introducerea în sistemul de impozitare a energiei a unei scutiri pentru un proces în care gazele naturale nu sunt utilizate drept combustibil pentru încălzire sau carburanți a fost, în consecință, în conformitate cu natura și structura generală a cadrului de referință fundamental, și anume schema de impozitare a energiei în vigoare. Legislația privind impozitarea energiei a exceptat livrarea de gaze naturale utilizate în alte scopuri decât drept combustibil (9). Livrarea de electricitate pentru procesele în care are dublă utilizare, cum ar fi pentru reducerea chimică și în procesele electrolitice și metalurgice, a fost, de asemenea, exceptată de la plata impozitului energetic (10). În legislația privind impozitarea cărbunelui a existat, de asemenea, o exceptare pentru cărbunele utilizat în alte scopuri decât drept combustibil și cărbunele cu dublă utilizare (11). Adăugarea unei scutiri fiscale pentru livrarea de gaze naturale utilizate în instalații pentru fabricarea de produse ceramice este pertinentă. Procesul de obținere a ceramicii este comparabil unui proces cu dublă utilizare, deoarece gazele naturale nu sunt utilizate numai drept combustibil pentru încălzire sau carburant. Țările de Jos au subliniat că scutirea de la plata impozitului privind livrările de gaze naturale în instalațiile pentru fabricarea de produse ceramice trebuia inclusă într-o versiune modificată a articolului 64 din Legea privind taxele de mediu, care este dispoziția în temeiul căreia sunt scutite alte forme de utilizare dublă. |
| --- | --- |

(19)

Scopul impozitului energetic a fost acela de a impozita electricitatea și produsele energetice utilizate drept combustibili pentru încălzire sau carburanți. Introducerea în sistemul de impozitare a energiei a unei scutiri pentru un proces în care gazele naturale nu sunt utilizate drept combustibil pentru încălzire sau carburanți a fost, în consecință, în conformitate cu natura și structura generală a cadrului de referință fundamental, și anume schema de impozitare a energiei în vigoare. Legislația privind impozitarea energiei a exceptat livrarea de gaze naturale utilizate în alte scopuri decât drept combustibil (9). Livrarea de electricitate pentru procesele în care are dublă utilizare, cum ar fi pentru reducerea chimică și în procesele electrolitice și metalurgice, a fost, de asemenea, exceptată de la plata impozitului energetic (10). În legislația privind impozitarea cărbunelui a existat, de asemenea, o exceptare pentru cărbunele utilizat în alte scopuri decât drept combustibil și cărbunele cu dublă utilizare (11). Adăugarea unei scutiri fiscale pentru livrarea de gaze naturale utilizate în instalații pentru fabricarea de produse ceramice este pertinentă. Procesul de obținere a ceramicii este comparabil unui proces cu dublă utilizare, deoarece gazele naturale nu sunt utilizate numai drept combustibil pentru încălzire sau carburant. Țările de Jos au subliniat că scutirea de la plata impozitului privind livrările de gaze naturale în instalațiile pentru fabricarea de produse ceramice trebuia inclusă într-o versiune modificată a articolului 64 din Legea privind taxele de mediu, care este dispoziția în temeiul căreia sunt scutite alte forme de utilizare dublă.

| (20) | Țările de Jos au făcut referire la articolul 2 alineatul (4) litera (b) din Directiva privind impozitarea energiei și la Procesul-verbal al Consiliului privind directiva menționată (12), afirmând că adăugarea unei dispoziții privind acordarea unei scutiri pentru livrările de gaze naturale utilizate în procesul mineralogic în cauză, și anume producerea de ceramică, este în conformitate cu natura și structura generală a sistemului de impozitare a energiei din Țările de Jos. |
| --- | --- |

(20)

Țările de Jos au făcut referire la articolul 2 alineatul (4) litera (b) din Directiva privind impozitarea energiei și la Procesul-verbal al Consiliului privind directiva menționată (12), afirmând că adăugarea unei dispoziții privind acordarea unei scutiri pentru livrările de gaze naturale utilizate în procesul mineralogic în cauză, și anume producerea de ceramică, este în conformitate cu natura și structura generală a sistemului de impozitare a energiei din Țările de Jos.

| (21) | Se cuvenea ca scutirea să fie făcută numai pentru procesele de obținere a ceramicii și nu pentru toate procesele mineralogice, deoarece, spre deosebire de alte procese mineralogice, procesul tradițional de obținere a ceramicii este ireversibil (argila se transformă în ceramică). |
| --- | --- |

(21)

Se cuvenea ca scutirea să fie făcută numai pentru procesele de obținere a ceramicii și nu pentru toate procesele mineralogice, deoarece, spre deosebire de alte procese mineralogice, procesul tradițional de obținere a ceramicii este ireversibil (argila se transformă în ceramică).

| (22) | Țările de Jos au făcut referire și la poziția unică a industriei ceramice olandeze față de cea a concurenților din țările învecinate. Datorită poziției sale geografice, industria ceramică olandeză utiliza argilă umedă (provenită din Alpi și depusă în râurile din Țările de Jos) și nu argilă uscată, la fel ca țările învecinate, argila umedă având nevoie de mai multă energie pentru a se ajunge la același rezultat final (13). |
| --- | --- |

(22)

Țările de Jos au făcut referire și la poziția unică a industriei ceramice olandeze față de cea a concurenților din țările învecinate. Datorită poziției sale geografice, industria ceramică olandeză utiliza argilă umedă (provenită din Alpi și depusă în râurile din Țările de Jos) și nu argilă uscată, la fel ca țările învecinate, argila umedă având nevoie de mai multă energie pentru a se ajunge la același rezultat final (13).

| (23) | În plus, producătorii concurenți din Belgia, Germania sau Suedia, de exemplu, au fost scutiți de orice impozite energetice similare. Iar prețurile pentru utilizarea gazelor naturale în Țările de Jos erau ridicate. Și în ceea ce privește acest aspect industria ceramică olandeză era defavorizată față de producătorii de ceramică din țările învecinate. |
| --- | --- |

(23)

În plus, producătorii concurenți din Belgia, Germania sau Suedia, de exemplu, au fost scutiți de orice impozite energetice similare. Iar prețurile pentru utilizarea gazelor naturale în Țările de Jos erau ridicate. Și în ceea ce privește acest aspect industria ceramică olandeză era defavorizată față de producătorii de ceramică din țările învecinate.

| (24) | Din perspectiva Țărilor de Jos, acești factori au arătat că selectivitatea măsurii este justificată prin natura și structura generală a schemei olandeze de impozitare a energiei. Țările de Jos au considerat, prin urmare, că scutirea fiscală nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(24)

Din perspectiva Țărilor de Jos, acești factori au arătat că selectivitatea măsurii este justificată prin natura și structura generală a schemei olandeze de impozitare a energiei. Țările de Jos au considerat, prin urmare, că scutirea fiscală nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (25) | Scutirea fiscală propusă ar elimina într-o anumită măsură dezavantajul industriei ceramice olandeze, restabilind astfel parțial condițiile echitabile pentru industrie pe piața internă. |
| --- | --- |

(25)

Scutirea fiscală propusă ar elimina într-o anumită măsură dezavantajul industriei ceramice olandeze, restabilind astfel parțial condițiile echitabile pentru industrie pe piața internă.

| (26) | În schimb, Țările de Jos au solicitat Comisiei să autorizeze ajutorul în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Ajutorul este necesar din cauza condițiilor inegale de concurență pe piața internă. Acesta este proporțional, deoarece măsura s-ar aplica numai gazelor naturale utilizate în instalații și nu electricității utilizate în fabricarea produselor ceramice. Acesta ar compensa numai parțial dezavantajul industriei și, în consecință, trebuie considerat proporțional. În ultimul rând, nu ar duce la o denaturare incompatibilă a concurenței pe piața internă. |
| --- | --- |

(26)

În schimb, Țările de Jos au solicitat Comisiei să autorizeze ajutorul în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Ajutorul este necesar din cauza condițiilor inegale de concurență pe piața internă. Acesta este proporțional, deoarece măsura s-ar aplica numai gazelor naturale utilizate în instalații și nu electricității utilizate în fabricarea produselor ceramice. Acesta ar compensa numai parțial dezavantajul industriei și, în consecință, trebuie considerat proporțional. În ultimul rând, nu ar duce la o denaturare incompatibilă a concurenței pe piața internă.

| (27) | În plus, Țările de Jos au afirmat că Directiva privind impozitarea energiei nu se aplică proceselor mineralogice, deoarece este în conformitate cu natura și structura generală a sistemului fiscal de excludere a proceselor mineralogice din sfera de aplicare a directivei. În consecință, statele membre aveau libertatea de a decide în sensul impozitării sau neimpozitării acestor forme de utilizare a energiei. Măsura propusă nu ar duce la denaturarea concurenței, ci, mai curând, la armonizarea într-o mai mare măsură a impozitării produselor energetice, ceea ce ar fi în interesul Comunității. |
| --- | --- |

(27)

În plus, Țările de Jos au afirmat că Directiva privind impozitarea energiei nu se aplică proceselor mineralogice, deoarece este în conformitate cu natura și structura generală a sistemului fiscal de excludere a proceselor mineralogice din sfera de aplicare a directivei. În consecință, statele membre aveau libertatea de a decide în sensul impozitării sau neimpozitării acestor forme de utilizare a energiei. Măsura propusă nu ar duce la denaturarea concurenței, ci, mai curând, la armonizarea într-o mai mare măsură a impozitării produselor energetice, ceea ce ar fi în interesul Comunității.

V.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE PĂRȚILE INTERESATE

| (28) | O organizație comercială, VKO (Stichting Verenigde Keramische Organisaties), a prezentat observații cu privire la decizia Comisiei de inițiere a procedurii. VKO a împărtășit opinia Țărilor de Jos cu privire la faptul că scutirea fiscală este justificată prin natura și structura generală a sistemului fiscal național și că, în consecință, nu implică ajutor de stat. Observațiile VKO au fost similare celor prezentate de Țările de Jos. La fel ca Țările de Jos, VKO a considerat că scutirea fiscală nu poate fi privită drept o măsură de mediu, deoarece nu urmărește niciun obiectiv de mediu. Prin urmare, nu ar fi corect ca măsura să fie evaluată pe baza orientărilor privind ajutorul de mediu. |
| --- | --- |

(28)

O organizație comercială, VKO (Stichting Verenigde Keramische Organisaties), a prezentat observații cu privire la decizia Comisiei de inițiere a procedurii. VKO a împărtășit opinia Țărilor de Jos cu privire la faptul că scutirea fiscală este justificată prin natura și structura generală a sistemului fiscal național și că, în consecință, nu implică ajutor de stat. Observațiile VKO au fost similare celor prezentate de Țările de Jos. La fel ca Țările de Jos, VKO a considerat că scutirea fiscală nu poate fi privită drept o măsură de mediu, deoarece nu urmărește niciun obiectiv de mediu. Prin urmare, nu ar fi corect ca măsura să fie evaluată pe baza orientărilor privind ajutorul de mediu.

VI.   EVALUARE

| (29) | Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(29)

Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (30) | În opinia Țărilor de Jos, măsura nu conferă niciun avantaj, ci compensează, în schimb, un dezavantaj al industriei ceramice olandeze. |
| --- | --- |

(30)

În opinia Țărilor de Jos, măsura nu conferă niciun avantaj, ci compensează, în schimb, un dezavantaj al industriei ceramice olandeze.

| (31) | Comisia este de părere că scutirea fiscală conferă un avantaj întreprinderilor care își desfășoară activitatea în industria ceramică din Țările de Jos, care ar beneficia de pe urma scutirii fiscale, deoarece aceasta ar reduce cheltuielile care, altfel, ar fi incluse în cheltuielile lor de exploatare (14). |
| --- | --- |

(31)

Comisia este de părere că scutirea fiscală conferă un avantaj întreprinderilor care își desfășoară activitatea în industria ceramică din Țările de Jos, care ar beneficia de pe urma scutirii fiscale, deoarece aceasta ar reduce cheltuielile care, altfel, ar fi incluse în cheltuielile lor de exploatare (14).

| (32) | Țările de Jos consideră că măsura nu ar fi finanțată prin resurse de stat deoarece finanțarea scutirii este neutră din punct de vedere bugetar (15). Astfel, nu ar fi implicate resurse de stat. VKO prezintă un argument similar. |
| --- | --- |

(32)

Țările de Jos consideră că măsura nu ar fi finanțată prin resurse de stat deoarece finanțarea scutirii este neutră din punct de vedere bugetar (15). Astfel, nu ar fi implicate resurse de stat. VKO prezintă un argument similar.

| (33) | Comisia consideră că măsura privește un beneficiu fiscal care ar fi finanțat de statul olandez, astfel încât implicarea resurselor de stat este inevitabilă. Altfel spus, scutirea fiscală propusă determină o pierdere a veniturilor fiscale de către statul olandez. Chiar și în cazul în care finanțarea scutirii ar fi, într-adevăr, compensată indirect printr-o creștere a ratei impozitului energetic în ceea ce privește gazele naturale în cea mai mare tranșă, acea concluzie ar rămâne neschimbată. Comisia remarcă faptul că Țările de Jos au confirmat că, față de actualul sistem fiscal, măsura determină un avantaj estimat la 4 milioane EUR anual, fără niciun fel de compensații din partea destinatarilor (16). Măsura propusă este imputabilă Țărilor de Jos, întrucât decurge direct dintr-o modificare adusă legislației naționale în vigoare. |
| --- | --- |

(33)

Comisia consideră că măsura privește un beneficiu fiscal care ar fi finanțat de statul olandez, astfel încât implicarea resurselor de stat este inevitabilă. Altfel spus, scutirea fiscală propusă determină o pierdere a veniturilor fiscale de către statul olandez. Chiar și în cazul în care finanțarea scutirii ar fi, într-adevăr, compensată indirect printr-o creștere a ratei impozitului energetic în ceea ce privește gazele naturale în cea mai mare tranșă, acea concluzie ar rămâne neschimbată. Comisia remarcă faptul că Țările de Jos au confirmat că, față de actualul sistem fiscal, măsura determină un avantaj estimat la 4 milioane EUR anual, fără niciun fel de compensații din partea destinatarilor (16). Măsura propusă este imputabilă Țărilor de Jos, întrucât decurge direct dintr-o modificare adusă legislației naționale în vigoare.

| (34) | Articolul 2 alineatul (1) din Directiva privind impozitarea energiei prevede că directiva nu se aplică consumului de energie din cadrul proceselor mineralogice și anumitor alte utilizări ale produselor energetice și ale electricității; în consecință, statele membre au libertatea să decidă în sensul impozitării, integrale sau parțiale, sau neimpozitării acestor procese. Cu toate acestea, indiferent de dispozițiile directivei, statele membre sunt, în orice caz, obligate prin acquis-ul comunitar în materie de ajutoare de stat. Aceasta înseamnă că selectivitatea măsurii în cauză și, astfel, existența ajutorului de stat trebuie evaluată prin referire la sistemul intern de impozitare a energiei. |
| --- | --- |

(34)

Articolul 2 alineatul (1) din Directiva privind impozitarea energiei prevede că directiva nu se aplică consumului de energie din cadrul proceselor mineralogice și anumitor alte utilizări ale produselor energetice și ale electricității; în consecință, statele membre au libertatea să decidă în sensul impozitării, integrale sau parțiale, sau neimpozitării acestor procese. Cu toate acestea, indiferent de dispozițiile directivei, statele membre sunt, în orice caz, obligate prin acquis-ul comunitar în materie de ajutoare de stat. Aceasta înseamnă că selectivitatea măsurii în cauză și, astfel, existența ajutorului de stat trebuie evaluată prin referire la sistemul intern de impozitare a energiei.

| (35) | Există o jurisprudență recentă cu privire la interpretarea selectivității. Hotărârea Gibraltar a acceptat o analiză standard privind ajutorul de stat în cazul impozitelor (17). Curtea a afirmat că analiza trebuia să cuprindă: (i) stabilirea cadrului de referință, (ii) determinarea derogării de la respectivul cadru de referință și (iii) stabilirea măsurii în care derogarea este justificată prin natura și schema generală a sistemului (și anume, dacă derogarea a decurs direct din principiile fundamentale sau orientative ale sistemului fiscal din statul membru în cauză). |
| --- | --- |

(35)

Există o jurisprudență recentă cu privire la interpretarea selectivității. Hotărârea Gibraltar a acceptat o analiză standard privind ajutorul de stat în cazul impozitelor (17). Curtea a afirmat că analiza trebuia să cuprindă: (i) stabilirea cadrului de referință, (ii) determinarea derogării de la respectivul cadru de referință și (iii) stabilirea măsurii în care derogarea este justificată prin natura și schema generală a sistemului (și anume, dacă derogarea a decurs direct din principiile fundamentale sau orientative ale sistemului fiscal din statul membru în cauză).

| (36) | Țările de Jos au explicat că sistemul olandez de impozitare a energiei – care este cadrul de referință – vizează impozitarea electricității și a produselor energetice utilizate drept combustibili pentru încălzire sau carburanți. Țările de Jos consideră, prin urmare, că este în conformitate cu natura și structura generală a sistemului olandez de impozitare a energiei ca anumite tipuri de utilizări să fie scutite de impozitare, astfel cum s-a explicat deja la considerentul 19. Conform Țărilor de Jos, exceptarea suplimentară care se introduce pentru procesul de obținere a ceramicii se încadrează în această schemă generală. |
| --- | --- |

(36)

Țările de Jos au explicat că sistemul olandez de impozitare a energiei – care este cadrul de referință – vizează impozitarea electricității și a produselor energetice utilizate drept combustibili pentru încălzire sau carburanți. Țările de Jos consideră, prin urmare, că este în conformitate cu natura și structura generală a sistemului olandez de impozitare a energiei ca anumite tipuri de utilizări să fie scutite de impozitare, astfel cum s-a explicat deja la considerentul 19. Conform Țărilor de Jos, exceptarea suplimentară care se introduce pentru procesul de obținere a ceramicii se încadrează în această schemă generală.

| (37) | În continuare, Țările de Jos afirmă că pornirea de la planul de referință, respectiv tratamentul fiscal diferit care favorizează industria ceramică, este justificată prin deosebirea obiectivă dintre materia primă utilizată pentru producția de ceramică și materia utilizată în alte procese mineralogice. Spre deosebire de alte procese mineralogice, procesul tradițional de obținere a ceramicii este ireversibil. |
| --- | --- |

(37)

În continuare, Țările de Jos afirmă că pornirea de la planul de referință, respectiv tratamentul fiscal diferit care favorizează industria ceramică, este justificată prin deosebirea obiectivă dintre materia primă utilizată pentru producția de ceramică și materia utilizată în alte procese mineralogice. Spre deosebire de alte procese mineralogice, procesul tradițional de obținere a ceramicii este ireversibil.

