# Den Europæiske Unions L 186/2010

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2010.186.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 186 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 53. årgang20. juli 2010 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2010.186.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 186

Dansk udgave

Retsforskrifter

53. årgang20. juli 2010

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 632/2010 af 19. juli 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IAS 24 og IFRS 8 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 633/2010 af 19. juli 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IFRIC-fortolkningsbidrag 14 (
  1
  ) | 10 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 634/2010 af 19. juli 2010 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Ricotta di Bufala Campana (BOB)) | 14 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 635/2010 af 19. juli 2010 om åbning af proceduren for tildeling af eksportlicenser for oste, der i 2011 skal eksporteres til Amerikas Forenede Stater under visse GATT-kontingenter | 16 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 636/2010 af 19. juli 2010 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 22 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 637/2010 af 19. juli 2010 om suspension af indsendelse af ansøgninger om importlicenser for sukkerprodukter under visse toldkontingenter | 24 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 638/2010 af 19. juli 2010 om udstedelse af importlicenser for ansøgninger indgivet i de første syv dage af juli 2010 under det toldkontingent for import af oksekød af høj kvalitet, der forvaltes ved forordning (EF) nr. 620/2009 | 26 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 639/2010 af 19. juli 2010 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 877/2009 for produktionsåret 2009/10 | 27 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2010/400/EU |
| | * | Afgørelse vedtaget af repræsentanterne for regeringerne for Den Europæiske Unions medlemsstater af 8. juli 2010 om udnævnelse af dommere ved Retten | 29 |
| | | 2010/401/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 13. juli 2010 om et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern | 30 |
| | | 2010/402/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 15. december 2009 om den støtteforanstaltning fritagelse for miljøafgifter for keramisk produktion, som Nederlandene har til hensigt at gennemføre C 5/09 (ex N 210/08)
  (meddelt under nummer K(2009) 9972)

   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2010/403/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 14. juli 2010 om undtagelse af produktion og engrossalg af elektricitet i Italiens makrozone nord og detailsalg af elektricitet til slutbrugere, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet i Italien, fra anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester
  (meddelt under nummer K(2010) 4740)

   (
  1
  ) | 44 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 632/2010 af 19. juli 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IAS 24 og IFRS 8 (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 633/2010 af 19. juli 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IFRIC-fortolkningsbidrag 14 (
  1
  )

1

10

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 634/2010 af 19. juli 2010 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Ricotta di Bufala Campana (BOB))

14

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 635/2010 af 19. juli 2010 om åbning af proceduren for tildeling af eksportlicenser for oste, der i 2011 skal eksporteres til Amerikas Forenede Stater under visse GATT-kontingenter

16

Kommissionens forordning (EU) nr. 636/2010 af 19. juli 2010 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

22

Kommissionens forordning (EU) nr. 637/2010 af 19. juli 2010 om suspension af indsendelse af ansøgninger om importlicenser for sukkerprodukter under visse toldkontingenter

24

Kommissionens forordning (EU) nr. 638/2010 af 19. juli 2010 om udstedelse af importlicenser for ansøgninger indgivet i de første syv dage af juli 2010 under det toldkontingent for import af oksekød af høj kvalitet, der forvaltes ved forordning (EF) nr. 620/2009

26

Kommissionens forordning (EU) nr. 639/2010 af 19. juli 2010 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 877/2009 for produktionsåret 2009/10

27

AFGØRELSER

2010/400/EU

*

Afgørelse vedtaget af repræsentanterne for regeringerne for Den Europæiske Unions medlemsstater af 8. juli 2010 om udnævnelse af dommere ved Retten

29

2010/401/EU

*

Rådets afgørelse af 13. juli 2010 om et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern

30

2010/402/EU

*

Kommissionens afgørelse af 15. december 2009 om den støtteforanstaltning fritagelse for miljøafgifter for keramisk produktion, som Nederlandene har til hensigt at gennemføre C 5/09 (ex N 210/08)
  (meddelt under nummer K(2009) 9972)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2009) 9972)

1

32

2010/403/EU

*

Kommissionens afgørelse af 14. juli 2010 om undtagelse af produktion og engrossalg af elektricitet i Italiens makrozone nord og detailsalg af elektricitet til slutbrugere, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet i Italien, fra anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester
  (meddelt under nummer K(2010) 4740)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2010) 4740)

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 20.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 186/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 632/2010

af 19. juli 2010

om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IAS 24 og IFRS 8

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (1), særlig artikel 3, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/2008 (2) blev der vedtaget visse internationale standarder og fortolkningsbidrag, der eksisterede pr. 15. oktober 2008. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/2008 (2) blev der vedtaget visse internationale standarder og fortolkningsbidrag, der eksisterede pr. 15. oktober 2008.

| (2) | Den 4. november 2009 offentliggjorde International Accounting Standards Board (IASB) en ændret udgave af IAS 24 Oplysning om nærtstående parter (herefter benævnt »den ændrede IAS 24«). Ændringerne til IAS 24 tjener til at forenkle definitionen af nærtstående parter og samtidig rette op på visse tilfælde af manglende konsekvens, og de medfører endvidere visse undtagelser for offentlige virksomheder med hensyn til de oplysninger, de skal fremlægge om deres transaktioner med nærtstående parter. |
| --- | --- |

(2)

Den 4. november 2009 offentliggjorde International Accounting Standards Board (IASB) en ændret udgave af IAS 24 Oplysning om nærtstående parter (herefter benævnt »den ændrede IAS 24«). Ændringerne til IAS 24 tjener til at forenkle definitionen af nærtstående parter og samtidig rette op på visse tilfælde af manglende konsekvens, og de medfører endvidere visse undtagelser for offentlige virksomheder med hensyn til de oplysninger, de skal fremlægge om deres transaktioner med nærtstående parter.

| (3) | Høringen af Den Tekniske Ekspertgruppe (TEG) under European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) bekræfter, at den ændrede IAS 24 opfylder de tekniske kriterier for vedtagelse som omhandlet i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1606/2002. I overensstemmelse med Kommissionens afgørelse nr. 2006/505/EF af 14. juli 2006 om oprettelse af en undersøgelsesgruppe for rådgivning om regnskabsstandarder, som skal rådgive Kommissionen om objektiviteten og neutraliteten af udtalelser fra European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) (3), behandlede undersøgelsesgruppen for rådgivning om regnskabsstandarder EFRAG's udtalelse om godkendelse og meddelte Kommissionen, at den var afbalanceret og objektiv. |
| --- | --- |

(3)

Høringen af Den Tekniske Ekspertgruppe (TEG) under European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) bekræfter, at den ændrede IAS 24 opfylder de tekniske kriterier for vedtagelse som omhandlet i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1606/2002. I overensstemmelse med Kommissionens afgørelse nr. 2006/505/EF af 14. juli 2006 om oprettelse af en undersøgelsesgruppe for rådgivning om regnskabsstandarder, som skal rådgive Kommissionen om objektiviteten og neutraliteten af udtalelser fra European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) (3), behandlede undersøgelsesgruppen for rådgivning om regnskabsstandarder EFRAG's udtalelse om godkendelse og meddelte Kommissionen, at den var afbalanceret og objektiv.

| (4) | Vedtagelsen af den ændrede IAS 24 indebærer, at IFRS 8 også skal ændres for at sikre, at der er sammenhæng mellem de internationale regnskabsstandarder. |
| --- | --- |

(4)

Vedtagelsen af den ændrede IAS 24 indebærer, at IFRS 8 også skal ændres for at sikre, at der er sammenhæng mellem de internationale regnskabsstandarder.

| (5) | Forordning (EF) nr. 1126/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 1126/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med Regnskabskontroludvalgets udtalelse — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med Regnskabskontroludvalgets udtalelse —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I bilaget til forordning (EF) nr. 1126/2008 foretages følgende ændringer:

| 1) | IAS 24 erstattes af den ændrede IAS 24 som angivet i bilaget til denne forordning. |
| --- | --- |

1)

IAS 24 erstattes af den ændrede IAS 24 som angivet i bilaget til denne forordning.

| 2) | IFRS 8 ændres som angivet i bilaget til denne forordning. |
| --- | --- |

2)

IFRS 8 ændres som angivet i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Virksomhederne anvender IAS 24 og ændringen til IFRS 8 som beskrevet i bilaget til denne forordning senest fra den dato, der indleder deres første regnskabsår efter den 31. december 2010.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2010.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 243 af 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 320 af 29.11.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 199 af 21.7.2006, s. 33.

3

---

BILAG

INTERNATIONALE REGNSKABSSTANDARDER

| IAS 24 | IAS 24 Oplysning om nærtstående parter |
| --- | --- |
| IFRS 8 | Ændring til IFRS 8 Driftssegmenter |

IAS 24

IAS 24 Oplysning om nærtstående parter

IFRS 8

Ændring til IFRS 8 Driftssegmenter

»Kopiering tilladt inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Alle eksisterende rettigheder forbeholdes uden for EØS med undtagelse af retten til at kopiere til personlig brug eller anden form for »fair dealing«. Yderligere oplysninger fås hos IASB på adressen www.iasb.org«

International regnskabsstandard 24

Oplysning om nærtstående parter

FORMÅL

| 1. | Formålet med denne standard er at sikre, at en virksomheds årsregnskab indeholder de oplysninger, der er nødvendige for at gøre opmærksom på muligheden for, at den finansielle stilling og resultat kan være påvirket af eksistensen af nærtstående parter og af transaktioner og mellemværender, herunder forpligtelser, med disse. |
| --- | --- |

1.

Formålet med denne standard er at sikre, at en virksomheds årsregnskab indeholder de oplysninger, der er nødvendige for at gøre opmærksom på muligheden for, at den finansielle stilling og resultat kan være påvirket af eksistensen af nærtstående parter og af transaktioner og mellemværender, herunder forpligtelser, med disse.

ANVENDELSESOMRÅDE

| 2. | Standarden finder anvendelse på:







  a) | identifikation af forhold og transaktioner mellem nærtstående parter, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

identifikation af forhold og transaktioner mellem nærtstående parter,

| b) | identifikation af mellemværender, herunder forpligtelser, mellem en virksomhed og dens nærtstående parter, |
| --- | --- |

b)

identifikation af mellemværender, herunder forpligtelser, mellem en virksomhed og dens nærtstående parter,

| c) | identifikation af de tilfælde, hvor der kræves oplysning om forholdene i a) og b), og |
| --- | --- |

c)

identifikation af de tilfælde, hvor der kræves oplysning om forholdene i a) og b), og

| d) | beslutning om, hvilke oplysninger der skal gives om disse forhold. |
| --- | --- |

d)

beslutning om, hvilke oplysninger der skal gives om disse forhold.

| 3. | Denne standard kræver oplysning om forbindelser, transaktioner og mellemværender, herunder forpligtelser, mellem nærtstående parter i det konsoliderede og separate årsregnskab for en modervirksomhed, venturedeltager eller investor, præsenteret i overensstemmelse med IAS 27 Koncernregnskaber og separate årsregnskaber. Denne standard finder også anvendelse på enkelte årsregnskaber. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Transaktioner mellem nærtstående parter og mellemværender med andre virksomheder i samme koncern oplyses i virksomhedens årsregnskab. Transaktioner og mellemværender mellem nærtstående parter i samme koncern elimineres ved udarbejdelsen af koncernregnskabet. |
| --- | --- |

4.

Transaktioner mellem nærtstående parter og mellemværender med andre virksomheder i samme koncern oplyses i virksomhedens årsregnskab. Transaktioner og mellemværender mellem nærtstående parter i samme koncern elimineres ved udarbejdelsen af koncernregnskabet.

FORMÅLET MED OPLYSNING OM NÆRTSTÅENDE PARTER

| 5. | Forbindelser mellem nærtstående parter er en normal del af erhvervslivet. Eksempelvis udfører virksomheder ofte en del af deres aktiviteter gennem dattervirksomheder, joint ventures og associerede virksomheder. I disse tilfælde kan virksomheden påvirke de økonomiske og driftsmæssige beslutninger i den virksomhed, der er investeret i, gennem bestemmende indflydelse, fælles bestemmende indflydelse eller betydelig indflydelse. |
| --- | --- |

5.

Forbindelser mellem nærtstående parter er en normal del af erhvervslivet. Eksempelvis udfører virksomheder ofte en del af deres aktiviteter gennem dattervirksomheder, joint ventures og associerede virksomheder. I disse tilfælde kan virksomheden påvirke de økonomiske og driftsmæssige beslutninger i den virksomhed, der er investeret i, gennem bestemmende indflydelse, fælles bestemmende indflydelse eller betydelig indflydelse.

| 6. | En forbindelse mellem nærtstående parter kan påvirke en virksomheds resultat og finansielle stilling. Nærtstående parter kan indgå transaktioner, som ikke-nærtstående parter ikke ville indgå. Eksempelvis vil en virksomhed, der sælger varer til sin modervirksomhed til kostpris, muligvis ikke tilbyde andre kunder samme vilkår. Ligeledes afregnes transaktioner mellem nærtstående parter i nogle tilfælde ikke til samme beløb, som de afregnes til mellem ikke-nærtstående parter. |
| --- | --- |

6.

En forbindelse mellem nærtstående parter kan påvirke en virksomheds resultat og finansielle stilling. Nærtstående parter kan indgå transaktioner, som ikke-nærtstående parter ikke ville indgå. Eksempelvis vil en virksomhed, der sælger varer til sin modervirksomhed til kostpris, muligvis ikke tilbyde andre kunder samme vilkår. Ligeledes afregnes transaktioner mellem nærtstående parter i nogle tilfælde ikke til samme beløb, som de afregnes til mellem ikke-nærtstående parter.

| 7. | En virksomheds resultatet og finansielle stilling kan påvirkes af en forbindelse mellem nærtstående parter, selv om der ikke forekommer transaktioner mellem de nærtstående parter. Selve eksistensen af forholdet kan være tilstrækkeligt til at påvirke virksomhedens transaktioner med andre parter. Eksempelvis kan en dattervirksomhed standse sin samhandel med en handelspartner efter modervirksomhedens overtagelse af en søstervirksomhed, der udfører samme aktivitet som den tidligere samhandelspartner. Alternativt kan en part afstå fra en aktivitet på grund af, at der udøves betydelig indflydelse fra en anden part - eksempelvis kan en dattervirksomhed blive pålagt af sin modervirksomhed at afstå fra at foretage forskning og udvikling. |
| --- | --- |

7.

En virksomheds resultatet og finansielle stilling kan påvirkes af en forbindelse mellem nærtstående parter, selv om der ikke forekommer transaktioner mellem de nærtstående parter. Selve eksistensen af forholdet kan være tilstrækkeligt til at påvirke virksomhedens transaktioner med andre parter. Eksempelvis kan en dattervirksomhed standse sin samhandel med en handelspartner efter modervirksomhedens overtagelse af en søstervirksomhed, der udfører samme aktivitet som den tidligere samhandelspartner. Alternativt kan en part afstå fra en aktivitet på grund af, at der udøves betydelig indflydelse fra en anden part - eksempelvis kan en dattervirksomhed blive pålagt af sin modervirksomhed at afstå fra at foretage forskning og udvikling.

| 8. | Af disse grunde kan kendskab til transaktioner, mellemværender, herunder forpligtelser, og forbindelser mellem nærtstående parter påvirke regnskabsbrugeres vurdering af en virksomheds aktiviteter, herunder vurdering af de risici og muligheder, virksomheden står over for. |
| --- | --- |

8.

Af disse grunde kan kendskab til transaktioner, mellemværender, herunder forpligtelser, og forbindelser mellem nærtstående parter påvirke regnskabsbrugeres vurdering af en virksomheds aktiviteter, herunder vurdering af de risici og muligheder, virksomheden står over for.

DEFINITIONER

| 9. | Nedenstående udtryk anvendes i denne standard med følgende betydning:

  En nærtstående part er en person eller en virksomhed, der har forbindelse med den virksomhed, som udarbejder dens årsregnskab (i denne standard benævnt den »regnskabsaflæggende virksomhed«).








  a) | Der består en forbindelse mellem en person eller et nært medlem af den pågældendes familie og en regnskabsaflæggende virksomhed, såfremt denne person:








  i) | udøver bestemmende indflydelse eller fælles bestemmende indflydelse på den regnskabsaflæggende virksomhed, |
| --- | --- | --- | --- |

9.

En nærtstående part er en person eller en virksomhed, der har forbindelse med den virksomhed, som udarbejder dens årsregnskab (i denne standard benævnt den »regnskabsaflæggende virksomhed«).

a)

Der består en forbindelse mellem en person eller et nært medlem af den pågældendes familie og en regnskabsaflæggende virksomhed, såfremt denne person:

i)

udøver bestemmende indflydelse eller fælles bestemmende indflydelse på den regnskabsaflæggende virksomhed,

| ii) | udøver betydelig indflydelse på den regnskabsaflæggende virksomhed eller |
| --- | --- |

ii)

udøver betydelig indflydelse på den regnskabsaflæggende virksomhed eller

| iii) | er nøgleperson i den regnskabsaflæggende virksomheds ledelse eller i ledelsen i den regnskabsaflæggende virksomheds modervirksomhed. |
| --- | --- |

iii)

er nøgleperson i den regnskabsaflæggende virksomheds ledelse eller i ledelsen i den regnskabsaflæggende virksomheds modervirksomhed.

| b) | En virksomhed og en regnskabsaflæggende virksomhed er nærtstående parter, såfremt en af følgende betingelser er opfyldt:








  i) | Virksomheden og den regnskabsaflæggende virksomhed er medlem af samme koncern (hvilket vil sige, at der består en forbindelse mellem hver modervirksomhed, dattervirksomhed eller søstervirksomhed). |
| --- | --- | --- |

b)

En virksomhed og en regnskabsaflæggende virksomhed er nærtstående parter, såfremt en af følgende betingelser er opfyldt:

i)

Virksomheden og den regnskabsaflæggende virksomhed er medlem af samme koncern (hvilket vil sige, at der består en forbindelse mellem hver modervirksomhed, dattervirksomhed eller søstervirksomhed).

| ii) | En virksomhed er den anden virksomheds associerede virksomhed eller venturedeltager (eller en associeret virksomhed eller venturedeltager i forhold til en koncern, som den anden virksomhed er medlem af). |
| --- | --- |

ii)

En virksomhed er den anden virksomheds associerede virksomhed eller venturedeltager (eller en associeret virksomhed eller venturedeltager i forhold til en koncern, som den anden virksomhed er medlem af).

| iii) | Begge virksomheder er venturedeltagere i forhold til samme tredjepart. |
| --- | --- |

iii)

Begge virksomheder er venturedeltagere i forhold til samme tredjepart.

| iv) | En virksomhed er venturedeltager i forhold til en tredje virksomhed, og den anden virksomhed er en associeret virksomhed i forhold til den tredje virksomhed. |
| --- | --- |

iv)

En virksomhed er venturedeltager i forhold til en tredje virksomhed, og den anden virksomhed er en associeret virksomhed i forhold til den tredje virksomhed.

| v) | Virksomheden er en pensionsordning for ansatte i enten den regnskabsaflæggende virksomhed eller en virksomhed, der er en nærtstående part til den regnskabsaflæggende virksomhed. Hvis den regnskabsaflæggende virksomhed selv er en sådan ordning, er de finansierende arbejdsgivere også nærtstående parter til den regnskabsaflæggende virksomhed. |
| --- | --- |

v)

Virksomheden er en pensionsordning for ansatte i enten den regnskabsaflæggende virksomhed eller en virksomhed, der er en nærtstående part til den regnskabsaflæggende virksomhed. Hvis den regnskabsaflæggende virksomhed selv er en sådan ordning, er de finansierende arbejdsgivere også nærtstående parter til den regnskabsaflæggende virksomhed.

| vi) | En i a) identificeret person udøver bestemmende indflydelse eller fælles bestemmende indflydelse på virksomheden. |
| --- | --- |

vi)

En i a) identificeret person udøver bestemmende indflydelse eller fælles bestemmende indflydelse på virksomheden.

| vii) | En i a)i) identificeret person udøver betydelig indflydelse på virksomheden eller er nøgleperson i virksomhedens (eller virksomhedens modervirksomheds) ledelse. |
| --- | --- |

vii)

En i a)i) identificeret person udøver betydelig indflydelse på virksomheden eller er nøgleperson i virksomhedens (eller virksomhedens modervirksomheds) ledelse.

En transaktion mellem nærtstående parter er en overførsel af ressourcer eller forpligtelser mellem en regnskabsaflæggende virksomhed og en nærtstående part, uanset om der er fastsat en pris herfor.

Nærtstående familiemedlemmer er familiemedlemmer, som må forventes at kunne påvirke eller blive påvirket af den pågældende person i deres transaktioner med virksomheden og omfatter:

| a) | den pågældendes børn og ægtefælle eller partner |
| --- | --- |

a)

den pågældendes børn og ægtefælle eller partner

| b) | den pågældendes ægtefælles eller partners børn og |
| --- | --- |

b)

den pågældendes ægtefælles eller partners børn og

| c) | pårørende til den pågældende eller den pågældendes ægtefælle eller partner. |
| --- | --- |

c)

pårørende til den pågældende eller den pågældendes ægtefælle eller partner.

Godtgørelse omfatter alle personaleydelser (som defineret i IAS 19 Personaleydelser), herunder personaleydelser, som er omfattet af IFRS 2 Aktiebaseret vederlæggelse. Personaleydelser er alle former for godtgørelse, som er betalt, skal betales eller er tilvejebragt af eller på vegne af virksomheden til gengæld for tjenester, som er ydet til virksomheden. Dette omfatter også godtgørelse, som er betalt på vegne af virksomhedens modervirksomhed vedrørende virksomheden. Godtgørelse omfatter:

| a) | kortsigtede personaleydelser, eksempelvis lønninger og bidrag til social sikring, betalt fravær og sygefravær, overskudsdeling og bonus (forfaldne inden for et år efter regnskabsårets slutning) og ikke-monetære ydelser (eksempelvis sygesikring, tjenestebolig, bil og varer eller tjenesteydelser, som er gratis eller støttede) til nuværende ansatte, |
| --- | --- |

a)

kortsigtede personaleydelser, eksempelvis lønninger og bidrag til social sikring, betalt fravær og sygefravær, overskudsdeling og bonus (forfaldne inden for et år efter regnskabsårets slutning) og ikke-monetære ydelser (eksempelvis sygesikring, tjenestebolig, bil og varer eller tjenesteydelser, som er gratis eller støttede) til nuværende ansatte,

| b) | pensionsydelser og andre fratrædelsesydelser, livsforsikring og sygesikring efter fratrædelse, |
| --- | --- |

b)

pensionsydelser og andre fratrædelsesydelser, livsforsikring og sygesikring efter fratrædelse,

| c) | andre langsigtede personaleydelser, herunder anciennitets- eller sabbatorlov, jubilæums- eller andre anciennitetsydelser, langsigtede invaliditetsydelser, og overskudsdeling, bonus og udskudte godtgørelser, hvis de ikke er fuldt ud forfaldne inden for et år eller mere fra regnskabsårets slutning, |
| --- | --- |

c)

andre langsigtede personaleydelser, herunder anciennitets- eller sabbatorlov, jubilæums- eller andre anciennitetsydelser, langsigtede invaliditetsydelser, og overskudsdeling, bonus og udskudte godtgørelser, hvis de ikke er fuldt ud forfaldne inden for et år eller mere fra regnskabsårets slutning,

| d) | fratrædelsesgodtgørelser og |
| --- | --- |

d)

fratrædelsesgodtgørelser og

| e) | aktiebaseret vederlæggelse. |
| --- | --- |

e)

aktiebaseret vederlæggelse.

Bestemmende indflydelse er beføjelsen til at styre en virksomheds økonomiske og driftsmæssige beslutninger med henblik på at opnå fordele fra dens aktiviteter.

Fælles bestemmende indflydelse er en kontraktlig aftale om delt bestemmende indflydelse på en erhvervsmæssig aktivitet.

Nøglepersoner i ledelsen er de personer, der har direkte eller indirekte indflydelse på og ansvar for planlægning og gennemførelse af samt kontrol med aktiviteterne i virksomheden, herunder bestyrelsesmedlemmer (interne eller eksterne) i virksomheden.

Betydelig indflydelse er beføjelsen til at deltage i de økonomiske og driftsmæssige beslutninger i en virksomhed uden at have bestemmende indflydelse på disse. Betydelig indflydelse kan opnås gennem aktiebesiddelse, vedtægter eller aftale.

Offentlige myndigheder omfatter offentlige myndigheder, offentlige institutioner og tilsvarende lokale, nationale eller internationale myndigheder.

En offentlig virksomhed er en virksomhed, som en offentlig myndighed udøver bestemmende indflydelse, fælles bestemmende indflydelse eller betydelig indflydelse på.

| 10. | Når man overvejer de mulige forbindelser mellem nærtstående parter, skal opmærksomheden rettes mod det reelle indhold af forbindelsen og ikke kun den juridiske form. |
| --- | --- |

10.