| (38) | Aceasta nu este prima dată când Comisia evaluează scutirile de la plata impozitelor energetice pentru procese mineralogice: a făcut acest lucru în special în decizia sa din 7 februarie 2007 în cazul N 820/06 privind scutirile fiscale pentru anumite procese cu consum energetic ridicat din Germania. În acest caz, Comisia a decis că măsura nu implică ajutor de stat. Aceasta a analizat în special logica internă a sistemului german de impozitare a energiei, care este în conformitate cu abordarea adoptată în Directiva privind impozitarea energiei potrivit căreia combustibilul ar fi impozitat numai atunci când este utilizat pentru încălzire sau drept carburant. Germania a scutit complet orice dublă utilizare și orice procese mineralogice realizabile acoperite de directivă, urmând, astfel, aceeași abordare la nivelul întregului sistem de impozitare a energiei. Comisia a concluzionat că scutirea fiscală respectă natura și structura generală a sistemului național de impozitare a energiei. |
| --- | --- |

(38)

Aceasta nu este prima dată când Comisia evaluează scutirile de la plata impozitelor energetice pentru procese mineralogice: a făcut acest lucru în special în decizia sa din 7 februarie 2007 în cazul N 820/06 privind scutirile fiscale pentru anumite procese cu consum energetic ridicat din Germania. În acest caz, Comisia a decis că măsura nu implică ajutor de stat. Aceasta a analizat în special logica internă a sistemului german de impozitare a energiei, care este în conformitate cu abordarea adoptată în Directiva privind impozitarea energiei potrivit căreia combustibilul ar fi impozitat numai atunci când este utilizat pentru încălzire sau drept carburant. Germania a scutit complet orice dublă utilizare și orice procese mineralogice realizabile acoperite de directivă, urmând, astfel, aceeași abordare la nivelul întregului sistem de impozitare a energiei. Comisia a concluzionat că scutirea fiscală respectă natura și structura generală a sistemului național de impozitare a energiei.

| (39) | Scutirea fiscală notificată în prezentul caz se aplică numai industriei ceramice olandeze și, spre deosebire de măsura germană, nu include toate procesele mineralogice; prin urmare, Comisia nu este convinsă de faptul că scutirea propusă decurge direct din principiile fundamentale sau orientative ale sistemului olandez de impozitare a energiei. Țările de Jos și VKO susțin că există o deosebire obiectivă între materia primă utilizată pentru producția de ceramică și materia utilizată în cadrul altor procese mineralogice (18), procesele de obținere a ceramicii fiind ireversibile; însă acest raționament nu explică, de fapt, din punctul de vedere al structurii sistemului intern fundamental de impozitare a energiei, motivul pentru care alte procese mineralogice care utilizează, de asemenea, gaze naturale în procesele de producție, cum ar fi fabricarea sticlei, nu ar trebui să fie eligibile pentru scutire. În plus, astfel cum se explică în considerentul 22 din Directiva privind impozitarea energiei, produsele energetice ar trebui să facă obiectul unui cadru comunitar exclusiv atunci când sunt utilizate drept combustibili pentru încălzire sau carburanți. Din acest motiv, articolul 2 alineatul (4) din directivă a exclus procesele mineralogice. În aceste procese, combustibilul nu este considerat a fi utilizat drept combustibil pentru încălzire sau carburant, ci este utilizat cu scopul de a susține procesul chimic. Prin urmare, elementul comun în excluderea tuturor proceselor mineralogice din sfera de aplicare a Directivei privind impozitarea energiei îl reprezintă utilizarea combustibilului pentru procesul chimic și nu pentru încălzire sau drept carburant. O scutire fiscală pentru procesele vizate în cazul de față (19) ar fi justificată numai în cazul în care s-ar aplica tuturor proceselor mineralogice în mod uniform, asigurându-se, astfel, că toate procesele mineralogice beneficiază de un tratament consecvent (20). După cum s-a precizat anterior, aceasta ar fi în conformitate cu raționamentul Comisiei în cazul N 820/06. Faptul că diferitele procese mineralogice pot utiliza diferite materii prime și că procesul de obținere a ceramicii poate fi ireversibil sunt considerente irelevante în acest context. |
| --- | --- |

(39)

Scutirea fiscală notificată în prezentul caz se aplică numai industriei ceramice olandeze și, spre deosebire de măsura germană, nu include toate procesele mineralogice; prin urmare, Comisia nu este convinsă de faptul că scutirea propusă decurge direct din principiile fundamentale sau orientative ale sistemului olandez de impozitare a energiei. Țările de Jos și VKO susțin că există o deosebire obiectivă între materia primă utilizată pentru producția de ceramică și materia utilizată în cadrul altor procese mineralogice (18), procesele de obținere a ceramicii fiind ireversibile; însă acest raționament nu explică, de fapt, din punctul de vedere al structurii sistemului intern fundamental de impozitare a energiei, motivul pentru care alte procese mineralogice care utilizează, de asemenea, gaze naturale în procesele de producție, cum ar fi fabricarea sticlei, nu ar trebui să fie eligibile pentru scutire. În plus, astfel cum se explică în considerentul 22 din Directiva privind impozitarea energiei, produsele energetice ar trebui să facă obiectul unui cadru comunitar exclusiv atunci când sunt utilizate drept combustibili pentru încălzire sau carburanți. Din acest motiv, articolul 2 alineatul (4) din directivă a exclus procesele mineralogice. În aceste procese, combustibilul nu este considerat a fi utilizat drept combustibil pentru încălzire sau carburant, ci este utilizat cu scopul de a susține procesul chimic. Prin urmare, elementul comun în excluderea tuturor proceselor mineralogice din sfera de aplicare a Directivei privind impozitarea energiei îl reprezintă utilizarea combustibilului pentru procesul chimic și nu pentru încălzire sau drept carburant. O scutire fiscală pentru procesele vizate în cazul de față (19) ar fi justificată numai în cazul în care s-ar aplica tuturor proceselor mineralogice în mod uniform, asigurându-se, astfel, că toate procesele mineralogice beneficiază de un tratament consecvent (20). După cum s-a precizat anterior, aceasta ar fi în conformitate cu raționamentul Comisiei în cazul N 820/06. Faptul că diferitele procese mineralogice pot utiliza diferite materii prime și că procesul de obținere a ceramicii poate fi ireversibil sunt considerente irelevante în acest context.

| (40) | De asemenea, din activitatea parlamentară pe marginea legii reiese că obiectivul măsurii intenționate este acela de a îmbunătăți poziția concurențială internațională a industriei ceramice din Țările de Jos (21). Jurisprudența Curții de Justiție clarifică faptul că posibilitatea unei măsuri de a aduce costurile dintr-un anumit sector mai aproape de cele ale concurenților din alte state membre nu schimbă cu nimic faptul că măsura constituie ajutor (22). |
| --- | --- |

(40)

De asemenea, din activitatea parlamentară pe marginea legii reiese că obiectivul măsurii intenționate este acela de a îmbunătăți poziția concurențială internațională a industriei ceramice din Țările de Jos (21). Jurisprudența Curții de Justiție clarifică faptul că posibilitatea unei măsuri de a aduce costurile dintr-un anumit sector mai aproape de cele ale concurenților din alte state membre nu schimbă cu nimic faptul că măsura constituie ajutor (22).

| (41) | Prin urmare, Comisia constată că scutirea fiscală este selectivă în sensul că favorizează producția anumitor bunuri și, de fapt, anumite întreprinderi, și nu poate fi justificată pe baza structurii generale a sistemului intern de impozitare a energiei. |
| --- | --- |

(41)

Prin urmare, Comisia constată că scutirea fiscală este selectivă în sensul că favorizează producția anumitor bunuri și, de fapt, anumite întreprinderi, și nu poate fi justificată pe baza structurii generale a sistemului intern de impozitare a energiei.

| (42) | VKO a contestat concluzia Comisiei potrivit căreia măsura propusă ar denatura sau ar amenința să denatureze concurența pe piețele relevante de produse ceramice din cauza faptului că ar acoperi o parte importantă din costurile de exploatare și, astfel, ar permite beneficiarilor să perceapă un preț mai mic pentru produsele lor din ceramică. Conform VKO, costurile asociate livrării și utilizării energiei reprezintă un multiplu al costului asociat impozitului energetic. |
| --- | --- |

(42)

VKO a contestat concluzia Comisiei potrivit căreia măsura propusă ar denatura sau ar amenința să denatureze concurența pe piețele relevante de produse ceramice din cauza faptului că ar acoperi o parte importantă din costurile de exploatare și, astfel, ar permite beneficiarilor să perceapă un preț mai mic pentru produsele lor din ceramică. Conform VKO, costurile asociate livrării și utilizării energiei reprezintă un multiplu al costului asociat impozitului energetic.

| (43) | Comisia consideră că acest argument este irelevant. Conform jurisprudenței Curții de Justiție, îmbunătățirea poziției concurențiale a unei întreprinderi rezultată în urma aplicării unei măsuri de ajutor de stat indică, în general, o denaturare a concurenței cu alte întreprinderi concurente care nu beneficiază de un astfel de sprijin (23). De asemenea, o măsură intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE atunci când aceasta „amenință să denatureze concurența”. Scutirea fiscală în cauză poate denatura concurența pe piețele de produse ceramice având în vedere faptul că determină scăderea cheltuielilor de exploatare ale beneficiarilor. Mai mult decât atât, obiectivul real al măsurii propuse este acela de a îmbunătăți poziția concurențială internațională a industriei ceramice din Țările de Jos. Țările de Jos au afirmat că scutirea fiscală ar restabili, cel puțin într-o anumită măsură, condițiile echitabile pentru industrie pe piața internă. Concluzia logică ar fi că, fără a dispune de informații detaliate care să dovedească efectul competitiv al măsurii în sectorul ceramic, măsura poate denatura concurența pe piețele relevante de produse ceramice. |
| --- | --- |

(43)

Comisia consideră că acest argument este irelevant. Conform jurisprudenței Curții de Justiție, îmbunătățirea poziției concurențiale a unei întreprinderi rezultată în urma aplicării unei măsuri de ajutor de stat indică, în general, o denaturare a concurenței cu alte întreprinderi concurente care nu beneficiază de un astfel de sprijin (23). De asemenea, o măsură intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE atunci când aceasta „amenință să denatureze concurența”. Scutirea fiscală în cauză poate denatura concurența pe piețele de produse ceramice având în vedere faptul că determină scăderea cheltuielilor de exploatare ale beneficiarilor. Mai mult decât atât, obiectivul real al măsurii propuse este acela de a îmbunătăți poziția concurențială internațională a industriei ceramice din Țările de Jos. Țările de Jos au afirmat că scutirea fiscală ar restabili, cel puțin într-o anumită măsură, condițiile echitabile pentru industrie pe piața internă. Concluzia logică ar fi că, fără a dispune de informații detaliate care să dovedească efectul competitiv al măsurii în sectorul ceramic, măsura poate denatura concurența pe piețele relevante de produse ceramice.

| (44) | Țările de Jos au explicat faptul că în industria olandeză a cărămizilor, care consumă 85-90 % din gazele naturale și energia din industria ceramică olandeză, își desfășoară activitatea aproximativ 1 500 de angajați. În 2008, acest subsector a realizat o cifră de afaceri de 370 de milioane EUR. Industria olandeză a cărămizilor exportă aproximativ 20 % din producția anuală, în timp ce nivelul importurilor reprezintă 8 % din producția olandeză anuală. Din cauza greutății cărămizilor, se consideră că piața relevantă se extinde la aproximativ 250 km distanță de fabricile în care acestea sunt produse. Prin urmare, piețele concurente relevante sunt Regatul Unit, Germania și Belgia. |
| --- | --- |

(44)

Țările de Jos au explicat faptul că în industria olandeză a cărămizilor, care consumă 85-90 % din gazele naturale și energia din industria ceramică olandeză, își desfășoară activitatea aproximativ 1 500 de angajați. În 2008, acest subsector a realizat o cifră de afaceri de 370 de milioane EUR. Industria olandeză a cărămizilor exportă aproximativ 20 % din producția anuală, în timp ce nivelul importurilor reprezintă 8 % din producția olandeză anuală. Din cauza greutății cărămizilor, se consideră că piața relevantă se extinde la aproximativ 250 km distanță de fabricile în care acestea sunt produse. Prin urmare, piețele concurente relevante sunt Regatul Unit, Germania și Belgia.

| (45) | Prin scrisoarea din 26 mai 2009, Țările de Jos au solicitat Comisiei să cuantifice și să justifice concluzia conform căreia măsura propusă denaturează sau amenință să denatureze concurența pe piețele relevante din sectorul produselor ceramice, făcând referire la datele furnizate de Oficiul Central de Statistică din Țările de Jos (Centraal Bureau voor de Statistiek) pe care Țările de Jos le-au prezentat Comisiei în cadrul etapei preliminare de investigare, în special statisticile privind importurile și exporturile de cărămizi care sunt ilustrate în tabelele 1 și 2.

  Tabelul 1


  Exporturi de cărămizi din Țările de Jos către Germania și Belgia








  Anul | Procentajul | Aportul în EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 59 % dintr-un total de 255 de milioane EUR | 150 de milioane |
| 2006 | 64 % dintr-un total de 234 de milioane EUR | 150 de milioane |
| 2005 | 68 % dintr-un total de 213 milioane EUR | 145 de milioane |
| 2004 | 74 % dintr-un total de 242 de milioane EUR | 180 de milioane |
| 2003 | 82 % dintr-un total de 234 de milioane EUR | 191 de milioane |
| 2002 | 80 % dintr-un total de 183 de milioane EUR | 146 de milioane |
| 2001 | 95 % dintr-un total de 189 de milioane EUR | 180 de milioane |

(45)

Prin scrisoarea din 26 mai 2009, Țările de Jos au solicitat Comisiei să cuantifice și să justifice concluzia conform căreia măsura propusă denaturează sau amenință să denatureze concurența pe piețele relevante din sectorul produselor ceramice, făcând referire la datele furnizate de Oficiul Central de Statistică din Țările de Jos (Centraal Bureau voor de Statistiek) pe care Țările de Jos le-au prezentat Comisiei în cadrul etapei preliminare de investigare, în special statisticile privind importurile și exporturile de cărămizi care sunt ilustrate în tabelele 1 și 2.

Tabelul 1

Exporturi de cărămizi din Țările de Jos către Germania și Belgia

Anul

Procentajul

Aportul în EUR

2007

59 % dintr-un total de 255 de milioane EUR

150 de milioane

2006

64 % dintr-un total de 234 de milioane EUR

150 de milioane

2005

68 % dintr-un total de 213 milioane EUR

145 de milioane

2004

74 % dintr-un total de 242 de milioane EUR

180 de milioane

2003

82 % dintr-un total de 234 de milioane EUR

191 de milioane

2002

80 % dintr-un total de 183 de milioane EUR

146 de milioane

2001

95 % dintr-un total de 189 de milioane EUR

180 de milioane

| (46) | În opinia Țărilor de Jos, cifrele ilustrate în tabelul 1 trebuie interpretate în lumina următoarelor circumstanțe. La începutul acestui secol, s-a înregistrat o stagnare importantă a piețelor de construcții de locuințe din Germania și Țările de Jos (în perioada 2000-2001, industria germană a cărămizilor a înregistrat o scădere a cifrei de afaceri și a vânzărilor de aproape 20 %). Ulterior, situația pieței olandeze și germane de construcții de locuințe s-a îmbunătățit, atingând un maxim în 2006 și 2007. Conform Țărilor de Jos, datele furnizate de Federația Germană a Producătorilor de Țigle (Ziegelverband) demonstrează că industria germană și-a revenit după perioada 2004-2005. Cu toate acestea, Țările de Jos observă faptul că datele furnizate de Oficiul Central de Statistică din Țările de Jos arată că, începând cu această perioadă, exportul de cărămizi din Țările de Jos către Germania a stagnat. Pe scurt, la începutul secolului, atât industria germană, cât și cea olandeză au înregistrat pierderi masive pe piața germană, însă sectorul german al cărămizilor a avut de câștigat ca urmare a redresării pieței germane a locuințelor, spre deosebire de producătorii olandezi de cărămizi. Conform Țărilor de Jos, acest lucru este confirmat de cifrele aferente importurilor din Germania ilustrate în tabelul 2.

  Tabelul 2


  Importuri din Germania în Țările de Jos








  Anul | Procentajul | Aportul în EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 42 % dintr-un total de 91 de milioane EUR | 36 de milioane |
| 2006 | 25 % dintr-un total de 101 milioane EUR | 25 de milioane |
| 2005 | 22 % dintr-un total de 82 de milioane EUR | 18 milioane |
| 2004 | 17 % dintr-un total de 121 de milioane EUR | 21 de milioane |
| 2003 | 16 % dintr-un total de 110 milioane EUR | 18 milioane |
| 2002 | 18 % dintr-un total de 107 milioane EUR | 20 de milioane |
| 2001 | 11 % dintr-un total de 124 de milioane EUR | 14 milioane |
| 2000 | 12 % dintr-un total de 155 de milioane EUR | 19 milioane |

(46)

În opinia Țărilor de Jos, cifrele ilustrate în tabelul 1 trebuie interpretate în lumina următoarelor circumstanțe. La începutul acestui secol, s-a înregistrat o stagnare importantă a piețelor de construcții de locuințe din Germania și Țările de Jos (în perioada 2000-2001, industria germană a cărămizilor a înregistrat o scădere a cifrei de afaceri și a vânzărilor de aproape 20 %). Ulterior, situația pieței olandeze și germane de construcții de locuințe s-a îmbunătățit, atingând un maxim în 2006 și 2007. Conform Țărilor de Jos, datele furnizate de Federația Germană a Producătorilor de Țigle (Ziegelverband) demonstrează că industria germană și-a revenit după perioada 2004-2005. Cu toate acestea, Țările de Jos observă faptul că datele furnizate de Oficiul Central de Statistică din Țările de Jos arată că, începând cu această perioadă, exportul de cărămizi din Țările de Jos către Germania a stagnat. Pe scurt, la începutul secolului, atât industria germană, cât și cea olandeză au înregistrat pierderi masive pe piața germană, însă sectorul german al cărămizilor a avut de câștigat ca urmare a redresării pieței germane a locuințelor, spre deosebire de producătorii olandezi de cărămizi. Conform Țărilor de Jos, acest lucru este confirmat de cifrele aferente importurilor din Germania ilustrate în tabelul 2.

Tabelul 2

Importuri din Germania în Țările de Jos

Anul

Procentajul

Aportul în EUR

2007

42 % dintr-un total de 91 de milioane EUR

36 de milioane

2006

25 % dintr-un total de 101 milioane EUR

25 de milioane

2005

22 % dintr-un total de 82 de milioane EUR

18 milioane

2004

17 % dintr-un total de 121 de milioane EUR

21 de milioane

2003

16 % dintr-un total de 110 milioane EUR

18 milioane

2002

18 % dintr-un total de 107 milioane EUR

20 de milioane

2001

11 % dintr-un total de 124 de milioane EUR

14 milioane

2000

12 % dintr-un total de 155 de milioane EUR

19 milioane

| (47) | Țările de Jos subliniază faptul că cifrele ilustrate în tabelul 2 indică o creștere masivă a importurilor de cărămizi din Germania în Țările de Jos începând cu perioada 2006-2007. Statisticile prezentate de Țările de Jos pentru primul trimestru al anului 2008 demonstrează faptul că această tendință a continuat. Conform Țărilor de Jos, industria ceramică germană a beneficiat de scutirea de la plata impozitului energetic din luna august a anului 2006, scutire care a intrat în vigoare la data de 1 ianuarie 2004.

  Tabelul 3


  Exporturi din Țările de Jos către statele membre, altele decât Belgia și Germania (în special Regatul Unit și Irlanda)








  Anul | Procentajul | Aportul în EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 40 % dintr-un total de 255 de milioane EUR | 102 milioane |
| 2006 | 37 % dintr-un total de 234 de milioane EUR | 86 de milioane |
| 2005 | 32 % dintr-un total de 213 milioane EUR | 68 de milioane |
| 2004 | 17 % dintr-un total de 242 de milioane EUR | 41 de milioane |
| 2003 | 10 % dintr-un total de 234 de milioane EUR | 23 de milioane |
| 2002 | 18 % dintr-un total de 183 de milioane EUR | 32 de milioane |
| 2001 | 12 % dintr-un total de 189 de milioane EUR | 23 de milioane |

(47)

Țările de Jos subliniază faptul că cifrele ilustrate în tabelul 2 indică o creștere masivă a importurilor de cărămizi din Germania în Țările de Jos începând cu perioada 2006-2007. Statisticile prezentate de Țările de Jos pentru primul trimestru al anului 2008 demonstrează faptul că această tendință a continuat. Conform Țărilor de Jos, industria ceramică germană a beneficiat de scutirea de la plata impozitului energetic din luna august a anului 2006, scutire care a intrat în vigoare la data de 1 ianuarie 2004.

Tabelul 3

Exporturi din Țările de Jos către statele membre, altele decât Belgia și Germania (în special Regatul Unit și Irlanda)

Anul

Procentajul

Aportul în EUR

2007

40 % dintr-un total de 255 de milioane EUR

102 milioane

2006

37 % dintr-un total de 234 de milioane EUR

86 de milioane

2005

32 % dintr-un total de 213 milioane EUR

68 de milioane

2004

17 % dintr-un total de 242 de milioane EUR

41 de milioane

2003

10 % dintr-un total de 234 de milioane EUR

23 de milioane

2002

18 % dintr-un total de 183 de milioane EUR

32 de milioane

2001

12 % dintr-un total de 189 de milioane EUR

23 de milioane

| (48) | Pe marginea acestor cifre, Țările de Jos au comentat că un factor important care explică numărul crescut de exporturi către aceste țări îl reprezintă cursul de schimb valutar extrem de avantajos dintre lira sterlină și euro. Acest factor, susțin Țările de Jos, compensează cheltuielile de transport foarte ridicate. |
| --- | --- |

(48)

Pe marginea acestor cifre, Țările de Jos au comentat că un factor important care explică numărul crescut de exporturi către aceste țări îl reprezintă cursul de schimb valutar extrem de avantajos dintre lira sterlină și euro. Acest factor, susțin Țările de Jos, compensează cheltuielile de transport foarte ridicate.

| (49) | Comisia acceptă faptul că informațiile dovedesc că importanța Germaniei și a Belgiei ca destinații ale exporturilor de cărămizi din Țările de Jos între 1998 și 2007 a scăzut, că numărul importurilor de cărămizi din Germania în Țările de Jos a crescut în perioada 2000-2007 și că exporturile către țări, altele decât Germania și Belgia (în special Regatul Unit și Irlanda) au crescut în perioada 2001-2007. În ceea ce privește cifrele prezentate pentru alte țări, în special Regatul Unit și Irlanda, creșterea numărului de exporturi se datorează în principal cursului de schimb valutar avantajos. |
| --- | --- |

(49)

Comisia acceptă faptul că informațiile dovedesc că importanța Germaniei și a Belgiei ca destinații ale exporturilor de cărămizi din Țările de Jos între 1998 și 2007 a scăzut, că numărul importurilor de cărămizi din Germania în Țările de Jos a crescut în perioada 2000-2007 și că exporturile către țări, altele decât Germania și Belgia (în special Regatul Unit și Irlanda) au crescut în perioada 2001-2007. În ceea ce privește cifrele prezentate pentru alte țări, în special Regatul Unit și Irlanda, creșterea numărului de exporturi se datorează în principal cursului de schimb valutar avantajos.

| (50) | Statisticile prezentate oferă informații în ceea ce privește fluxurile comerciale din sectorul cărămizilor între Țările de Jos și țările învecinate, Germania, Belgia și Regatul Unit, însă nu permit formularea concluziei că măsura fiscală nu ar putea denatura concurența pe piețele relevante din industria ceramică. Pentru ca o măsură să intre sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE, astfel cum s-a menționat mai sus, este suficient să se creeze condițiile pentru o astfel de denaturare. |
| --- | --- |

(50)

Statisticile prezentate oferă informații în ceea ce privește fluxurile comerciale din sectorul cărămizilor între Țările de Jos și țările învecinate, Germania, Belgia și Regatul Unit, însă nu permit formularea concluziei că măsura fiscală nu ar putea denatura concurența pe piețele relevante din industria ceramică. Pentru ca o măsură să intre sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE, astfel cum s-a menționat mai sus, este suficient să se creeze condițiile pentru o astfel de denaturare.

| (51) | Este posibil ca măsura să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre, întrucât produsele ceramice sunt comercializate la nivel internațional, astfel cum se poate observa din datele statistice furnizate de Țările de Jos și ilustrate în tabelele 1, 2 și 3. |
| --- | --- |

(51)

Este posibil ca măsura să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre, întrucât produsele ceramice sunt comercializate la nivel internațional, astfel cum se poate observa din datele statistice furnizate de Țările de Jos și ilustrate în tabelele 1, 2 și 3.

| (52) | În lumina celor de mai sus, Comisia consideră că măsura notificată constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(52)

În lumina celor de mai sus, Comisia consideră că măsura notificată constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (53) | Țările de Jos au îndeplinit obligația impusă prin articolul 108 alineatul (3) din TFUE de a notifica măsura de ajutor înainte de punerea acesteia în aplicare. |
| --- | --- |

(53)

Țările de Jos au îndeplinit obligația impusă prin articolul 108 alineatul (3) din TFUE de a notifica măsura de ajutor înainte de punerea acesteia în aplicare.

| (54) | Comisia consideră că scutirea propusă ar trebui evaluată în lumina Orientărilor privind ajutoarele de mediu. Tipul de scutire de la plata taxelor de mediu care face obiectul prezentei notificări este tratat în mod expres în capitolul 4 din Orientările privind ajutoarele de mediu „Ajutor sub formă de reduceri ale sau scutiri de la plata taxelor de mediu”. Pentru evaluarea scutirii fiscale în cauză, capitolul 4 din orientările privind ajutorul de mediu trebuie să fie considerat exhaustiv. În consecință, măsura nu poate fi evaluată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) TFUE, așa cum susțin Țările de Jos. |
| --- | --- |

(54)

Comisia consideră că scutirea propusă ar trebui evaluată în lumina Orientărilor privind ajutoarele de mediu. Tipul de scutire de la plata taxelor de mediu care face obiectul prezentei notificări este tratat în mod expres în capitolul 4 din Orientările privind ajutoarele de mediu „Ajutor sub formă de reduceri ale sau scutiri de la plata taxelor de mediu”. Pentru evaluarea scutirii fiscale în cauză, capitolul 4 din orientările privind ajutorul de mediu trebuie să fie considerat exhaustiv. În consecință, măsura nu poate fi evaluată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) TFUE, așa cum susțin Țările de Jos.

| (55) | Țările de Jos împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia măsura propusă trebuie să fie considerată o „scutire de la plata taxei de mediu” în sensul orientărilor privind ajutoarele de mediu (24). Cu toate acestea, Țările de Jos nu consideră acest lucru un motiv suficient pentru a include măsura în sfera de aplicare a orientărilor. În opinia Țărilor de Jos, măsura nu îndeplinește cerința de la punctul 151 din orientări, care vorbește despre o măsură care „contribuie cel puțin indirect la o îmbunătățire a nivelului de protecție a mediului”, pentru că scutirea propusă nu urmărește acest obiectiv. |
| --- | --- |

(55)

Țările de Jos împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia măsura propusă trebuie să fie considerată o „scutire de la plata taxei de mediu” în sensul orientărilor privind ajutoarele de mediu (24). Cu toate acestea, Țările de Jos nu consideră acest lucru un motiv suficient pentru a include măsura în sfera de aplicare a orientărilor. În opinia Țărilor de Jos, măsura nu îndeplinește cerința de la punctul 151 din orientări, care vorbește despre o măsură care „contribuie cel puțin indirect la o îmbunătățire a nivelului de protecție a mediului”, pentru că scutirea propusă nu urmărește acest obiectiv.

| (56) | Acest raționament nu poate fi acceptat. Atât titlul capitolului 4 din orientările privind ajutorul de mediu („Ajutor sub formă de reduceri ale sau scutiri de la plata taxelor de mediu”), cât și prima parte a punctului 151 – care este identică – stabilește clar că acest capitol nu se aplică ajutorului propus. Capitolul conține dispoziții detaliate care explică situațiile în care scutirile de taxe de mediu sunt considerate compatibile cu piața internă. Punctul 151 din orientări stabilește o condiție generală pentru compatibilitatea scutirilor de taxe de mediu în temeiul capitolului 4. Acesta afirmă că ajutorul poate fi declarat compatibil numai în măsura în care „contribuie cel puțin indirect la o îmbunătățire a nivelului de protecție a mediului”. |
| --- | --- |

(56)

Acest raționament nu poate fi acceptat. Atât titlul capitolului 4 din orientările privind ajutorul de mediu („Ajutor sub formă de reduceri ale sau scutiri de la plata taxelor de mediu”), cât și prima parte a punctului 151 – care este identică – stabilește clar că acest capitol nu se aplică ajutorului propus. Capitolul conține dispoziții detaliate care explică situațiile în care scutirile de taxe de mediu sunt considerate compatibile cu piața internă. Punctul 151 din orientări stabilește o condiție generală pentru compatibilitatea scutirilor de taxe de mediu în temeiul capitolului 4. Acesta afirmă că ajutorul poate fi declarat compatibil numai în măsura în care „contribuie cel puțin indirect la o îmbunătățire a nivelului de protecție a mediului”.

| (57) | Pentru a clarifica raționamentul de la punctul 151 din orientările privind ajutorul de mediu, Comisia ar observa că o scutire propusă de la plata taxei de mediu ar putea face posibilă stabilirea sau menținerea unor rate mai mari de impozitare de mediu la nivel intern pentru alte întreprinderi, astfel încât să poată avea, cel puțin indirect, un efect pozitiv asupra mediului (25). Comisia nu înțelege niciunul dintre argumentele înaintate de Țările de Jos sau VKO pentru a arăta că scutirea propusă ar contribui la aplicarea continuă a taxei de mediu în cauză. Țările de Jos afirmă, într-adevăr, că valoarea maximă a ratei de impozitare ar fi majorată concomitent cu intrarea în vigoare a scutirii, însă procedează astfel pentru a susține că scutirea propusă nu ar conduce la pierderea de resurse de stat, și nu pare să pretindă nici măcar că scutirea propusă este necesară pentru a face posibilă această majorare. Astfel, nu s-a dovedit îndeplinirea punctului 151 din orientările privind ajutorul de mediu. |
| --- | --- |

(57)

Pentru a clarifica raționamentul de la punctul 151 din orientările privind ajutorul de mediu, Comisia ar observa că o scutire propusă de la plata taxei de mediu ar putea face posibilă stabilirea sau menținerea unor rate mai mari de impozitare de mediu la nivel intern pentru alte întreprinderi, astfel încât să poată avea, cel puțin indirect, un efect pozitiv asupra mediului (25). Comisia nu înțelege niciunul dintre argumentele înaintate de Țările de Jos sau VKO pentru a arăta că scutirea propusă ar contribui la aplicarea continuă a taxei de mediu în cauză. Țările de Jos afirmă, într-adevăr, că valoarea maximă a ratei de impozitare ar fi majorată concomitent cu intrarea în vigoare a scutirii, însă procedează astfel pentru a susține că scutirea propusă nu ar conduce la pierderea de resurse de stat, și nu pare să pretindă nici măcar că scutirea propusă este necesară pentru a face posibilă această majorare. Astfel, nu s-a dovedit îndeplinirea punctului 151 din orientările privind ajutorul de mediu.

| (58) | Comisia a solicitat informații Țărilor de Jos pentru a putea evalua compatibilitatea ajutorului pe baza criteriilor prevăzute în capitolul 4 din orientările privind ajutorul de mediu, cu referire specială la necesitatea și proporționalitatea ajutorului și efectelor sale asupra sectorului ceramicii, așa cum se prevede în punctele 155-159 din orientări (26). |
| --- | --- |

(58)

Comisia a solicitat informații Țărilor de Jos pentru a putea evalua compatibilitatea ajutorului pe baza criteriilor prevăzute în capitolul 4 din orientările privind ajutorul de mediu, cu referire specială la necesitatea și proporționalitatea ajutorului și efectelor sale asupra sectorului ceramicii, așa cum se prevede în punctele 155-159 din orientări (26).

| (59) | În ceea ce privește necesitatea ajutorului, Comisia a adresat o serie de întrebări specifice pentru a putea aprecia măsura în care această creștere substanțială a costurilor de producție în industria ceramică olandeză (ocazionată de taxa de mediu) ar putea fi transferată la consumatori fără a determina scăderi semnificative ale vânzărilor. De asemenea, s-au solicitat informații în special cu privire la următoarele aspecte: datele privind vânzările din industria ceramicii pe piețele relevante în ultimii 10 ani; valoarea impozitului energetic și suma totală a impozitului plătit; costurile totale de energie per întreprindere în ultimii 10 ani; estimări privind elasticitatea prețurilor produselor din sectorul respectiv pe piețele relevante; estimări privind pierderile de vânzări și/sau profiturile reduse; informații privind dezvoltarea fluxurilor comerciale din industria ceramică olandeză în interiorul și în afara Țărilor de Jos, înspre și dinspre piețele geografice relevante; cotele de piață ale beneficiarilor pe piețele geografice relevante și orice alt factor care poate avea un rol în evaluarea sferei de aplicare pentru transferarea costurilor. Totodată, Comisia a adresat întrebări Țărilor de Jos în legătură cu proporționalitatea ajutorului, făcând referire la punctul 159 din orientările privind ajutorul de mediu. |
| --- | --- |

(59)

În ceea ce privește necesitatea ajutorului, Comisia a adresat o serie de întrebări specifice pentru a putea aprecia măsura în care această creștere substanțială a costurilor de producție în industria ceramică olandeză (ocazionată de taxa de mediu) ar putea fi transferată la consumatori fără a determina scăderi semnificative ale vânzărilor. De asemenea, s-au solicitat informații în special cu privire la următoarele aspecte: datele privind vânzările din industria ceramicii pe piețele relevante în ultimii 10 ani; valoarea impozitului energetic și suma totală a impozitului plătit; costurile totale de energie per întreprindere în ultimii 10 ani; estimări privind elasticitatea prețurilor produselor din sectorul respectiv pe piețele relevante; estimări privind pierderile de vânzări și/sau profiturile reduse; informații privind dezvoltarea fluxurilor comerciale din industria ceramică olandeză în interiorul și în afara Țărilor de Jos, înspre și dinspre piețele geografice relevante; cotele de piață ale beneficiarilor pe piețele geografice relevante și orice alt factor care poate avea un rol în evaluarea sferei de aplicare pentru transferarea costurilor. Totodată, Comisia a adresat întrebări Țărilor de Jos în legătură cu proporționalitatea ajutorului, făcând referire la punctul 159 din orientările privind ajutorul de mediu.

| (60) | Ca răspuns la scrisoarea Comisiei din 7 octombrie 2009, Țările de Jos au transmis informații referitoare la un producător mediu ipotetic de cărămizi din Țările de Jos (27). Țările de Jos au afirmat că nu s-a putut răspunde la toate întrebările Comisiei pentru subsectoarele industriei ceramicii olandeze deoarece, în anumite subsectoare precum țigla, țevile ceramice și obiectele sanitare ceramice, exista un singur furnizor olandez. O situație reprezentativă poate fi descrisă pentru producătorii de cărămizi, deoarece, la acea dată, existau 13 asemenea producători în Țările de Jos, însumând aproximativ 40 de locații de producție. În alte cazuri, precum cel al ceramicii decorative, Țările de Jos au considerat că nu se poate obține o perspectivă pertinentă asupra respectivului subsector în termenul limită strâns. |
| --- | --- |

(60)

Ca răspuns la scrisoarea Comisiei din 7 octombrie 2009, Țările de Jos au transmis informații referitoare la un producător mediu ipotetic de cărămizi din Țările de Jos (27). Țările de Jos au afirmat că nu s-a putut răspunde la toate întrebările Comisiei pentru subsectoarele industriei ceramicii olandeze deoarece, în anumite subsectoare precum țigla, țevile ceramice și obiectele sanitare ceramice, exista un singur furnizor olandez. O situație reprezentativă poate fi descrisă pentru producătorii de cărămizi, deoarece, la acea dată, existau 13 asemenea producători în Țările de Jos, însumând aproximativ 40 de locații de producție. În alte cazuri, precum cel al ceramicii decorative, Țările de Jos au considerat că nu se poate obține o perspectivă pertinentă asupra respectivului subsector în termenul limită strâns.

| (61) | Comisia subliniază că, în decizia de inițiere din data de 11 februarie 2009, a afirmat că deja solicitase aceste informații suplimentare – inclusiv informațiile privind diferitele segmente ale industriei ceramice așa cum sunt identificate de Țările de Jos – pe parcursul etapei preliminare de investigare, însă acele informații nu au fost disponibile. |
| --- | --- |

(61)

Comisia subliniază că, în decizia de inițiere din data de 11 februarie 2009, a afirmat că deja solicitase aceste informații suplimentare – inclusiv informațiile privind diferitele segmente ale industriei ceramice așa cum sunt identificate de Țările de Jos – pe parcursul etapei preliminare de investigare, însă acele informații nu au fost disponibile.

| (62) | Comisia nu consideră că informațiile referitoare la un producător mediu ipotetic de cărămizi sunt suficiente pentru o evaluare a compatibilității scutirii fiscale propuse în ceea ce privește industria ceramică din Țările de Jos per ansamblu, deoarece un anumit producător mediu nu poate fi considerat reprezentativ pentru întreaga industrie. După cum chiar Țările de Jos au subliniat în legătură cu datele privind importurile și exporturile transmise Comisiei, informațiile relevante se referă numai la segmentul producției de cărămizi și nu pot fi utilizate automat ca model pentru tendințele din alte segmente ale industriei ceramice, deoarece fiecare segment are combinații specifice produs/piață în care alți factori economici dețin roluri importante. În declarația sa din 24 mai 2009, VKO a ajuns la o concluzie similară (28). Argumentul conform căruia nu se pot furniza informații despre subsectoarele în care funcționează un singur beneficiar nu este convingător. Dimpotrivă, ar fi putut fi mult mai simplu să se obțină informații despre o singură societate (așa cum s-a arătat recent într-un caz din Danemarca (29). |
| --- | --- |