Når man overvejer de mulige forbindelser mellem nærtstående parter, skal opmærksomheden rettes mod det reelle indhold af forbindelsen og ikke kun den juridiske form.

| 11. | I denne standard er følgende ikke nærtstående parter:






  a) | to virksomheder, som blot har fælles direktør eller andre fælles nøglepersoner i ledelsen, eller fordi en nøgleperson i en af virksomhedernes ledelse udøver betydelig indflydelse på den anden virksomhed |
| --- | --- | --- |

11.

I denne standard er følgende ikke nærtstående parter:

a)

to virksomheder, som blot har fælles direktør eller andre fælles nøglepersoner i ledelsen, eller fordi en nøgleperson i en af virksomhedernes ledelse udøver betydelig indflydelse på den anden virksomhed

| b) | to venturedeltagere, som blot har fælles bestemmende indflydelse på et joint venture |
| --- | --- |

b)

to venturedeltagere, som blot har fælles bestemmende indflydelse på et joint venture

| c) | i) | kapitalformidlere, |
| --- | --- | --- |

c)

i)

kapitalformidlere,

| ii) | fagforeninger, |
| --- | --- |

ii)

fagforeninger,

| iii) | offentlige værker og |
| --- | --- |

iii)

offentlige værker og

| iv) | offentlige institutioner og myndigheder, som ikke udøver bestemmende indflydelse, fælles bestemmende indflydelse eller betydelig indflydelse på den regnskabsaflæggende virksomhed, |
| --- | --- |

iv)

offentlige institutioner og myndigheder, som ikke udøver bestemmende indflydelse, fælles bestemmende indflydelse eller betydelig indflydelse på den regnskabsaflæggende virksomhed,

alene i medfør af deres normale transaktioner med en virksomhed (selv om de kan påvirke en virksomheds handlefrihed eller deltage i dens beslutningsproces).

| d) | en kunde, leverandør, franchisegiver, distributør eller agent, med hvem en virksomhed har en væsentlig handel alene på grund af den økonomiske afhængighed, der følger heraf. |
| --- | --- |

d)

en kunde, leverandør, franchisegiver, distributør eller agent, med hvem en virksomhed har en væsentlig handel alene på grund af den økonomiske afhængighed, der følger heraf.

| 12. | I definitionen af en nærtstående part omfatter en associeret virksomhed denne associerede virksomheds datterselskaber, og et joint venture omfatter dette joint ventures datterselskaber. En associeret virksomheds datterselskab og en investor, som udøver betydelig indflydelse på den associerede virksomhed, er eksempelvis nærtstående parter. |
| --- | --- |

12.

I definitionen af en nærtstående part omfatter en associeret virksomhed denne associerede virksomheds datterselskaber, og et joint venture omfatter dette joint ventures datterselskaber. En associeret virksomheds datterselskab og en investor, som udøver betydelig indflydelse på den associerede virksomhed, er eksempelvis nærtstående parter.

OPLYSNINGER

Alle virksomheder

| 13. | Forbindelser mellem en modervirksomhed og dennes dattervirksomheder skal oplyses, uanset om der har været transaktioner mellem dem. En virksomhed skal oplyse navnet på sin modervirksomhed og den øverste part med bestemmende indflydelse, hvis denne er en anden end modervirksomheden. Hvis hverken virksomhedens modervirksomhed eller den øverste part med bestemmende indflydelse fremlægger årsregnskaber, der er tilgængelige for offentligheden, skal navnet på den næste overordnede modervirksomhed, der fremlægger offentlige årsregnskaber, også oplyses. |
| --- | --- |

13.

| 14. | For at regnskabsbrugere kan danne sig et billede af virkningen på en virksomhed af forbindelser mellem nærtstående parter, er det hensigtsmæssigt at give oplysning om eksistensen af forbindelsen mellem de nærtstående parter, når der er tale om bestemmende indflydelse, uanset om der har været transaktioner mellem de nærtstående parter. |
| --- | --- |

14.

For at regnskabsbrugere kan danne sig et billede af virkningen på en virksomhed af forbindelser mellem nærtstående parter, er det hensigtsmæssigt at give oplysning om eksistensen af forbindelsen mellem de nærtstående parter, når der er tale om bestemmende indflydelse, uanset om der har været transaktioner mellem de nærtstående parter.

| 15. | Kravet om at give oplysning om eksistensen af forbindelser mellem nærtstående parter i form af en modervirksomhed og dennes dattervirksomheder ligger ud over oplysningskravene i IAS 27, IAS 28 Investeringer i associerede virksomheder, og IAS 31 Kapitalandele i joint ventures. |
| --- | --- |

15.

Kravet om at give oplysning om eksistensen af forbindelser mellem nærtstående parter i form af en modervirksomhed og dennes dattervirksomheder ligger ud over oplysningskravene i IAS 27, IAS 28 Investeringer i associerede virksomheder, og IAS 31 Kapitalandele i joint ventures.

| 16. | I afsnit 13 henvises der til den næste overordnede modervirksomhed. Den næste overordnede modervirksomhed er den første modervirksomhed i koncernen over den umiddelbare modervirksomhed, der fremlægger offentligt tilgængelige koncernregnskaber. |
| --- | --- |

16.

I afsnit 13 henvises der til den næste overordnede modervirksomhed. Den næste overordnede modervirksomhed er den første modervirksomhed i koncernen over den umiddelbare modervirksomhed, der fremlægger offentligt tilgængelige koncernregnskaber.

| 17. | Virksomheder skal give oplysning om vederlag til nøglepersoner i ledelsen samlet og for hver af nedenstående kategorier:







  a) | kortsigtede personaleydelser, |
| --- | --- | --- |

17.

a)

kortsigtede personaleydelser,

| b) | pensionsydelser, |
| --- | --- |

b)

pensionsydelser,

| c) | andre langsigtede ydelser, |
| --- | --- |

c)

andre langsigtede ydelser,

| d) | fratrædelsesgodtgørelser og |
| --- | --- |

d)

fratrædelsesgodtgørelser og

| e) | aktiebaseret vederlæggelse. |
| --- | --- |

e)

aktiebaseret vederlæggelse.

| 18. | Hvis en virksomhed har gennemført transaktioner med en nærtstående part i de regnskabsår, som regnskaberne dækker, skal den give oplysning om arten af forbindelsen mellem de nærtstående parter samt om de transaktioner og mellemværender, herunder forpligtelser, som måtte være nødvendige for brugernes forståelse af den eventuelle virkning af forbindelserne mellem nærtstående parter på virksomhedens årsregnskab. Disse oplysningskrav ligger ud over kravene i afsnit 17. Oplysningerne skal som minimum omfatte:







  a) | transaktionernes beløbsmæssige størrelse, |
| --- | --- | --- |

18.

a)

transaktionernes beløbsmæssige størrelse,

| b) | mellemværendernes, herunder forpligtelsernes, beløbsmæssige størrelse, og:








  i) | betingelserne for disse, herunder om de er pantsikrede, samt arten af det vederlag, der skal ydes som indfrielse, og |
| --- | --- | --- |

b)

mellemværendernes, herunder forpligtelsernes, beløbsmæssige størrelse, og:

i)

betingelserne for disse, herunder om de er pantsikrede, samt arten af det vederlag, der skal ydes som indfrielse, og

| ii) | beskrivelse af afgivne eller modtagne garantier, |
| --- | --- |

ii)

beskrivelse af afgivne eller modtagne garantier,

| c) | hensatte forpligtelser til dubiøse tilgodehavender i forhold til den beløbsmæssige størrelse af mellemværenderne, og |
| --- | --- |

c)

hensatte forpligtelser til dubiøse tilgodehavender i forhold til den beløbsmæssige størrelse af mellemværenderne, og

| d) | den i regnskabsåret indregnede omkostning til forventede tab på tilgodehavender eller dubiøse tilgodehavender fra nærtstående parter. |
| --- | --- |

d)

den i regnskabsåret indregnede omkostning til forventede tab på tilgodehavender eller dubiøse tilgodehavender fra nærtstående parter.

| 19. | De oplysninger, der kræves i afsnit 18, skal gives separat for hver af følgende kategorier:







  a) | modervirksomheden, |
| --- | --- | --- |

19.

a)

modervirksomheden,

| b) | virksomheder med fælles bestemmende indflydelse eller betydelig indflydelse på virksomheden, |
| --- | --- |

b)

virksomheder med fælles bestemmende indflydelse eller betydelig indflydelse på virksomheden,

| c) | dattervirksomheder, |
| --- | --- |

c)

dattervirksomheder,

| d) | associerede virksomheder, |
| --- | --- |

d)

associerede virksomheder,

| e) | joint ventures med virksomheden som venturedeltager, |
| --- | --- |

e)

joint ventures med virksomheden som venturedeltager,

| f) | nøglepersoner i virksomhedens eller modervirksomhedens ledelse og |
| --- | --- |

f)

nøglepersoner i virksomhedens eller modervirksomhedens ledelse og

| g) | andre nærtstående parter. |
| --- | --- |

g)

andre nærtstående parter.

| 20. | Klassifikationen af forpligtelser over for og tilgodehavender fra nærtstående parter i forskellige kategorier som krævet i afsnit 19 er en udvidelse af oplysningskravet i IAS 1 Præsentation af årsregnskaber, om, at oplysninger skal præsenteres enten i balancen eller i noterne. Kategorierne er udvidet for at give en mere omfattende analyse af mellemværender mellem nærtstående parter og finder anvendelse på transaktioner mellem nærtstående parter. |
| --- | --- |

20.

Klassifikationen af forpligtelser over for og tilgodehavender fra nærtstående parter i forskellige kategorier som krævet i afsnit 19 er en udvidelse af oplysningskravet i IAS 1 Præsentation af årsregnskaber, om, at oplysninger skal præsenteres enten i balancen eller i noterne. Kategorierne er udvidet for at give en mere omfattende analyse af mellemværender mellem nærtstående parter og finder anvendelse på transaktioner mellem nærtstående parter.

| 21. | Nedenstående er eksempler på transaktioner, der skal oplyses, hvis de involverer en nærtstående part:






  a) | køb eller salg af varer (færdigvarer eller halvfabrikata), |
| --- | --- | --- |

21.

Nedenstående er eksempler på transaktioner, der skal oplyses, hvis de involverer en nærtstående part:

a)

køb eller salg af varer (færdigvarer eller halvfabrikata),

| b) | køb eller salg af fast ejendom og andre aktiver, |
| --- | --- |

b)

køb eller salg af fast ejendom og andre aktiver,

| c) | levering eller modtagelse af tjenesteydelser, |
| --- | --- |

c)

levering eller modtagelse af tjenesteydelser,

| d) | leasingkontrakter, |
| --- | --- |

d)

leasingkontrakter,

| e) | overførsler af forskning og udvikling, |
| --- | --- |

e)

overførsler af forskning og udvikling,

| f) | overførsler i henhold til licensaftaler, |
| --- | --- |

f)

overførsler i henhold til licensaftaler,

| g) | overførsler i henhold til finansieringsaftaler (herunder lån og kapitalindskud i form af likvide beholdninger eller apportindskud), |
| --- | --- |

g)

overførsler i henhold til finansieringsaftaler (herunder lån og kapitalindskud i form af likvide beholdninger eller apportindskud),

| h) | garanti- eller sikkerhedsstillelse |
| --- | --- |

h)

garanti- eller sikkerhedsstillelse

| i) | forpligtelse til at gøre noget, hvis en bestemt hændelse indtræder eller ikke indtræder i fremtiden, herunder kontrakter (1) til senere opfyldelse (indregnede og ikke-indregnede), og |
| --- | --- |

i)

forpligtelse til at gøre noget, hvis en bestemt hændelse indtræder eller ikke indtræder i fremtiden, herunder kontrakter (1) til senere opfyldelse (indregnede og ikke-indregnede), og

| j) | indfrielse af forpligtelser på vegne af virksomheden eller af virksomheden på vegne af en anden part. |
| --- | --- |

j)

indfrielse af forpligtelser på vegne af virksomheden eller af virksomheden på vegne af en anden part.

| 22. | En modervirksomheds eller en dattervirksomheds deltagelse i en ydelsesbaseret pensionsordning, hvor risikoen deles mellem koncernvirksomheder, er en transaktion mellem nærtstående parter (jf. afsnit 34B i IAS 19). |
| --- | --- |

22.

En modervirksomheds eller en dattervirksomheds deltagelse i en ydelsesbaseret pensionsordning, hvor risikoen deles mellem koncernvirksomheder, er en transaktion mellem nærtstående parter (jf. afsnit 34B i IAS 19).

| 23. | Der skal udelukkende oplyses om, at betingelserne for transaktioner mellem nærtstående parter svarede til betingelserne for transaktioner mellem kvalificerede, villige, indbyrdes uafhængige parter, hvis sådanne betingelser kan dokumenteres. |
| --- | --- |

23.

Der skal udelukkende oplyses om, at betingelserne for transaktioner mellem nærtstående parter svarede til betingelserne for transaktioner mellem kvalificerede, villige, indbyrdes uafhængige parter, hvis sådanne betingelser kan dokumenteres.

| 24. | Ensartede poster sammenlægges normalt ved oplysning, medmindre separat oplysning er nødvendig for en forståelse af virkningen af transaktionerne mellem nærtstående parter på virksomhedens årsregnskab. |
| --- | --- |

24.

Offentlige virksomheder

| 25. | En regnskabsaflæggende virksomhed er undtaget fra oplysningskravene i afsnit 18 vedrørende transaktioner og mellemværender, herunder forpligtelser, mellem nærtstående parter, med:







  a) | en myndighed, der udøver en bestemmende indflydelse, fælles bestemmende indflydelse eller betydelig indflydelse på den regnskabsaflæggende virksomhed, og |
| --- | --- | --- |

25.

a)

en myndighed, der udøver en bestemmende indflydelse, fælles bestemmende indflydelse eller betydelig indflydelse på den regnskabsaflæggende virksomhed, og

| b) | en anden virksomhed, der er en nærtstående part, fordi samme myndighed udøver en bestemmende indflydelse, fælles bestemmende indflydelse eller betydelig indflydelse på både den regnskabsaflæggende virksomhed og den anden virksomhed. |
| --- | --- |

b)

en anden virksomhed, der er en nærtstående part, fordi samme myndighed udøver en bestemmende indflydelse, fælles bestemmende indflydelse eller betydelig indflydelse på både den regnskabsaflæggende virksomhed og den anden virksomhed.

| 26. | Såfremt en regnskabsaflæggende virksomhed anvender undtagelsen ifølge afsnit 25, skal den oplyse følgende om de i afsnit 25 anførte transaktioner og mellemværender:







  a) | navnet på myndigheden og arten af dennes forbindelse med den regnskabsaflæggende virksomhed (dvs. bestemmende indflydelse, fælles bestemmende indflydelse eller betydelig indflydelse), |
| --- | --- | --- |

26.

a)

navnet på myndigheden og arten af dennes forbindelse med den regnskabsaflæggende virksomhed (dvs. bestemmende indflydelse, fælles bestemmende indflydelse eller betydelig indflydelse),

| b) | følgende oplysninger, der skal være så detaljerede, at brugere af virksomhedens årsregnskab kan få forståelse af virkningen af transaktionerne mellem de nærtstående parter på virksomhedens årsregnskab:








  i) | enhver separat, betydelig transaktions art og beløbsmæssige størrelse, og |
| --- | --- | --- |

b)

følgende oplysninger, der skal være så detaljerede, at brugere af virksomhedens årsregnskab kan få forståelse af virkningen af transaktionerne mellem de nærtstående parter på virksomhedens årsregnskab:

i)

enhver separat, betydelig transaktions art og beløbsmæssige størrelse, og

| ii) | en kvantitativ eller kvalitativ angivelse af omfanget af andre transaktioner, der samlet, men ikke hver for sig, er betydelige. Transaktionerne omfatter de transaktioner, der er anført i afsnit 21. |
| --- | --- |

ii)

en kvantitativ eller kvalitativ angivelse af omfanget af andre transaktioner, der samlet, men ikke hver for sig, er betydelige. Transaktionerne omfatter de transaktioner, der er anført i afsnit 21.

| 27. | Den regnskabsaflæggende virksomhed skal, når den vurderer detailniveauet for de oplysninger, der skal afgives i overensstemmelse med kravene i afsnit 26 b), overveje tætheden af forbindelsen mellem de nærtstående parter og andre faktorer af relevans for fastlæggelsen af transaktionens væsentlighed i forhold til, om den:






  a) | er væsentlig i henseende til størrelse, |
| --- | --- | --- |

27.

Den regnskabsaflæggende virksomhed skal, når den vurderer detailniveauet for de oplysninger, der skal afgives i overensstemmelse med kravene i afsnit 26 b), overveje tætheden af forbindelsen mellem de nærtstående parter og andre faktorer af relevans for fastlæggelsen af transaktionens væsentlighed i forhold til, om den:

a)

er væsentlig i henseende til størrelse,

| b) | er gennemført på ikke-kommercielle vilkår, |
| --- | --- |

b)

er gennemført på ikke-kommercielle vilkår,

| c) | ligger uden for almindelige, daglige forretningstransaktioner, såsom køb og salg af virksomheder, |
| --- | --- |

c)

ligger uden for almindelige, daglige forretningstransaktioner, såsom køb og salg af virksomheder,

| d) | er oplyst til tilsynsmyndigheder, |
| --- | --- |

d)

er oplyst til tilsynsmyndigheder,

| e) | er indberettet til den øverste ledelse, |
| --- | --- |

e)

er indberettet til den øverste ledelse,

| f) | er underlagt aktionærers godkendelse. |
| --- | --- |

f)

er underlagt aktionærers godkendelse.

IKRAFTTRÆDELSESTIDSPUNKT OG OVERGANG

| 28. | Virksomheder skal anvende denne ændring retrospektivt for regnskabsår, som begynder 1. januar 2011 eller derefter. Offentlige virksomheder har ret til inden denne dato at anvende enten hele standarden eller den delvise undtagelse i afsnit 25-27. Hvis en virksomhed anvender enten hele standarden eller den delvise undtagelse for et regnskabsår, som begynder før 1. januar 2011, skal den give oplysning om dette. |
| --- | --- |

28.

Virksomheder skal anvende denne ændring retrospektivt for regnskabsår, som begynder 1. januar 2011 eller derefter. Offentlige virksomheder har ret til inden denne dato at anvende enten hele standarden eller den delvise undtagelse i afsnit 25-27. Hvis en virksomhed anvender enten hele standarden eller den delvise undtagelse for et regnskabsår, som begynder før 1. januar 2011, skal den give oplysning om dette.

OPHÆVELSE AF IAS 24 (2003)

| 29. | Denne standard erstatter IAS 24 Oplysning om nærtstående parter (opdateret i 2003). |
| --- | --- |

29.

Denne standard erstatter IAS 24 Oplysning om nærtstående parter (opdateret i 2003).

---

(1)  I IAS 37 Hensatte forpligtelser, eventualforpligtelser og eventualaktiver defineres en kontrakt til senere opfyldelse som en kontrakt, under hvilken ingen af parterne har opfyldt deres forpligtelser, eller begge parter delvist og i samme omfang har opfyldt deres forpligtelser.

Appendiks

Ændring til IFRS 8 Driftssegmenter

| A1 | Afsnit 34 ændres som følger (ny tekst er understreget), og afsnit 36B tilføjes.






  34 | En virksomhed skal fremlægge oplysninger om, i hvilken grad den er afhængig af sine store kunder. Hvis omsætningen fra transaktioner med en enkelt ekstern kunde beløber sig til 10 % af virksomhedens omsætning eller derover, skal virksomheden oplyse dette, den samlede omsætning fra hver af denne type kunder og hvilke(t) segment(er), der præsenterer omsætningen. Virksomheden behøver ikke oplyse en større kundes identitet eller den beløbsmæssige størrelse af den omsætning, hvert segment præsenterer fra den pågældende kunde. I denne IFRS skal en gruppe af virksomheder, som den regnskabsaflæggende virksomhed ved, er under fælles kontrol, betragtes som en enkelt kunde. . |
| --- | --- | --- |

A1

Afsnit 34 ændres som følger (ny tekst er understreget), og afsnit 36B tilføjes.

34

En virksomhed skal fremlægge oplysninger om, i hvilken grad den er afhængig af sine store kunder. Hvis omsætningen fra transaktioner med en enkelt ekstern kunde beløber sig til 10 % af virksomhedens omsætning eller derover, skal virksomheden oplyse dette, den samlede omsætning fra hver af denne type kunder og hvilke(t) segment(er), der præsenterer omsætningen. Virksomheden behøver ikke oplyse en større kundes identitet eller den beløbsmæssige størrelse af den omsætning, hvert segment præsenterer fra den pågældende kunde. I denne IFRS skal en gruppe af virksomheder, som den regnskabsaflæggende virksomhed ved, er under fælles kontrol, betragtes som en enkelt kunde. .

| 36B | I IAS 24 Oplysning om nærtstående parter (ajourført i 2009) ændres afsnit 34 for regnskabsår, som begynder 1. januar 2011 eller derefter. Hvis en virksomhed anvender IAS 24 (ajourført 2009) for et tidligere regnskabsår, skal ændringerne af afsnit 34 anvendes for dette tidligere regnskabsår. |
| --- | --- |

36B

I IAS 24 Oplysning om nærtstående parter (ajourført i 2009) ændres afsnit 34 for regnskabsår, som begynder 1. januar 2011 eller derefter. Hvis en virksomhed anvender IAS 24 (ajourført 2009) for et tidligere regnskabsår, skal ændringerne af afsnit 34 anvendes for dette tidligere regnskabsår.

---

| 20.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 186/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 186/10

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 633/2010

af 19. juli 2010

om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår IFRIC-fortolkningsbidrag 14

(EØS-relevant tekst)

EUROPA–KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (1), særlig artikel 3, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/2008 (2) blev der vedtaget visse internationale standarder og fortolkningsbidrag, der eksisterede pr. 15. oktober 2008. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/2008 (2) blev der vedtaget visse internationale standarder og fortolkningsbidrag, der eksisterede pr. 15. oktober 2008.

| (2) | Den 15. november 2009 vedtog International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) ændringer til IFRIC-fortolkningsbidrag 14 Forudbetalinger af et minimumskrav til afdækning (herefter benævnt »ændringer til IFRIC 14«). Formålet med ændringerne til IFRIC 14 er at rette op på en utilsigtet følge af IFRIC 14, når en virksomhed, der er underkastet et minimumskrav til afdækning og foretager en forudbetaling af bidrag, under visse omstændigheder skal indregne forudbetalingen som en udgift. Når der i forbindelse med en ydelsesbaseret ordning stilles et minimumskrav til afdækning, skal denne forudbetaling i henhold til ændringen til IFRIC 14 regnskabsmæssigt behandles som enhver anden forudbetaling, dvs. som et aktiv. |
| --- | --- |

(2)

Den 15. november 2009 vedtog International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) ændringer til IFRIC-fortolkningsbidrag 14 Forudbetalinger af et minimumskrav til afdækning (herefter benævnt »ændringer til IFRIC 14«). Formålet med ændringerne til IFRIC 14 er at rette op på en utilsigtet følge af IFRIC 14, når en virksomhed, der er underkastet et minimumskrav til afdækning og foretager en forudbetaling af bidrag, under visse omstændigheder skal indregne forudbetalingen som en udgift. Når der i forbindelse med en ydelsesbaseret ordning stilles et minimumskrav til afdækning, skal denne forudbetaling i henhold til ændringen til IFRIC 14 regnskabsmæssigt behandles som enhver anden forudbetaling, dvs. som et aktiv.

| (3) | Høringen af Den Tekniske Ekspertgruppe (TEG) under European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) bekræfter, at ændringerne til IFRIC 14 opfylder de tekniske kriterier for vedtagelse som omhandlet i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1606/2002. I overensstemmelse med Kommissionens afgørelse nr. 2006/505/EF af 14. juli 2006 om oprettelse af en undersøgelsesgruppe for rådgivning om regnskabsstandarder, som skal rådgive Kommissionen om objektiviteten og neutraliteten af udtalelser fra European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) (3), behandlede undersøgelsesgruppen for rådgivning om regnskabsstandarder EFRAG's udtalelse om godkendelse og meddelte Kommissionen, at den var afbalanceret og objektiv. |
| --- | --- |

(3)

Høringen af Den Tekniske Ekspertgruppe (TEG) under European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) bekræfter, at ændringerne til IFRIC 14 opfylder de tekniske kriterier for vedtagelse som omhandlet i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1606/2002. I overensstemmelse med Kommissionens afgørelse nr. 2006/505/EF af 14. juli 2006 om oprettelse af en undersøgelsesgruppe for rådgivning om regnskabsstandarder, som skal rådgive Kommissionen om objektiviteten og neutraliteten af udtalelser fra European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) (3), behandlede undersøgelsesgruppen for rådgivning om regnskabsstandarder EFRAG's udtalelse om godkendelse og meddelte Kommissionen, at den var afbalanceret og objektiv.

| (4) | Forordning (EF) nr. 1126/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 1126/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med Regnskabskontroludvalgets udtalelse — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med Regnskabskontroludvalgets udtalelse —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I bilaget til forordning (EF) nr. 1126/2008 ændres IFRIC-fortolkningsbidrag 14 som angivet i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Virksomhederne anvender ændringerne til IFRIC 14 som beskrevet i bilaget til denne forordning senest fra den dato, der indleder deres første regnskabsår efter den 31. december 2010.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2010.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 243 af 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 320 af 29.11.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 199 af 21.7.2006, s. 33.