(62)

Comisia nu consideră că informațiile referitoare la un producător mediu ipotetic de cărămizi sunt suficiente pentru o evaluare a compatibilității scutirii fiscale propuse în ceea ce privește industria ceramică din Țările de Jos per ansamblu, deoarece un anumit producător mediu nu poate fi considerat reprezentativ pentru întreaga industrie. După cum chiar Țările de Jos au subliniat în legătură cu datele privind importurile și exporturile transmise Comisiei, informațiile relevante se referă numai la segmentul producției de cărămizi și nu pot fi utilizate automat ca model pentru tendințele din alte segmente ale industriei ceramice, deoarece fiecare segment are combinații specifice produs/piață în care alți factori economici dețin roluri importante. În declarația sa din 24 mai 2009, VKO a ajuns la o concluzie similară (28). Argumentul conform căruia nu se pot furniza informații despre subsectoarele în care funcționează un singur beneficiar nu este convingător. Dimpotrivă, ar fi putut fi mult mai simplu să se obțină informații despre o singură societate (așa cum s-a arătat recent într-un caz din Danemarca (29).

| (63) | În plus, o parte din informațiile solicitate nu au fost transmise. De exemplu, după cum se precizează la considerentul 59, Comisia a solicitat informații referitoare la necesitatea și proporționalitatea ajutorului. În ceea ce privește necesitatea ajutorului, Comisia a solicitat estimări privind elasticitatea prețurilor produselor din sectorul respectiv pe piețele relevante, estimări privind vânzările pierdute și/sau profiturile reduse; cotele de piață ale beneficiarilor din piețele geografice relevante și dezvoltarea cotelor producătorilor olandezi pe acele piețe. Scrisoarea Comisiei din 9 octombrie 2009 a oferit Țărilor de Jos încă o posibilitate de a transmite informațiile lipsă, însă acestea nu au fost furnizate. |
| --- | --- |

(63)

În plus, o parte din informațiile solicitate nu au fost transmise. De exemplu, după cum se precizează la considerentul 59, Comisia a solicitat informații referitoare la necesitatea și proporționalitatea ajutorului. În ceea ce privește necesitatea ajutorului, Comisia a solicitat estimări privind elasticitatea prețurilor produselor din sectorul respectiv pe piețele relevante, estimări privind vânzările pierdute și/sau profiturile reduse; cotele de piață ale beneficiarilor din piețele geografice relevante și dezvoltarea cotelor producătorilor olandezi pe acele piețe. Scrisoarea Comisiei din 9 octombrie 2009 a oferit Țărilor de Jos încă o posibilitate de a transmite informațiile lipsă, însă acestea nu au fost furnizate.

| (64) | Pe baza informațiilor disponibile, se poate realiza următoarea analiză a segmentului producției de cărămizi. |
| --- | --- |

(64)

Pe baza informațiilor disponibile, se poate realiza următoarea analiză a segmentului producției de cărămizi.

| (65) | Punctul 155 din orientările privind ajutorul de mediu prevede că în momentul analizării schemelor fiscale care cuprind elemente de ajutor de stat sub formă de reduceri ale sau scutiri de la plata taxelor de mediu, Comisia va analiza în special necesitatea și proporționalitatea ajutorului și efectelor acestuia la nivelul sectoarelor economice implicate. |
| --- | --- |

(65)

Punctul 155 din orientările privind ajutorul de mediu prevede că în momentul analizării schemelor fiscale care cuprind elemente de ajutor de stat sub formă de reduceri ale sau scutiri de la plata taxelor de mediu, Comisia va analiza în special necesitatea și proporționalitatea ajutorului și efectelor acestuia la nivelul sectoarelor economice implicate.

| (66) | Punctul 158 din orientările privind ajutorul de mediu precizează că, în cazul în care toate cele trei condiții de mai jos sunt îndeplinite, Comisia va considera ajutorul ca fiind necesar. În primul rând, alegerea beneficiarilor trebuie să se bazeze pe criterii obiective și transparente și ajutorul trebuie să se acorde, în principiu, în același mod pentru toți concurenții din același sector dacă aceștia se află într-o situație de fapt similară [punctul 158 litera (a) din orientări]. În al doilea rând, taxa de mediu fără reducere trebuie să conducă la o creștere substanțială a costurilor de producție [punctul 158 litera (b)]. În al treilea rând, trebuie să se garanteze că această creștere substanțială a costurilor de producție nu poate fi transferată la consumatori fără a determina scăderi semnificative ale vânzărilor [punctul 158 litera (c)]. În acest sens, statele membre pot furniza, printre altele, estimări privind elasticitatea prețurilor produselor din sectorul respectiv pe piața geografică relevantă, precum și estimări privind pierderile de vânzări sau profiturile reduse pentru întreprinderile din sectorul sau categoria implicată. |
| --- | --- |

(66)

Punctul 158 din orientările privind ajutorul de mediu precizează că, în cazul în care toate cele trei condiții de mai jos sunt îndeplinite, Comisia va considera ajutorul ca fiind necesar. În primul rând, alegerea beneficiarilor trebuie să se bazeze pe criterii obiective și transparente și ajutorul trebuie să se acorde, în principiu, în același mod pentru toți concurenții din același sector dacă aceștia se află într-o situație de fapt similară [punctul 158 litera (a) din orientări]. În al doilea rând, taxa de mediu fără reducere trebuie să conducă la o creștere substanțială a costurilor de producție [punctul 158 litera (b)]. În al treilea rând, trebuie să se garanteze că această creștere substanțială a costurilor de producție nu poate fi transferată la consumatori fără a determina scăderi semnificative ale vânzărilor [punctul 158 litera (c)]. În acest sens, statele membre pot furniza, printre altele, estimări privind elasticitatea prețurilor produselor din sectorul respectiv pe piața geografică relevantă, precum și estimări privind pierderile de vânzări sau profiturile reduse pentru întreprinderile din sectorul sau categoria implicată.

| (67) | Țările de Jos au argumentat că scutirea vizează procesul de obținere a ceramicii: toți fabricanții de produse ceramice și toți concurenții din sectorul ceramic (sau de pe aceeași piață relevantă atunci când se află într-o situație de fapt similară) sunt eligibili pentru scutirea de la plata taxei în cazul în care aceștia îndeplinesc următoarele condiții:






  — | trebuie să existe alimentare cu gaze naturale; |
| --- | --- | --- |

(67)

Țările de Jos au argumentat că scutirea vizează procesul de obținere a ceramicii: toți fabricanții de produse ceramice și toți concurenții din sectorul ceramic (sau de pe aceeași piață relevantă atunci când se află într-o situație de fapt similară) sunt eligibili pentru scutirea de la plata taxei în cazul în care aceștia îndeplinesc următoarele condiții:

—

trebuie să existe alimentare cu gaze naturale;

| — | gazele naturale trebuie utilizate în instalații pentru fabricarea produselor prin încălzire; |
| --- | --- |

—

gazele naturale trebuie utilizate în instalații pentru fabricarea produselor prin încălzire;

| — | produsele trebuie să conțină cel puțin 90 % argilă. |
| --- | --- |

—

produsele trebuie să conțină cel puțin 90 % argilă.

| (68) | Aceste condiții sunt prevăzute în proiectul de legislație (30). Prin urmare, se pare că criteriile de alegere a beneficiarilor sunt atât obiective, cât și transparente. |
| --- | --- |

(68)

Aceste condiții sunt prevăzute în proiectul de legislație (30). Prin urmare, se pare că criteriile de alegere a beneficiarilor sunt atât obiective, cât și transparente.

| (69) | Cerința conform căreia, în lipsa reducerii, taxa de mediu ar conduce la o creștere substanțială a costurilor de producție va fi considerată ca fiind îndeplinită, așa cum se explică în nota de subsol 55 la orientări, dacă beneficiarul este o „întreprindere mare consumatoare de energie” astfel cum este definit la articolul 17 alineatul (1) litera (a) din Directiva privind impozitarea energiei, mai exact o întreprindere în care fie achizițiile de produse energetice și de electricitate ating cel puțin 3 % din valoarea producției (31), fie impozitul energetic național datorat este de cel puțin 0,5 % din valoarea adăugată. |
| --- | --- |

(69)

Cerința conform căreia, în lipsa reducerii, taxa de mediu ar conduce la o creștere substanțială a costurilor de producție va fi considerată ca fiind îndeplinită, așa cum se explică în nota de subsol 55 la orientări, dacă beneficiarul este o „întreprindere mare consumatoare de energie” astfel cum este definit la articolul 17 alineatul (1) litera (a) din Directiva privind impozitarea energiei, mai exact o întreprindere în care fie achizițiile de produse energetice și de electricitate ating cel puțin 3 % din valoarea producției (31), fie impozitul energetic național datorat este de cel puțin 0,5 % din valoarea adăugată.

| (70) | Țările de Jos au susținut că producătorii de cărămizi fac parte din grupul utilizatorilor mari consumatori de energie, deoarece costurile energetice ale acestora se ridică la 20-30 % din costurile totale de producție. Țările de Jos nu au specificat modul în care costurile totale de producție se raportează la valoarea de producție, însă se poate presupune că, în condiții comerciale normale, mai exact atunci când bunurile sunt vândute la un preț ce depășește costurile de producție, acestea din urmă vor fi mai scăzute decât valoarea de producție, deoarece aceasta este legată de cifra de afaceri și, în consecință, de prețul produsului vândut. Pornind de la ipoteza unor condiții comerciale normale, ponderea costurilor energetice din valoarea de producție va fi, în consecință, mai scăzută decât ponderea costurilor energetice din costurile de producție transmise de Țările de Jos. De asemenea, se poate presupune că valoarea de producție nu va depăși atât de mult costurile de producție încât să conducă la scăderea ponderii costurilor energetice de la 20-30 %, atunci când numitorul este reprezentat de costurile de producție, la sub 3 % atunci când numitorul este valoarea de producție. Prin urmare, Comisia acceptă că întreprinderile din industria ceramică olandeză sunt „întreprinderi mari consumatoare de energie” așa cum sunt definite în directiva sus-menționată, astfel încât cerința privind creșterea substanțială a costurilor de la punctul 158 litera (b) este îndeplinită. Prin urmare, Comisia acceptă că întreprinderile din industria ceramicii olandeze sunt „întreprinderi mari consumatoare de energie” așa cum sunt definite în directiva mai sus menționată, astfel încât este îndeplinită cerința privind creșterea substanțială a costurilor de la punctul 158 litera (b). Astfel, Comisia, în evaluarea sa, se bazează pe premisa legală de la nota de subsol 55 din orientările privind ajutorul de mediu. |
| --- | --- |

(70)

Țările de Jos au susținut că producătorii de cărămizi fac parte din grupul utilizatorilor mari consumatori de energie, deoarece costurile energetice ale acestora se ridică la 20-30 % din costurile totale de producție. Țările de Jos nu au specificat modul în care costurile totale de producție se raportează la valoarea de producție, însă se poate presupune că, în condiții comerciale normale, mai exact atunci când bunurile sunt vândute la un preț ce depășește costurile de producție, acestea din urmă vor fi mai scăzute decât valoarea de producție, deoarece aceasta este legată de cifra de afaceri și, în consecință, de prețul produsului vândut. Pornind de la ipoteza unor condiții comerciale normale, ponderea costurilor energetice din valoarea de producție va fi, în consecință, mai scăzută decât ponderea costurilor energetice din costurile de producție transmise de Țările de Jos. De asemenea, se poate presupune că valoarea de producție nu va depăși atât de mult costurile de producție încât să conducă la scăderea ponderii costurilor energetice de la 20-30 %, atunci când numitorul este reprezentat de costurile de producție, la sub 3 % atunci când numitorul este valoarea de producție. Prin urmare, Comisia acceptă că întreprinderile din industria ceramică olandeză sunt „întreprinderi mari consumatoare de energie” așa cum sunt definite în directiva sus-menționată, astfel încât cerința privind creșterea substanțială a costurilor de la punctul 158 litera (b) este îndeplinită. Prin urmare, Comisia acceptă că întreprinderile din industria ceramicii olandeze sunt „întreprinderi mari consumatoare de energie” așa cum sunt definite în directiva mai sus menționată, astfel încât este îndeplinită cerința privind creșterea substanțială a costurilor de la punctul 158 litera (b). Astfel, Comisia, în evaluarea sa, se bazează pe premisa legală de la nota de subsol 55 din orientările privind ajutorul de mediu.

| (71) | Revenind la criteriul de la punctul 158 litera (c) din orientările privind ajutorul de mediu, au fost adresate întrebări detaliate pentru a vedea dacă această creștere substanțială a costurilor de producție nu poate fi transferată la consumatori fără a determina scăderi semnificative ale vânzărilor. În special, Țărilor de Jos li s-a solicitat să ofere informații privind statisticile de vânzări ale industriei ceramice pe piețele relevante din ultimii 10 ani; rata impozitului energetic și suma totală a taxei plătite; costurile energetice totale per întreprindere în ultimii 10 ani; estimări privind elasticitatea prețurilor produselor din sectorul respectiv pe piețele relevante; estimări privind pierderile de vânzări și/sau profiturile reduse; informații privind dezvoltarea fluxurilor comerciale din industria ceramică olandeză în interiorul și în afara Țărilor de Jos înspre și dinspre piețele geografice relevante; cotele de piață ale beneficiarilor din piețele geografice relevante și orice alt factor care poate avea un rol în evaluarea sferei de aplicare pentru transferarea costurilor (a se vedea considerentele 59 și 63). |
| --- | --- |

(71)

Revenind la criteriul de la punctul 158 litera (c) din orientările privind ajutorul de mediu, au fost adresate întrebări detaliate pentru a vedea dacă această creștere substanțială a costurilor de producție nu poate fi transferată la consumatori fără a determina scăderi semnificative ale vânzărilor. În special, Țărilor de Jos li s-a solicitat să ofere informații privind statisticile de vânzări ale industriei ceramice pe piețele relevante din ultimii 10 ani; rata impozitului energetic și suma totală a taxei plătite; costurile energetice totale per întreprindere în ultimii 10 ani; estimări privind elasticitatea prețurilor produselor din sectorul respectiv pe piețele relevante; estimări privind pierderile de vânzări și/sau profiturile reduse; informații privind dezvoltarea fluxurilor comerciale din industria ceramică olandeză în interiorul și în afara Țărilor de Jos înspre și dinspre piețele geografice relevante; cotele de piață ale beneficiarilor din piețele geografice relevante și orice alt factor care poate avea un rol în evaluarea sferei de aplicare pentru transferarea costurilor (a se vedea considerentele 59 și 63).

| (72) | Țările de Jos confirmă că, în principiu, costurile relevante pot fi transferate, însă afirmă că acest lucru devine din ce în ce mai dificil de realizat. În ultimii ani, producătorii care nu au putut transfera costurile și-au încetat activitatea sau au fost declarați în stare de insolvență. Cu toate acestea, Țările de Jos nu au furnizat nicio dovadă care să ateste legătura cauzală între costul taxei și ieșirea de pe piață a acestor întreprinderi. Comisia observă că este responsabilitatea statului membru să furnizeze informațiile necesare în sprijinul propriilor afirmații. |
| --- | --- |

(72)

Țările de Jos confirmă că, în principiu, costurile relevante pot fi transferate, însă afirmă că acest lucru devine din ce în ce mai dificil de realizat. În ultimii ani, producătorii care nu au putut transfera costurile și-au încetat activitatea sau au fost declarați în stare de insolvență. Cu toate acestea, Țările de Jos nu au furnizat nicio dovadă care să ateste legătura cauzală între costul taxei și ieșirea de pe piață a acestor întreprinderi. Comisia observă că este responsabilitatea statului membru să furnizeze informațiile necesare în sprijinul propriilor afirmații.

| (73) | De asemenea, Țările de Jos au precizat că elasticitatea prețurilor pentru cererea de cărămizi este scăzută, însă nu au justificat această situație prin referirea la date efective. |
| --- | --- |

(73)

De asemenea, Țările de Jos au precizat că elasticitatea prețurilor pentru cererea de cărămizi este scăzută, însă nu au justificat această situație prin referirea la date efective.

| (74) | Țările de Jos au explicat că, datorită importurilor de cărămizi similare produse de concurenții din alte state membre, concurența din sectorul producției de cărămizi crește constant, iar cota de piață a cărămizilor fabricate în Țările de Jos este în scădere. Într-o anexă la scrisoarea din 30 octombrie 2009, Țările de Jos au transmis date privind importurile și exporturile care arătau că importurile din Germania în Țările de Jos au crescut în ultimii ani, iar exporturile din Țările de Jos către Germania și Belgia au scăzut (32). Țările de Jos pun această situație, în special, pe seama faptului că producătorii străini de cărămizi se bucură de scutire de la plata impozitului energetic, în timp ce producătorii olandezi nu. |
| --- | --- |

(74)

Țările de Jos au explicat că, datorită importurilor de cărămizi similare produse de concurenții din alte state membre, concurența din sectorul producției de cărămizi crește constant, iar cota de piață a cărămizilor fabricate în Țările de Jos este în scădere. Într-o anexă la scrisoarea din 30 octombrie 2009, Țările de Jos au transmis date privind importurile și exporturile care arătau că importurile din Germania în Țările de Jos au crescut în ultimii ani, iar exporturile din Țările de Jos către Germania și Belgia au scăzut (32). Țările de Jos pun această situație, în special, pe seama faptului că producătorii străini de cărămizi se bucură de scutire de la plata impozitului energetic, în timp ce producătorii olandezi nu.

| (75) | Cu toate acestea, în principiu, ajutorul de stat, inclusiv scutirea de la plata taxei de mediu, nu poate fi justificat numai prin existența unor măsuri comparabile în alte state membre. Acceptarea unei asemenea justificări ar însemna acceptarea faptului că existența unor măsuri naționale într-un stat membru permite altor state membre să adopte măsuri compensatorii pentru a atenua efectul negativ asupra propriei industrii. Din perspectiva ajutorului de stat, represaliile de acest gen nu pot fi acceptate. Soluția reală la daunele cauzate de ajutorul de stat nu este o cursă a subvențiilor, ci punerea în aplicare a normelor privind ajutoarele de stat, inclusiv a orientărilor privind ajutorul de mediu. Astfel, măsura notificată nu poate fi justificată în niciun caz numai ca soluție legitimă pentru ajutoare despre care se bănuiește că există în alte state: dacă urmează să fie aprobată, trebuie să se demonstreze că există o creștere substanțială a costurilor și că acestea nu pot fi transferate la consumatori. |
| --- | --- |

(75)

Cu toate acestea, în principiu, ajutorul de stat, inclusiv scutirea de la plata taxei de mediu, nu poate fi justificat numai prin existența unor măsuri comparabile în alte state membre. Acceptarea unei asemenea justificări ar însemna acceptarea faptului că existența unor măsuri naționale într-un stat membru permite altor state membre să adopte măsuri compensatorii pentru a atenua efectul negativ asupra propriei industrii. Din perspectiva ajutorului de stat, represaliile de acest gen nu pot fi acceptate. Soluția reală la daunele cauzate de ajutorul de stat nu este o cursă a subvențiilor, ci punerea în aplicare a normelor privind ajutoarele de stat, inclusiv a orientărilor privind ajutorul de mediu. Astfel, măsura notificată nu poate fi justificată în niciun caz numai ca soluție legitimă pentru ajutoare despre care se bănuiește că există în alte state: dacă urmează să fie aprobată, trebuie să se demonstreze că există o creștere substanțială a costurilor și că acestea nu pot fi transferate la consumatori.

| (76) | În ciuda limitărilor impuse de costurile de transport, care reduc piața geografică pentru cărămizi la 250 km, din informațiile transmise, Comisia poate concluziona că industria cărămizilor este deschisă schimburilor comerciale între statele membre. Țările de Jos au susținut că 20 % din cărămizile produse anual sunt exportate. Din datele furnizate, Comisia a putut calcula o valoarea aproximativă a intensității schimburilor comerciale (33), care se ridică la 75 %. Cu toate acestea, în lipsa unor informații complete, această valoare a intensității schimburilor comerciale a trebuit să fie calculată pe baza datelor din 2007 pentru fluxurile comerciale și pe baza datelor din 2008 pentru cifra de afaceri. Aceste circumstanțe pot sugera că industria întâmpină dificultăți în transferarea sarcinii fiscale impus de Țările de Jos. Cu toate acestea, afirmațiile prin care se pretinde că transferarea creșterii costurilor este dificilă sunt contrazise de declarația Țărilor de Jos conform căreia taxa a fost deja transferată până în prezent și prin faptul că, în perioada pentru care au fost transmise datele, exporturile din sectorul olandez al cărămizilor au crescut de la 189 de milioane EUR în 2001 la 225 de milioane EUR în 2007. În lipsa unor informații și date suplimentare, nu se poate realiza o analiză concludentă. |
| --- | --- |

(76)

În ciuda limitărilor impuse de costurile de transport, care reduc piața geografică pentru cărămizi la 250 km, din informațiile transmise, Comisia poate concluziona că industria cărămizilor este deschisă schimburilor comerciale între statele membre. Țările de Jos au susținut că 20 % din cărămizile produse anual sunt exportate. Din datele furnizate, Comisia a putut calcula o valoarea aproximativă a intensității schimburilor comerciale (33), care se ridică la 75 %. Cu toate acestea, în lipsa unor informații complete, această valoare a intensității schimburilor comerciale a trebuit să fie calculată pe baza datelor din 2007 pentru fluxurile comerciale și pe baza datelor din 2008 pentru cifra de afaceri. Aceste circumstanțe pot sugera că industria întâmpină dificultăți în transferarea sarcinii fiscale impus de Țările de Jos. Cu toate acestea, afirmațiile prin care se pretinde că transferarea creșterii costurilor este dificilă sunt contrazise de declarația Țărilor de Jos conform căreia taxa a fost deja transferată până în prezent și prin faptul că, în perioada pentru care au fost transmise datele, exporturile din sectorul olandez al cărămizilor au crescut de la 189 de milioane EUR în 2001 la 225 de milioane EUR în 2007. În lipsa unor informații și date suplimentare, nu se poate realiza o analiză concludentă.

| (77) | În plus și în ciuda cererii exprese a Comisiei privind furnizarea cotelor de piață ale beneficiarilor de pe piețele geografice relevante, nu au fost prezentate date multianuale ale pieței în sprijinul declarației Țărilor de Jos conform căreia cota de piață a cărămizilor fabricate în Țările de Jos este în scădere. |
| --- | --- |

(77)

În plus și în ciuda cererii exprese a Comisiei privind furnizarea cotelor de piață ale beneficiarilor de pe piețele geografice relevante, nu au fost prezentate date multianuale ale pieței în sprijinul declarației Țărilor de Jos conform căreia cota de piață a cărămizilor fabricate în Țările de Jos este în scădere.

| (78) | Au fost solicitate și următoarele informații în scopul evaluării posibilității de transferare a costurilor, însă nu au fost furnizate: statisticile de vânzări pentru ceramică, atât volumul, cât și valoarea per an, pentru o întreprindere medie de pe fiecare piață relevantă din ultimii 10 ani (într-adevăr, au fost transmise informații din care reiese că segmentul producției de cărămizi a realizat o cifră de afaceri anuală de 370 de milioane EUR în Țările de Jos, însă nu s-au oferit informații privind volumul; pe baza informațiilor istorice s-a estimat că segmentul ceramicii decorative a realizat o cifră de afaceri între 7 și 10 milioane EUR); suma totală plătită per an ca impozit energetic de către o întreprindere de pe piața relevantă din ultimii 10 ani (Țările de Jos au furnizat informații numai pentru o întreprindere medie producătoare de cărămizi în 2009); costurile energetice pentru o întreprindere de pe piața relevantă în ultimii 10 ani (Țările de Jos au furnizat informații numai pentru o întreprindere medie producătoare de cărămizi în 2009); estimări privind elasticitatea prețurilor produselor de pe piețele de produse și geografice relevante; estimări privind scăderea cifrei de afaceri și/sau a profitului pentru întreprinderile de pe aceste piețe; și dezvoltarea cotelor de piață ale producătorilor olandezi pe piețele geografice relevante. De asemenea, Comisia a solicitat și date privind modificarea fluxurilor comerciale din industria ceramică olandeză, mai exact, importurile în Țările de Jos de pe piețele geografice relevante și exporturile din Țările de Jos către aceste piețe, însă nu au fost prezentate informații multianuale referitoare la totalul importurilor și exporturilor din industria ceramică (și nici referitoare la modificările cifrei totale de afaceri a industriei de-a lungul anilor). Prin urmare, nu se poate formula o concluzie pertinentă în ceea ce privește nivelul intensității schimburilor comerciale din industria ceramică, iar pentru industria cărămizilor există numai o valoare aproximativă indicată în considerentul 76. |
| --- | --- |

(78)

Au fost solicitate și următoarele informații în scopul evaluării posibilității de transferare a costurilor, însă nu au fost furnizate: statisticile de vânzări pentru ceramică, atât volumul, cât și valoarea per an, pentru o întreprindere medie de pe fiecare piață relevantă din ultimii 10 ani (într-adevăr, au fost transmise informații din care reiese că segmentul producției de cărămizi a realizat o cifră de afaceri anuală de 370 de milioane EUR în Țările de Jos, însă nu s-au oferit informații privind volumul; pe baza informațiilor istorice s-a estimat că segmentul ceramicii decorative a realizat o cifră de afaceri între 7 și 10 milioane EUR); suma totală plătită per an ca impozit energetic de către o întreprindere de pe piața relevantă din ultimii 10 ani (Țările de Jos au furnizat informații numai pentru o întreprindere medie producătoare de cărămizi în 2009); costurile energetice pentru o întreprindere de pe piața relevantă în ultimii 10 ani (Țările de Jos au furnizat informații numai pentru o întreprindere medie producătoare de cărămizi în 2009); estimări privind elasticitatea prețurilor produselor de pe piețele de produse și geografice relevante; estimări privind scăderea cifrei de afaceri și/sau a profitului pentru întreprinderile de pe aceste piețe; și dezvoltarea cotelor de piață ale producătorilor olandezi pe piețele geografice relevante. De asemenea, Comisia a solicitat și date privind modificarea fluxurilor comerciale din industria ceramică olandeză, mai exact, importurile în Țările de Jos de pe piețele geografice relevante și exporturile din Țările de Jos către aceste piețe, însă nu au fost prezentate informații multianuale referitoare la totalul importurilor și exporturilor din industria ceramică (și nici referitoare la modificările cifrei totale de afaceri a industriei de-a lungul anilor). Prin urmare, nu se poate formula o concluzie pertinentă în ceea ce privește nivelul intensității schimburilor comerciale din industria ceramică, iar pentru industria cărămizilor există numai o valoare aproximativă indicată în considerentul 76.

| (79) | Pentru celelalte segmente identificate de Țările de Jos, și anume țigle, conducte de canalizare, obiecte sanitare, faianță și gresie, materiale refractare, porțelan și ceramică decorativă, Țările de Jos fac referire la informațiile furnizate pentru o întreprindere medie din sectorul producției de cărămizi. De asemenea, în ceea ce privește segmentele separate, au fost furnizate doar informații foarte limitate. În scrisoarea din 16 septembrie 2008, Țările de Jos au specificat mărimea pieței geografice relevante pentru fiecare segment și cota din producția națională importată sau exportată, în puncte procentuale, precizând diferitele destinații de export (34). Cu toate acestea, informațiile detaliate pentru fiecare segment, solicitate de către Comisie și indicate în considerentul 78, nu au fost oferite. |
| --- | --- |

(79)

Pentru celelalte segmente identificate de Țările de Jos, și anume țigle, conducte de canalizare, obiecte sanitare, faianță și gresie, materiale refractare, porțelan și ceramică decorativă, Țările de Jos fac referire la informațiile furnizate pentru o întreprindere medie din sectorul producției de cărămizi. De asemenea, în ceea ce privește segmentele separate, au fost furnizate doar informații foarte limitate. În scrisoarea din 16 septembrie 2008, Țările de Jos au specificat mărimea pieței geografice relevante pentru fiecare segment și cota din producția națională importată sau exportată, în puncte procentuale, precizând diferitele destinații de export (34). Cu toate acestea, informațiile detaliate pentru fiecare segment, solicitate de către Comisie și indicate în considerentul 78, nu au fost oferite.

| (80) | Pe baza informațiilor disponibile, Comisia nu poate formula o concluzie conform căreia o creștere a costurilor de producție a fabricanților olandezi de ceramică nu poate fi transferată la consumatori fără a determina scăderi semnificative ale vânzărilor. Prin urmare, concluzia este că Țările de Jos nu au demonstrat îndeplinirea criteriului prevăzut la punctul 158 litera (c) din orientările privind ajutorul de mediu. |
| --- | --- |

(80)

Pe baza informațiilor disponibile, Comisia nu poate formula o concluzie conform căreia o creștere a costurilor de producție a fabricanților olandezi de ceramică nu poate fi transferată la consumatori fără a determina scăderi semnificative ale vânzărilor. Prin urmare, concluzia este că Țările de Jos nu au demonstrat îndeplinirea criteriului prevăzut la punctul 158 litera (c) din orientările privind ajutorul de mediu.

| (81) | În consecință, Comisia consideră că informațiile furnizate nu demonstrează necesitatea ajutorului propus a fi acordat industriei ceramice olandeze. Numai din acest motiv, trebuie conchis că măsura de ajutor este incompatibilă cu piața internă. |
| --- | --- |

(81)

În consecință, Comisia consideră că informațiile furnizate nu demonstrează necesitatea ajutorului propus a fi acordat industriei ceramice olandeze. Numai din acest motiv, trebuie conchis că măsura de ajutor este incompatibilă cu piața internă.

| (82) | În ceea ce privește proporționalitatea, punctul 159 din orientările privind ajutorul de mediu stipulează că fiecare beneficiar trebuie să îndeplinească una dintre următoarele condiții:






  (a) | beneficiarul plătește o proporție din nivelul impozitului național care este în mare măsură echivalentul performanțelor de mediu al fiecărui beneficiar individual în raport cu performanțele legate de tehnica cea mai performantă în cadrul SEE. Beneficiarul poate beneficia cel mult de o reducere corespunzătoare creșterii înregistrate de costurile de producție și determinate de taxă, utilizând tehnica cea mai performantă, și care nu poate fi transferată la consumatori; |
| --- | --- | --- |

(82)

În ceea ce privește proporționalitatea, punctul 159 din orientările privind ajutorul de mediu stipulează că fiecare beneficiar trebuie să îndeplinească una dintre următoarele condiții:

(a)

beneficiarul plătește o proporție din nivelul impozitului național care este în mare măsură echivalentul performanțelor de mediu al fiecărui beneficiar individual în raport cu performanțele legate de tehnica cea mai performantă în cadrul SEE. Beneficiarul poate beneficia cel mult de o reducere corespunzătoare creșterii înregistrate de costurile de producție și determinate de taxă, utilizând tehnica cea mai performantă, și care nu poate fi transferată la consumatori;

| (b) | beneficiarul plătește minimum 20 % din impozitul național, cu excepția cazului în care o rată inferioară poate fi justificată; |
| --- | --- |

(b)

beneficiarul plătește minimum 20 % din impozitul național, cu excepția cazului în care o rată inferioară poate fi justificată;

| (c) | beneficiarul poate încheia acorduri cu statul membru prin care se angajează să atingă obiective de protecție a mediului care au același efect ca în cazul în care s-ar aplica prevederile literelor (a) sau (b) de la prezentul punct sau s-ar aplica nivelul minim de impozitare comunitară. |
| --- | --- |

(c)

beneficiarul poate încheia acorduri cu statul membru prin care se angajează să atingă obiective de protecție a mediului care au același efect ca în cazul în care s-ar aplica prevederile literelor (a) sau (b) de la prezentul punct sau s-ar aplica nivelul minim de impozitare comunitară.

| (83) | Țările de Jos au confirmat neîndeplinirea condiției specificate la litera (a). Țările de Jos nu au discutat despre condiția de la litera (c). În ceea ce privește condiția de la litera (b), și anume faptul că beneficiarul plătește minimum 20 % din impozitul național, cu excepția cazului în care o rată inferioară poate fi justificată, Țările de Jos au declarat că toți beneficiarii nu plătesc împreună cel puțin 20 % din impozitul (energetic) național (venitul provenind, de exemplu, din taxa pe electricitate pe care întreprinderile încă o plătesc). Conform Țărilor de Jos, mărimea sectorului sugerează că proporția plătită în realitate este mult mai mică. În acest context, Țările de Jos au repetat faptul că aplicarea scutirii produselor ceramice de la plata impozitului energetic în ceea ce privește gazele naturale elimină denaturarea concurenței, întrucât creează condiții echitabile pentru toate produsele ceramice de pe piața internă. |
| --- | --- |

(83)

Țările de Jos au confirmat neîndeplinirea condiției specificate la litera (a). Țările de Jos nu au discutat despre condiția de la litera (c). În ceea ce privește condiția de la litera (b), și anume faptul că beneficiarul plătește minimum 20 % din impozitul național, cu excepția cazului în care o rată inferioară poate fi justificată, Țările de Jos au declarat că toți beneficiarii nu plătesc împreună cel puțin 20 % din impozitul (energetic) național (venitul provenind, de exemplu, din taxa pe electricitate pe care întreprinderile încă o plătesc). Conform Țărilor de Jos, mărimea sectorului sugerează că proporția plătită în realitate este mult mai mică. În acest context, Țările de Jos au repetat faptul că aplicarea scutirii produselor ceramice de la plata impozitului energetic în ceea ce privește gazele naturale elimină denaturarea concurenței, întrucât creează condiții echitabile pentru toate produsele ceramice de pe piața internă.

| (84) | Litera (b) face referire la rata impozitului energetic național și nu la proporția de 20 % din valoarea totală a impozitului plătit de contribuabili pentru diferite produse energetice. Măsura notificată presupune o scutire totală de la impozitul național pentru gaze naturale, ceea ce înseamnă că pragul procentual stabilit la punctul 159 litera (b) din orientările privind ajutorul de mediu nu este atins. Mai mult, Țările de Jos nu au demonstrat că există numai o „denaturare limitată a concurenței” care ar putea justifica o rată mai scăzută: aceasta se datorează, pur și simplu, faptului că datele pieței în ceea ce privește poziția concurențială a industriei nu au fost furnizate. Prin urmare, având în vedere doar informațiile prezentate, nu se poate concluziona că respectivul criteriu a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(84)

Litera (b) face referire la rata impozitului energetic național și nu la proporția de 20 % din valoarea totală a impozitului plătit de contribuabili pentru diferite produse energetice. Măsura notificată presupune o scutire totală de la impozitul național pentru gaze naturale, ceea ce înseamnă că pragul procentual stabilit la punctul 159 litera (b) din orientările privind ajutorul de mediu nu este atins. Mai mult, Țările de Jos nu au demonstrat că există numai o „denaturare limitată a concurenței” care ar putea justifica o rată mai scăzută: aceasta se datorează, pur și simplu, faptului că datele pieței în ceea ce privește poziția concurențială a industriei nu au fost furnizate. Prin urmare, având în vedere doar informațiile prezentate, nu se poate concluziona că respectivul criteriu a fost îndeplinit.

| (85) | În consecință, Comisia consideră că informațiile furnizate nu demonstrează proporționalitatea ajutorului propus a fi acordat industriei ceramice olandeze. |
| --- | --- |

(85)

În consecință, Comisia consideră că informațiile furnizate nu demonstrează proporționalitatea ajutorului propus a fi acordat industriei ceramice olandeze.

VII.   CONCLUZIE

| (86) | Comisia consideră că scutirea fiscală propusă, care constituie ajutor de exploatare, nu este eligibilă pentru niciuna dintre scutirile de la interdicția generală de acordare a ajutoarelor de stat prevăzută în TFUE, fiind, astfel, incompatibilă cu piața internă. În consecință, măsura de ajutor nu poate fi pusă în aplicare, |
| --- | --- |

(86)

Comisia consideră că scutirea fiscală propusă, care constituie ajutor de exploatare, nu este eligibilă pentru niciuna dintre scutirile de la interdicția generală de acordare a ajutoarelor de stat prevăzută în TFUE, fiind, astfel, incompatibilă cu piața internă. În consecință, măsura de ajutor nu poate fi pusă în aplicare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat sub forma unei scutiri de la impozitul energetic în ceea ce privește gazele naturale, pe care Țările de Jos intenționează să îl acorde industriei ceramice olandeze, este incompatibil cu piața internă.

În consecință, măsura de ajutor nu poate fi pusă în aplicare.

Articolul 2

Țările de Jos informează Comisia, în termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, cu privire la măsurile adoptate în vederea respectării acesteia.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Regatului Țărilor de Jos.

Adoptată la Bruxelles, 15 decembrie 2009.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 96, 25.4.2009, p. 16.

1

(2)  Începând cu data de 1 decembrie 2009, articolele 81 și 82 din Tratatul CE au devenit articolele 101 și, respectiv, 102 din TFUE. Cele două seturi de dispoziții sunt, în esență, identice. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 101 și 102 din TFUE ar trebui înțelese ca trimiteri la articolele 81 și, respectiv, 82 din Tratatul CE atunci când este cazul.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 1.

3

(4)  Impozitul energetic a fost prevăzut în Legea privind taxele de mediu (Wet belastingen op milieugrondslag) începând cu data de 1 ianuarie 1996 și este perceput pentru gaze naturale, electricitate și uleiuri minerale. Valorile sunt stabilite în funcție de cantitatea de energie utilizată.

4

(Wet belastingen op milieugrondslag)

(5)  Țările de Jos au transmis următoarele valori pentru impozitul energetic în ceea ce privește gazele naturale consumate de un producător reprezentativ de cărămizi din Țările de Jos (date din 2009): 0-5 000 m3: 0,1580 EUR/m3; 5 000-170 000 m3: 0,1385 EUR/m3; 170 000-1 000 000 m3: 0,0384 EUR/m3; 1 000 000-10 000 000 m3: 0,0122 EUR/m3; > 10 000 000 m3: 0,0080 EUR/m3.