3

---

BILAG

INTERNATIONALE REGNSKABSSTANDARDER

| IFRIC 14 | Ændringer til IFRIC-fortolkningsbidrag 14 Forudbetalinger af et minimumskrav til afdækning |
| --- | --- |

IFRIC 14

Ændringer til IFRIC-fortolkningsbidrag 14 Forudbetalinger af et minimumskrav til afdækning

»Kopiering tilladt inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Alle eksisterende rettigheder forbeholdes uden for EØS med undtagelse af retten til at kopiere til personlig brug eller anden form for »fair dealing«. Yderligere oplysninger fås hos IASB på adressen www.iasb.org«

ÆNDRINGER TIL IFRIC 14

Afsnit 16-18 og 20-22 er ændret.

Afsnit 3A, 27B og 29 er tilføjet.

BAGGRUND

| 3A | I november 2009 ændrede International Accounting Standards Board (IASB) IFRIC 14 for a rette op på en utilsigtet virkning, der var opstået som følge af behandlingen af forudbetalinger af fremtidige bidrag i nogle tilfælde, når der findes minimumskrav til afdækning. |
| --- | --- |

3A

I november 2009 ændrede International Accounting Standards Board (IASB) IFRIC 14 for a rette op på en utilsigtet virkning, der var opstået som følge af behandlingen af forudbetalinger af fremtidige bidrag i nogle tilfælde, når der findes minimumskrav til afdækning.

KONSENSUS

Den økonomiske fordel, der er tilgængelig som bidragsnedsættelse

| 16 | Hvis der ikke foreligger minimumskrav til afdækning af bidrag for fremtidige ydelser, udgør den økonomiske fordel, der er tilgængelig som en nedsættelse af fremtidige bidrag.






  (a) | [ophævet] |
| --- | --- | --- |

16

Hvis der ikke foreligger minimumskrav til afdækning af bidrag for fremtidige ydelser, udgør den økonomiske fordel, der er tilgængelig som en nedsættelse af fremtidige bidrag.

(a)

[ophævet]

| (b) | de fremtidige pensionsomkostninger for virksomheden i hvert regnskabsår i det korteste tidsrum af ordningens forventede løbetid og virksomhedens forventede levetid. I virksomhedens fremtidige pensionsomkostninger indgår ikke de omkostninger, der skal afholdes af medarbejdere. |
| --- | --- |

(b)

de fremtidige pensionsomkostninger for virksomheden i hvert regnskabsår i det korteste tidsrum af ordningens forventede løbetid og virksomhedens forventede levetid. I virksomhedens fremtidige pensionsomkostninger indgår ikke de omkostninger, der skal afholdes af medarbejdere.

| 17 | En virksomhed skal opgøre de fremtidige pensionsomkostninger på baggrund af forudsætninger, der er i overensstemmelse med de forudsætninger, som er lagt til grund ved opgørelsen af den ydelsesbaserede pensionsforpligtelse, og som er i overensstemmelse med situationen ved regnskabsårets afslutning, jf. IAS 19. Derfor skal virksomheden forudsætte, at der ikke sker ændringer i de ydelser, som skal leveres i fremtiden i henhold til ordningen, indtil ordningen ændres, og forudsætte en stabil arbejdsstyrke i fremtiden, medmindre virksomheden ved regnskabsårets afslutning påviseligt har en hensigt om at foretage en nedskæring i antallet af medarbejdere, der er dækket af ordningen. I sidstnævnte tilfælde skal forudsætningen om den fremtidige arbejdsstyrke tage højde for nedskæringen. |
| --- | --- |

17

En virksomhed skal opgøre de fremtidige pensionsomkostninger på baggrund af forudsætninger, der er i overensstemmelse med de forudsætninger, som er lagt til grund ved opgørelsen af den ydelsesbaserede pensionsforpligtelse, og som er i overensstemmelse med situationen ved regnskabsårets afslutning, jf. IAS 19. Derfor skal virksomheden forudsætte, at der ikke sker ændringer i de ydelser, som skal leveres i fremtiden i henhold til ordningen, indtil ordningen ændres, og forudsætte en stabil arbejdsstyrke i fremtiden, medmindre virksomheden ved regnskabsårets afslutning påviseligt har en hensigt om at foretage en nedskæring i antallet af medarbejdere, der er dækket af ordningen. I sidstnævnte tilfælde skal forudsætningen om den fremtidige arbejdsstyrke tage højde for nedskæringen.

Virkningen af et minimumskrav til afdækning på den økonomiske fordel, der er tilgængelig som en nedsættelse af fremtidige bidrag

| 18 | En virksomhed skal analysere eventuelle minimumskrav til afdækning på et givet tidspunkt vedrørende bidrag, der kræves for at dække (a) eventuel eksisterende underdækning for tidligere ydelser i henhold til minimumskravene til afdækning og (b) fremtidige ydelser. |
| --- | --- |

18

En virksomhed skal analysere eventuelle minimumskrav til afdækning på et givet tidspunkt vedrørende bidrag, der kræves for at dække (a) eventuel eksisterende underdækning for tidligere ydelser i henhold til minimumskravene til afdækning og (b) fremtidige ydelser.

| 20 | Hvis der foreligger et minimumskrav til afdækning af bidrag for fremtidige ydelser, udgør den økonomiske fordel, der er tilgængelig som en nedsættelse af fremtidige bidrag summen af:






  (a) | ethvert beløb, der mindsker det fremtidige minimumskrav til afdækning af bidrag for fremtidige ydelser, fordi virksomheden har foretaget en forudbetaling (dvs. har betalt beløbet, før den var forpligtet til at gøre det), og |
| --- | --- | --- |

20

Hvis der foreligger et minimumskrav til afdækning af bidrag for fremtidige ydelser, udgør den økonomiske fordel, der er tilgængelig som en nedsættelse af fremtidige bidrag summen af:

(a)

ethvert beløb, der mindsker det fremtidige minimumskrav til afdækning af bidrag for fremtidige ydelser, fordi virksomheden har foretaget en forudbetaling (dvs. har betalt beløbet, før den var forpligtet til at gøre det), og

| (b) | de anslåede fremtidige pensionsomkostninger i hvert regnskabsår i overensstemmelse med afsnit 16 og 17 med fradrag af de anslåede minimumskrav til afdækning af bidrag for fremtidige ydelser i disse regnskabsår, hvis der ikke har fundet nogen forudbetaling sted som omhandlet i litra (a). |
| --- | --- |

(b)

de anslåede fremtidige pensionsomkostninger i hvert regnskabsår i overensstemmelse med afsnit 16 og 17 med fradrag af de anslåede minimumskrav til afdækning af bidrag for fremtidige ydelser i disse regnskabsår, hvis der ikke har fundet nogen forudbetaling sted som omhandlet i litra (a).

| 21 | En virksomhed skal anslå det fremtidige minimumskrav til afdækning af bidrag for fremtidige ydelser under hensyntagen til virkningen af eventuel eksisterende overdækning beregnet i henhold til minimumskravene til afdækning, men uden at tage hensyn til den forudbetaling, der er nævnt i afsnit 20(a). En virksomhed skal lægge sådanne forudsætninger til grund, der er forenelige med minimumskravene til afdækning og, for så vidt angår forhold, der ikke er specificeret i disse krav, forudsætninger, der er i overensstemmelse med de forudsætninger, som er lagt til grund ved opgørelsen af den ydelsesbaserede pensionsforpligtelse, og som er i overensstemmelse med situationen ved regnskabsårets afslutning som fastlagt i IAS 19. Beregningen skal medtage eventuelle ændringer, der kan forventes som følge af virksomhedens betaling af minimumsbidragene på forfaldstidspunktet. Beregningen omfatter dog ikke virkningen af forventede ændringer i vilkårene for minimumskravene til afdækning, der ikke i al væsentlighed er vedtaget eller kontraktmæssigt aftalt ved regnskabsårets afslutning. |
| --- | --- |

21

En virksomhed skal anslå det fremtidige minimumskrav til afdækning af bidrag for fremtidige ydelser under hensyntagen til virkningen af eventuel eksisterende overdækning beregnet i henhold til minimumskravene til afdækning, men uden at tage hensyn til den forudbetaling, der er nævnt i afsnit 20(a). En virksomhed skal lægge sådanne forudsætninger til grund, der er forenelige med minimumskravene til afdækning og, for så vidt angår forhold, der ikke er specificeret i disse krav, forudsætninger, der er i overensstemmelse med de forudsætninger, som er lagt til grund ved opgørelsen af den ydelsesbaserede pensionsforpligtelse, og som er i overensstemmelse med situationen ved regnskabsårets afslutning som fastlagt i IAS 19. Beregningen skal medtage eventuelle ændringer, der kan forventes som følge af virksomhedens betaling af minimumsbidragene på forfaldstidspunktet. Beregningen omfatter dog ikke virkningen af forventede ændringer i vilkårene for minimumskravene til afdækning, der ikke i al væsentlighed er vedtaget eller kontraktmæssigt aftalt ved regnskabsårets afslutning.

| 22 | Når en virksomhed beregner det beløb, der er nævnt i afsnit 20(b), og hvis det fremtidige minimumskrav til afdækning af bidrag for fremtidige ydelser overstiger de fremtidige pensionsomkostninger i henhold til IAS 19 i et givet regnskabsår, reducerer dette overskydende beløb den beløbsmæssige størrelse af den økonomiske fordel, der er tilgængelig som en nedsættelse af fremtidige bidrag. Det beløb, der nævnt i afsnit 20(b), kan imidlertid aldrig være mindre end nul. |
| --- | --- |

22

Når en virksomhed beregner det beløb, der er nævnt i afsnit 20(b), og hvis det fremtidige minimumskrav til afdækning af bidrag for fremtidige ydelser overstiger de fremtidige pensionsomkostninger i henhold til IAS 19 i et givet regnskabsår, reducerer dette overskydende beløb den beløbsmæssige størrelse af den økonomiske fordel, der er tilgængelig som en nedsættelse af fremtidige bidrag. Det beløb, der nævnt i afsnit 20(b), kan imidlertid aldrig være mindre end nul.

IKRAFTTRÆDELSESTIDSPUNKT

| 27B | Forudbetalinger af et minimumskrav til afdækning tilføjede afsnit 3A og ændrede afsnit 16–18 og 20–22. En virksomhed skal anvende disse ændringer for regnskabsår, som begynder 1. januar 2011 eller derefter. Det er tilladt at anvende dem tidligere. Hvis en virksomhed anvender ændringerne for et tidligere regnskabsår, skal den give oplysning om dette. |
| --- | --- |

27B

Forudbetalinger af et minimumskrav til afdækning tilføjede afsnit 3A og ændrede afsnit 16–18 og 20–22. En virksomhed skal anvende disse ændringer for regnskabsår, som begynder 1. januar 2011 eller derefter. Det er tilladt at anvende dem tidligere. Hvis en virksomhed anvender ændringerne for et tidligere regnskabsår, skal den give oplysning om dette.

OVERGANG

| 29 | En virksomhed skal anvende ændringerne i afsnit 3A, 16–18 og 20–22 fra begyndelsen af det første sammenlignelige regnskabsår, der præsenteres i det første årsregnskab, hvor virksomheden anvender dette fortolkningsbidrag. Hvis virksomheden tidligere har anvendt dette fortolkningsbidrag, før den anvender ændringerne, skal den indregne den regulering af det overførte resultat, som følger af anvendelsen af ændringerne, ved begyndelsen af det tidligst sammenlignelige regnskabsår, som præsenteres. |
| --- | --- |

29

En virksomhed skal anvende ændringerne i afsnit 3A, 16–18 og 20–22 fra begyndelsen af det første sammenlignelige regnskabsår, der præsenteres i det første årsregnskab, hvor virksomheden anvender dette fortolkningsbidrag. Hvis virksomheden tidligere har anvendt dette fortolkningsbidrag, før den anvender ændringerne, skal den indregne den regulering af det overførte resultat, som følger af anvendelsen af ændringerne, ved begyndelsen af det tidligst sammenlignelige regnskabsår, som præsenteres.

---

| 20.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 186/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 186/14

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 634/2010

af 19. juli 2010

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Ricotta di Bufala Campana (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Ricotta di Bufala Campana« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Ricotta di Bufala Campana« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres hermed.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2010.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 260 af 30.10.2009, s. 43.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.4.   Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør, m.m.)

ITALIEN

Ricotta di Bufala Campana (BOB)

---

| 20.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 186/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 186/16

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 635/2010

af 19. juli 2010

om åbning af proceduren for tildeling af eksportlicenser for oste, der i 2011 skal eksporteres til Amerikas Forenede Stater under visse GATT-kontingenter

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 171, stk. 1, sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til kapitel III, afdeling 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1187/2009 af 27. november 2009 om særlige gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår eksportlicenser og eksportrestitutioner for mælk og mejeriprodukter (2) kan eksportlicenser for ost, der eksporteres til Amerikas Forenede Stater under de kontingenter, der følger af aftaler indgået under multilaterale handelsforhandlinger, tildeles efter en særlig procedure, som gør det muligt at udpege foretrukne importører i USA. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til kapitel III, afdeling 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1187/2009 af 27. november 2009 om særlige gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår eksportlicenser og eksportrestitutioner for mælk og mejeriprodukter (2) kan eksportlicenser for ost, der eksporteres til Amerikas Forenede Stater under de kontingenter, der følger af aftaler indgået under multilaterale handelsforhandlinger, tildeles efter en særlig procedure, som gør det muligt at udpege foretrukne importører i USA.

| (2) | Proceduren bør åbnes for eksport i 2011, og de supplerende bestemmelser hertil bør fastsættes. |
| --- | --- |

(2)

Proceduren bør åbnes for eksport i 2011, og de supplerende bestemmelser hertil bør fastsættes.

| (3) | Ved importforvaltningen skelner myndighederne i USA mellem det supplerende kontingent, som EF blev indrømmet under Uruguayrunden, og de kontingenter, der var et resultat af Tokyorunden. Eksportlicenserne bør tildeles under hensyn til, om produkterne kommer i betragtning for det pågældende USA-kontingent som beskrevet i »Harmonised Tariff Schedule of the United States of America«. |
| --- | --- |

(3)

Ved importforvaltningen skelner myndighederne i USA mellem det supplerende kontingent, som EF blev indrømmet under Uruguayrunden, og de kontingenter, der var et resultat af Tokyorunden. Eksportlicenserne bør tildeles under hensyn til, om produkterne kommer i betragtning for det pågældende USA-kontingent som beskrevet i »Harmonised Tariff Schedule of the United States of America«.

| (4) | Med henblik på at få eksporteret den størst mulige mængde under de kontingenter, som der er en beskeden interesse for, bør der tillades ansøgninger, der omfatter hele kontingentmængden. |
| --- | --- |

(4)

Med henblik på at få eksporteret den størst mulige mængde under de kontingenter, som der er en beskeden interesse for, bør der tillades ansøgninger, der omfatter hele kontingentmængden.

| (5) | Af hensyn til retssikkerheden og klarheden bør det fastsættes, at foranstaltningerne i denne forordning vil ophøre med at finde anvendelse ved udgangen af 2011. |
| --- | --- |

(5)

Af hensyn til retssikkerheden og klarheden bør det fastsættes, at foranstaltningerne i denne forordning vil ophøre med at finde anvendelse ved udgangen af 2011.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Eksportlicenser for produkter henhørende under KN-kode 0406 og nævnt i bilag I til nærværende forordning, som i 2011 skal eksporteres til Amerikas Forenede Stater under de kontingenter, der er omhandlet i artikel 21 i forordning (EF) nr. 1187/2009, udstedes i overensstemmelse med kapitel III, afdeling 2, i samme forordning og bestemmelserne i nærværende forordning.

Artikel 2

1.   Ansøgning om licens, jf. artikel 22 i forordning (EF) nr. 1187/2009 (i det følgende benævnt »ansøgning«), indgives til myndighederne i perioden 1.-10. september 2010.

2.   En ansøgning tages kun i betragtning, hvis den indeholder alle de oplysninger, der er omhandlet i artikel 22 i forordning (EF) nr. 1187/2009, og hvis den ledsages af de deri nævnte dokumenter.

Er de disponible mængder for en gruppe produkter, der er angivet i kolonne 2 i bilag I til nærværende forordning, fordelt mellem kontingentet efter Uruguayrunden og kontingentet efter Tokyorunden, kan en ansøgning kun vedrøre et af kontingenterne, idet det pågældende kontingent anføres i kolonnen for gruppe- og kontingentidentifikation, jf. kolonne 3 i samme bilag.

De i artikel 22 i forordning (EF) nr. 1187/2009 omhandlede oplysninger fremlægges efter skemaet i bilag II til nærværende forordning.

3.   Med hensyn til kontingenterne med betegnelserne 22-Tokyo, 22-Uruguay, 25-Tokyo og 25-Uruguay i kolonne 3 i bilag I skal ansøgningen mindst omfatte 10 tons og må ikke overstige den mængde, der er disponibel under det pågældende kontingent som fastsat i kolonne 4 i samme bilag.

Med hensyn til de andre kontingenter i kolonne 3 i bilag I skal ansøgningen mindst omfatte 10 tons, men højst 40 % af den mængde, der er disponibel under det pågældende kontingent som fastsat i kolonne 4 i samme bilag.

4.   En ansøgning tages kun i betragtning, hvis ansøgeren skriftligt erklærer, at han ikke har indgivet og ikke agter at indgive andre ansøgninger for den pågældende gruppe produkter og det pågældende kontingent.

Indgiver en ansøger flere ansøgninger for den samme gruppe produkter og det samme kontingent i en eller flere medlemsstater, tages ingen af ansøgningerne i betragtning.

Artikel 3

1.   Medlemsstaterne meddeler senest fem arbejdsdage efter indgivelsesperiodens udløb Kommissionen, hvilke ansøgninger der er indgivet for hver af produktgrupperne og i givet fald for kontingenterne i bilag I.

Alle meddelelser, herunder også meddelelser om ingen ansøgninger, fremsendes pr. telefax eller e-mail efter skemaet i bilag III.

2.   Meddelelsen omfatter for hver gruppe og i givet fald for hvert kontingent følgende:

| a) | en liste over ansøgere |
| --- | --- |

a)

en liste over ansøgere

| b) | de mængder, som hver ansøger har ansøgt om, opdelt efter produktkode i den kombinerede nomenklatur, samt deres kode i »Harmonised Tariff Schedule of the United States of America (2010)« |
| --- | --- |

b)

de mængder, som hver ansøger har ansøgt om, opdelt efter produktkode i den kombinerede nomenklatur, samt deres kode i »Harmonised Tariff Schedule of the United States of America (2010)«

| c) | navn og adresse på den af ansøgeren udpegede importør. |
| --- | --- |

c)

navn og adresse på den af ansøgeren udpegede importør.

Artikel 4

I henhold til artikel 23, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1187/2009 tildeler Kommissionen hurtigst muligt licenserne og underretter senest den 31. oktober 2010 medlemsstaterne herom.

Medlemsstaterne giver senest fem arbejdsdage efter offentliggørelsen af tildelingskoefficienterne Kommissionen meddelelse om de mængder pr. ansøger, som der er tildelt licenser for efter artikel 23, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1187/2009, for hver gruppe og i givet fald for hvert kontingent.

Meddelelsen sendes pr. telefax eller e-mail ifølge skemaet i bilag IV til nærværende forordning.

Artikel 5

Medlemsstaterne kontrollerer de oplysninger, der er meddelt efter artikel 3 i nærværende forordning og artikel 22 i forordning (EF) nr. 1187/2009, inden licenserne udstedes og senest den 15. december 2010.

Konstateres det, at en erhvervsdrivende, der har fået udstedt en licens, har afgivet urigtige oplysninger, annulleres licensen, og sikkerheden inddrages. Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen herom.

Artikel 6

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den udløber den 31. december 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2010.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 318 af 4.12.2009, s. 1.

2

---

BILAG I

Ost, der skal eksporteres til USA i 2011 under visse GATT-kontingenter

Kapitel III, afdeling 2, i forordning (EF) nr. 1187/2009 og forordning (EU) nr. 635/2010

| Identifikation af gruppe i overensstemmelse med de supplerende bemærkninger i kapitel 4 i »Harmonized Tariff Schedule of the United States« | Identifikation af gruppe og kontingent | Disponibel mængde i 2011 |
| --- | --- | --- |
| Bemærkning til | Gruppe | | Kg |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 16 | Not specifically provided for (NSPF) | 16-Tokyo | 908 877 |
| 16-Uruguay | 3 446 000 |
| 17 | Blue Mould | 17 | 350 000 |
| 18 | Cheddar | 18 | 1 050 000 |
| 20 | Edam/Gouda | 20 | 1 100 000 |
| 21 | Italian type | 21 | 2 025 000 |
| 22 | Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation | 22-Tokyo | 393 006 |
| 22-Uruguay | 380 000 |
| 25 | Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation | 25-Tokyo | 4 003 172 |
| 25-Uruguay | 2 420 000 |

Identifikation af gruppe i overensstemmelse med de supplerende bemærkninger i kapitel 4 i »Harmonized Tariff Schedule of the United States«

Identifikation af gruppe og kontingent

Disponibel mængde i 2011

Bemærkning til

Gruppe

Kg

(1)

(2)

(3)

(4)

16

Not specifically provided for (NSPF)

16-Tokyo

908 877

16-Uruguay

3 446 000

17

Blue Mould

17

350 000

18

Cheddar

18

1 050 000

20

Edam/Gouda

20

1 100 000

21

Italian type

21

2 025 000

22

Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation

22-Tokyo

393 006

22-Uruguay

380 000

25

Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation

25-Tokyo

4 003 172

25-Uruguay

2 420 000

---

BILAG II

Fremlæggelse af de oplysninger, der kræves efter artikel 22 i forordning (EF) nr. 1187/2009

| Gruppe- og kontingentidentifikation, jf. kolonne 3 i bilag I til forordning (EU) nr. 635/2010: | |
| --- | --- |

Gruppe- og kontingentidentifikation, jf. kolonne 3 i bilag I til forordning (EU) nr. 635/2010:

Navn på gruppe, jf. kolonne 2 i bilag I til forordning (EU) nr. 635/2010: ...

...

| Kontingent efter: | Uruguayrunden:  | Tokyorunden:  |
| --- | --- | --- |

Kontingent efter:

Uruguayrunden: 

Tokyorunden: 

| Navn og adresse på ansøger | Produktkode i den kombinerede nomenklatur | Mængde, der ansøges om i kg | Kode I »Harmonized
  Tariff Schedule of the United States« | Navn og adresse på udpeget importør |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | |
| | | |
| I alt: | | |

Navn og adresse på ansøger

Produktkode i den kombinerede nomenklatur

Mængde, der ansøges om i kg

Kode I »Harmonized

Tariff Schedule of the United States«

Navn og adresse på udpeget importør

I alt:

---

BILAG III

Fremlæggelse af de oplysninger, der kræves efter artikel 3 i forordning (EU) nr. 635/2010

| Gruppe- og kontingentidentifikation, jf. kolonne 3 i bilag I til forordning (EU) nr. 635/2010: | |
| --- | --- |

Gruppe- og kontingentidentifikation, jf. kolonne 3 i bilag I til forordning (EU) nr. 635/2010:

Navn på gruppe, jf. kolonne 2 i bilag I til forordning (EU) nr. 635/2010:...

...

| Kontingent efter: | Uruguayrunden:  | Tokyorunden:  |
| --- | --- | --- |

Kontingent efter:

Uruguayrunden: 

Tokyorunden: 

| Nr. | Navn og adresse på ansøger | Produktkode i den kombinerede nomenklatur | Mængde, der ansøges om i kg | Kode i »Harmonized Tariff Schedule of the United States« | Navn og adresse på udpeget importør |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | |
| | | |
| | | |
| I alt: | | |
| 2 | | | | | |
| | | |
| | | |
| I alt: | | |
| 3 | | | | | |
| | | |
| | | |
| I alt: | | |
| 4 | | | | | |
| | | |
| | | |
| I alt: | | |
| 5 | | | | | |
| | | |
| | | |
| I alt: | | |

Nr.