5

3

3

3

3

3

3

3

3

3

3

(6)  În prezentul document, „procese mineralogice” înseamnă procesele clasificate în nomenclatura NACE la codul DI 26 „fabricarea altor produse minerale nemetalice”, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului din 9 octombrie 1990 privind clasificarea statistică a activităților economice în Comunitatea Europeană (JO L 293, 24.10.1990, p. 1). Pe lângă procesul de obținere a ceramicii, aceste procese includ, de exemplu, producerea de sticlă sau ciment.

6

(7)  Țările de Jos raportează că industria ceramică din Țările de Jos este alcătuită, în principal, din întreprinderi mari, uneori multinaționale, cu o cifră de afaceri totală estimată de aproximativ 650-700 de milioane EUR și o forță de muncă de aproximativ 3 000 (în 2008) de angajați. În Țările de Jos există peste 60 de locații de producție. Produsele includ cărămizi, țiglă, faianță și gresie, obiecte sanitare, ceramică decorativă și porțelan decorativ, precum și cărămizi refractare pentru aplicațiile din industria oțelului și aluminiului. Numeroase locații de producție sunt situate în regiunile de la granița cu Germania și Belgia, iar mare parte a acestora aparțin unor grupuri industriale cu filiale în alte țări europene.

7

(8)  JO C 82, 1.4.2008, p. 1.

8

(9)  Articolul 64 alineatul (4) din Legea privind taxele de mediu.

9

(10)  Articolul 64 alineatul (3) din Legea privind taxele de mediu.

10

(11)  Articolul 44 alineatele (1) și (3) din Legea privind taxele de mediu. În temeiul articolului 2 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (JO L 283, 31.10.2003, p. 51, „Directiva privind impozitarea energetică”), cărbunele are o „dublă utilizare” atunci când este întrebuințat atât drept combustibil pentru încălzire, cât și în alte scopuri decât carburant și combustibil pentru încălzire.

11

(12)  Document de lucru al Consiliului 8084/03 ADD 1 Fisc 59, 3 aprilie 2003.

12

(13)  O parte interesată, VKO (a se vedea, de asemenea, secțiunea V de mai jos), a afirmat că producția din Țările de Jos se bazează exclusiv pe prelucrarea argilei umede. Înlocuirea argilei umede cu argila uscată din străinătate nu reprezintă o opțiune reală, chiar și în cazul în care nu s-ar ține seama de efectele asupra mediului asociate transportului argilei. VKO a confirmat că, din cauza poziției geografice specifice, producția de ceramică are nevoie de mai multă energie în Țările de Jos decât în țările învecinate.

13

(14)  A se vedea decizia privind măsura de ajutor de stat N 820/06, 7 februarie 2007, secțiunea 4.

14

(15)  Expunerea de motive a modificării parlamentare care prevede această scutire fiscală stipulează că scutirea trebuie finanțată prin majorarea impozitului energetic în ceea ce privește gazele naturale în cea mai mare tranșă până la 0,08 EUR.

15

(16)  Anexa 1 la notificare.

16

(17)  Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauzele conexe T-211/04 și T-215/04 Gibraltar, 18 decembrie 2008, neraportată încă (împotriva hotărârii a fost formulat un apel, însă acesta nu vizează etapele analizei standard privind ajutorul de stat urmate mai sus).

17

Gibraltar

(18)  Țările de Jos enumeră sticla, mortarul, cimentul, ghipsul și nisipul calcaros.

18

(19)  În notificare, Țările de Jos le clasifică sub codul NACE DI 26, „fabricarea altor produse minerale nemetalice”.

19

(20)  În cazul N 820/06 din Germania, această consecvență a fost întărită prin faptul că Germania s-a angajat în mod explicit să trateze identic orice altă dublă utilizare sau orice alte procese mineralogice aduse la cunoștința sa, asigurând în acest fel că toate procesele mineralogice sunt tratate consecvent.

20

(21)  Modificare înaintată de Jules Kortenhorst, membru al Camerei Inferioare, și de alți membri la data de 21 noiembrie 2007, Tweede Kamer, vergaderjaar 2007-2008, 312 05, nr. 35.

21

, Tweede Kamer, vergaderjaar 2007-2008, 312 05, nr. 35

(22)  Cauza C-173/73, Comisia/Italia, Rec., 1974, p. 709.

22

(23)  Cauza C-730/79, Philip Morris Holland/Comisia, Rec., 1980, p. 2671, punctele 11 și 12.

23

(24)  Așa cum se confirmă în scrisoarea din 19 decembrie 2008.

24

(25)  În acest context, a se vedea, de asemenea, punctul 57 din orientările privind ajutorul de mediu care precizează că „acest tip de ajutor poate fi necesar pentru a viza indirect externalitățile negative prin facilitarea introducerii sau menținerii unor taxe de mediu la nivel național relativ ridicate”.

25

(26)  Aceste întrebări au fost adresate în cea de a doua solicitare de informații adresată Țărilor de Jos la 17 noiembrie 2008 (D/54544).

26

(27)  Țările de Jos au afirmat că au considerat că aceste informații se aplică celorlalte segmente diferite ale industriei ceramicii; acestea au susținut că metoda a fost utilizată și în alte contexte, precum legislația europeană (de exemplu, pentru E-PRTR, Registrul European al Emisiilor și Transferului de Poluanți) și studiile naționale de management (de exemplu, pentru cele mai bune tehnici disponibile NL-BAT). Cu toate acestea, în scopul unei analize concurențiale, Comisia nu consideră că informațiile referitoare la o întreprindere medie din segmentul producției de cărămizi pot fi considerate reprezentative pentru întreaga industrie ceramică.

27

(28)  Orientările privind ajutorul de mediu nu specifică în mod expres dacă evaluarea trebuie efectuată la nivelul industriei sau la nivel subsectorial. În acest caz, totuși, chiar Țările de Jos au arătat că diversele subsectoare se confruntă cu condiții concurențiale diferite. Prin urmare, în acest caz a fost necesară efectuarea unei evaluări la nivel subsectorial.

28

(29)  Cazul privind ajutorul de stat N 327/08, 29 octombrie 2009, încă nepublicat.

29

(30)  Proiectul de legislație (dispoziția urmează să fie inclusă în articolul 64 din Legea privind taxele de mediu) face referire la produsele ceramice realizate exclusiv sau aproape exclusiv din argilă.

30

(31)  Articolul 17 alineatul (1) litera (a) din Directiva privind impozitarea energiei prevede că „«valoarea de producție» înseamnă cifra de afaceri, inclusiv subvențiile direct legate de prețul produsului, plus sau minus modificările din stocurile de produse finite, lucrările în curs și bunurile și serviciile achiziționate pentru revânzare, minus achizițiile de bunuri și servicii pentru revânzare”.

31

(32)  Aceleași date au fost furnizate împreună cu scrisoarea din data de 16 septembrie 2008.

32

(33)  „Intensitatea schimburilor comerciale” înseamnă valoarea totală a exporturilor și importurilor împărțită la valoarea totală a cifrei de afaceri și a importurilor de pe respectiva piață.

33

(34)  Prin scrisoarea din 16 septembrie 2008, Țările de Jos au furnizat următoarele informații specifice privind subsectoarele identificate în cadrul industriei ceramice; anul la care se referă datele furnizate este neclar: din descrierea generală a industriei ceramice se poate deduce faptul că datele aferente fiecărui segment sunt valabile pentru anul 2008. Cărămizi: Segmentul înregistrează o cifră de afaceri de aproximativ [...] () EUR și o forță de muncă de aproximativ [...] de persoane. Industria olandeză a cărămizilor exportă aproximativ [...] % din producția anuală. Importurile reprezintă aproximativ [...] % din producția olandeză anuală. Din cauza greutății cărămizilor, piața geografică se limitează la un cerc cu raza de [...] km în jurul fabricii producătoare, incluzând astfel [...], [...] și [...]. Țigle ceramice: Nu au fost furnizate date privind cifra de afaceri. În acest segment își desfășoară activitatea aproximativ [...] de persoane. Exportă aproximativ [...] % din producția anuală, în special în țările imediat învecinate. Importurile reprezintă [...] % și provin din aceleași țări învecinate. Din cauza greutății produselor, piața geografică se limitează de un cerc cu raza de [...] km în jurul fabricii producătoare, incluzând astfel [...] și [...]. Conducte ceramice de canalizare: Există un singur producător care deține două locații de producție. Din cauza greutății produselor, piața geografică se limitează un cerc cu raza de [...] km în jurul fabricii producătoare, cu toate că s-a afirmat că societatea în cauză exportă în întreaga Europă. Obiecte sanitare: Nu au fost furnizate date privind cifra de afaceri; forța de muncă se ridică la aproximativ [...] de angajați. Aproximativ [...] % din producția olandeză anuală este exportată, în timp ce aproximativ [...] % este importată. Piața geografică relevantă se limitează la un cerc cu raza de [...] km în jurul fabricii producătoare. Producătorul este membru al unui grup european. Materiale refractare: Acest segment este orientat aproape exclusiv către piața internațională, aici desfășurându-și activitatea aproximativ [...] de angajați. Se exportă aproximativ [...] % din producția anuală și se importă aproximativ [...] %. Gresie și faianță: Segmentul cuprinde activitatea a aproximativ [...] de angajați și exportă [...] % din producția anuală. Importurile reprezintă echivalentul a [...] % din producția anuală. Cele mai mari și mai importante țări importatoare din UE sunt [...], [...] și [...]. Cele mai mari și mai importante țări importatoare din afara UE sunt [...] și [...]. Obiecte decorative din ceramică: Acest segment cuprinde patru locații de producție și activitatea a aproximativ [...] de angajați. Se exportă [...] % din producția anuală, iar importurile reprezintă echivalentul a aproximativ [...] % din producția olandeză anuală. Conform datelor istorice, cifra de afaceri aferentă acestui segment este estimată la aproximativ [...] de milioane EUR (în mare parte, [...] % din cifra de afaceri totală estimată pentru industria ceramică din Țările de Jos).

34

(35)  Informații confidențiale.

---

| 20.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 186/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 186/44

---

DECIZIA COMISIEI

din 14 iulie 2010

de derogare, în ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică din macrozona nord a Italiei, precum și vânzarea cu amănuntul de energie electrică către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune din Italia, de la aplicarea Directivei 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale

[notificată cu numărul C(2010) 4740]

(Numai textul în limba italiană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2010/403/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (1), în special articolul 30 alineatele (5) și (6),

având în vedere cererea depusă de Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A. – Compagnie Valdôtaine des eaux S.p.A. (denumită în continuare „CVA”) prin e-mailul din 15 februarie 2010,

după consultarea Comitetului consultativ pentru achiziții publice,

întrucât:

I.   CIRCUMSTANȚE

| (1) | La 15 februarie 2010, CVA a transmis Comisiei, prin e-mail, o solicitare în temeiul articolului 30 alineatul (5) din Directiva 2004/17/CE. Comisia a solicitat informații suplimentare autorităților italiene, printr-un e-mail din data de 15 aprilie 2010, și CVA, printr-un e-mail din aceeași dată. Autoritățile italiene au transmis prin e-mail informațiile suplimentare la 10 mai 2010 și la 20 mai 2010, iar CVA a transmis informațiile solicitate la 7 mai 2010, în urma prelungirii termenului inițial. |
| --- | --- |

(1)

La 15 februarie 2010, CVA a transmis Comisiei, prin e-mail, o solicitare în temeiul articolului 30 alineatul (5) din Directiva 2004/17/CE. Comisia a solicitat informații suplimentare autorităților italiene, printr-un e-mail din data de 15 aprilie 2010, și CVA, printr-un e-mail din aceeași dată. Autoritățile italiene au transmis prin e-mail informațiile suplimentare la 10 mai 2010 și la 20 mai 2010, iar CVA a transmis informațiile solicitate la 7 mai 2010, în urma prelungirii termenului inițial.

| (2) | Cererea depusă de CVA, care este o întreprindere publică în sensul Directivei 2004/17/CE, se referă la următoarele activități, descrise în cerere:






  (a) | producția și vânzarea angro de energie electrică, pe întreg teritoriul Republicii Italiene; |
| --- | --- | --- |

(2)

Cererea depusă de CVA, care este o întreprindere publică în sensul Directivei 2004/17/CE, se referă la următoarele activități, descrise în cerere:

(a)

producția și vânzarea angro de energie electrică, pe întreg teritoriul Republicii Italiene;

| (b) | ca alternativă, producția și vânzarea angro de energie electrică pe teritoriul zonei geografice nordice [denumită în continuare „macrozona nord” (2)]; și |
| --- | --- |

(b)

ca alternativă, producția și vânzarea angro de energie electrică pe teritoriul zonei geografice nordice [denumită în continuare „macrozona nord” (2)]; și

| (c) | vânzarea cu amănuntul de energie electrică către consumatorii finali pe piața liberă de energie electrică pe întreg teritoriul Republicii Italiene. |
| --- | --- |

(c)

vânzarea cu amănuntul de energie electrică către consumatorii finali pe piața liberă de energie electrică pe întreg teritoriul Republicii Italiene.

II.   CADRUL JURIDIC

| (3) | Articolul 30 din Directiva 2004/17/CE prevede că acele contracte care sunt destinate să permită desfășurarea unei activități din domeniul de aplicare al directivei nu fac obiectul directivei în cazul în care, în statul membru în care se desfășoară, activitatea respectivă este expusă direct concurenței pe piețe la care accesul nu este restricționat. Expunerea directă la concurență se evaluează pe baza unor criterii obiective, ținând seama de caracteristicile specifice ale sectorului în cauză. Accesul este considerat nerestricționat în cazul în care statul membru a implementat și a aplicat legislația comunitară relevantă cu privire la deschiderea parțială sau totală a unui anumit sector. Aceste acte legislative sunt enumerate în anexa XI la Directiva 2004/17/CE. În cazul sectorului energiei electrice, legislația la care se face trimitere este Directiva 96/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 decembrie 1996 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică (3). Directiva 96/92/CE a fost înlocuită de Directiva 2003/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de abrogare a Directivei 96/92/CE (4). |
| --- | --- |

(3)

Articolul 30 din Directiva 2004/17/CE prevede că acele contracte care sunt destinate să permită desfășurarea unei activități din domeniul de aplicare al directivei nu fac obiectul directivei în cazul în care, în statul membru în care se desfășoară, activitatea respectivă este expusă direct concurenței pe piețe la care accesul nu este restricționat. Expunerea directă la concurență se evaluează pe baza unor criterii obiective, ținând seama de caracteristicile specifice ale sectorului în cauză. Accesul este considerat nerestricționat în cazul în care statul membru a implementat și a aplicat legislația comunitară relevantă cu privire la deschiderea parțială sau totală a unui anumit sector. Aceste acte legislative sunt enumerate în anexa XI la Directiva 2004/17/CE. În cazul sectorului energiei electrice, legislația la care se face trimitere este Directiva 96/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 decembrie 1996 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică (3). Directiva 96/92/CE a fost înlocuită de Directiva 2003/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de abrogare a Directivei 96/92/CE (4).

| (4) | Italia a implementat și a aplicat atât Directiva 96/92/CE, cât și Directiva 2003/54/CE, optând pentru separarea juridică și funcțională a rețelelor de transport și distribuție, cu excepția întreprinderilor celor mai mici, care sunt exceptate de la obligația separării funcționale. În consecință, și în conformitate cu articolul 30 alineatul (3) primul paragraf, accesul la piață trebuie considerat nerestricționat pe întreg teritoriul Republicii Italiene. |
| --- | --- |

(4)

Italia a implementat și a aplicat atât Directiva 96/92/CE, cât și Directiva 2003/54/CE, optând pentru separarea juridică și funcțională a rețelelor de transport și distribuție, cu excepția întreprinderilor celor mai mici, care sunt exceptate de la obligația separării funcționale. În consecință, și în conformitate cu articolul 30 alineatul (3) primul paragraf, accesul la piață trebuie considerat nerestricționat pe întreg teritoriul Republicii Italiene.

| (5) | Expunerea directă la concurență trebuie evaluată pe baza mai multor indicatori, dintre care niciunul nu este, în sine, decisiv. În ceea ce privește piețele vizate de prezenta decizie, cota principalilor actori pe o anumită piață constituie un criteriu care trebuie luat în considerare. Un alt criteriu este gradul de concentrare de pe aceste piețe. Ținând cont de caracteristicile piețelor în cauză, trebuie luate în considerare și alte criterii, cum ar fi funcționarea pieței de echilibrare, concurența la nivelul prețurilor și proporția consumatorilor care își schimbă furnizorul. |
| --- | --- |

(5)

Expunerea directă la concurență trebuie evaluată pe baza mai multor indicatori, dintre care niciunul nu este, în sine, decisiv. În ceea ce privește piețele vizate de prezenta decizie, cota principalilor actori pe o anumită piață constituie un criteriu care trebuie luat în considerare. Un alt criteriu este gradul de concentrare de pe aceste piețe. Ținând cont de caracteristicile piețelor în cauză, trebuie luate în considerare și alte criterii, cum ar fi funcționarea pieței de echilibrare, concurența la nivelul prețurilor și proporția consumatorilor care își schimbă furnizorul.

| (6) | Prezenta decizie nu aduce atingere aplicării normelor în materie de concurență. |
| --- | --- |

(6)

Prezenta decizie nu aduce atingere aplicării normelor în materie de concurență.