Navn og adresse på ansøger

Produktkode i den kombinerede nomenklatur

Mængde, der ansøges om i kg

Kode i »Harmonized Tariff Schedule of the United States«

Navn og adresse på udpeget importør

1

I alt:

2

I alt:

3

I alt:

4

I alt:

5

I alt:

---

BILAG IV

Oversigt over licenser, der er udstedt efter artikel 23 i forordning (EF) nr. 1187/2009

| Gruppe- og kontingent-identifikation, jf. kolonne 3 i bilag I til forordning (EU) nr. 635/2010 | Kontingent efter | Navn og adresse på ansøger | Produktkode i den kombinerede nomenklatur | Mængde, der ansøges om
  i kg | Navn og adresse på udpeget importør | Tildelt mængde (1)

  i kg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Uruguayrunden
   | | | | | |
| | | |
| Tokyorunden
   | | | |
| I alt: | | I alt: | |
| | Uruguayrunden
   | | | | | |
| | | |
| Tokyorunden
   | | | |
| I alt: | | I alt: | |
| | Uruguayrunden
   | | | | | |
| | | |
| Tokyorunden
   | | | |
| I alt: | | I alt: | |

Gruppe- og kontingent-identifikation, jf. kolonne 3 i bilag I til forordning (EU) nr. 635/2010

Kontingent efter

Navn og adresse på ansøger

Produktkode i den kombinerede nomenklatur

Mængde, der ansøges om

i kg

Navn og adresse på udpeget importør

Tildelt mængde (1)

i kg

Uruguayrunden



Tokyorunden



I alt:

I alt:

Uruguayrunden



Tokyorunden



I alt:

I alt:

Uruguayrunden



Tokyorunden



I alt:

I alt:

---

(1)  Mængder tildelt ved lodtrækning skal fordeles på de enkelte KN-koder i forhold til de mængder af produktet pr. KN-kode, der er ansøgt om.

---

| 20.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 186/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 186/22

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 636/2010

af 19. juli 2010

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 20. juli 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MK | 22,1 |
| TR | 89,8 |
| ZZ | 56,0 |
| 0707 00 05 | MK | 41,0 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 73,4 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 86,4 |
| UY | 57,6 |
| ZA | 86,4 |
| ZZ | 76,8 |
| 0808 10 80 | AR | 78,8 |
| BR | 80,2 |
| CL | 75,9 |
| CN | 80,8 |
| NZ | 109,5 |
| US | 107,2 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 95,0 |
| ZZ | 93,0 |
| 0808 20 50 | AR | 76,4 |
| CL | 121,8 |
| CN | 98,4 |
| NZ | 176,5 |
| ZA | 93,1 |
| ZZ | 113,2 |
| 0809 10 00 | TR | 193,7 |
| ZZ | 193,7 |
| 0809 20 95 | CL | 150,0 |
| TR | 270,8 |
| US | 769,6 |
| ZZ | 396,8 |
| 0809 30 | AR | 130,0 |
| TR | 158,7 |
| ZZ | 144,4 |
| 0809 40 05 | BR | 123,2 |
| IL | 165,9 |
| TR | 126,3 |
| ZZ | 138,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MK

22,1

TR

89,8

ZZ

56,0

0707 00 05

MK

41,0

TR

105,8

ZZ

73,4

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

86,4

UY

57,6

ZA

86,4

ZZ

76,8

0808 10 80

AR

78,8

BR

80,2

CL

75,9

CN

80,8

NZ

109,5

US

107,2

UY

116,3

ZA

95,0

ZZ

93,0

0808 20 50

AR

76,4

CL

121,8

CN

98,4

NZ

176,5

ZA

93,1

ZZ

113,2

0809 10 00

TR

193,7

ZZ

193,7

0809 20 95

CL

150,0

TR

270,8

US

769,6

ZZ

396,8

0809 30

AR

130,0

TR

158,7

ZZ

144,4

0809 40 05

BR

123,2

IL

165,9

TR

126,3

ZZ

138,5

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 20.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 186/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 186/24

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 637/2010

af 19. juli 2010

om suspension af indsendelse af ansøgninger om importlicenser for sukkerprodukter under visse toldkontingenter

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 891/2009 af 25. september 2009 om åbning og forvaltning af visse fællesskabstoldkontingenter for sukker (2), særlig artikel 5, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicenser, som er indsendt til myndighederne fra den 1. til den 7. juli 2010 i henhold til forordning (EF) nr. 891/2009, svarer til den disponible mængde under løbenummer 09.4325. |
| --- | --- |

(1)

De mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicenser, som er indsendt til myndighederne fra den 1. til den 7. juli 2010 i henhold til forordning (EF) nr. 891/2009, svarer til den disponible mængde under løbenummer 09.4325.

| (2) | Indsendelse af yderligere ansøgninger om licenser for løbenummer 09.4325 bør derfor i henhold til forordning (EF) nr. 891/2009 suspenderes indtil produktionsårets udgang — |
| --- | --- |

(2)

Indsendelse af yderligere ansøgninger om licenser for løbenummer 09.4325 bør derfor i henhold til forordning (EF) nr. 891/2009 suspenderes indtil produktionsårets udgang —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Indsendelse af yderligere ansøgninger om licenser, der svarer til de i bilaget anførte løbenumre, suspenderes indtil udgangen af produktionsåret 2009/10.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 254 af 26.9.2009, s. 82.

2

---

BILAG

»CXL-indrømmelsessukker«

Produktionsåret 2009/2010

Ansøgninger indsendt fra 1.7.2010 til 7.7.2010

| Løbenummer | Land | Tildelingskoefficient
  (%) | Yderligere ansøgninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australien | — | |
| 09.4318 | Brasilien | — | |
| 09.4319 | Cuba | — | Suspenderet |
| 09.4320 | Alle tredjelande | — | Suspenderet |
| 09.4321 | Indien | — | Suspenderet |
| »—« | : | Ikke relevant: Kommissionen har ikke modtaget licensansøgninger. |

Løbenummer

Land

Tildelingskoefficient

(%)

Yderligere ansøgninger

09.4317

Australien

—

09.4318

Brasilien

—

09.4319

Cuba

—

Suspenderet

09.4320

Alle tredjelande

—

Suspenderet

09.4321

Indien

—

Suspenderet

»—«

:

Ikke relevant: Kommissionen har ikke modtaget licensansøgninger.

»Balkan-sukker«

Produktionsåret 2009/2010

Ansøgninger indsendt fra 1.7.2010 til 7.7.2010

| Løbenummer | Type | Tildelingskoefficient
  (%) | Yderligere ansøgninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanien | — | |
| 09.4325 | Bosnien-Hercegovina | (2) | |
| 09.4326 | Serbien, Montenegro og Kosovo (1) | (2) | |
| 09.4327 | Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien | — | |
| 09.4328 | Kroatien | (2) | |
| »—« | : | Ikke relevant: Kommissionen har ikke modtaget licensansøgninger. |

Løbenummer

Type

Tildelingskoefficient

(%)

Yderligere ansøgninger

09.4324

Albanien

—

09.4325

Bosnien-Hercegovina

(2)

09.4326

Serbien, Montenegro og Kosovo (1)

(2)

09.4327

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

—

09.4328

Kroatien

(2)

»—«

:

Ikke relevant: Kommissionen har ikke modtaget licensansøgninger.

»Undtagelsesvis import af sukker og import af industrisukker«

Produktionsåret 2009/2010

Ansøgninger indsendt fra 1.7.2010 til 7.7.2010

| Løbenummer | Type | Tildelingskoefficient
  (%) | Yderligere ansøgninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Undtagelsesvis import | — | |
| 09.4390 | Import af industrisukker | — | |
| »—« | : | Ikke relevant: Kommissionen har ikke modtaget licensansøgninger. |

Løbenummer

Type

Tildelingskoefficient

(%)

Yderligere ansøgninger

09.4380

Undtagelsesvis import

—

09.4390

Import af industrisukker

—

»—«

:

Ikke relevant: Kommissionen har ikke modtaget licensansøgninger.

---

(1)  Som fastlagt ved FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 af 10. juni 1999.

(2)  Ikke relevant: De ansøgte mængder overstiger ikke de disponible mængder, og ansøgningerne imødekommes fuldt ud.

---

| 20.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 186/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 186/26

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 638/2010

af 19. juli 2010

om udstedelse af importlicenser for ansøgninger indgivet i de første syv dage af juli 2010 under det toldkontingent for import af oksekød af høj kvalitet, der forvaltes ved forordning (EF) nr. 620/2009

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (2), særlig artikel 7, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 620/2009 af 13. juli 2009 om forvaltning af et toldkontingent for import af oksekød af høj kvalitet (3) fastsætter nærmere regler for indgivelse af ansøgninger om og udstedelse af importlicenser. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 620/2009 af 13. juli 2009 om forvaltning af et toldkontingent for import af oksekød af høj kvalitet (3) fastsætter nærmere regler for indgivelse af ansøgninger om og udstedelse af importlicenser.

| (2) | Ifølge artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1301/2006 bør der i tilfælde, hvor de mængder, licensansøgningerne gælder, er større end de mængder, der står til rådighed i den pågældende kontingentperiode, fastsættes en fordelingskoefficient, som skal benyttes på de mængder, de enkelte licensansøgninger gælder. De ansøgninger om importlicenser, der er indgivet i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 620/2009 mellem 1. og 7. juli 2010, er større end de mængder, der står til rådighed. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, idet der fastsættes en fordelingskoefficient — |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1301/2006 bør der i tilfælde, hvor de mængder, licensansøgningerne gælder, er større end de mængder, der står til rådighed i den pågældende kontingentperiode, fastsættes en fordelingskoefficient, som skal benyttes på de mængder, de enkelte licensansøgninger gælder. De ansøgninger om importlicenser, der er indgivet i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 620/2009 mellem 1. og 7. juli 2010, er større end de mængder, der står til rådighed. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, idet der fastsættes en fordelingskoefficient —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De importlicensansøgninger for kontingentet med løbenummer 09.4449, der er indgivet mellem 1. og 7. juli 2010 i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 620/2009, multipliceres med en fordelingskoefficient på 63,674825 %.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EUT L 182 af 15.7.2009, s. 25.

3

---

| 20.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 186/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 186/27

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 639/2010

af 19. juli 2010

om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 877/2009 for produktionsåret 2009/10

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2), særlig artikel 36, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2009/10 er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 877/2009 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 627/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2009/10 er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 877/2009 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 627/2010 (4).

| (2) | De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 — |
| --- | --- |

(2)

De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for de produkter, der er omhandlet i artikel 36 i forordning (EF) nr. 951/2006, og fastsat ved forordning (EF) nr. 877/2009 for produktionsåret 2009/10, ændres og er anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 20. juli 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 253 af 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  EUT L 182 af 16.7.2010, s. 12.

4

---

BILAG

De ændrede repræsentative priser og den ændrede tillægsimporttold for hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 95, der er gældende fra den 20. juli 2010

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 11 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,21 | 2,54 |
| 1701 12 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,21 | 2,24 |
| 1701 91 00 (2) | 40,09 | 5,44 |
| 1701 99 10 (2) | 40,09 | 2,31 |
| 1701 99 90 (2) | 40,09 | 2,31 |
| 1702 90 95 (3) | 0,40 | 0,28 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 11 10 (1)

41,21

0,00

1701 11 90 (1)

41,21

2,54

1701 12 10 (1)

41,21

0,00

1701 12 90 (1)

41,21

2,24

1701 91 00 (2)

40,09

5,44

1701 99 10 (2)

40,09

2,31

1701 99 90 (2)

40,09

2,31

1702 90 95 (3)

0,40

0,28

---

(1)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt III, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(2)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt II, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(3)  Fastsættelse pr. 1 % af indhold af saccharose.

---

AFGØRELSER

| 20.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 186/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 186/29

---

AFGØRELSE VEDTAGET AF REPRÆSENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DEN EUROPÆISKE UNIONS MEDLEMSSTATER

af 8. juli 2010

om udnævnelse af dommere ved Retten

(2010/400/EU)

REPRÆSENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DEN EUROPÆISKE UNIONS MEDLEMSSTATER HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 19,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 254 og 255, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til traktaterne finder der hvert tredje år en delvis nybesættelse af dommerembederne ved Retten sted. Der skal udnævnes 14 dommere til Retten for perioden fra den 1. september 2010 til den 31. august 2016. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til traktaterne finder der hvert tredje år en delvis nybesættelse af dommerembederne ved Retten sted. Der skal udnævnes 14 dommere til Retten for perioden fra den 1. september 2010 til den 31. august 2016.

| (2) | Den 23. juni 2010 udnævnte konferencen mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer ti dommere til Retten for ovennævnte periode (1). |
| --- | --- |

(2)

Den 23. juni 2010 udnævnte konferencen mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer ti dommere til Retten for ovennævnte periode (1).

| (3) | For at afslutte den delvise nybesættelse af dommerembederne ved Retten bør medlemsstaternes regeringer udnævne yderligere fire dommere til de resterende stillinger. |
| --- | --- |

(3)

For at afslutte den delvise nybesættelse af dommerembederne ved Retten bør medlemsstaternes regeringer udnævne yderligere fire dommere til de resterende stillinger.

| (4) | De pågældende medlemsstaters regeringer har foreslået en fornyelse af embedsperioden som dommer ved Retten for Ottó CZÚCZ samt udnævnelse af Marc van der WOUDE. Det udvalg, der er nedsat ved artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, har afgivet udtalelse om disse to kandidaters kvalifikationer til at udøve embederne som dommere ved Retten. Ottó CZÚCZ's ansøgning var blevet trukket tilbage, men den pågældende medlemsstats regering har nu meddelt, at den indstiller ham til en ny embedsperiode som dommer ved Retten. |
| --- | --- |

(4)

De pågældende medlemsstaters regeringer har foreslået en fornyelse af embedsperioden som dommer ved Retten for Ottó CZÚCZ samt udnævnelse af Marc van der WOUDE. Det udvalg, der er nedsat ved artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, har afgivet udtalelse om disse to kandidaters kvalifikationer til at udøve embederne som dommere ved Retten. Ottó CZÚCZ's ansøgning var blevet trukket tilbage, men den pågældende medlemsstats regering har nu meddelt, at den indstiller ham til en ny embedsperiode som dommer ved Retten.

| (5) | Der bør således ske udnævnelse af to medlemmer af Retten for perioden fra den 1. september 2010 til den 31. august 2016; udnævnelsen af dommerne til de to resterende stillinger vil ske på et senere tidspunkt — |
| --- | --- |

(5)

Der bør således ske udnævnelse af to medlemmer af Retten for perioden fra den 1. september 2010 til den 31. august 2016; udnævnelsen af dommerne til de to resterende stillinger vil ske på et senere tidspunkt —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ottó CZÚCZ og Marc van der WOUDE udnævnes til dommere ved Retten for perioden fra den 1. september 2010 til den 31. august 2016.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. juli 2010.

På Rådets vegne

J. DE RUYT

Formand

---

(1)  Afgørelse truffet af repræsentanterne for regeringerne for Den Europæiske Unions medlemsstater om udnævnelse af dommere ved Retten (EUT L 163 af 30.6.2010, s. 41).

1

---

| 20.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 186/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 186/30

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 13. juli 2010

om et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern

(2010/401/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 6, sammenholdt med artikel 126, stk. 13, og artikel 136,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til Cyperns bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 126, stk. 1, i traktaten skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 126, stk. 1, i traktaten skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

| (2) | Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse.

| (3) | I henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud efter traktatens artikel 126, der er uddybet i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (1) (der indgår i stabilitets- og vækstpagten), skal der vedtages en afgørelse om, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud. Protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, indeholder yderligere bestemmelser om gennemførelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 (2) indeholder detaljerede regler og definitioner med henblik på anvendelsen af bestemmelserne i nævnte protokol. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud efter traktatens artikel 126, der er uddybet i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (1) (der indgår i stabilitets- og vækstpagten), skal der vedtages en afgørelse om, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud. Protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, indeholder yderligere bestemmelser om gennemførelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 (2) indeholder detaljerede regler og definitioner med henblik på anvendelsen af bestemmelserne i nævnte protokol.

| (4) | I 2005 blev stabilitets- og vækstpagten ændret for at gøre den mere virkningsfuld og styrke dens økonomiske fundament samt sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Ændringen tjente især til at sikre, at der blev taget fuldt ud hensyn til den økonomiske og budgetmæssige situation i alle faser af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. På den måde udgør stabilitets- og vækstpagten den ramme, der kan benyttes som støtte for offentlige politikker, med henblik på en hurtig tilbagevenden til sunde offentlige finanser under hensyntagen til den økonomiske situation. |
| --- | --- |

(4)

I 2005 blev stabilitets- og vækstpagten ændret for at gøre den mere virkningsfuld og styrke dens økonomiske fundament samt sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Ændringen tjente især til at sikre, at der blev taget fuldt ud hensyn til den økonomiske og budgetmæssige situation i alle faser af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. På den måde udgør stabilitets- og vækstpagten den ramme, der kan benyttes som støtte for offentlige politikker, med henblik på en hurtig tilbagevenden til sunde offentlige finanser under hensyntagen til den økonomiske situation.

| (5) | Ifølge traktatens artikel 126, stk. 5, skal Kommissionen afgive en udtalelse til Rådet, hvis den finder, at der er eller kan opstå et uforholdsmæssigt stort underskud i en medlemsstat. Med henvisning til sin egen rapport udarbejdet i henhold til artikel 126, stk. 3, og Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse i henhold til artikel 126, stk. 4, konkluderede Kommissionen, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern. Kommissionen afgav derfor en sådan udtalelse til Rådet vedrørende Cypern den 15. juni 2010 (3). |
| --- | --- |

(5)

Ifølge traktatens artikel 126, stk. 5, skal Kommissionen afgive en udtalelse til Rådet, hvis den finder, at der er eller kan opstå et uforholdsmæssigt stort underskud i en medlemsstat. Med henvisning til sin egen rapport udarbejdet i henhold til artikel 126, stk. 3, og Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse i henhold til artikel 126, stk. 4, konkluderede Kommissionen, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern. Kommissionen afgav derfor en sådan udtalelse til Rådet vedrørende Cypern den 15. juni 2010 (3).

| (6) | Traktatens artikel 126, stk. 6, fastsætter, at Rådet skal tage hensyn til de bemærkninger, som den pågældende medlemsstat måtte ønske at fremsætte, inden det efter en generel vurdering fastslår, om der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud. For Cypern fører den generelle vurdering til følgende konklusioner. |
| --- | --- |

(6)

Traktatens artikel 126, stk. 6, fastsætter, at Rådet skal tage hensyn til de bemærkninger, som den pågældende medlemsstat måtte ønske at fremsætte, inden det efter en generel vurdering fastslår, om der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud. For Cypern fører den generelle vurdering til følgende konklusioner.

| (7) | Ifølge de oplysninger, som de cypriotiske myndigheder indberettede i april 2010, udgjorde det offentlige underskud i Cypern 6,1 % af BNP i 2009 og overskred således referenceværdien på 3 % af BNP. Underskuddet lå ikke tæt på referenceværdien på 3 % af BNP, men overskridelsen af referenceværdien kan betegnes som exceptionel i traktatens og stabilitets- og vækstpagtens forstand. Den er navnlig resultatet af et alvorligt økonomisk tilbageslag i traktatens og stabilitets- og vækstpagtens forstand. I henhold til Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2010 forventes det reale BNP i Cypern at skrumpe yderligere, om end i mindre omfang, nemlig med næsten 1⁄2 % i 2010 i forhold til 13⁄4 % i 2009. Den forventede overskridelse af referenceværdien kan imidlertid ikke betegnes som midlertidig. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2010 forventes budgetunderskuddet at nå ca. 73⁄4 % af BNP i 2011 ud fra en antagelse om en uændret politik. Traktatens underskudskriterium er ikke opfyldt. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge de oplysninger, som de cypriotiske myndigheder indberettede i april 2010, udgjorde det offentlige underskud i Cypern 6,1 % af BNP i 2009 og overskred således referenceværdien på 3 % af BNP. Underskuddet lå ikke tæt på referenceværdien på 3 % af BNP, men overskridelsen af referenceværdien kan betegnes som exceptionel i traktatens og stabilitets- og vækstpagtens forstand. Den er navnlig resultatet af et alvorligt økonomisk tilbageslag i traktatens og stabilitets- og vækstpagtens forstand. I henhold til Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2010 forventes det reale BNP i Cypern at skrumpe yderligere, om end i mindre omfang, nemlig med næsten 1⁄2 % i 2010 i forhold til 13⁄4 % i 2009. Den forventede overskridelse af referenceværdien kan imidlertid ikke betegnes som midlertidig. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2010 forventes budgetunderskuddet at nå ca. 73⁄4 % af BNP i 2011 ud fra en antagelse om en uændret politik. Traktatens underskudskriterium er ikke opfyldt.

| (8) | Ifølge de oplysninger, som de cypriotiske myndigheder indberettede i april 2010, ligger den offentlige bruttogæld fortsat under referenceværdien på 60 % af BNP, og i 2009 lå den på 56,2 % af BNP. For 2010 indberettede Cypern en forventet gæld på 62 % af BNP, hvilket overskrider traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I henhold til Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2010 vil gælden stige yderligere til 62,3 % af BNP i 2010 og 67,6 % i 2011 som følge af en forværret primær saldo. På baggrund af denne udvikling kan gældskvoten ikke anses for at falde tilstrækkeligt og nærme sig referenceværdien med en tilfredsstillende hastighed i traktatens og stabilitets- og vækstpagtens forstand. Traktatens gældskriterium er ikke opfyldt. |
| --- | --- |

(8)

Ifølge de oplysninger, som de cypriotiske myndigheder indberettede i april 2010, ligger den offentlige bruttogæld fortsat under referenceværdien på 60 % af BNP, og i 2009 lå den på 56,2 % af BNP. For 2010 indberettede Cypern en forventet gæld på 62 % af BNP, hvilket overskrider traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I henhold til Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2010 vil gælden stige yderligere til 62,3 % af BNP i 2010 og 67,6 % i 2011 som følge af en forværret primær saldo. På baggrund af denne udvikling kan gældskvoten ikke anses for at falde tilstrækkeligt og nærme sig referenceværdien med en tilfredsstillende hastighed i traktatens og stabilitets- og vækstpagtens forstand. Traktatens gældskriterium er ikke opfyldt.

| (9) | I henhold til artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97 kan der kun tages hensyn til »relevante faktorer« i de faser, der fører frem til Rådets afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud efter artikel 126, stk. 6, hvis den dobbelte betingelse, nemlig at underskuddet fortsat ligger tæt på referenceværdien, og at overskridelsen af referenceværdien er midlertidig, er fuldstændig opfyldt. I Cyperns tilfælde er denne dobbelte betingelse ikke opfyldt. Derfor tages der ikke hensyn til andre relevante faktorer i de faser, der fører frem til denne afgørelse — |
| --- | --- |

(9)

I henhold til artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97 kan der kun tages hensyn til »relevante faktorer« i de faser, der fører frem til Rådets afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud efter artikel 126, stk. 6, hvis den dobbelte betingelse, nemlig at underskuddet fortsat ligger tæt på referenceværdien, og at overskridelsen af referenceværdien er midlertidig, er fuldstændig opfyldt. I Cyperns tilfælde er denne dobbelte betingelse ikke opfyldt. Derfor tages der ikke hensyn til andre relevante faktorer i de faser, der fører frem til denne afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Det fastslås efter en generel vurdering, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Republikken Cypern.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2010.

På Rådets vegne

D. REYNDERS

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.

1

(2)  EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1.