III.   EVALUAREA

| (7) | Pe baza deciziilor anterioare ale Comisiei (5), se pot distinge următoarele piețe de produse relevante în sectorul energiei electrice: (i) producția și vânzarea angro; (ii) transportul; (iii) distribuția și (iv) vânzarea cu amănuntul. Prin urmare, cererea CVA trebuie analizată independent în funcție de producția și vânzarea angro, pe de o parte, și de cea cu amănuntul, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(7)

Pe baza deciziilor anterioare ale Comisiei (5), se pot distinge următoarele piețe de produse relevante în sectorul energiei electrice: (i) producția și vânzarea angro; (ii) transportul; (iii) distribuția și (iv) vânzarea cu amănuntul. Prin urmare, cererea CVA trebuie analizată independent în funcție de producția și vânzarea angro, pe de o parte, și de cea cu amănuntul, pe de altă parte.

| (8) | După cum se amintește în considerentul 2 de mai sus, cererea depusă de CVA se referă la producția și vânzarea angro de energie electrică pe întreg teritoriul Republicii Italiene sau, în mod alternativ, în macrozona nord. |
| --- | --- |

(8)

După cum se amintește în considerentul 2 de mai sus, cererea depusă de CVA se referă la producția și vânzarea angro de energie electrică pe întreg teritoriul Republicii Italiene sau, în mod alternativ, în macrozona nord.

| (9) | Conform informațiilor disponibile (6), teritoriul național al Italiei trebuie considerat, datorită congestionării legăturilor dintre diferitele zone ale căror prețuri sunt aproape perfect corelate, ca fiind constituit din patru piețe geografice regionale în ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică: macrozona nord, macrozona centru-sud (7), macrozona Sicilia (8) și Sardinia. Autoritățile italiene au confirmat că delimitarea macrozonei nord rămâne valabilă drept piață relevantă, însă au adăugat că unele modificări sunt în curs de desfășurare, astfel că delimitarea dintre celelalte macrozone nu este clară pentru moment, până la efectuarea unor anchete cuprinzătoare, motiv pentru care o evaluare definitivă a situației concurenței de pe aceste piețe geografice nu este în prezent posibilă. Pe baza celor sus-menționate, și având de asemenea în vedere că, în mod întâmplător, toate centralele electrice ale CVA sunt situate în macrozona nord, prezenta decizie se va limita, în scopul evaluării condițiilor menționate la articolul 30 alineatul (1) din Directiva 2004/17/CE, la examinarea situației concurenței existente pe teritoriul macrozonei nord în ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică. Deși macrozona nord constituie o piață relevantă de sine stătătoare, ea nu poate totuși să fie văzută ca fiind complet izolată de țările și regiunile din jur. |
| --- | --- |

(9)

Conform informațiilor disponibile (6), teritoriul național al Italiei trebuie considerat, datorită congestionării legăturilor dintre diferitele zone ale căror prețuri sunt aproape perfect corelate, ca fiind constituit din patru piețe geografice regionale în ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică: macrozona nord, macrozona centru-sud (7), macrozona Sicilia (8) și Sardinia. Autoritățile italiene au confirmat că delimitarea macrozonei nord rămâne valabilă drept piață relevantă, însă au adăugat că unele modificări sunt în curs de desfășurare, astfel că delimitarea dintre celelalte macrozone nu este clară pentru moment, până la efectuarea unor anchete cuprinzătoare, motiv pentru care o evaluare definitivă a situației concurenței de pe aceste piețe geografice nu este în prezent posibilă. Pe baza celor sus-menționate, și având de asemenea în vedere că, în mod întâmplător, toate centralele electrice ale CVA sunt situate în macrozona nord, prezenta decizie se va limita, în scopul evaluării condițiilor menționate la articolul 30 alineatul (1) din Directiva 2004/17/CE, la examinarea situației concurenței existente pe teritoriul macrozonei nord în ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică. Deși macrozona nord constituie o piață relevantă de sine stătătoare, ea nu poate totuși să fie văzută ca fiind complet izolată de țările și regiunile din jur.

| (10) | Așa cum rezultă din practica curentă (9), în ceea ce privește deciziile Comisiei în temeiul articolului 30, Comisia a considerat că, referitor la producția de energie electrică, „unul dintre indicatorii nivelului de concurență pe piețele naționale este cota totală de piață a celor mai mari trei producători”. Conform autorităților italiene, pentru 2009 cota de piață a celor mai mari trei producători din macrozona nord este estimată la 49,7 %. Acest nivel de concentrare, cuprinzând cota totală de piață a celor mai mari trei producători, este mai scăzut decât nivelul menționat în Decizia 2008/585/CE pentru Austria (52,2 %), mai scăzut decât nivelul menționat în Decizia 2008/741/CE pentru Polonia (58 % din producția brută) și cu mult mai scăzut decât nivelurile menționate în Deciziile 2006/422/CE și 2007/706/CE pentru Finlanda (73,6 %) și, respectiv, Suedia (86,7 %). Trebuie remarcat însă că acest nivel este mai ridicat decât procentajul corespunzător, și anume 39 %, la care fac referire Deciziile 2006/211/CE și 2007/141/CE pentru Regatul Unit. Acest nivel este totuși considerat satisfăcător de scăzut, putând prin urmare indica un anumit grad de expunere directă la concurență în ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică din macrozona nord. |
| --- | --- |

(10)

Așa cum rezultă din practica curentă (9), în ceea ce privește deciziile Comisiei în temeiul articolului 30, Comisia a considerat că, referitor la producția de energie electrică, „unul dintre indicatorii nivelului de concurență pe piețele naționale este cota totală de piață a celor mai mari trei producători”. Conform autorităților italiene, pentru 2009 cota de piață a celor mai mari trei producători din macrozona nord este estimată la 49,7 %. Acest nivel de concentrare, cuprinzând cota totală de piață a celor mai mari trei producători, este mai scăzut decât nivelul menționat în Decizia 2008/585/CE pentru Austria (52,2 %), mai scăzut decât nivelul menționat în Decizia 2008/741/CE pentru Polonia (58 % din producția brută) și cu mult mai scăzut decât nivelurile menționate în Deciziile 2006/422/CE și 2007/706/CE pentru Finlanda (73,6 %) și, respectiv, Suedia (86,7 %). Trebuie remarcat însă că acest nivel este mai ridicat decât procentajul corespunzător, și anume 39 %, la care fac referire Deciziile 2006/211/CE și 2007/141/CE pentru Regatul Unit. Acest nivel este totuși considerat satisfăcător de scăzut, putând prin urmare indica un anumit grad de expunere directă la concurență în ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică din macrozona nord.

| (11) | În plus, Italia dispune și de importuri substanțiale de energie electrică, reprezentând peste 42 997 GWh în 2008. Italia este un importator net și a importat energie electrică pentru aproximativ 13,43 % din nevoile sale totale de energie electrică (10). După cum au confirmat autoritățile italiene (11), importurile au un efect proconcurențial, în special în macrozona nord. Deși acest efect este condiționat de limitarea tehnică a interconectării cu alte state, se preconizează că, având în vedere legislația în vigoare (12), situația se va îmbunătăți pe viitor. Prin urmare, importurile de energie electrică din afara teritoriului italian exercită o anumită presiune asupra comportamentului în materie de prețuri al principalilor producători din macrozona nord. În consecință, acești factori trebuie considerați ca indicatori ai unui anumit grad de expunere directă la concurență din partea altor state membre ale UE, în ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică în macrozona nord. |
| --- | --- |

(11)

În plus, Italia dispune și de importuri substanțiale de energie electrică, reprezentând peste 42 997 GWh în 2008. Italia este un importator net și a importat energie electrică pentru aproximativ 13,43 % din nevoile sale totale de energie electrică (10). După cum au confirmat autoritățile italiene (11), importurile au un efect proconcurențial, în special în macrozona nord. Deși acest efect este condiționat de limitarea tehnică a interconectării cu alte state, se preconizează că, având în vedere legislația în vigoare (12), situația se va îmbunătăți pe viitor. Prin urmare, importurile de energie electrică din afara teritoriului italian exercită o anumită presiune asupra comportamentului în materie de prețuri al principalilor producători din macrozona nord. În consecință, acești factori trebuie considerați ca indicatori ai unui anumit grad de expunere directă la concurență din partea altor state membre ale UE, în ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică în macrozona nord.

| (12) | Comunicarea Comisiei din 11 martie 2010, „Raport privind progresele realizate în ceea ce privește crearea unei piețe interne a gazelor naturale și a energiei electrice” (13), a arătat că cei trei producători principali controlează în continuare peste 75 % din capacitatea de producție din 14 state membre. Totuși, raportul plasează piața italiană de energie electrică în categoria piețelor „moderat concentrate” (14), în care indicele Herfindahl-Hirchman (Herfindahl-Hirchman Index – HHI) are valori mai scăzute comparativ cu celelalte categorii. Dat fiind că presiunea concurențială se face simțită și mai mult în macrozona nord decât în celelalte zone, gradul de concentrare poate fi considerat drept un indicator al expunerii directe la concurență în ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică din macrozona nord. |
| --- | --- |

(12)

Comunicarea Comisiei din 11 martie 2010, „Raport privind progresele realizate în ceea ce privește crearea unei piețe interne a gazelor naturale și a energiei electrice” (13), a arătat că cei trei producători principali controlează în continuare peste 75 % din capacitatea de producție din 14 state membre. Totuși, raportul plasează piața italiană de energie electrică în categoria piețelor „moderat concentrate” (14), în care indicele Herfindahl-Hirchman (Herfindahl-Hirchman Index – HHI) are valori mai scăzute comparativ cu celelalte categorii. Dat fiind că presiunea concurențială se face simțită și mai mult în macrozona nord decât în celelalte zone, gradul de concentrare poate fi considerat drept un indicator al expunerii directe la concurență în ceea ce privește producția și vânzarea angro de energie electrică din macrozona nord.

| (13) | În plus, deși reprezintă o mică parte din volumul total de energie electrică produsă și/sau consumată într-un stat membru, funcționarea mecanismelor de echilibrare trebuie, de asemenea, privită ca un indicator suplimentar. Conform informațiilor disponibile, funcționarea mecanismului de echilibrare, în speță tarificarea bazată pe piață și piața intraday bine dezvoltată, nu constituie un obstacol în calea expunerii directe la concurență a producției de energie electrică. |
| --- | --- |

(13)

În plus, deși reprezintă o mică parte din volumul total de energie electrică produsă și/sau consumată într-un stat membru, funcționarea mecanismelor de echilibrare trebuie, de asemenea, privită ca un indicator suplimentar. Conform informațiilor disponibile, funcționarea mecanismului de echilibrare, în speță tarificarea bazată pe piață și piața intraday bine dezvoltată, nu constituie un obstacol în calea expunerii directe la concurență a producției de energie electrică.

| (14) | În ceea ce privește vânzarea cu amănuntul, o distincție suplimentară la nivelul pieței relevante de produse s-ar putea realiza între: A. vânzarea cu amănuntul către consumatorii industriali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune și B. vânzarea cu amănuntul către consumatorii mai mici industriali, comerciali și casnici racordați la rețeaua de joasă tensiune. Aceste piețe vor fi analizate separat în continuare. |
| --- | --- |

(14)

În ceea ce privește vânzarea cu amănuntul, o distincție suplimentară la nivelul pieței relevante de produse s-ar putea realiza între: A. vânzarea cu amănuntul către consumatorii industriali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune și B. vânzarea cu amănuntul către consumatorii mai mici industriali, comerciali și casnici racordați la rețeaua de joasă tensiune. Aceste piețe vor fi analizate separat în continuare.

| (15) | După cum au confirmat autoritățile italiene, piața pentru vânzarea cu amănuntul de energie electrică către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune este națională. |
| --- | --- |

(15)

După cum au confirmat autoritățile italiene, piața pentru vânzarea cu amănuntul de energie electrică către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune este națională.

| (16) | Conform informațiilor disponibile (15), cotele de piață agregate ale celor mai mari trei furnizori cu amănuntul de energie electrică către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune reprezintă 43,89 %, ceea ce constituie un nivel satisfăcător de scăzut (16), trebuind astfel să fie luat drept indicator al expunerii directe la concurență. |
| --- | --- |

(16)

Conform informațiilor disponibile (15), cotele de piață agregate ale celor mai mari trei furnizori cu amănuntul de energie electrică către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune reprezintă 43,89 %, ceea ce constituie un nivel satisfăcător de scăzut (16), trebuind astfel să fie luat drept indicator al expunerii directe la concurență.

| (17) | Având în vedere caracteristicile produsului în cauză (energie electrică) și insuficiența sau lipsa produselor sau serviciilor de substituție adecvate, concurența la nivelul prețurilor și stabilirea tarifelor capătă o importanță sporită la evaluarea nivelului concurenței de pe piețele energiei electrice. Prin urmare, numărul de consumatori care migrează către un alt furnizor poate servi drept indicator al concurenței la nivelul prețurilor și, indirect, drept „indicator natural al eficienței concurenței. Acolo unde foarte puțini consumatori aleg să își schimbe furnizorul, este probabil să existe o problemă în funcționarea pieței, chiar dacă avantajele obținute din posibilitatea de renegociere cu furnizorul istoric nu ar trebui ignorate” (17). |
| --- | --- |

(17)

Având în vedere caracteristicile produsului în cauză (energie electrică) și insuficiența sau lipsa produselor sau serviciilor de substituție adecvate, concurența la nivelul prețurilor și stabilirea tarifelor capătă o importanță sporită la evaluarea nivelului concurenței de pe piețele energiei electrice. Prin urmare, numărul de consumatori care migrează către un alt furnizor poate servi drept indicator al concurenței la nivelul prețurilor și, indirect, drept „indicator natural al eficienței concurenței. Acolo unde foarte puțini consumatori aleg să își schimbe furnizorul, este probabil să existe o problemă în funcționarea pieței, chiar dacă avantajele obținute din posibilitatea de renegociere cu furnizorul istoric nu ar trebui ignorate” (17).

| (18) | Conform celor mai recente informații disponibile (18), rata de schimbare a furnizorului per punct eligibil în 2008 se ridica la 32,50 % pentru marii consumatori industriali și la 32,80 % pentru întreprinderile mijlocii din Italia. Deși mai scăzută decât rata de schimbare a furnizorului din Austria, de exemplu, unde rata de schimbare a furnizorului în cazul consumatorilor industriali de dimensiuni mari și foarte mari se ridica la 41,5 % (19), rata de schimbare a furnizorului din Italia este totuși considerabilă, implicând aproximativ o treime din consumatorii industriali de dimensiuni mari și medii. Mai mult, piața de vânzare cu amănuntul pentru consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune nu face obiectul unor prețuri reglementate. Situația din Italia este, prin urmare, satisfăcătoare în ceea ce privește migrarea consumatorilor între diferiți furnizori și controlul asupra prețurilor pentru consumatorii finali și trebuie considerată ca fiind un indicator al expunerii directe la concurență. |
| --- | --- |

(18)

Conform celor mai recente informații disponibile (18), rata de schimbare a furnizorului per punct eligibil în 2008 se ridica la 32,50 % pentru marii consumatori industriali și la 32,80 % pentru întreprinderile mijlocii din Italia. Deși mai scăzută decât rata de schimbare a furnizorului din Austria, de exemplu, unde rata de schimbare a furnizorului în cazul consumatorilor industriali de dimensiuni mari și foarte mari se ridica la 41,5 % (19), rata de schimbare a furnizorului din Italia este totuși considerabilă, implicând aproximativ o treime din consumatorii industriali de dimensiuni mari și medii. Mai mult, piața de vânzare cu amănuntul pentru consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune nu face obiectul unor prețuri reglementate. Situația din Italia este, prin urmare, satisfăcătoare în ceea ce privește migrarea consumatorilor între diferiți furnizori și controlul asupra prețurilor pentru consumatorii finali și trebuie considerată ca fiind un indicator al expunerii directe la concurență.

| (19) | În ceea ce privește piața geografică relevantă pentru vânzarea de energie electrică cu amănuntul, aceasta a fost în mod tradițional considerată a fi piața națională. În cererea sa, CVA utilizează piața națională drept piață relevantă pentru vânzarea de energie electrică cu amănuntul. |
| --- | --- |

(19)

În ceea ce privește piața geografică relevantă pentru vânzarea de energie electrică cu amănuntul, aceasta a fost în mod tradițional considerată a fi piața națională. În cererea sa, CVA utilizează piața națională drept piață relevantă pentru vânzarea de energie electrică cu amănuntul.

| (20) | Pe baza ipotezei că piața geografică corespunde pieței naționale și pe baza informațiilor disponibile în prezent (20), se pare că gradul de concentrare de pe piața de energie electrică cu amănuntul în Italia este foarte ridicat. Cotele de piață cumulate ale celor mai mari trei furnizori cu amănuntul pentru consumatorii racordați la rețeaua de joasă tensiune reprezintă 79,44 %, din care cel mai mare furnizor deține o cotă de piață de 71,11 %. În acest context trebuie invocată jurisprudența constantă (21), în virtutea căreia „cotele foarte mari de piață constituie în sine, cu excepția unor circumstanțe excepționale, dovada existenței unei poziții dominante. Așa se întâmplă în cazul unei cote de piață de 50 %”. |
| --- | --- |

(20)

Pe baza ipotezei că piața geografică corespunde pieței naționale și pe baza informațiilor disponibile în prezent (20), se pare că gradul de concentrare de pe piața de energie electrică cu amănuntul în Italia este foarte ridicat. Cotele de piață cumulate ale celor mai mari trei furnizori cu amănuntul pentru consumatorii racordați la rețeaua de joasă tensiune reprezintă 79,44 %, din care cel mai mare furnizor deține o cotă de piață de 71,11 %. În acest context trebuie invocată jurisprudența constantă (21), în virtutea căreia „cotele foarte mari de piață constituie în sine, cu excepția unor circumstanțe excepționale, dovada existenței unei poziții dominante. Așa se întâmplă în cazul unei cote de piață de 50 %”.

| (21) | Mai mult, piața cu amănuntul din Italia este divizată în trei subcategorii, din care primele două fac obiectul unor prețuri reglementate:






  (a) | un serviciu de protecție sporită pentru consumatorii casnici și pentru întreprinderile mici (cu mai puțin de 50 de angajați și cu o cifră de afaceri de cel mult 10 milioane EUR) racordați la rețeaua de joasă tensiune și care nu au semnat un contract de achiziții pe piața liberă. Aceste servicii sunt operate în exclusivitate de societatea Acquirente Unico SpA (denumită în continuare „cumpărătorul unic”); |
| --- | --- | --- |

(21)

Mai mult, piața cu amănuntul din Italia este divizată în trei subcategorii, din care primele două fac obiectul unor prețuri reglementate:

(a)

un serviciu de protecție sporită pentru consumatorii casnici și pentru întreprinderile mici (cu mai puțin de 50 de angajați și cu o cifră de afaceri de cel mult 10 milioane EUR) racordați la rețeaua de joasă tensiune și care nu au semnat un contract de achiziții pe piața liberă. Aceste servicii sunt operate în exclusivitate de societatea Acquirente Unico SpA (denumită în continuare „cumpărătorul unic”);

| (b) | un serviciu de salvgardare (servizio di salvaguardia) pentru toți consumatorii care nu sunt eligibili pentru serviciul de protecție sporită și care nu dețin un contract de achiziții pe piața liberă. Acest serviciu este oferit de furnizorii selectați de către cumpărătorul unic printr-o licitație competitivă; și |
| --- | --- |

(b)

un serviciu de salvgardare (servizio di salvaguardia) pentru toți consumatorii care nu sunt eligibili pentru serviciul de protecție sporită și care nu dețin un contract de achiziții pe piața liberă. Acest serviciu este oferit de furnizorii selectați de către cumpărătorul unic printr-o licitație competitivă; și

| (c) | piața liberă, și anume restul pieței cu amănuntul. |
| --- | --- |

(c)

piața liberă, și anume restul pieței cu amănuntul.

| (22) | Aceste piețe nu trebuie însă considerate piețe relevante independente în sensul prezentei decizii deoarece consumatorii pot migra de la o subcategorie la alta, iar prețurile în cadrul acestor trei subcategorii sunt bazate pe prețurile de pe piață (22). Totuși, conform Raportului anual din 2009 al AEEG, așa-numita „piață captivă” care include „serviciul de protecție sporită” și „serviciul de salvgardare” reprezintă aproximativ 36 % din întreaga piață cu amănuntul. Mai mult, conform aceluiași raport, serviciul de protecție sporită este caracterizat printr-o puternică prezență (84,3 %) a unui furnizor specific, activ, de asemenea, pe piața liberă. Conform autorităților italiene, costurile migrării sunt percepute de consumatori ca fiind ridicate, iar beneficiile acesteia sunt considerate minore. Acest lucru, în combinație cu prețurile scăzute oferite prin serviciul de protecție sporită face ca noii operatori să obțină cu dificultate o bază de clienți suficientă în cadrul acestei subcategorii. Acest fapt constituie un avantaj competitiv pentru operatorii din cadrul serviciului de protecție sporită care funcționează și pe piața liberă, dat fiind că clienții care doresc să migreze de la serviciul de protecție sporită la piața liberă sau viceversa o fac adesea fără a schimba furnizorul. |
| --- | --- |