2

(3)  Alle dokumenter vedrørende proceduren i forbindelse med det uforholdsmæssigt store underskud i Cypern findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm

3

---

| 20.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 186/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 186/32

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 15. december 2009

om den støtteforanstaltning »fritagelse for miljøafgifter for keramisk produktion«, som Nederlandene har til hensigt at gennemføre C 5/09 (ex N 210/08)

(meddelt under nummer K(2009) 9972)

(Kun den nederlandske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2010/402/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte artikel (1), og under hensyntagen til disse bemærkninger og

ud fra følgende betragtninger:

I.   PROCEDURE

| (1) | Ved brev af 24. april 2008 gav Nederlandene meddelelse om, at man havde til hensigt at indføre en fritagelse for energiafgifter på naturgas for keramiske produkter. Ved brev af 6. juni 2008 anmodede Kommissionen om nærmere oplysninger, og Nederlandene svarede herpå ved brev af 16. september 2008. Den 16. oktober 2008 afholdtes et møde mellem Kommissionens tjenestegrene og repræsentanter for Nederlandene. Kommissionen stillede ved brev af 17. november 2008 en række supplerende spørgsmål, som Nederlandene besvarede ved brev af 19. december 2008. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 24. april 2008 gav Nederlandene meddelelse om, at man havde til hensigt at indføre en fritagelse for energiafgifter på naturgas for keramiske produkter. Ved brev af 6. juni 2008 anmodede Kommissionen om nærmere oplysninger, og Nederlandene svarede herpå ved brev af 16. september 2008. Den 16. oktober 2008 afholdtes et møde mellem Kommissionens tjenestegrene og repræsentanter for Nederlandene. Kommissionen stillede ved brev af 17. november 2008 en række supplerende spørgsmål, som Nederlandene besvarede ved brev af 19. december 2008.

| (2) | Ved brev af 11. februar 2009 meddelte Kommissionen Nederlandene, at den havde besluttet at indlede proceduren, jf. artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (2), med hensyn til denne støtteforanstaltning. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 11. februar 2009 meddelte Kommissionen Nederlandene, at den havde besluttet at indlede proceduren, jf. artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (2), med hensyn til denne støtteforanstaltning.

| (3) | Kommissionens afgørelse om at indlede en procedure blev offentliggjort den 25. april 2009 i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen anmodede de interesserede parter om at fremsætte deres bemærkninger om den pågældende støtteforanstaltning. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens afgørelse om at indlede en procedure blev offentliggjort den 25. april 2009 i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen anmodede de interesserede parter om at fremsætte deres bemærkninger om den pågældende støtteforanstaltning.

| (4) | Nederlandene fremsendte sine bemærkninger den 26. maj 2009 om Kommissionens afgørelse om at indlede en procedure. |
| --- | --- |

(4)

Nederlandene fremsendte sine bemærkninger den 26. maj 2009 om Kommissionens afgørelse om at indlede en procedure.

| (5) | Kommissionen modtog bemærkninger fra de interesserede parter. Den sendte disse bemærkninger til Nederlandene, som blev anmodet om at fremsætte sine bemærkninger. Bemærkningerne fra Nederlandene blev modtaget ved brev af 7. juli 2009. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen modtog bemærkninger fra de interesserede parter. Den sendte disse bemærkninger til Nederlandene, som blev anmodet om at fremsætte sine bemærkninger. Bemærkningerne fra Nederlandene blev modtaget ved brev af 7. juli 2009.

| (6) | Den 7. oktober 2009 blev der sendt et brev til Nederlandene for at gøre status over situationen med hensyn til proceduren, hvor Nederlandene blev anmodet om senest den 13. oktober 2009 at fremsende de bemærkninger, som man ønskede, at Kommissionen skulle tage hensyn til ved den endelige afgørelse. |
| --- | --- |

(6)

Den 7. oktober 2009 blev der sendt et brev til Nederlandene for at gøre status over situationen med hensyn til proceduren, hvor Nederlandene blev anmodet om senest den 13. oktober 2009 at fremsende de bemærkninger, som man ønskede, at Kommissionen skulle tage hensyn til ved den endelige afgørelse.

| (7) | Efter en anmodning fra Nederlandene om udsættelse blev denne frist forlænget til 1. november 2009 ved brev af 16. oktober 2009. Nederlandene svarede Kommissionen ved brev af 30. oktober 2009. |
| --- | --- |

(7)

Efter en anmodning fra Nederlandene om udsættelse blev denne frist forlænget til 1. november 2009 ved brev af 16. oktober 2009. Nederlandene svarede Kommissionen ved brev af 30. oktober 2009.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

| (8) | Nederlandene har en afgift på forbrug af energiprodukter, jf. loven om miljøafgifter (Wet belastingen op milieugrondslag) (4), hvor der anvendes en degressiv sats på grundlag af niveauet for virksomhedens forbrug (5). |
| --- | --- |

(8)

Nederlandene har en afgift på forbrug af energiprodukter, jf. loven om miljøafgifter (Wet belastingen op milieugrondslag) (4), hvor der anvendes en degressiv sats på grundlag af niveauet for virksomhedens forbrug (5).

| (9) | Støtteforanstaltningen vedrører indførelse af en afgiftsfritagelse fra nederlandsk side for levering af naturgas, som anvendes i anlæg til fremstilling af keramiske produkter. Den planlagte fritagelse for energiafgifter vedrører kun gas, som anvendes af den nederlandske keramiske industri til produktion, og finder ikke anvendelse på gas, som anvendes til andre mineralogiske processer (6) i Nederlandene. |
| --- | --- |

(9)

Støtteforanstaltningen vedrører indførelse af en afgiftsfritagelse fra nederlandsk side for levering af naturgas, som anvendes i anlæg til fremstilling af keramiske produkter. Den planlagte fritagelse for energiafgifter vedrører kun gas, som anvendes af den nederlandske keramiske industri til produktion, og finder ikke anvendelse på gas, som anvendes til andre mineralogiske processer (6) i Nederlandene.

| (10) | Den planlagte fritagelse gennemføres ved hjælp af en ændring af den nuværende lov om miljøafgifter. |
| --- | --- |

(10)

Den planlagte fritagelse gennemføres ved hjælp af en ændring af den nuværende lov om miljøafgifter.

| (11) | I henhold til meddelelsen udgør budgetmidlerne 4 mio. EUR pr. år i tidsrummet 2008-2013. |
| --- | --- |

(11)

I henhold til meddelelsen udgør budgetmidlerne 4 mio. EUR pr. år i tidsrummet 2008-2013.

| (12) | Foranstaltningens varighed er ikke tidsbegrænset, da denne foranstaltning ifølge Nederlandene ikke indebærer statsstøtte. |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningens varighed er ikke tidsbegrænset, da denne foranstaltning ifølge Nederlandene ikke indebærer statsstøtte.

| (13) | Støttemodtagerne i forbindelse med denne foranstaltning er de virksomheder, som opererer i den keramiske industri i Nederlandene (7). |
| --- | --- |

(13)

Støttemodtagerne i forbindelse med denne foranstaltning er de virksomheder, som opererer i den keramiske industri i Nederlandene (7).

| (14) | Nederlandene mener, at afgiftsfritagelsen er nødvendig for at genoprette lige konkurrencevilkår for den nederlandske keramiske industri i det indre marked. I den forbindelse har Nederlandene henvist til den nederlandske keramiske sektors særlige situation i forhold til konkurrenterne i nabolandene. På grund af den geografiske placering bruger den nederlandske keramiske industri vådt ler i modsætning til det tørre ler, som anvendes i de omliggende lande, hvorved der kræves mere energi for at nå samme slutresultat. Endvidere er konkurrenterne i f.eks. Belgien, Tyskland og Sverige fritaget for en tilsvarende energiafgift. |
| --- | --- |

(14)

Nederlandene mener, at afgiftsfritagelsen er nødvendig for at genoprette lige konkurrencevilkår for den nederlandske keramiske industri i det indre marked. I den forbindelse har Nederlandene henvist til den nederlandske keramiske sektors særlige situation i forhold til konkurrenterne i nabolandene. På grund af den geografiske placering bruger den nederlandske keramiske industri vådt ler i modsætning til det tørre ler, som anvendes i de omliggende lande, hvorved der kræves mere energi for at nå samme slutresultat. Endvidere er konkurrenterne i f.eks. Belgien, Tyskland og Sverige fritaget for en tilsvarende energiafgift.

| (15) | Nederlandene har bekræftet, at foranstaltningen først vil træde i kraft, når Kommissionen har godkendt den. |
| --- | --- |

(15)

Nederlandene har bekræftet, at foranstaltningen først vil træde i kraft, når Kommissionen har godkendt den.

III.   INDLEDNING AF PROCEDUREN

| (16) | Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt den planlagte støtteforanstaltning var forenelig med det indre marked, fordi Kommissionen i første instans mente, at afgiftsfritagelsen til fordel for den nederlandske keramiske industri ikke var berettiget på grundlag af det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. Foranstaltningen blev vurderet som værende selektiv, fordi kun den keramiske industri i Nederlandene ville nyde godt heraf, og fordi fritagelsen ville blive betalt med statsmidler. Endvidere mente Kommissionen, at foranstaltningen fordrejede konkurrencen eller truede med at fordreje konkurrencen, og at handelen mellem medlemsstaterne ville blive påvirket negativt, eftersom den planlagte afgiftsfritagelse har direkte følger for produktionsomkostningerne og følgelig for de støtteberettigedes konkurrencestilling på de relevante produktmarkeder inden for den keramiske sektor, hvor de opererer, og hvor handelen mellem medlemsstaterne finder sted. Eftersom Kommissionen mente, at foranstaltningen indebar statsstøtte til den nederlandske keramiske industri, konstaterede man, at en sådan støtte kun kunne godkendes, hvis den er i overensstemmelse med kapitel 4 (»støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«) i EF-retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse (8), i det følgende omtalt som »EF-retningslinjer«. Eftersom Nederlandene ikke havde fremlagt de oplysninger, der var nødvendige for at kunne bedømme foranstaltningen ud fra dette kapitel, kunne Kommissionen ikke bekræfte foranstaltningens forenelighed og gav Nederlandene meddelelse om sin afgørelse om at indlede en procedure. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt den planlagte støtteforanstaltning var forenelig med det indre marked, fordi Kommissionen i første instans mente, at afgiftsfritagelsen til fordel for den nederlandske keramiske industri ikke var berettiget på grundlag af det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. Foranstaltningen blev vurderet som værende selektiv, fordi kun den keramiske industri i Nederlandene ville nyde godt heraf, og fordi fritagelsen ville blive betalt med statsmidler. Endvidere mente Kommissionen, at foranstaltningen fordrejede konkurrencen eller truede med at fordreje konkurrencen, og at handelen mellem medlemsstaterne ville blive påvirket negativt, eftersom den planlagte afgiftsfritagelse har direkte følger for produktionsomkostningerne og følgelig for de støtteberettigedes konkurrencestilling på de relevante produktmarkeder inden for den keramiske sektor, hvor de opererer, og hvor handelen mellem medlemsstaterne finder sted. Eftersom Kommissionen mente, at foranstaltningen indebar statsstøtte til den nederlandske keramiske industri, konstaterede man, at en sådan støtte kun kunne godkendes, hvis den er i overensstemmelse med kapitel 4 (»støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«) i EF-retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse (8), i det følgende omtalt som »EF-retningslinjer«. Eftersom Nederlandene ikke havde fremlagt de oplysninger, der var nødvendige for at kunne bedømme foranstaltningen ud fra dette kapitel, kunne Kommissionen ikke bekræfte foranstaltningens forenelighed og gav Nederlandene meddelelse om sin afgørelse om at indlede en procedure.

IV.   NEDERLANDENES BEMÆRKNINGER

| (17) | Nederlandene har først og fremmest givet meddelelse om foranstaltningen af hensyn til retssikkerheden og har anmodet Kommissionen om at træffe en afgørelse, hvor man vurderer, at der ikke er tale om statsstøtte. |
| --- | --- |

(17)

Nederlandene har først og fremmest givet meddelelse om foranstaltningen af hensyn til retssikkerheden og har anmodet Kommissionen om at træffe en afgørelse, hvor man vurderer, at der ikke er tale om statsstøtte.

| (18) | Nederlandene mener, at fritagelsens selektive karakter er berettiget som følge af det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

(18)

Nederlandene mener, at fritagelsens selektive karakter er berettiget som følge af det nationale afgiftssystems karakter og opbygning.

| (19) | Nederlandene har forklaret, at energiafgiften har til formål at beskatte elektricitet og energiprodukter, der anvendes som brændsel til opvarmning eller motorbrændstof. Nederlandene mener da også, at det er i overensstemmelse med den tilgrundliggende referencerammes karakter og opbygning, nemlig det gældende energiafgiftssystem, at man indfører en afgiftsfritagelse i en proces, hvor naturgassen ikke anvendes til opvarmning eller motorbrændstof. Derfor omfatter lovgivningen vedrørende energiafgifter en fritagelse for levering af naturgas, der anvendes til andre formål end som brændstof til opvarmning (9). Endvidere er levering af elektricitet til processer til dobbelt anvendelse, såsom kemisk reduktion og elektrolytiske og metallurgiske processer fritaget for energiafgifter (10). Endvidere har Nederlandene oplyst, at den nederlandske lovgivning vedrørende kulafgifter omfatter en fritagelse for kul, der ikke anvendes som brændstof eller dualt (11). Nederlandene mener, at det er rimeligt at tilføje en afgiftsfritagelse for levering af naturgas, som anvendes i installationer til fremstilling af keramiske produkter. Den keramiske proces kan ifølge Nederlandene sammenlignes med en blandet proces, fordi naturgassen ikke kun anvendes som brændstof til opvarmning eller motorbrændstof. Endvidere har Nederlandene henvist til, at afgiftsfritagelsen for levering af naturgas, som anvendes i installationer til fremstilling af keramiske produkter, vil indgå i en ændret version af artikel 64 af loven om miljøafgifter (Wet belastingen op milieugrondslag), som også omfatter fritagelse for andre former for dobbelt anvendelse. |
| --- | --- |

(19)

Nederlandene har forklaret, at energiafgiften har til formål at beskatte elektricitet og energiprodukter, der anvendes som brændsel til opvarmning eller motorbrændstof. Nederlandene mener da også, at det er i overensstemmelse med den tilgrundliggende referencerammes karakter og opbygning, nemlig det gældende energiafgiftssystem, at man indfører en afgiftsfritagelse i en proces, hvor naturgassen ikke anvendes til opvarmning eller motorbrændstof. Derfor omfatter lovgivningen vedrørende energiafgifter en fritagelse for levering af naturgas, der anvendes til andre formål end som brændstof til opvarmning (9). Endvidere er levering af elektricitet til processer til dobbelt anvendelse, såsom kemisk reduktion og elektrolytiske og metallurgiske processer fritaget for energiafgifter (10). Endvidere har Nederlandene oplyst, at den nederlandske lovgivning vedrørende kulafgifter omfatter en fritagelse for kul, der ikke anvendes som brændstof eller dualt (11). Nederlandene mener, at det er rimeligt at tilføje en afgiftsfritagelse for levering af naturgas, som anvendes i installationer til fremstilling af keramiske produkter. Den keramiske proces kan ifølge Nederlandene sammenlignes med en blandet proces, fordi naturgassen ikke kun anvendes som brændstof til opvarmning eller motorbrændstof. Endvidere har Nederlandene henvist til, at afgiftsfritagelsen for levering af naturgas, som anvendes i installationer til fremstilling af keramiske produkter, vil indgå i en ændret version af artikel 64 af loven om miljøafgifter (Wet belastingen op milieugrondslag), som også omfatter fritagelse for andre former for dobbelt anvendelse.

| (20) | Under henvisning til artikel 2, stk. 4, litra b) i energibeskatningsdirektivet og til referatet af Rådets møde vedrørende dette direktiv (12) har Nederlandene argumenteret, at man mener, at det er i overensstemmelse med det nederlandske energibeskatningssystems karakter og opbygning, at der tilføjes en bestemmelse til den nationale lovgivning om fritagelse for afgifter ved levering af naturgas, som anvendes til den pågældende mineralogiske proces, nemlig fremstilling af keramiske produkter. |
| --- | --- |

(20)

Under henvisning til artikel 2, stk. 4, litra b) i energibeskatningsdirektivet og til referatet af Rådets møde vedrørende dette direktiv (12) har Nederlandene argumenteret, at man mener, at det er i overensstemmelse med det nederlandske energibeskatningssystems karakter og opbygning, at der tilføjes en bestemmelse til den nationale lovgivning om fritagelse for afgifter ved levering af naturgas, som anvendes til den pågældende mineralogiske proces, nemlig fremstilling af keramiske produkter.

| (21) | Ifølge Nederlandene vil det være rimeligt kun at indføre en fritagelse for keramiske processer og ikke for alle mineralogiske processer, fordi den traditionelle keramiske proces adskiller sig fra andre mineralogiske processer ved at være irreversibel (leret ændret til keramik). |
| --- | --- |

(21)

Ifølge Nederlandene vil det være rimeligt kun at indføre en fritagelse for keramiske processer og ikke for alle mineralogiske processer, fordi den traditionelle keramiske proces adskiller sig fra andre mineralogiske processer ved at være irreversibel (leret ændret til keramik).

| (22) | Endvidere henviste Nederlandene til den nederlandske keramikproduktions særlige stilling sammenlignet med konkurrenterne i nabolandene. På grund af den geografiske placering anvender den nederlandske keramiske industri vådt ler (som oprindeligt kommer fra Alperne og som aflejres i floderne i Nederlandene) i modsætning til det tørre ler, som anvendes i de omkringliggende lande, hvorved man har brug for mere energi for at nå samme slutresultat (13). |
| --- | --- |

(22)

Endvidere henviste Nederlandene til den nederlandske keramikproduktions særlige stilling sammenlignet med konkurrenterne i nabolandene. På grund af den geografiske placering anvender den nederlandske keramiske industri vådt ler (som oprindeligt kommer fra Alperne og som aflejres i floderne i Nederlandene) i modsætning til det tørre ler, som anvendes i de omkringliggende lande, hvorved man har brug for mere energi for at nå samme slutresultat (13).

| (23) | Ifølge Nederlandene er konkurrenter i f.eks. Belgien, Tyskland og Sverige desuden fritaget for energibeskatning. Endvidere er satserne for naturgas høje i Nederlandene. Også i denne sammenhæng er den nederlandske keramiske industri dårligt stillet sammenlignet med keramikproducenterne i de omkringliggende lande. |
| --- | --- |

(23)

Ifølge Nederlandene er konkurrenter i f.eks. Belgien, Tyskland og Sverige desuden fritaget for energibeskatning. Endvidere er satserne for naturgas høje i Nederlandene. Også i denne sammenhæng er den nederlandske keramiske industri dårligt stillet sammenlignet med keramikproducenterne i de omkringliggende lande.

| (24) | Ifølge Nederlandene fremgår det af ovenstående, at den selektive karakter af fritagelsen er berettiget som følge af det nationale energibeskatningssystems karakter og opbygning. Derfor er det Nederlandenes opfattelse, at den pågældende afgiftsfritagelse ikke udgør en støtteforanstaltning, jf. artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

(24)

Ifølge Nederlandene fremgår det af ovenstående, at den selektive karakter af fritagelsen er berettiget som følge af det nationale energibeskatningssystems karakter og opbygning. Derfor er det Nederlandenes opfattelse, at den pågældende afgiftsfritagelse ikke udgør en støtteforanstaltning, jf. artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| (25) | Med den planlagte afgiftsfritagelse vil den formodede ulempe for den nederlandske keramiske industri ifølge Nederlandene i en vis udstrækning blive afhjulpet, således at man til dels kan genoprette lige konkurrencevilkår for denne industri i det indre marked. |
| --- | --- |

(25)

Med den planlagte afgiftsfritagelse vil den formodede ulempe for den nederlandske keramiske industri ifølge Nederlandene i en vis udstrækning blive afhjulpet, således at man til dels kan genoprette lige konkurrencevilkår for denne industri i det indre marked.

| (26) | Alternativt har Nederlandene anmodet om godkendelse af støtteforanstaltningen på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Foranstaltningen anses for at være nødvendig på grund af de ulige konkurrencevilkår i det indre marked. Foranstaltningen kan betegnes som proportional, da den kun gælder for naturgas, som anvendes i installationer, og ikke for elektricitet, som anvendes til fremstilling af keramiske produkter. At sektoren er dårligt stillet, vil derfor kun delvist blive kompenseret, og derfor anses foranstaltningen for at være proportional. Endelig vil støtten ifølge Nederlandene ikke føre til en konkurrenceforvridning i det indre marked, som er uforenelig med bestemmelserne. |
| --- | --- |

(26)

Alternativt har Nederlandene anmodet om godkendelse af støtteforanstaltningen på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Foranstaltningen anses for at være nødvendig på grund af de ulige konkurrencevilkår i det indre marked. Foranstaltningen kan betegnes som proportional, da den kun gælder for naturgas, som anvendes i installationer, og ikke for elektricitet, som anvendes til fremstilling af keramiske produkter. At sektoren er dårligt stillet, vil derfor kun delvist blive kompenseret, og derfor anses foranstaltningen for at være proportional. Endelig vil støtten ifølge Nederlandene ikke føre til en konkurrenceforvridning i det indre marked, som er uforenelig med bestemmelserne.

| (27) | Ud over ovenstående henviste Nederlandene til, at energibeskatningsdirektivet ikke finder anvendelse på mineralogiske processer, eftersom beskatningssystemets karakter og opbygning udelukker de mineralogiske processer fra dette direktivs dækningsområde. Som følge heraf er medlemsstaterne ifølge Nederlandene frit stillet, i deres afgørelse om at beskatte disse former for energianvendelse eller ej. Den forslåede foranstaltning vil ikke føre til en forvridning af konkurrencevilkårene, men til en større harmonisering af beskatningen af energiprodukter og vil være i Fællesskabets interesse. |
| --- | --- |

(27)

Ud over ovenstående henviste Nederlandene til, at energibeskatningsdirektivet ikke finder anvendelse på mineralogiske processer, eftersom beskatningssystemets karakter og opbygning udelukker de mineralogiske processer fra dette direktivs dækningsområde. Som følge heraf er medlemsstaterne ifølge Nederlandene frit stillet, i deres afgørelse om at beskatte disse former for energianvendelse eller ej. Den forslåede foranstaltning vil ikke føre til en forvridning af konkurrencevilkårene, men til en større harmonisering af beskatningen af energiprodukter og vil være i Fællesskabets interesse.

V.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (28) | Brancheorganisationen VKO har fremsat bemærkninger om Kommissionens afgørelse om at indlede en procedure. VKO har samme opfattelse som Nederlandene, at afgiftsfritagelsen er begrundet ud fra det nationale beskatningssystem karakter og opbygning, og at foranstaltningen ikke omfatter statsstøtte. Bemærkningerne fra VKO svarer til bemærkningerne fra Nederlandene. Ligesom Nederlandene mener VKO, at afgiftsfritagelsen ikke kan anses for at være en miljøforanstaltning, fordi målet ikke sigter på miljøet. Derfor vil det ifølge VKO ikke være korrekt at bedømme foranstaltningen ud fra EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

(28)

Brancheorganisationen VKO har fremsat bemærkninger om Kommissionens afgørelse om at indlede en procedure. VKO har samme opfattelse som Nederlandene, at afgiftsfritagelsen er begrundet ud fra det nationale beskatningssystem karakter og opbygning, og at foranstaltningen ikke omfatter statsstøtte. Bemærkningerne fra VKO svarer til bemærkningerne fra Nederlandene. Ligesom Nederlandene mener VKO, at afgiftsfritagelsen ikke kan anses for at være en miljøforanstaltning, fordi målet ikke sigter på miljøet. Derfor vil det ifølge VKO ikke være korrekt at bedømme foranstaltningen ud fra EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse.

VI.   BEDØMMELSE AF STØTTEN

| (29) | I henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

(29)

I henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| (30) | Ifølge Nederlandene indebærer foranstaltningen ikke nogen fordel, men ulemperne for den nederlandske keramiske industri begrænses af foranstaltningen. |
| --- | --- |

(30)

Ifølge Nederlandene indebærer foranstaltningen ikke nogen fordel, men ulemperne for den nederlandske keramiske industri begrænses af foranstaltningen.

| (31) | Kommissionen mener, at afgiftsfritagelsen udgør en fordel for de virksomheder, som opererer i den keramiske sektor i Nederlandene, og som vil nyde godt af afgiftsnedsættelsen, fordi de omkostninger, som normalt udgør en del af de pågældende virksomheders driftsudgifter, mindskes (14). |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen mener, at afgiftsfritagelsen udgør en fordel for de virksomheder, som opererer i den keramiske sektor i Nederlandene, og som vil nyde godt af afgiftsnedsættelsen, fordi de omkostninger, som normalt udgør en del af de pågældende virksomheders driftsudgifter, mindskes (14).

| (32) | Nederlandene mener ikke, at foranstaltningen finansieres med statslige midler, fordi finansieringen af fritagelsen vil være budgetneutral (15). Der vil derfor ikke blive gjort brug af statslige midler. Et lignende argument blev fremført af VKO. |
| --- | --- |

(32)

Nederlandene mener ikke, at foranstaltningen finansieres med statslige midler, fordi finansieringen af fritagelsen vil være budgetneutral (15). Der vil derfor ikke blive gjort brug af statslige midler. Et lignende argument blev fremført af VKO.

| (33) | Ifølge Kommissionen må foranstaltningen ses som et tab af statslige midler, eftersom foranstaltningen vedrører en afgiftsfordel, der finansieres af den nederlandske stat. Med andre ord fører den planlagte afgiftsfritagelse til et tab af afgiftsindtægter for den nederlandske stat. Selv hvis finansieringen af fritagelsen indirekte kompenseres af en forhøjelse af satsen for energiafgiften på naturgas i den højeste klasse, rokker det ikke ved denne konklusion. Kommissionen konstaterer, at Nederlandene selv har erkendt, at foranstaltningen giver en anslået fordel i sammenligning med det nuværende afgiftssystem på 4 mio. EUR pr. år, uden at dette modsvares af en kompensation fra støttemodtagernes side (16). Den foreslåede foranstaltning må tilskrives Nederlandene, da den direkte er en følge af ændringen af den gældende nationale lovgivning. |
| --- | --- |

(33)

Ifølge Kommissionen må foranstaltningen ses som et tab af statslige midler, eftersom foranstaltningen vedrører en afgiftsfordel, der finansieres af den nederlandske stat. Med andre ord fører den planlagte afgiftsfritagelse til et tab af afgiftsindtægter for den nederlandske stat. Selv hvis finansieringen af fritagelsen indirekte kompenseres af en forhøjelse af satsen for energiafgiften på naturgas i den højeste klasse, rokker det ikke ved denne konklusion. Kommissionen konstaterer, at Nederlandene selv har erkendt, at foranstaltningen giver en anslået fordel i sammenligning med det nuværende afgiftssystem på 4 mio. EUR pr. år, uden at dette modsvares af en kompensation fra støttemodtagernes side (16). Den foreslåede foranstaltning må tilskrives Nederlandene, da den direkte er en følge af ændringen af den gældende nationale lovgivning.

| (34) | Da energiforbruget til mineralogiske processer og en række andre former for anvendelse af energiprodukter og elektricitet er udelukket fra energibeskatningsdirektivets anvendelsesområde, jf. artikel 2, stk. 1, er det op til medlemsstaterne selv at beslutte, om de vil beskatte sådanne processer, og hvis dette er tilfældet, om de vil beskatte disse processer fuldstændigt eller delvist. Under alle omstændigheder og uanset bestemmelserne i direktivet er medlemsstaterne bundet af »gældende EU-lovgivning« inden for området statsstøtte. Dette betyder, at den foreliggende foranstaltnings selektive karakter og dermed også forekomsten af statsstøtte skal bedømmes ud fra den nationale lovgivning om energibeskatning. |
| --- | --- |

(34)

Da energiforbruget til mineralogiske processer og en række andre former for anvendelse af energiprodukter og elektricitet er udelukket fra energibeskatningsdirektivets anvendelsesområde, jf. artikel 2, stk. 1, er det op til medlemsstaterne selv at beslutte, om de vil beskatte sådanne processer, og hvis dette er tilfældet, om de vil beskatte disse processer fuldstændigt eller delvist. Under alle omstændigheder og uanset bestemmelserne i direktivet er medlemsstaterne bundet af »gældende EU-lovgivning« inden for området statsstøtte. Dette betyder, at den foreliggende foranstaltnings selektive karakter og dermed også forekomsten af statsstøtte skal bedømmes ud fra den nationale lovgivning om energibeskatning.

| (35) | Der findes nyere retspraksis vedrørende fortolkningen af selektivitet (17). I Gibraltar-dommen anerkendte man en standardiseret statsstøtteanalyse i sager vedrørende beskatning. Retten gjorde klart, at denne analyse skal bestå af: i) fastlæggelse af en referenceramme, ii) fastlæggelse af afvigelser fra referencerammen og iii) eventuel begrundelse for afvigelsen på grund af systemets karakter og generelle opbygning (og især om afvigelsen følger direkte af grund- eller hovedprincipperne i den pågældende medlemsstats beskatningssystem). |
| --- | --- |

(35)

Der findes nyere retspraksis vedrørende fortolkningen af selektivitet (17). I Gibraltar-dommen anerkendte man en standardiseret statsstøtteanalyse i sager vedrørende beskatning. Retten gjorde klart, at denne analyse skal bestå af: i) fastlæggelse af en referenceramme, ii) fastlæggelse af afvigelser fra referencerammen og iii) eventuel begrundelse for afvigelsen på grund af systemets karakter og generelle opbygning (og især om afvigelsen følger direkte af grund- eller hovedprincipperne i den pågældende medlemsstats beskatningssystem).

| (36) | Nederlandene har oplyst, at det nederlandske energibeskatningssystem (referencerammen) har til formål at beskatte elektricitet og energiprodukter, der anvendes til opvarmning eller motorbrændstof. Derfor mener Nederlandene, at en fritagelse for beskatning af visse former for forbrug er i overensstemmelse med det nederlandske energibeskatningssystems karakter og opbygning, sådan som man allerede har anført i betragtning 19. Den planlagte supplerende fritagelse for keramiske processer er ifølge Nederlandene i overensstemmelse med denne opbygning. |
| --- | --- |

(36)

Nederlandene har oplyst, at det nederlandske energibeskatningssystem (referencerammen) har til formål at beskatte elektricitet og energiprodukter, der anvendes til opvarmning eller motorbrændstof. Derfor mener Nederlandene, at en fritagelse for beskatning af visse former for forbrug er i overensstemmelse med det nederlandske energibeskatningssystems karakter og opbygning, sådan som man allerede har anført i betragtning 19. Den planlagte supplerende fritagelse for keramiske processer er ifølge Nederlandene i overensstemmelse med denne opbygning.

| (37) | Endvidere har Nederlandene argumenteret, at afvigelsen fra referencerammen, dvs. den afvigende skattemæssige behandling til fordel for den keramiske sektor, er berettiget på grund af den objektive forskel mellem de råmaterialer, der anvendes til fremstilling af keramiske produkter, og de stoffer, som anvendes ved andre mineralogiske processer. I modsætning til andre mineralogiske processer er den traditionelle keramiske proces irreversibel. |
| --- | --- |

(37)

Endvidere har Nederlandene argumenteret, at afvigelsen fra referencerammen, dvs. den afvigende skattemæssige behandling til fordel for den keramiske sektor, er berettiget på grund af den objektive forskel mellem de råmaterialer, der anvendes til fremstilling af keramiske produkter, og de stoffer, som anvendes ved andre mineralogiske processer. I modsætning til andre mineralogiske processer er den traditionelle keramiske proces irreversibel.

| (38) | Kommissionen har allerede tidligere givet en bedømmelse af fritagelser for energibeskatning ved mineralogiske processer, således i afgørelsen vedrørende statsstøttesag N 820/2006 af 7. februar 2007 om afgiftsfritagelse for visse energiintensive processer i Tyskland. Kommissionen vurderede, at foranstaltningen ikke udgjorde en statsstøtte. Kommissionen undersøgte især den tilgrundliggende opbygning af det tyske energibeskatningssystem, som var i overensstemmelse med opbygningen i energibeskatningsdirektivet, at kun brændstof, som anvendes til opvarmning eller motorbrændstof, blev beskattet. Tyskland gav konsekvent fritagelse til alle former for dobbelt anvendelse og til alle gængse mineralogiske processer som defineret i direktivet og fulgte den samme opbygning i hele sit energibeskatningssystem. Af den grund mente Kommissionen, at afgiftsfritagelsen var i overensstemmelse med det nationale energibeskatningssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen har allerede tidligere givet en bedømmelse af fritagelser for energibeskatning ved mineralogiske processer, således i afgørelsen vedrørende statsstøttesag N 820/2006 af 7. februar 2007 om afgiftsfritagelse for visse energiintensive processer i Tyskland. Kommissionen vurderede, at foranstaltningen ikke udgjorde en statsstøtte. Kommissionen undersøgte især den tilgrundliggende opbygning af det tyske energibeskatningssystem, som var i overensstemmelse med opbygningen i energibeskatningsdirektivet, at kun brændstof, som anvendes til opvarmning eller motorbrændstof, blev beskattet. Tyskland gav konsekvent fritagelse til alle former for dobbelt anvendelse og til alle gængse mineralogiske processer som defineret i direktivet og fulgte den samme opbygning i hele sit energibeskatningssystem. Af den grund mente Kommissionen, at afgiftsfritagelsen var i overensstemmelse med det nationale energibeskatningssystems karakter og opbygning.

| (39) | Eftersom meddelelsen om afgiftsfritagelsen kun finder anvendelse på den nederlandske keramiske industri og i modsætning til den tyske foranstaltning ikke gælder for alle mineralogiske processer, er Kommissionen ikke overbevist om, at den planlagte afgiftsfritagelse direkte følger grund- eller hovedprincipperne i det gældende nederlandske energibeskatningssystem. Forklaringen fra Nederlandene — og fra VKO — om, at der er en objektiv forskel mellem de råstoffer, som anvendes til fremstilling af keramiske produkter, og de stoffer, som anvendes i andre mineralogiske processer (18), og i forbindelse hermed processens irreversibilitet, kan med udgangspunkt i opbygningen af det tilgrundliggende nationale energibeskatningssystem ikke begrundes, hvorfor andre mineralogiske processer, hvor der under produktionsprocessen også anvendes naturgas — såsom fremstilling af glas — ikke kommer i betragtning i forbindelse med afgiftsfritagelse. Som anført i betragtning 22 i energibeskatningsdirektivet bør energiprodukter endvidere være underlagt fællesskabsregler, når de anvendes til opvarmning eller motorbrændstof. Mineralogiske processer, jf. artikel 2, stk. 4, er i den forbindelse udelukket fra direktivets dækningsområde. Ved disse processer anvendes brændstoffet ikke til motorbrændstof eller opvarmning, men for at støtte den kemiske proces. Det fælles element vedrørende udelukkelse af alle mineralogiske processer fra energibeskatningsdirektivets dækningsområde er da også, at brændstoffet anvendes til den kemiske proces og ikke til opvarmning eller motorbrændstof. En afgiftsfritagelse for de involverede processer (19) kan kun begrundes, hvis denne finder anvendelse på alle mineralogiske processer »over hele linjen«, hvorved man sikrer en ensartet behandling af alle mineralogiske processer (20). Som anført er dette i overensstemmelse med den begrundelse, Kommissionen gav i sag N 820/06. Spørgsmålet, om der ved forskellige mineralogiske processer anvendes forskellige råstoffer, og det, at den keramiske proces er irreversibel, ændrer i den forbindelse ikke noget ved sagen. |
| --- | --- |

(39)

Eftersom meddelelsen om afgiftsfritagelsen kun finder anvendelse på den nederlandske keramiske industri og i modsætning til den tyske foranstaltning ikke gælder for alle mineralogiske processer, er Kommissionen ikke overbevist om, at den planlagte afgiftsfritagelse direkte følger grund- eller hovedprincipperne i det gældende nederlandske energibeskatningssystem. Forklaringen fra Nederlandene — og fra VKO — om, at der er en objektiv forskel mellem de råstoffer, som anvendes til fremstilling af keramiske produkter, og de stoffer, som anvendes i andre mineralogiske processer (18), og i forbindelse hermed processens irreversibilitet, kan med udgangspunkt i opbygningen af det tilgrundliggende nationale energibeskatningssystem ikke begrundes, hvorfor andre mineralogiske processer, hvor der under produktionsprocessen også anvendes naturgas — såsom fremstilling af glas — ikke kommer i betragtning i forbindelse med afgiftsfritagelse. Som anført i betragtning 22 i energibeskatningsdirektivet bør energiprodukter endvidere være underlagt fællesskabsregler, når de anvendes til opvarmning eller motorbrændstof. Mineralogiske processer, jf. artikel 2, stk. 4, er i den forbindelse udelukket fra direktivets dækningsområde. Ved disse processer anvendes brændstoffet ikke til motorbrændstof eller opvarmning, men for at støtte den kemiske proces. Det fælles element vedrørende udelukkelse af alle mineralogiske processer fra energibeskatningsdirektivets dækningsområde er da også, at brændstoffet anvendes til den kemiske proces og ikke til opvarmning eller motorbrændstof. En afgiftsfritagelse for de involverede processer (19) kan kun begrundes, hvis denne finder anvendelse på alle mineralogiske processer »over hele linjen«, hvorved man sikrer en ensartet behandling af alle mineralogiske processer (20). Som anført er dette i overensstemmelse med den begrundelse, Kommissionen gav i sag N 820/06. Spørgsmålet, om der ved forskellige mineralogiske processer anvendes forskellige råstoffer, og det, at den keramiske proces er irreversibel, ændrer i den forbindelse ikke noget ved sagen.

| (40) | Det fremgår endvidere af lovgivningens parlamentariske historie, at sigtet med den planlagte foranstaltning er at forbedre den nederlandske keramiske industris konkurrencestilling (21). Det fremgår af Domstolens retspraksis, at det, at en foranstaltning medfører en tilpasning af omkostningerne for virksomheder i den pågældende sektor i forhold til konkurrenterne i andre medlemsstater, ikke betyder, at foranstaltningen ikke udgør en støtteforanstaltning (22). |
| --- | --- |

(40)

Det fremgår endvidere af lovgivningens parlamentariske historie, at sigtet med den planlagte foranstaltning er at forbedre den nederlandske keramiske industris konkurrencestilling (21). Det fremgår af Domstolens retspraksis, at det, at en foranstaltning medfører en tilpasning af omkostningerne for virksomheder i den pågældende sektor i forhold til konkurrenterne i andre medlemsstater, ikke betyder, at foranstaltningen ikke udgør en støtteforanstaltning (22).

| (41) | Kommissionen konstaterer da også, at afgiftsfritagelsen har en selektiv karakter, fordi den begunstiger visse former for produktion og de facto visse virksomheder, og fordi den ikke kan begrundes med opbygningen af det nationale energibeskatningssystem. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen konstaterer da også, at afgiftsfritagelsen har en selektiv karakter, fordi den begunstiger visse former for produktion og de facto visse virksomheder, og fordi den ikke kan begrundes med opbygningen af det nationale energibeskatningssystem.

| (42) | VKO har anfægtet Kommissionens konklusion, at den planlagte foranstaltning fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder inden for den keramiske sektor, fordi en stor del af driftsomkostningerne hermed dækkes, hvorved de støtteberettigede vil kunne kræve en lavere pris for deres keramiske produkter. Ifølge VKO udgør omkostningerne til levering og brug af energi langt mere end omkostningerne til energibeskatningen. |
| --- | --- |

(42)

VKO har anfægtet Kommissionens konklusion, at den planlagte foranstaltning fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder inden for den keramiske sektor, fordi en stor del af driftsomkostningerne hermed dækkes, hvorved de støtteberettigede vil kunne kræve en lavere pris for deres keramiske produkter. Ifølge VKO udgør omkostningerne til levering og brug af energi langt mere end omkostningerne til energibeskatningen.

| (43) | Kommissionen mener, at dette argument er irrelevant. Kommissionen henviser i den forbindelse til, at i henhold til Domstolens retspraksis indebærer en forbedring af en virksomheds konkurrencestilling som følge af statsstøtte normalt, at der sker en forvridning af konkurrencen med andre virksomheder, som ikke har modtaget en sådan støtte (23). Desuden falder en foranstaltning ind under artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvis en sådan foranstaltning »truer med at fordreje konkurrencevilkårene«. Den pågældende afgiftsfritagelse kan fordreje konkurrencen på markedet for keramiske produkter, fordi den medfører en mindskelse af de støtteberettigedes driftsomkostninger. Endvidere henviser man til, at det netop er hensigten med den foreslåede foranstaltning at forbedre den internationale konkurrencestilling for den keramiske industri i Nederlandene. Nederlandene har argumenteret, at afgiftsfritagelsen i det mindste i en vis udstrækning vil genoprette »lige konkurrencevilkår« for denne sektor på det indre marked. Logisk set må man så konkludere, at foranstaltningen, selv uden detaljerede data til underbygning af foranstaltningens virkninger for konkurrencen inden for den keramiske sektor kan fordreje konkurrencen på for de relevante keramiske markeder. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen mener, at dette argument er irrelevant. Kommissionen henviser i den forbindelse til, at i henhold til Domstolens retspraksis indebærer en forbedring af en virksomheds konkurrencestilling som følge af statsstøtte normalt, at der sker en forvridning af konkurrencen med andre virksomheder, som ikke har modtaget en sådan støtte (23). Desuden falder en foranstaltning ind under artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvis en sådan foranstaltning »truer med at fordreje konkurrencevilkårene«. Den pågældende afgiftsfritagelse kan fordreje konkurrencen på markedet for keramiske produkter, fordi den medfører en mindskelse af de støtteberettigedes driftsomkostninger. Endvidere henviser man til, at det netop er hensigten med den foreslåede foranstaltning at forbedre den internationale konkurrencestilling for den keramiske industri i Nederlandene. Nederlandene har argumenteret, at afgiftsfritagelsen i det mindste i en vis udstrækning vil genoprette »lige konkurrencevilkår« for denne sektor på det indre marked. Logisk set må man så konkludere, at foranstaltningen, selv uden detaljerede data til underbygning af foranstaltningens virkninger for konkurrencen inden for den keramiske sektor kan fordreje konkurrencen på for de relevante keramiske markeder.

| (44) | Nederlandene har oplyst, at teglindustrien i Nederlandene, som står for 85-90 % af naturgas- og energiforbruget i den nederlandske keramikindustri, giver arbejde til ca. 1 500 mennesker. Denne delsektor havde i 2008 en omsætning på ca. 370 mio. EUR. Den nederlandske teglindustri eksporterer ca. 20 % af årsproduktionen, mens importen udgør 8 % af den årlige nederlandske produktion. Som følge af teglprodukternes vægt begrænses det relevante marked til en cirkel ca. 250 km rundt om teglværket. De relevante konkurrerende markeder i denne delsektor ligger derfor i Det Forenede Kongerige, Tyskland og Belgien. |
| --- | --- |

(44)

Nederlandene har oplyst, at teglindustrien i Nederlandene, som står for 85-90 % af naturgas- og energiforbruget i den nederlandske keramikindustri, giver arbejde til ca. 1 500 mennesker. Denne delsektor havde i 2008 en omsætning på ca. 370 mio. EUR. Den nederlandske teglindustri eksporterer ca. 20 % af årsproduktionen, mens importen udgør 8 % af den årlige nederlandske produktion. Som følge af teglprodukternes vægt begrænses det relevante marked til en cirkel ca. 250 km rundt om teglværket. De relevante konkurrerende markeder i denne delsektor ligger derfor i Det Forenede Kongerige, Tyskland og Belgien.

| (45) | Ved brev af 26. maj 2009 har Nederlandene anmodet Kommissionen om at kvantificere og underbygge sin konklusion, at den planlagte foranstaltning fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder inden for den keramiske sektor, med henvisning til de data fra Det Centrale Statistiske Kontor (CBS), som Nederlandene i første fase af undersøgelsen havde fremlagt for Kommissionen. Dette vedrører især dataene i tabel 1 og 2 for import og eksport af teglprodukter.

  Tabel 1


  Eksport af nederlandske mursten til Tyskland og Belgien








  År | Procentuel andel | Andel i EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 59 % af i alt 255 mio. | 150 mio. |
| 2006 | 64 % af i alt 234 mio. | 150 mio. |
| 2005 | 68 % af i alt 213 mio. | 145 mio. |
| 2004 | 74 % af i alt 242 mio. | 180 mio. |
| 2003 | 82 % af i alt 234 mio. | 191 mio. |
| 2002 | 80 % af i alt 183 mio. | 146 mio. |
| 2001 | 95 % af i alt 189 mio. | 180 mio. |

(45)

Ved brev af 26. maj 2009 har Nederlandene anmodet Kommissionen om at kvantificere og underbygge sin konklusion, at den planlagte foranstaltning fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder inden for den keramiske sektor, med henvisning til de data fra Det Centrale Statistiske Kontor (CBS), som Nederlandene i første fase af undersøgelsen havde fremlagt for Kommissionen. Dette vedrører især dataene i tabel 1 og 2 for import og eksport af teglprodukter.

Tabel 1

Eksport af nederlandske mursten til Tyskland og Belgien

År

Procentuel andel

Andel i EUR

2007

59 % af i alt 255 mio.

150 mio.

2006

64 % af i alt 234 mio.

150 mio.

2005

68 % af i alt 213 mio.

145 mio.

2004

74 % af i alt 242 mio.

180 mio.

2003

82 % af i alt 234 mio.

191 mio.

2002

80 % af i alt 183 mio.

146 mio.

2001

95 % af i alt 189 mio.

180 mio.

| (46) | Ifølge Nederlandene skal der i forbindelse med de tal, der er anført i tabel 1, tages hensyn til følgende omstændigheder. I begyndelsen af århundredet var der en stærk stagnation på markedet for opførelse af nye boliger i Tyskland og Nederlandene (i 2000/2001 havde den tyske teglværksindustri et fald i omsætningen og salget på 20 %). Herefter forbedrede situationen sig på markedet for opførelse af nye boliger i Nederlandene og Tyskland, hvilket kulminerede i 2006 og 2007. Ifølge Nederlandene fremgår det af dataene fra det tyske Ziegelverband, at den tyske industri begyndte at gå frem fra 2004/2005. Men det fremgår ifølge Nederlandene af de indgivne CBS-data (Det Centrale Statistiske kontor), at eksporten af nederlandske mursten til Tyskland er gået tilbage siden da. Trods de betragtelige tab både for den tyske og den nederlandske industri på det tyske marked i begyndelse af århundredet har den tyske teglværksindustri nydt godt af bedringen på det tyske husmarked i modsætning til de nederlandske teglproducenter. Ifølge Nederlandene bekræftes dette af de tal, som er anført i tabel 2 om importen fra Tyskland.

  Tabel 2


  Import til Nederlandene fra Tyskland








  År | Procent | Andel i EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 42 % af i alt 91 mio. | 36 mio. |
| 2006 | 25 % af i alt 101 mio. | 25 mio. |
| 2005 | 22 % af i alt 82 mio. | 18 mio. |
| 2004 | 17 % af i alt 121 mio. | 21 mio. |
| 2003 | 16 % af i alt 110 mio. | 18 mio. |
| 2002 | 18 % af i alt 107 mio. | 20 mio. |
| 2001 | 11 % af i alt 124 mio. | 14 mio. |
| 2000 | 12 % af i alt 155 mio. | 19 mio. |

(46)

Ifølge Nederlandene skal der i forbindelse med de tal, der er anført i tabel 1, tages hensyn til følgende omstændigheder. I begyndelsen af århundredet var der en stærk stagnation på markedet for opførelse af nye boliger i Tyskland og Nederlandene (i 2000/2001 havde den tyske teglværksindustri et fald i omsætningen og salget på 20 %). Herefter forbedrede situationen sig på markedet for opførelse af nye boliger i Nederlandene og Tyskland, hvilket kulminerede i 2006 og 2007. Ifølge Nederlandene fremgår det af dataene fra det tyske Ziegelverband, at den tyske industri begyndte at gå frem fra 2004/2005. Men det fremgår ifølge Nederlandene af de indgivne CBS-data (Det Centrale Statistiske kontor), at eksporten af nederlandske mursten til Tyskland er gået tilbage siden da. Trods de betragtelige tab både for den tyske og den nederlandske industri på det tyske marked i begyndelse af århundredet har den tyske teglværksindustri nydt godt af bedringen på det tyske husmarked i modsætning til de nederlandske teglproducenter. Ifølge Nederlandene bekræftes dette af de tal, som er anført i tabel 2 om importen fra Tyskland.

Tabel 2

Import til Nederlandene fra Tyskland

År

Procent

Andel i EUR

2007

42 % af i alt 91 mio.

36 mio.

2006

25 % af i alt 101 mio.

25 mio.

2005

22 % af i alt 82 mio.

18 mio.

2004

17 % af i alt 121 mio.

21 mio.

2003

16 % af i alt 110 mio.

18 mio.

2002

18 % af i alt 107 mio.

20 mio.

2001

11 % af i alt 124 mio.

14 mio.

2000

12 % af i alt 155 mio.

19 mio.

| (47) | Nederlandene har henvist til, at det fremgår af tallene i tabel 2, at der har været en stærk vækst i importen af tyske mursten til Nederlandene fra 2006/2007. Det fremgår af de tal, som Nederlandene har fremlagt vedrørende første kvartal af 2008, at denne udvikling fortsætter. Ifølge Nederlandene har den tyske keramiske sektor siden august 2006 nydt godt af en fritagelse for energibeskatning, som trådte i kraft pr. 1. januar 2004.

  Tabel 3


  Eksport fra Nederlandene til andre markeder end Belgien og Tyskland (først og fremmest Det Forenede Kongerige og Irland)








  År | Procent | Andel i EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 40 % af i alt 255 mio. | 102 mio. |
| 2006 | 37 % af i alt 234 mio. | 86 mio. |
| 2005 | 32 % af i alt 213 mio. | 68 mio. |
| 2004 | 17 % af i alt 242 mio. | 41 mio. |
| 2003 | 10 % af i alt 234 mio. | 23 mio. |
| 2002 | 18 % af i alt 183 mio. | 32 mio. |
| 2001 | 12 % af i alt 189 mio. | 23 mio. |

(47)

Nederlandene har henvist til, at det fremgår af tallene i tabel 2, at der har været en stærk vækst i importen af tyske mursten til Nederlandene fra 2006/2007. Det fremgår af de tal, som Nederlandene har fremlagt vedrørende første kvartal af 2008, at denne udvikling fortsætter. Ifølge Nederlandene har den tyske keramiske sektor siden august 2006 nydt godt af en fritagelse for energibeskatning, som trådte i kraft pr. 1. januar 2004.

Tabel 3

Eksport fra Nederlandene til andre markeder end Belgien og Tyskland (først og fremmest Det Forenede Kongerige og Irland)

År

Procent

Andel i EUR

2007

40 % af i alt 255 mio.

102 mio.

2006

37 % af i alt 234 mio.

86 mio.

2005

32 % af i alt 213 mio.

68 mio.

2004

17 % af i alt 242 mio.

41 mio.

2003

10 % af i alt 234 mio.

23 mio.

2002

18 % af i alt 183 mio.

32 mio.

2001

12 % af i alt 189 mio.