(22)

Aceste piețe nu trebuie însă considerate piețe relevante independente în sensul prezentei decizii deoarece consumatorii pot migra de la o subcategorie la alta, iar prețurile în cadrul acestor trei subcategorii sunt bazate pe prețurile de pe piață (22). Totuși, conform Raportului anual din 2009 al AEEG, așa-numita „piață captivă” care include „serviciul de protecție sporită” și „serviciul de salvgardare” reprezintă aproximativ 36 % din întreaga piață cu amănuntul. Mai mult, conform aceluiași raport, serviciul de protecție sporită este caracterizat printr-o puternică prezență (84,3 %) a unui furnizor specific, activ, de asemenea, pe piața liberă. Conform autorităților italiene, costurile migrării sunt percepute de consumatori ca fiind ridicate, iar beneficiile acesteia sunt considerate minore. Acest lucru, în combinație cu prețurile scăzute oferite prin serviciul de protecție sporită face ca noii operatori să obțină cu dificultate o bază de clienți suficientă în cadrul acestei subcategorii. Acest fapt constituie un avantaj competitiv pentru operatorii din cadrul serviciului de protecție sporită care funcționează și pe piața liberă, dat fiind că clienții care doresc să migreze de la serviciul de protecție sporită la piața liberă sau viceversa o fac adesea fără a schimba furnizorul.

| (23) | Totuși, pe baza informațiilor primite de la autoritățile italiene (23), se poate concluziona că, în sensul prezentei decizii, piața geografică pentru vânzarea de energie electrică cu amănuntul în Italia nu este de dimensiune națională, așa cum se consideră în mod tradițional și conform ipotezei avansate de solicitant, ci locală, cu un teritoriu care adesea nu depășește nivelul municipal. |
| --- | --- |

(23)

Totuși, pe baza informațiilor primite de la autoritățile italiene (23), se poate concluziona că, în sensul prezentei decizii, piața geografică pentru vânzarea de energie electrică cu amănuntul în Italia nu este de dimensiune națională, așa cum se consideră în mod tradițional și conform ipotezei avansate de solicitant, ci locală, cu un teritoriu care adesea nu depășește nivelul municipal.

| (24) | În absența informațiilor referitoare la gradul de concurență de pe fiecare dintre aceste piețe locale astfel definite pentru vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de joasă tensiune și ținând cont de dubiile sus-menționate legate de gradul de concurență de pe piața de vânzare cu amănuntul către consumatorii racordați la rețeaua de joasă tensiune, privită global la nivel național, analizată în considerentele 19-22, nu se poate concluziona că sunt îndeplinite condițiile de acordare a unei derogări conform articolului 30 alineatul (1) din Directiva 2004/17/CE pentru vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de joasă tensiune în Italia. |
| --- | --- |

(24)

În absența informațiilor referitoare la gradul de concurență de pe fiecare dintre aceste piețe locale astfel definite pentru vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de joasă tensiune și ținând cont de dubiile sus-menționate legate de gradul de concurență de pe piața de vânzare cu amănuntul către consumatorii racordați la rețeaua de joasă tensiune, privită global la nivel național, analizată în considerentele 19-22, nu se poate concluziona că sunt îndeplinite condițiile de acordare a unei derogări conform articolului 30 alineatul (1) din Directiva 2004/17/CE pentru vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de joasă tensiune în Italia.

| (25) | În consecință, Directiva 2004/17/CE continuă să se aplice la atribuirea de către entitățile contractante a contractelor destinate să permită vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de joasă tensiune în Italia sau la organizarea de către acestea a unor concursuri de proiecte în vederea desfășurării unor astfel de activități în Italia. |
| --- | --- |

(25)

În consecință, Directiva 2004/17/CE continuă să se aplice la atribuirea de către entitățile contractante a contractelor destinate să permită vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de joasă tensiune în Italia sau la organizarea de către acestea a unor concursuri de proiecte în vederea desfășurării unor astfel de activități în Italia.

IV.   CONCLUZII

| (26) | În ceea ce privește producția și vânzarea de energie electrică în macrozona nord, situația poate fi rezumată după cum urmează: cotele de piață cumulate ale celor mai mari trei producători sunt relativ scăzute, iar cantitatea substanțială de energie electrică importată are un efect favorabil concurenței în această zonă. Așa cum se menționează în considerentul 13, funcționarea mecanismului de echilibrare nu constituie un obstacol în calea expunerii directe la concurență a pieței de producție a energiei electrice. În consecință, se poate considera că toți factorii sus-menționați constituie o dovadă a expunerii directe la concurență în macrozona nord. |
| --- | --- |

(26)

În ceea ce privește producția și vânzarea de energie electrică în macrozona nord, situația poate fi rezumată după cum urmează: cotele de piață cumulate ale celor mai mari trei producători sunt relativ scăzute, iar cantitatea substanțială de energie electrică importată are un efect favorabil concurenței în această zonă. Așa cum se menționează în considerentul 13, funcționarea mecanismului de echilibrare nu constituie un obstacol în calea expunerii directe la concurență a pieței de producție a energiei electrice. În consecință, se poate considera că toți factorii sus-menționați constituie o dovadă a expunerii directe la concurență în macrozona nord.

| (27) | Având în vedere factorii examinați în considerentele 8-13, condiția expunerii directe la concurență prevăzută la articolul 30 alineatul (1) din Directiva 2004/17/CE trebuie considerată întrunită în sectorul producției și vânzării angro de energie electrică în macrozona nord. |
| --- | --- |

(27)

Având în vedere factorii examinați în considerentele 8-13, condiția expunerii directe la concurență prevăzută la articolul 30 alineatul (1) din Directiva 2004/17/CE trebuie considerată întrunită în sectorul producției și vânzării angro de energie electrică în macrozona nord.

| (28) | În plus, întrucât condiția de acces nerestricționat la piață se consideră a fi îndeplinită, Directiva 2004/17/CE nu trebuie să se aplice atunci când entitățile contractante atribuie contracte care să permită producția și vânzarea angro de energie electrică în macrozona nord și nici atunci când aceste entități organizează concursuri în vederea exercitării unei astfel de activități în respectiva zonă geografică. |
| --- | --- |

(28)

În plus, întrucât condiția de acces nerestricționat la piață se consideră a fi îndeplinită, Directiva 2004/17/CE nu trebuie să se aplice atunci când entitățile contractante atribuie contracte care să permită producția și vânzarea angro de energie electrică în macrozona nord și nici atunci când aceste entități organizează concursuri în vederea exercitării unei astfel de activități în respectiva zonă geografică.

| (29) | În ceea ce privește vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune din Italia, situația poate fi rezumată după cum urmează: cotele de piață cumulate ale primelor trei dintre cele mai mari societăți de vânzare cu amănuntul sunt scăzute, iar ponderea consumatorilor care își schimbă furnizorul este satisfăcătoare și nu există control la nivelul prețurilor pentru consumatorii finali. Aceste concluzii corespund și cu avizul autorităților italiene relevante, conform căruia această piață este expusă la concurență de câțiva ani, iar gradul de concurență rezultat este satisfăcător. |
| --- | --- |

(29)

În ceea ce privește vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune din Italia, situația poate fi rezumată după cum urmează: cotele de piață cumulate ale primelor trei dintre cele mai mari societăți de vânzare cu amănuntul sunt scăzute, iar ponderea consumatorilor care își schimbă furnizorul este satisfăcătoare și nu există control la nivelul prețurilor pentru consumatorii finali. Aceste concluzii corespund și cu avizul autorităților italiene relevante, conform căruia această piață este expusă la concurență de câțiva ani, iar gradul de concurență rezultat este satisfăcător.

| (30) | Având în vedere factorii examinați în considerentele 15-18, condiția expunerii directe la concurență prevăzută la articolul 30 alineatul (1) din Directiva 2004/17/CE trebuie considerată ca fiind întrunită în ceea ce privește vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune pe întregul teritoriu al Republicii Italiene. |
| --- | --- |

(30)

Având în vedere factorii examinați în considerentele 15-18, condiția expunerii directe la concurență prevăzută la articolul 30 alineatul (1) din Directiva 2004/17/CE trebuie considerată ca fiind întrunită în ceea ce privește vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune pe întregul teritoriu al Republicii Italiene.

| (31) | În plus, întrucât condiția de acces nerestricționat la piață se consideră a fi îndeplinită, Directiva 2004/17/CE nu trebuie să se aplice atunci când entitățile contractante atribuie contracte care să permită vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune în Italia și nici atunci când aceste entități organizează concursuri de proiecte în vederea exercitării unei astfel de activități în respectiva zonă geografică. |
| --- | --- |

(31)

În plus, întrucât condiția de acces nerestricționat la piață se consideră a fi îndeplinită, Directiva 2004/17/CE nu trebuie să se aplice atunci când entitățile contractante atribuie contracte care să permită vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune în Italia și nici atunci când aceste entități organizează concursuri de proiecte în vederea exercitării unei astfel de activități în respectiva zonă geografică.

| (32) | Având în vedere factorii examinați în considerentele 19-25, date fiind dubiile referitoare la existența unei concurențe suficiente la nivel național în ceea ce privește vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de joasă tensiune și, în plus, în absența unor informații detaliate privind fiecare dintre piețele locale relevante, așa cum sunt definite de autoritățile italiene, nu se poate concluziona că sunt îndeplinite condițiile de acordare a unei derogări conform articolului 30 alineatul (1) din Directiva 2004/17/CE pentru vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de joasă tensiune în Italia. În consecință, Directiva 2004/17/CE continuă să se aplice la atribuirea de către entitățile contractante a contractelor destinate să permită vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de joasă tensiune în Italia sau la organizarea de către acestea a unor concursuri de proiecte în vederea desfășurării unor astfel de activități în Italia. Deoarece vor continua să se aplice obligațiile statistice prevăzute la articolul 67, poate fi necesar să se asigure faptul că entitățile contractante vizate iau măsurile necesare, cum ar fi separarea managerială și/sau contabilă, astfel încât să poată raporta corect achizițiile efectuate în vederea exercitării activităților relevante care nu au fost exceptate în conformitate cu prezenta decizie. |
| --- | --- |

(32)

Având în vedere factorii examinați în considerentele 19-25, date fiind dubiile referitoare la existența unei concurențe suficiente la nivel național în ceea ce privește vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de joasă tensiune și, în plus, în absența unor informații detaliate privind fiecare dintre piețele locale relevante, așa cum sunt definite de autoritățile italiene, nu se poate concluziona că sunt îndeplinite condițiile de acordare a unei derogări conform articolului 30 alineatul (1) din Directiva 2004/17/CE pentru vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de joasă tensiune în Italia. În consecință, Directiva 2004/17/CE continuă să se aplice la atribuirea de către entitățile contractante a contractelor destinate să permită vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de joasă tensiune în Italia sau la organizarea de către acestea a unor concursuri de proiecte în vederea desfășurării unor astfel de activități în Italia. Deoarece vor continua să se aplice obligațiile statistice prevăzute la articolul 67, poate fi necesar să se asigure faptul că entitățile contractante vizate iau măsurile necesare, cum ar fi separarea managerială și/sau contabilă, astfel încât să poată raporta corect achizițiile efectuate în vederea exercitării activităților relevante care nu au fost exceptate în conformitate cu prezenta decizie.

| (33) | De asemenea, se reiterează faptul că acele contracte care acoperă mai multe activități trebuie tratate în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2004/17/CE. În contextul actual, acest lucru înseamnă că atunci când entitatea contractantă este angajată în achiziții „mixte”, ceea ce înseamnă achiziții utilizate ca suport atât pentru activitățile exceptate de la aplicarea Directivei 2004/17/CE, cât și pentru activitățile care nu sunt exceptate, trebuie acordată atenție acelor activități care fac obiectul principal al contractului. În cazul unor astfel de achiziții mixte, atunci când scopul este în principal acela de a sprijini activitățile de vânzare de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de joasă tensiune, se aplică dispozițiile Directivei 2004/17/CE. În cazul în care este imposibil să se stabilească în mod obiectiv pentru care dintre activități este destinat în principal contractul, acesta se acordă în conformitate cu normele menționate la articolul 9 alineatele (2) și (3). |
| --- | --- |

(33)

De asemenea, se reiterează faptul că acele contracte care acoperă mai multe activități trebuie tratate în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2004/17/CE. În contextul actual, acest lucru înseamnă că atunci când entitatea contractantă este angajată în achiziții „mixte”, ceea ce înseamnă achiziții utilizate ca suport atât pentru activitățile exceptate de la aplicarea Directivei 2004/17/CE, cât și pentru activitățile care nu sunt exceptate, trebuie acordată atenție acelor activități care fac obiectul principal al contractului. În cazul unor astfel de achiziții mixte, atunci când scopul este în principal acela de a sprijini activitățile de vânzare de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de joasă tensiune, se aplică dispozițiile Directivei 2004/17/CE. În cazul în care este imposibil să se stabilească în mod obiectiv pentru care dintre activități este destinat în principal contractul, acesta se acordă în conformitate cu normele menționate la articolul 9 alineatele (2) și (3).

| (34) | Prezenta decizie are la bază situația de drept și de fapt din perioada februarie-mai 2010, așa cum reiese din informațiile prezentate de Republica Italiană și CVA, din comunicările din 2005 și 2010 și din anexele tehnice la acestea, din documentul de lucru din 2007, din raportul final și din raportul anual al AEEG din 2009. Ea poate fi revizuită dacă în urma modificărilor semnificative ale situației de drept și de fapt nu mai sunt îndeplinite condițiile de aplicare a articolului 30 alineatul (1) din Directiva 2004/17/CE pentru vânzarea de energie electrică angro în macrozona nord și vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune, |
| --- | --- |

(34)

Prezenta decizie are la bază situația de drept și de fapt din perioada februarie-mai 2010, așa cum reiese din informațiile prezentate de Republica Italiană și CVA, din comunicările din 2005 și 2010 și din anexele tehnice la acestea, din documentul de lucru din 2007, din raportul final și din raportul anual al AEEG din 2009. Ea poate fi revizuită dacă în urma modificărilor semnificative ale situației de drept și de fapt nu mai sunt îndeplinite condițiile de aplicare a articolului 30 alineatul (1) din Directiva 2004/17/CE pentru vânzarea de energie electrică angro în macrozona nord și vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Directiva 2004/17/CE nu se aplică contractelor acordate de entitățile contractante în scopul exercitării următoarelor activități:

| (a) | producția și vânzarea angro de energie electrică în macrozona nord; |
| --- | --- |

(a)

producția și vânzarea angro de energie electrică în macrozona nord;

| (b) | vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune de pe întreg teritoriul Republicii Italiene. |
| --- | --- |

(b)

vânzarea de energie electrică cu amănuntul către consumatorii finali racordați la rețeaua de medie, înaltă și foarte înaltă tensiune de pe întreg teritoriul Republicii Italiene.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Italiene.

Adoptată la Bruxelles, 14 iulie 2010.

Pentru Comisie

Michel BARNIER

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 134, 30.4.2004, p. 1.

1

(2)  Aceasta cuprinde zona nordică, precum și patru zone mai mici (Ene, Enw, Turbigo și Monfalcone), conform anexei B la Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2007„Anchetă efectuată în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 în sectoarele europene ale gazului și energiei electrice (Raportul final)” [COM(2006) 851 final, denumită în continuare „Raportul final”].

2

(3)  JO L 27, 30.1.1997, p. 20.

3

(4)  JO L 176, 15.7.2003, p. 37. Trebuie menționat faptul că Directiva 2003/54/CE a fost înlocuită de Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 55), care prevede un grad și mai ridicat de deschidere a pieței decât cele două directive anterioare. Totuși, dat fiind că termenul pentru implementarea directivei nu a expirat încă, se va face și în continuare trimitere la cadrul juridic instituit de Directiva 2003/54/CE.

4

(5)  MERGER COMP M-4110 E.ON – ENDESA, p. 3.

5

(6)  A se vedea „Raportul final”, anexa B, punctul A1, 2.

6

(7)  Aceasta cuprinde regiunile centru-nord, Piombino, centru-sud, sud, Rossano, Brindisi și Calabria.

7

(8)  Aceasta cuprinde regiunile Sicilia, Priolo și Calabria.

8

(9)  A se vedea Deciziile 2009/47/CE (JO L 19, 23.1.2009, p. 57), 2008/585/CE (JO L 188, 16.7.2008, p. 28), 2008/741/CE (JO L 251, 19.9.2008, p. 35), 2007/141/CE (JO L 62, 1.3.2007, p. 23), 2007/706/CE (JO L 287, 1.11.2007, p. 18), 2006/211/CE (JO L 76, 15.3.2006, p. 6) și 2006/422/CE (JO L 168, 21.6.2006, p. 33) ale Comisiei.

9

(10)  Și anume cantitatea de energie electrică necesară pentru consumul intern și exporturi.

10

(11)  Scrisoarea 0018212 din 10 mai 2010 a Autorității italiene pentru energie electrică și gaze naturale.

11

(12)  Legea nr. 99/2009 din 23 iulie 2009.

12

(13)  SEC(2010) 251, denumită în continuare „Comunicarea din 2010”.

13

(14)  Tabelul 3.1 din anexa tehnică (p. 12) la Comunicarea din 2010.

14

(15)  Raportul anual privind situația serviciilor și activitatea de reglementare a Autorității italiene pentru energie electrică și gaze naturale, 31 martie 2009 (denumit în continuare „Raportul anual din 2009 al AEEG”), p. 76.

15

(16)  Acesta corespunde îndeaproape nivelului de concentrare de 43 % de pe piața suedeză cu amănuntul (a se vedea considerentul 14 din Decizia 2007/706/CE).

16

(17)  Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2005„Raport privind progresele realizate în ceea ce privește crearea unei piețe interne a gazelor naturale și a energiei electrice” [COM(2005) 568 final, denumită în continuare „Comunicare din 2005”], p. 9.

17

(18)  Tabelul 2.2 din anexa tehnică la Comunicarea din 2010.

18

(19)  A se vedea considerentul 13 din Decizia 2008/585/CE.

19

(20)  Raportul anual din 2009 (AEEG).

20

(21)  A se vedea punctul 328 din hotărârea din 28 februarie 2002, Atlantic Container Line AB și alții/Comisia, T-395/94, Rec., 2002, p. II-875.

21

Atlantic Container Line AB

(22)  De fapt, prețurile reglementate se stabilesc pe baza prețurilor care se regăsesc pe piața liberă.

22

(23)  Scrisoarea 0032953 din 20 mai 2010 a Autorității italiene a concurenței.

23

---