23 mio.

| (48) | Med hensyn til de tal, der er anført i tabel 3, har Nederlandene bemærket, at den særligt gunstige valutakurs (pund sterling/EUR) udgør den vigtigste forklaring på stigningen i eksporten til disse lande. Denne faktor har også kompenseret for de høje transportomkostninger. |
| --- | --- |

(48)

Med hensyn til de tal, der er anført i tabel 3, har Nederlandene bemærket, at den særligt gunstige valutakurs (pund sterling/EUR) udgør den vigtigste forklaring på stigningen i eksporten til disse lande. Denne faktor har også kompenseret for de høje transportomkostninger.

| (49) | Kommissionen erkender, at det fremgår af disse data, at Tyskland og Belgiens betydning som eksportmål for nederlandske mursten er faldet i årene 1998-2007, at omfanget af importen af tyske mursten til Nederlandene i årene 2000-2007 er steget, og at eksporten til andre lande end Tyskland og Belgien (især Det Forenede Kongerige og Irland) er steget i perioden 2001-2007. Med hensyn til de tal, som er anført for andre lande, især vedrørende Det Forenede Kongerige og Irland, forklares stigningen i eksporten især med den gunstige valutakurs. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen erkender, at det fremgår af disse data, at Tyskland og Belgiens betydning som eksportmål for nederlandske mursten er faldet i årene 1998-2007, at omfanget af importen af tyske mursten til Nederlandene i årene 2000-2007 er steget, og at eksporten til andre lande end Tyskland og Belgien (især Det Forenede Kongerige og Irland) er steget i perioden 2001-2007. Med hensyn til de tal, som er anført for andre lande, især vedrørende Det Forenede Kongerige og Irland, forklares stigningen i eksporten især med den gunstige valutakurs.

| (50) | Selv om disse data er informative med hensyn til samhandelen mellem Nederlandene og nabolandene Tyskland, Belgien og Det Forenede Kongerige inden for murstenssegmentet, kan man ikke udlede heraf, at støtteforanstaltningen ikke vil kunne fordreje konkurrencen på de relevante markeder i den keramiske industri. Som anført falder en foranstaltning ind under artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvis den kan føre til en fordrejning af konkurrencevilkårene. |
| --- | --- |

(50)

Selv om disse data er informative med hensyn til samhandelen mellem Nederlandene og nabolandene Tyskland, Belgien og Det Forenede Kongerige inden for murstenssegmentet, kan man ikke udlede heraf, at støtteforanstaltningen ikke vil kunne fordreje konkurrencen på de relevante markeder i den keramiske industri. Som anført falder en foranstaltning ind under artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvis den kan føre til en fordrejning af konkurrencevilkårene.

| (51) | Foranstaltningen vil sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne negativt, fordi keramiske produkter handles internationalt, hvilket de statistiske data i tabel 1, 2 og 3, fra Nederlandene bekræfter. |
| --- | --- |

(51)

Foranstaltningen vil sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne negativt, fordi keramiske produkter handles internationalt, hvilket de statistiske data i tabel 1, 2 og 3, fra Nederlandene bekræfter.

| (52) | På grundlag af ovenstående mener Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning skal opfattes som statsstøtte, jf. artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

(52)

På grundlag af ovenstående mener Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning skal opfattes som statsstøtte, jf. artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| (53) | Nederlandene har overholdt sine forpligtelser, jf. artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, ved at anmelde støtteforanstaltningen inden dennes ikrafttræden. |
| --- | --- |

(53)

Nederlandene har overholdt sine forpligtelser, jf. artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, ved at anmelde støtteforanstaltningen inden dennes ikrafttræden.

| (54) | Kommissionen mener, at den planlagte fritagelse skal bedømmes på grundlag af retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse. Afsnit 4 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse — »støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser« — omhandler eksplicit den form for fritagelse for miljøbeskatning, som nærværende anmeldelse vedrører. Afsnit 4 i retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse må anses for at være udtømmende i forbindelse med bedømmelsen af den planlagte afgiftsfritagelse. Foranstaltningen kan derfor ikke bedømmes på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, sådan som Nederlandene har argumenteret. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen mener, at den planlagte fritagelse skal bedømmes på grundlag af retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse. Afsnit 4 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse — »støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser« — omhandler eksplicit den form for fritagelse for miljøbeskatning, som nærværende anmeldelse vedrører. Afsnit 4 i retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse må anses for at være udtømmende i forbindelse med bedømmelsen af den planlagte afgiftsfritagelse. Foranstaltningen kan derfor ikke bedømmes på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, sådan som Nederlandene har argumenteret.

| (55) | Nederlandene er enig med Kommissionen i, at den planlagte foranstaltning skal ses som en fritagelse for en miljøbeskatning, jf. retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (24). Nederlandene mener dog ikke, at foranstaltningen hermed falder ind under anvendelsesområdet for retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse. Ifølge Nederlandene er betingelsen i punkt 151 i retningslinjerne ikke opfyldt, nemlig at foranstaltningen »i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet«, fordi dette ikke er målet for den planlagte fritagelse. |
| --- | --- |

(55)

Nederlandene er enig med Kommissionen i, at den planlagte foranstaltning skal ses som en fritagelse for en miljøbeskatning, jf. retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (24). Nederlandene mener dog ikke, at foranstaltningen hermed falder ind under anvendelsesområdet for retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse. Ifølge Nederlandene er betingelsen i punkt 151 i retningslinjerne ikke opfyldt, nemlig at foranstaltningen »i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet«, fordi dette ikke er målet for den planlagte fritagelse.

| (56) | Denne argumentation kan ikke accepteres. Det fremgår både af titlen på kapitel 4 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (»Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«) og af første del af punkt 151, (støtte i form af lempelser eller fritagelser for miljøafgiften) at dette kapitel finder anvendelse på den planlagte støtteforanstaltning. I kapitlet fastsættes nøje, under hvilke betingelser fritagelser for miljøbeskatning kan anses for forenelige med det indre marked. Punkt 151 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøstøtte er en generel betingelse for foreneligheden af fritagelser for miljøbeskatninger, jf. kapitel 4 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøstøtte. Som anført i punkt 151 kan en støtteforanstaltning kun anses for forenelig, hvis denne »i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet«. |
| --- | --- |

(56)

Denne argumentation kan ikke accepteres. Det fremgår både af titlen på kapitel 4 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (»Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«) og af første del af punkt 151, (støtte i form af lempelser eller fritagelser for miljøafgiften) at dette kapitel finder anvendelse på den planlagte støtteforanstaltning. I kapitlet fastsættes nøje, under hvilke betingelser fritagelser for miljøbeskatning kan anses for forenelige med det indre marked. Punkt 151 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøstøtte er en generel betingelse for foreneligheden af fritagelser for miljøbeskatninger, jf. kapitel 4 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøstøtte. Som anført i punkt 151 kan en støtteforanstaltning kun anses for forenelig, hvis denne »i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet«.

| (57) | For at tydeliggøre den grundlæggende tanke bag punkt 151 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse fastslår Kommissionen, at en planlagt fritagelse for miljøbeskatning giver mulighed for at indføre eller opretholde højere nationale miljøafgifter for andre virksomheder, hvorved der i det mindste indirekte opnås en positiv miljøeffekt (25). Kommissionen forstår ikke nogen af argumenterne fra Nederlandene og VKO, hvor de argumenterer for, at den planlagte fritagelse vil medvirke til en videreførelse af den pågældende nederlandske miljøbeskatning. Nederlandene argumenterer ganske vist for, at beskatningssatsen i den højeste kategori vil blive forhøjet samtidig med den planlagte fritagelses ikrafttræden, men henviser til dette, som om det skulle fremgå heraf, at den planlagte fritagelse ikke fører til et tab af statslige midler, og synes ikke at ville hævde, at den planlagte fritagelse er nødvendig for at kunne gennemføre en sådan forhøjelse. Man har derfor ikke påvist, at forudsætningerne i punkt 151 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse er opfyldt. |
| --- | --- |

(57)

For at tydeliggøre den grundlæggende tanke bag punkt 151 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse fastslår Kommissionen, at en planlagt fritagelse for miljøbeskatning giver mulighed for at indføre eller opretholde højere nationale miljøafgifter for andre virksomheder, hvorved der i det mindste indirekte opnås en positiv miljøeffekt (25). Kommissionen forstår ikke nogen af argumenterne fra Nederlandene og VKO, hvor de argumenterer for, at den planlagte fritagelse vil medvirke til en videreførelse af den pågældende nederlandske miljøbeskatning. Nederlandene argumenterer ganske vist for, at beskatningssatsen i den højeste kategori vil blive forhøjet samtidig med den planlagte fritagelses ikrafttræden, men henviser til dette, som om det skulle fremgå heraf, at den planlagte fritagelse ikke fører til et tab af statslige midler, og synes ikke at ville hævde, at den planlagte fritagelse er nødvendig for at kunne gennemføre en sådan forhøjelse. Man har derfor ikke påvist, at forudsætningerne i punkt 151 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse er opfyldt.

| (58) | Nederlandene anmodes om at fremlægge relevante oplysninger for at give Kommissionen mulighed for at bedømme, om støtten er forenelig på grundlag af de relevante kriterier i kapitel 4 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse, især med hensyn til støttens nødvendighed og forenelighed og følgerne heraf for den keramiske sektor, som krævet i punkt 155-159 i retningslinjerne (26). |
| --- | --- |

(58)

Nederlandene anmodes om at fremlægge relevante oplysninger for at give Kommissionen mulighed for at bedømme, om støtten er forenelig på grundlag af de relevante kriterier i kapitel 4 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse, især med hensyn til støttens nødvendighed og forenelighed og følgerne heraf for den keramiske sektor, som krævet i punkt 155-159 i retningslinjerne (26).

| (59) | Hvad støttens nødvendighed angår, har Kommissionen stillet en række specifikke spørgsmål for at kunne undersøge, om en større stigning i den nederlandske keramikindustris produktionsomkostninger (som følge af miljøafgiften) kan videregives til kunderne, uden at dette fører til et stort fald i salget. Endvidere anmodede man blandt andet om følgende informationer: den keramiske industris salgstal på de relevante markeder inden for de seneste 10 år, energiafgiftssatsen samt det samlede betalte afgiftsbeløb, de samlede energiomkostninger pr. virksomhed inden for de seneste 10 år, skøn over fleksibiliteten i sektorens priser på de relevante markeder, skøn over dalende omsætning og/eller dalende overskud, oplysninger om udviklingen i samhandelen med den nederlandske keramiske industri, både fra og til Nederlandene og fra og til relevante geografiske markeder, de støtteberettigedes markedsandele på de relevante geografiske markeder samt nogle andre elementer, som kan være af betydning ved bedømmelsen af muligheden for videregivelse af omkostningerne. Derudover har Kommissionen stillet Nederlandene spørgsmål om støttens proportionalitet, under henvisning til punkt 159 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

(59)

Hvad støttens nødvendighed angår, har Kommissionen stillet en række specifikke spørgsmål for at kunne undersøge, om en større stigning i den nederlandske keramikindustris produktionsomkostninger (som følge af miljøafgiften) kan videregives til kunderne, uden at dette fører til et stort fald i salget. Endvidere anmodede man blandt andet om følgende informationer: den keramiske industris salgstal på de relevante markeder inden for de seneste 10 år, energiafgiftssatsen samt det samlede betalte afgiftsbeløb, de samlede energiomkostninger pr. virksomhed inden for de seneste 10 år, skøn over fleksibiliteten i sektorens priser på de relevante markeder, skøn over dalende omsætning og/eller dalende overskud, oplysninger om udviklingen i samhandelen med den nederlandske keramiske industri, både fra og til Nederlandene og fra og til relevante geografiske markeder, de støtteberettigedes markedsandele på de relevante geografiske markeder samt nogle andre elementer, som kan være af betydning ved bedømmelsen af muligheden for videregivelse af omkostningerne. Derudover har Kommissionen stillet Nederlandene spørgsmål om støttens proportionalitet, under henvisning til punkt 159 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse.

| (60) | Som svar på Kommissionens brev af 7. oktober 2009 har Nederlandene fremlagt oplysninger om en hypotetisk gennemsnitlig murstensproducent i Nederlandene (27). Nederlandene har oplyst, at det ikke var muligt at besvare Kommissionens spørgsmål for alle delsektorer i den nederlandske keramiske industri, fordi der inden for visse delsektorer kun findes én nederlandsk leverandør (f.eks. tegl, keramiske rør eller keramiske sanitetsartikler). I betragtning af at der i øjeblikket findes 13 murstensproducenter i Nederlandene med ca. 40 produktionssteder, var det muligt at gives en repræsentativ beskrivelse af denne gruppes situation. I andre tilfælde anså Nederlandene det ikke for muligt inden for den korte frist at få tilstrækkelig indsigt i de relevante delsektorer, f.eks. sektoren stentøj til dekorative formål. |
| --- | --- |

(60)

Som svar på Kommissionens brev af 7. oktober 2009 har Nederlandene fremlagt oplysninger om en hypotetisk gennemsnitlig murstensproducent i Nederlandene (27). Nederlandene har oplyst, at det ikke var muligt at besvare Kommissionens spørgsmål for alle delsektorer i den nederlandske keramiske industri, fordi der inden for visse delsektorer kun findes én nederlandsk leverandør (f.eks. tegl, keramiske rør eller keramiske sanitetsartikler). I betragtning af at der i øjeblikket findes 13 murstensproducenter i Nederlandene med ca. 40 produktionssteder, var det muligt at gives en repræsentativ beskrivelse af denne gruppes situation. I andre tilfælde anså Nederlandene det ikke for muligt inden for den korte frist at få tilstrækkelig indsigt i de relevante delsektorer, f.eks. sektoren stentøj til dekorative formål.

| (61) | Kommissionen vil gerne minde om, at man allerede i beslutningen om indledningen af proceduren af 11. februar 2009 havde anført, at man allerede i den første fase af undersøgelsen havde anmodet om disse supplerende oplysninger (herunder oplysninger om den keramiske industris forskellige segmenter, som opdelt af Nederlandene), men at man ikke havde modtaget disse oplysninger. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen vil gerne minde om, at man allerede i beslutningen om indledningen af proceduren af 11. februar 2009 havde anført, at man allerede i den første fase af undersøgelsen havde anmodet om disse supplerende oplysninger (herunder oplysninger om den keramiske industris forskellige segmenter, som opdelt af Nederlandene), men at man ikke havde modtaget disse oplysninger.

| (62) | Kommissionen mener ikke, at oplysninger om en hypotetisk gennemsnitlig murstensproducent er tilstrækkeligt til at kunne bedømme, om den planlagte afgiftsfritagelse er forenelig i forbindelse med den keramiske industri i Nederlandene som helhed, eftersom én bestemt gennemsnitlig producent ikke kan anses for at være repræsentativ for hele industrien. Som fremhævet af Nederlandene selv i sammenhæng med de fremlagte data om im- og eksport vedrører de relevante oplysninger kun murstensindustrien, og denne sektor kan ikke automatisk anvendes som en model for udviklingstendenser inden for andre keramiske segmenter, eftersom hver enkelt segment er kendetegnet ved specifikke produkt/markedskombinationer, hvor andre økonomiske fakta eventuelt kan spille en rolle. VKO kom i sin erklæring af 24. maj 2009 til en lignende konklusion (28). Også argumentet om, at der ikke kan fremlægges oplysninger for delsektorer, hvor der kun findes én aktiv støtteberettiget, er ikke overbevisende. Tværtimod ville det have være nemmere at få oplysninger om en enkelt virksomhed (sådan som det for nylig er påvist i en sag vedrørende Danmark (29). |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen mener ikke, at oplysninger om en hypotetisk gennemsnitlig murstensproducent er tilstrækkeligt til at kunne bedømme, om den planlagte afgiftsfritagelse er forenelig i forbindelse med den keramiske industri i Nederlandene som helhed, eftersom én bestemt gennemsnitlig producent ikke kan anses for at være repræsentativ for hele industrien. Som fremhævet af Nederlandene selv i sammenhæng med de fremlagte data om im- og eksport vedrører de relevante oplysninger kun murstensindustrien, og denne sektor kan ikke automatisk anvendes som en model for udviklingstendenser inden for andre keramiske segmenter, eftersom hver enkelt segment er kendetegnet ved specifikke produkt/markedskombinationer, hvor andre økonomiske fakta eventuelt kan spille en rolle. VKO kom i sin erklæring af 24. maj 2009 til en lignende konklusion (28). Også argumentet om, at der ikke kan fremlægges oplysninger for delsektorer, hvor der kun findes én aktiv støtteberettiget, er ikke overbevisende. Tværtimod ville det have være nemmere at få oplysninger om en enkelt virksomhed (sådan som det for nylig er påvist i en sag vedrørende Danmark (29).

| (63) | Desuden er en del af de krævede oplysninger ikke blevet fremlagt. Der blev f.eks. som anført i betragtning 59 anmodet om oplysninger vedrørende støttens nødvendighed og proportionalitet. Hvad angår støttens nødvendighed, har Kommissionen anmodet om skøn over fleksibiliteten ved produkternes priser inden for sektoren på de relevante markeder, skøn over omsætningsnedgang og/eller dalende overskud, de støtteberettigedes markedsandele på de relevante geografiske markeder og udviklingen med hensyn til de nederlandske producenters markedsandele på de relevante geografiske markeder. Selv om Nederlandene ved brev af 9. oktober 2009 fik endnu en mulighed for at fremlægge de manglende oplysninger, blev de relevante oplysninger ikke givet. |
| --- | --- |

(63)

Desuden er en del af de krævede oplysninger ikke blevet fremlagt. Der blev f.eks. som anført i betragtning 59 anmodet om oplysninger vedrørende støttens nødvendighed og proportionalitet. Hvad angår støttens nødvendighed, har Kommissionen anmodet om skøn over fleksibiliteten ved produkternes priser inden for sektoren på de relevante markeder, skøn over omsætningsnedgang og/eller dalende overskud, de støtteberettigedes markedsandele på de relevante geografiske markeder og udviklingen med hensyn til de nederlandske producenters markedsandele på de relevante geografiske markeder. Selv om Nederlandene ved brev af 9. oktober 2009 fik endnu en mulighed for at fremlægge de manglende oplysninger, blev de relevante oplysninger ikke givet.

| (64) | På grundlag af de oplysninger, man råder over, kan følgende analyse udarbejdes for murstenssegmentet. |
| --- | --- |

(64)

På grundlag af de oplysninger, man råder over, kan følgende analyse udarbejdes for murstenssegmentet.

| (65) | Med henvisning til punkt 155 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse vil Kommissionen ved analyser af afgiftsordninger, der involverer elementer af statsstøtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser, navnlig analysere støttens nødvendighed og proportionalitet og dens virkninger for de berørte økonomiske sektorer. |
| --- | --- |

(65)

Med henvisning til punkt 155 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse vil Kommissionen ved analyser af afgiftsordninger, der involverer elementer af statsstøtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser, navnlig analysere støttens nødvendighed og proportionalitet og dens virkninger for de berørte økonomiske sektorer.

| (66) | I henhold til punkt 158 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse skal følgende tre kumulative betingelser være opfyldt for at sikre, at støtten er nødvendig. For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation (punkt 158, litra a)). For det andet skal afgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne (punkt 158, litra b)). For det tredje skal det sikres, at den betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kan væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang (punkt 158, litra c)). I denne sammenhæng kan medlemsstaten fremlægge skøn over bl.a. priseelasticiteten for produkterne i den relevante sektor på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjeneste for virksomhederne i den berørte sektor/kategori. |
| --- | --- |

(66)

I henhold til punkt 158 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse skal følgende tre kumulative betingelser være opfyldt for at sikre, at støtten er nødvendig. For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation (punkt 158, litra a)). For det andet skal afgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne (punkt 158, litra b)). For det tredje skal det sikres, at den betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kan væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang (punkt 158, litra c)). I denne sammenhæng kan medlemsstaten fremlægge skøn over bl.a. priseelasticiteten for produkterne i den relevante sektor på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjeneste for virksomhederne i den berørte sektor/kategori.

| (67) | Nederlandene har anført, at fritagelsen vedrører den keramiske proces, således at alle producenter af keramiske produkter og alle konkurrenter i den keramiske sektor (eller på det samme relevante marked, når konkurrenterne er i den samme faktuelle situation), kommer i betragtning til fritagelsen, såfremt de opfylder følgende kriterier:






  — | der skal være tale om levering af naturgas |
| --- | --- | --- |

(67)

Nederlandene har anført, at fritagelsen vedrører den keramiske proces, således at alle producenter af keramiske produkter og alle konkurrenter i den keramiske sektor (eller på det samme relevante marked, når konkurrenterne er i den samme faktuelle situation), kommer i betragtning til fritagelsen, såfremt de opfylder følgende kriterier:

—

der skal være tale om levering af naturgas

| — | naturgassen skal bruges i installationer til fremstilling af produkter ved brænding |
| --- | --- |

—

naturgassen skal bruges i installationer til fremstilling af produkter ved brænding

| — | produkterne skal bestå af mindst 90 % ler. |
| --- | --- |

—

produkterne skal bestå af mindst 90 % ler.

| (68) | Disse kriterier er medtaget i udkastet til lovgivningen (30). Kriterierne for valget af støtteberettigede forekommer derfor både at være objektive og klare. |
| --- | --- |

(68)

Disse kriterier er medtaget i udkastet til lovgivningen (30). Kriterierne for valget af støtteberettigede forekommer derfor både at være objektive og klare.

| (69) | Kravet om at afgiften uden lempelse skal føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne anses med henvisning til fodnote 55 i retningslinjerne for at være opfyldt, når den støtteberettigede anses for at være en energiintensiv virksomhed som defineret i artikel 17, stk. 1, litra a), i direktivet om energibeskatning, dvs. når købet af energiprodukter og elektricitet mindst udgør 3,0 % af produktionsværdien (31), eller hvor den skyldige nationale energiudgift udgør mindst 0,5 % af værditilvæksten. |
| --- | --- |

(69)

Kravet om at afgiften uden lempelse skal føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne anses med henvisning til fodnote 55 i retningslinjerne for at være opfyldt, når den støtteberettigede anses for at være en energiintensiv virksomhed som defineret i artikel 17, stk. 1, litra a), i direktivet om energibeskatning, dvs. når købet af energiprodukter og elektricitet mindst udgør 3,0 % af produktionsværdien (31), eller hvor den skyldige nationale energiudgift udgør mindst 0,5 % af værditilvæksten.

| (70) | Nederlandene har anført, at murstensproducenter hører til gruppen af energiintensive brugere, fordi deres energiomkostninger udgør 20-30 % af de samlede produktionsomkostninger. Selv om Nederlandene ikke har oplyst noget nærmere om, hvorledes de samlede produktionsomkostninger forholder sig til produktionsværdien, kan man gå ud fra, at produktionsomkostningerne under normale forretningsmæssige forhold, nemlig når produkternes salgsværdi overstiger produktionsomkostningerne, er lavere end produktionsværdien, fordi produktionsværdien er relateret til omsætningen og således til prisen for det solgte produkt. Derfor vil energiomkostningernes andel sammenlignet med produktionsværdien under normale forretningsmæssige forhold være lavere end den andel af produktionsomkostningerne, som energiomkostningerne udgør, og som er angivet af Nederlandene. Endvidere kan man gå ud fra, at produktionsværdien ikke er så meget større end produktionsomkostningerne, at energiomkostningernes andel på 20-30 %, hvis produktionsomkostningerne inddrages som nævner, falder til mindre end 3 %, hvis produktionsværdien anvendes som nævner. Derfor går Kommissionen ud fra, at det i forbindelse med virksomheder i den nederlandske keramiske industri drejer sig om »energiintensive virksomheder,« jf. energibeskatningsdirektivet, og at kriteriet om en væsentlig stigning i produktionsomkostningerne, jf. nr. 158, litra b), i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse, er opfyldt. Kommissionen baserer således sin bedømmelse på den juridiske formodning, som er anført i fodnote 55 til retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

(70)

Nederlandene har anført, at murstensproducenter hører til gruppen af energiintensive brugere, fordi deres energiomkostninger udgør 20-30 % af de samlede produktionsomkostninger. Selv om Nederlandene ikke har oplyst noget nærmere om, hvorledes de samlede produktionsomkostninger forholder sig til produktionsværdien, kan man gå ud fra, at produktionsomkostningerne under normale forretningsmæssige forhold, nemlig når produkternes salgsværdi overstiger produktionsomkostningerne, er lavere end produktionsværdien, fordi produktionsværdien er relateret til omsætningen og således til prisen for det solgte produkt. Derfor vil energiomkostningernes andel sammenlignet med produktionsværdien under normale forretningsmæssige forhold være lavere end den andel af produktionsomkostningerne, som energiomkostningerne udgør, og som er angivet af Nederlandene. Endvidere kan man gå ud fra, at produktionsværdien ikke er så meget større end produktionsomkostningerne, at energiomkostningernes andel på 20-30 %, hvis produktionsomkostningerne inddrages som nævner, falder til mindre end 3 %, hvis produktionsværdien anvendes som nævner. Derfor går Kommissionen ud fra, at det i forbindelse med virksomheder i den nederlandske keramiske industri drejer sig om »energiintensive virksomheder,« jf. energibeskatningsdirektivet, og at kriteriet om en væsentlig stigning i produktionsomkostningerne, jf. nr. 158, litra b), i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse, er opfyldt. Kommissionen baserer således sin bedømmelse på den juridiske formodning, som er anført i fodnote 55 til retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse.

| (71) | Med hensyn til kravet i punkt 158, litra c), i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse stillede man en række detaljerede spørgsmål for at undersøge, om en betydelig stigning i produktionsomkostningerne kan væltes over på forbrugerne, uden at det fører til en betydelig salgsnedgang. Nærmere bestemt anmodede man Nederlandene om at fremlægge oplysninger om den keramiske industris salgstal på de relevante markeder inden for de seneste ti år, om satsen for energiafgiften samt det samlede betalte afgiftsbeløb, de samlede energiomkostninger pr. virksomhed inden for de seneste 10 år, skøn over fleksibiliteten i den pågældende sektors produktpriser på de relevante markeder, skøn over mistet salg og/eller lavere fortjeneste, oplysninger om udviklingen i samhandelen i den nederlandske keramiske industri, både fra og til Nederlandene og fra og til de relevante geografiske markeder, de støtteberettigedes markedsandele på de relevante geografiske markeder og nogle andre faktorer, som kan have betydning ved bedømmelsen af muligheden for at videregive omkostninger (som beskrevet i betragtning 59 og 67). |
| --- | --- |

(71)

Med hensyn til kravet i punkt 158, litra c), i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse stillede man en række detaljerede spørgsmål for at undersøge, om en betydelig stigning i produktionsomkostningerne kan væltes over på forbrugerne, uden at det fører til en betydelig salgsnedgang. Nærmere bestemt anmodede man Nederlandene om at fremlægge oplysninger om den keramiske industris salgstal på de relevante markeder inden for de seneste ti år, om satsen for energiafgiften samt det samlede betalte afgiftsbeløb, de samlede energiomkostninger pr. virksomhed inden for de seneste 10 år, skøn over fleksibiliteten i den pågældende sektors produktpriser på de relevante markeder, skøn over mistet salg og/eller lavere fortjeneste, oplysninger om udviklingen i samhandelen i den nederlandske keramiske industri, både fra og til Nederlandene og fra og til de relevante geografiske markeder, de støtteberettigedes markedsandele på de relevante geografiske markeder og nogle andre faktorer, som kan have betydning ved bedømmelsen af muligheden for at videregive omkostninger (som beskrevet i betragtning 59 og 67).

| (72) | Nederlandene har bekræftet, at det i princippet er muligt, at de relevante omkostninger væltes over på forbrugerne, men anfører, at dette bliver stadig mere vanskeligt. Producenter, som ikke har kunne gøre dette, har i de forløbne år indstillet deres forretningsaktiviteter eller er gået konkurs. Nederlandene har dog ikke fremlagt noget bevis, hvoraf der fremgår en kausal sammenhæng mellem omkostningerne ved afgiften og indstillingen af disse virksomheders forretningsaktiviteter. Kommissionen konstaterer, at det er op til medlemsstaten at fremlægge den nødvendige information til dokumentation for medlemsstatens påstande. |
| --- | --- |

(72)

Nederlandene har bekræftet, at det i princippet er muligt, at de relevante omkostninger væltes over på forbrugerne, men anfører, at dette bliver stadig mere vanskeligt. Producenter, som ikke har kunne gøre dette, har i de forløbne år indstillet deres forretningsaktiviteter eller er gået konkurs. Nederlandene har dog ikke fremlagt noget bevis, hvoraf der fremgår en kausal sammenhæng mellem omkostningerne ved afgiften og indstillingen af disse virksomheders forretningsaktiviteter. Kommissionen konstaterer, at det er op til medlemsstaten at fremlægge den nødvendige information til dokumentation for medlemsstatens påstande.

| (73) | Nederlandene har endvidere anført, at priselasticiteten i forbindelse med efterspørgslen efter mursten er meget ringe, uden at dette er dokumenteret med konkrete data. |
| --- | --- |

(73)

Nederlandene har endvidere anført, at priselasticiteten i forbindelse med efterspørgslen efter mursten er meget ringe, uden at dette er dokumenteret med konkrete data.

| (74) | Nederlandene har meddelt, at der er en jævnt stigende konkurrence inden for murstenssektoren som følge af import af lignende produkter fra konkurrenter fra andre medlemsstater, og at de nederlandske murstens markedsandel er faldende. I den sammenhæng har Nederlandene fremlagt data vedrørende im- og eksport som bilag til et brev af 30. oktober 2009 (32), hvoraf det fremgår, at importen fra Tyskland i de sidste år er steget, og at eksporten fra Nederlandene til Tyskland og Belgien er faldet. Som vigtigste årsag nævner Nederlandene, at de udenlandske murstensproducenter i modsætning til de nederlandske producenter nyder godt af fritagelse for energiafgifter. |
| --- | --- |

(74)

Nederlandene har meddelt, at der er en jævnt stigende konkurrence inden for murstenssektoren som følge af import af lignende produkter fra konkurrenter fra andre medlemsstater, og at de nederlandske murstens markedsandel er faldende. I den sammenhæng har Nederlandene fremlagt data vedrørende im- og eksport som bilag til et brev af 30. oktober 2009 (32), hvoraf det fremgår, at importen fra Tyskland i de sidste år er steget, og at eksporten fra Nederlandene til Tyskland og Belgien er faldet. Som vigtigste årsag nævner Nederlandene, at de udenlandske murstensproducenter i modsætning til de nederlandske producenter nyder godt af fritagelse for energiafgifter.

| (75) | I princippet kan statsstøtte, herunder afgiftsfritagelse, dog ikke udelukkende begrundes ved, at der findes lignende foranstaltninger i andre medlemsstater. Blev en sådan begrundelse accepteret, ville dette indebære, at det offentliges foranstaltninger i en medlemsstat ville give mulighed for andre medlemsstater til at gennemføre kompenserende foranstaltninger for at begrænse de skadelige virkninger heraf for deres egen industri. Sådanne gengældelsesforanstaltninger kan ikke accepteres i sammenhæng med statsstøtte. Håndhævelsen af bestemmelserne vedrørende statsstøtte, herunder bestemmelserne i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse, er — i modsætning til støttekapløb — det virkelig effektive middel til at bekæmpe de skadelige følger af statsstøtte. Derfor kan den anmeldte foranstaltning ikke på nogen måde kun begrundes med at være et legitimt middel mod støtte, hvor man formoder, at en sådan gives andetsteds, men godkendelsen heraf må gøres afhængig af, at det bevises, at der er en væsentlig stigning i omkostningerne, og at der ikke er mulighed for at videregive disse omkostninger til kunderne. |
| --- | --- |

(75)

I princippet kan statsstøtte, herunder afgiftsfritagelse, dog ikke udelukkende begrundes ved, at der findes lignende foranstaltninger i andre medlemsstater. Blev en sådan begrundelse accepteret, ville dette indebære, at det offentliges foranstaltninger i en medlemsstat ville give mulighed for andre medlemsstater til at gennemføre kompenserende foranstaltninger for at begrænse de skadelige virkninger heraf for deres egen industri. Sådanne gengældelsesforanstaltninger kan ikke accepteres i sammenhæng med statsstøtte. Håndhævelsen af bestemmelserne vedrørende statsstøtte, herunder bestemmelserne i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse, er — i modsætning til støttekapløb — det virkelig effektive middel til at bekæmpe de skadelige følger af statsstøtte. Derfor kan den anmeldte foranstaltning ikke på nogen måde kun begrundes med at være et legitimt middel mod støtte, hvor man formoder, at en sådan gives andetsteds, men godkendelsen heraf må gøres afhængig af, at det bevises, at der er en væsentlig stigning i omkostningerne, og at der ikke er mulighed for at videregive disse omkostninger til kunderne.

| (76) | På grundlag af de fremlagte oplysninger kan Kommissionen konkludere, at der i teglindustrien trods begrænsningerne i form af transportomkostninger, som begrænser det geografiske marked for mursten til en radius på 250 km, er tale om samhandel mellem medlemsstaterne. Nederlandene har anført, at 20 % af den årlige murstensproduktion eksporteres. De fremlagte data gjorde det muligt for Kommissionen at beregne en anslået værdi for handelsintensiteten (33), som udgør 75 %. Da der mangler sammenhængende data, blev denne handelsintensitet dog beregnet på grundlag af data fra 2007 for samhandlen og på grundlag af data fra 2008 for omsætningen. Dette kunne tyde på, at industrien har vanskeligheder med at videregive den afgiftsbyrde, som pålægges af Nederlandene. Redegørelsen fra Nederlandene om, at beskatningen hidtil er blevet væltet over på forbrugerne, og den kendsgerning, at den nederlandske murstenssektors eksport i perioden, som de fremlagte data vedrører, er steget — eksporten androg i 2001 189 mio. EUR og steg i 2007 til 255 mio. EUR — er ganske vist i modstrid med antagelsen af, at industrien har problemer med at vælte stigningen i omkostningerne over på forbrugerne. Eftersom der mangler nærmere oplysninger og data, er det ikke muligt at udarbejde en mere definitiv analyse af problemet. |
| --- | --- |

(76)

På grundlag af de fremlagte oplysninger kan Kommissionen konkludere, at der i teglindustrien trods begrænsningerne i form af transportomkostninger, som begrænser det geografiske marked for mursten til en radius på 250 km, er tale om samhandel mellem medlemsstaterne. Nederlandene har anført, at 20 % af den årlige murstensproduktion eksporteres. De fremlagte data gjorde det muligt for Kommissionen at beregne en anslået værdi for handelsintensiteten (33), som udgør 75 %. Da der mangler sammenhængende data, blev denne handelsintensitet dog beregnet på grundlag af data fra 2007 for samhandlen og på grundlag af data fra 2008 for omsætningen. Dette kunne tyde på, at industrien har vanskeligheder med at videregive den afgiftsbyrde, som pålægges af Nederlandene. Redegørelsen fra Nederlandene om, at beskatningen hidtil er blevet væltet over på forbrugerne, og den kendsgerning, at den nederlandske murstenssektors eksport i perioden, som de fremlagte data vedrører, er steget — eksporten androg i 2001 189 mio. EUR og steg i 2007 til 255 mio. EUR — er ganske vist i modstrid med antagelsen af, at industrien har problemer med at vælte stigningen i omkostningerne over på forbrugerne. Eftersom der mangler nærmere oplysninger og data, er det ikke muligt at udarbejde en mere definitiv analyse af problemet.

| (77) | Endvidere er der ikke blevet fremlagt flerårige markedsdata til dokumentation af Nederlandenes anførelse af, at den nederlandske murstensindustris markedsandel falder, på trods af Kommissionens udtrykkelige anmodning om også at oplyse, hvilke markedsandele støtteberettigede har på de relevante geografiske markeder. |
| --- | --- |

(77)

Endvidere er der ikke blevet fremlagt flerårige markedsdata til dokumentation af Nederlandenes anførelse af, at den nederlandske murstensindustris markedsandel falder, på trods af Kommissionens udtrykkelige anmodning om også at oplyse, hvilke markedsandele støtteberettigede har på de relevante geografiske markeder.

| (78) | Andre krævede, men ikke fremlagte data til bedømmelse af muligheden for en videregivelse af omkostninger, vedrører salgstal for keramiske produkter, med hensyn til omfang og værdi pr. år for en gennemsnitlig virksomhed på ethvert relevant marked inden for de seneste 10 år (for murstenssegmentet blev der ganske vist anført en årlig omsætning på 370 mio. EUR i Nederlandene, men der blev ikke givet nogen data vedrørende omfanget; i den forbindelse blev den årlige omsætning på grundlag af historiske oplysninger inden for segmentet dekorativt stentøj anslået til 7-10 mio. EUR); det samlede årlige beløb i energibeskatning, som blev betalt af en virksomhed på det relevante marked inden for de seneste 10 år (Nederlandene fremlagde kun data for en gennemsnitlig murstensvirksomhed i 2009); energiomkostningerne for en virksomhed på det relevante marked inden for de seneste ti år (Nederlandene gav kun data vedrørende en gennemsnitlig murstensvirksomhed i 2009), skøn over fleksibilitet i produktpriser på de relevante produktmarkeder og geografiske markeder, skøn over faldende omsætning og/eller dalende overskud for virksomhederne på disse markeder samt udviklingen i de nederlandske producenters markedsandele på de relevante geografiske markeder. Med hensyn til Kommissionens anmodning om fremlæggelse af data vedrørende udviklingen i samhandlen i den nederlandske keramiske industri, dvs. import til Nederlandene fra de relevante geografiske markeder og eksport fra Nederlandene til disse markeder, blev der heller ikke fremlagt flerårige oplysninger om den keramiske industris samlede im- og eksport (heller ikke oplysninger vedrørende udviklingen igennem årene med hensyn til den samlede omsætning inden for denne sektor). Derfor er det ikke muligt at drage en entydig konklusion med hensyn til niveauet for handelssamkvemmet i den keramiske sektor og i murstenssektoren kan man kun henvise til den anslåede værdi, som er gengivet i betragtning 76. |
| --- | --- |

(78)

Andre krævede, men ikke fremlagte data til bedømmelse af muligheden for en videregivelse af omkostninger, vedrører salgstal for keramiske produkter, med hensyn til omfang og værdi pr. år for en gennemsnitlig virksomhed på ethvert relevant marked inden for de seneste 10 år (for murstenssegmentet blev der ganske vist anført en årlig omsætning på 370 mio. EUR i Nederlandene, men der blev ikke givet nogen data vedrørende omfanget; i den forbindelse blev den årlige omsætning på grundlag af historiske oplysninger inden for segmentet dekorativt stentøj anslået til 7-10 mio. EUR); det samlede årlige beløb i energibeskatning, som blev betalt af en virksomhed på det relevante marked inden for de seneste 10 år (Nederlandene fremlagde kun data for en gennemsnitlig murstensvirksomhed i 2009); energiomkostningerne for en virksomhed på det relevante marked inden for de seneste ti år (Nederlandene gav kun data vedrørende en gennemsnitlig murstensvirksomhed i 2009), skøn over fleksibilitet i produktpriser på de relevante produktmarkeder og geografiske markeder, skøn over faldende omsætning og/eller dalende overskud for virksomhederne på disse markeder samt udviklingen i de nederlandske producenters markedsandele på de relevante geografiske markeder. Med hensyn til Kommissionens anmodning om fremlæggelse af data vedrørende udviklingen i samhandlen i den nederlandske keramiske industri, dvs. import til Nederlandene fra de relevante geografiske markeder og eksport fra Nederlandene til disse markeder, blev der heller ikke fremlagt flerårige oplysninger om den keramiske industris samlede im- og eksport (heller ikke oplysninger vedrørende udviklingen igennem årene med hensyn til den samlede omsætning inden for denne sektor). Derfor er det ikke muligt at drage en entydig konklusion med hensyn til niveauet for handelssamkvemmet i den keramiske sektor og i murstenssektoren kan man kun henvise til den anslåede værdi, som er gengivet i betragtning 76.

| (79) | Hvad angår de andre segmenter, som er nævnt af Nederlandene, såsom tagsten, kloakrør, sanitetsartikler, keramiske væg- og gulvfliser, brandsikkert materiale og porcelæn samt stentøj til dekorative formål, henviser Nederlandene til de oplysninger, som blev givet vedrørende den gennemsnitlige virksomhed i murstensmarkedet. Desuden blev der kun givet en meget begrænset mængde oplysninger pr. segment. Ved brev af 16. september 2008 har Nederlandene specificeret omfanget af det relevante geografiske marked (for alle segmenter) og givet meddelelse om den andel af den nationale produktion, som importeres, henholdsvis eksporteres, udtrykt i procentpoint med angivelse af de forskellige eksportmål (34). De detaljerede oplysninger pr. segment, som Kommissionen havde anmodet om, som anført i betragtning 78, blev heller ikke fremlagt. |
| --- | --- |

(79)

Hvad angår de andre segmenter, som er nævnt af Nederlandene, såsom tagsten, kloakrør, sanitetsartikler, keramiske væg- og gulvfliser, brandsikkert materiale og porcelæn samt stentøj til dekorative formål, henviser Nederlandene til de oplysninger, som blev givet vedrørende den gennemsnitlige virksomhed i murstensmarkedet. Desuden blev der kun givet en meget begrænset mængde oplysninger pr. segment. Ved brev af 16. september 2008 har Nederlandene specificeret omfanget af det relevante geografiske marked (for alle segmenter) og givet meddelelse om den andel af den nationale produktion, som importeres, henholdsvis eksporteres, udtrykt i procentpoint med angivelse af de forskellige eksportmål (34). De detaljerede oplysninger pr. segment, som Kommissionen havde anmodet om, som anført i betragtning 78, blev heller ikke fremlagt.

| (80) | På grundlag af de forelæggende oplysninger kan Kommissionen ikke konkludere, at en stigning i produktionsomkostningerne for de nederlandske keramiske producenter ikke kan videregives til kunderne, uden at dette fører til en betydelig salgsnedgang. Derfor må man konkludere, at Nederlandene ikke har påvist, at kravet i punkt 158, litra c), i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse er opfyldt. |
| --- | --- |

(80)

På grundlag af de forelæggende oplysninger kan Kommissionen ikke konkludere, at en stigning i produktionsomkostningerne for de nederlandske keramiske producenter ikke kan videregives til kunderne, uden at dette fører til en betydelig salgsnedgang. Derfor må man konkludere, at Nederlandene ikke har påvist, at kravet i punkt 158, litra c), i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse er opfyldt.

| (81) | Kommissionen mener derfor ikke, at de fremlagte oplysninger giver grund til at konkludere, at den foreslåede støtteforanstaltning er nødvendig for den nederlandske keramiske industri. Alene af disse grunde må man endvidere konkludere, at støtteforanstaltningen er uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen mener derfor ikke, at de fremlagte oplysninger giver grund til at konkludere, at den foreslåede støtteforanstaltning er nødvendig for den nederlandske keramiske industri. Alene af disse grunde må man endvidere konkludere, at støtteforanstaltningen er uforenelig med det indre marked.

| (82) | Med hensyn til proportionalitet skal enhver støttemodtager i henhold til punkt 159 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse opfylde et af følgende krav:






  a) | Støttemodtageren skal betale en del af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostninger som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne. |
| --- | --- | --- |

(82)

Med hensyn til proportionalitet skal enhver støttemodtager i henhold til punkt 159 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse opfylde et af følgende krav:

a)

Støttemodtageren skal betale en del af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostninger som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne.

| b) | Støttemodtagerne skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes. |
| --- | --- |

b)

Støttemodtagerne skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes.

| c) | Støttemodtagerne kan indgå aftaler med den pågældende medlemsstat, hvor de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis litra a) eller b) eller minimumsafgiftssatsen i Fællesskabet blev anvendt. |
| --- | --- |

c)

Støttemodtagerne kan indgå aftaler med den pågældende medlemsstat, hvor de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis litra a) eller b) eller minimumsafgiftssatsen i Fællesskabet blev anvendt.

| (83) | Nederlandene har bekræftet, at det i litra a) anførte krav ikke er opfyldt. Nederlandene er ikke gået ind på det i litra c) anførte krav. Med hensyn til kravet i litra b), nemlig at en støttemodtager skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes, har Nederlandene fremført, at alle støttemodtagere samlet ikke betaler mindst 20 % af den nationale (energi)afgift (indtægterne stammer f.eks. fra elektricitetsafgiften, som virksomheder fortsat betaler). Ifølge Nederlandene betales der faktisk langt mindre, sektorens omfang taget i betragtning. Nederlandene har i den forbindelse endnu en gang henledt opmærksomheden på, at anvendelsen af fritagelsen for energiafgiften på naturgas fjerner konkurrenceforvridningen, eftersom dette skaber »lige konkurrencevilkår« for alle keramiske virksomheder på det indre marked. |
| --- | --- |

(83)

Nederlandene har bekræftet, at det i litra a) anførte krav ikke er opfyldt. Nederlandene er ikke gået ind på det i litra c) anførte krav. Med hensyn til kravet i litra b), nemlig at en støttemodtager skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes, har Nederlandene fremført, at alle støttemodtagere samlet ikke betaler mindst 20 % af den nationale (energi)afgift (indtægterne stammer f.eks. fra elektricitetsafgiften, som virksomheder fortsat betaler). Ifølge Nederlandene betales der faktisk langt mindre, sektorens omfang taget i betragtning. Nederlandene har i den forbindelse endnu en gang henledt opmærksomheden på, at anvendelsen af fritagelsen for energiafgiften på naturgas fjerner konkurrenceforvridningen, eftersom dette skaber »lige konkurrencevilkår« for alle keramiske virksomheder på det indre marked.

| (84) | I punkt b) henvises der til satsen for den nationale energiafgift og ikke til de 20 % af det samlede beløb for denne afgift, som betales af dem, der betaler afgift i forbindelse med forskellige energiprodukter. Den anmeldte foranstaltning vedrører en fuldstændig fritagelse for den nationale afgiftssats på naturgas, hvilket betyder, at den minimumsprocentsats, som er omtalt i punkt 159, litra b), i retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse, ikke nås. Desuden har Nederlandene ikke påvist, at der kun skulle være tale om en »begrænset konkurrenceforvridning« som begrundelse for en lavere sats, ganske enkelt fordi de krævede markedsdata vedrørende konkurrencesituationen for denne industri ikke er blevet fremlagt. På grundlag af de fremlagte oplysninger kan man derfor ikke konkludere, at dette krav er opfyldt. |
| --- | --- |

(84)

I punkt b) henvises der til satsen for den nationale energiafgift og ikke til de 20 % af det samlede beløb for denne afgift, som betales af dem, der betaler afgift i forbindelse med forskellige energiprodukter. Den anmeldte foranstaltning vedrører en fuldstændig fritagelse for den nationale afgiftssats på naturgas, hvilket betyder, at den minimumsprocentsats, som er omtalt i punkt 159, litra b), i retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse, ikke nås. Desuden har Nederlandene ikke påvist, at der kun skulle være tale om en »begrænset konkurrenceforvridning« som begrundelse for en lavere sats, ganske enkelt fordi de krævede markedsdata vedrørende konkurrencesituationen for denne industri ikke er blevet fremlagt. På grundlag af de fremlagte oplysninger kan man derfor ikke konkludere, at dette krav er opfyldt.

| (85) | Kommissionen mener derfor, at de fremlagte oplysninger ikke giver mulighed for at konkludere, at den foreslåede støtteforanstaltning for den nederlandske keramiske industri er proportional. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen mener derfor, at de fremlagte oplysninger ikke giver mulighed for at konkludere, at den foreslåede støtteforanstaltning for den nederlandske keramiske industri er proportional.

VII.   KONKLUSION

| (86) | Kommissionen konstaterer, at den foreslåede afgiftsfritagelse, som udgør en driftsstøtte, ikke kommer i betragtning som en undtagelse fra det generelle forbud mod statsstøtte, jf. traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde, og er derfor ikke forenelig med det indre marked. Støtteforanstaltningen må derfor ikke gennemføres — |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen konstaterer, at den foreslåede afgiftsfritagelse, som udgør en driftsstøtte, ikke kommer i betragtning som en undtagelse fra det generelle forbud mod statsstøtte, jf. traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde, og er derfor ikke forenelig med det indre marked. Støtteforanstaltningen må derfor ikke gennemføres —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Støtteforanstaltningen i form af en fritagelse for energiafgiften på naturgas, som Nederlandene har til hensigt at gennemføre til fordel for den nederlandske keramiske industri, er ikke forenelig med det indre marked.

Støtteforanstaltningen må derfor ikke gennemføres.

Artikel 2

Nederlandene underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme den.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Nederlandene.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 2009.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 96 af 25.4.2009, s. 16.

1

(2)  Artikel 87 og 88 i traktaten om De Europæiske Fællesskaber er siden 1.12.2009 artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Disse bestemmelser er grundlæggende identiske. De i nærværende afgørelses henvisninger til artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde forstås, hvis det er relevant, som henvisning til artikel 87 og 88 i traktaten om De Europæiske Fællesskaber.

2

(3)  Jf. fodnote 1.

3

(4)  Fra 1. januar 1996 udgør energiafgifter en del af loven om miljøafgifter og opkræves på naturgas, elektricitet og mineralolie. Satserne afhænger af den anvendte energimængde.

4

loven

(5)  Nederlandene gav meddelelse om følgende satser for energiafgifter (data fra 2009) i forbindelse med en repræsentativ murstensproducent i Nederlandene. 0-5 000 m3: 0,1580 EUR/m3; 5 000-170 000 m3: 0,1385 EUR/m3; 170 000-1 000 000 m3: 0,0384 EUR/m3; 1 000 000-10 000 000 m3: 0,0122 EUR/m3; > 10 000 000 m3: 0,0080 EUR/m3.

5

3

3

3

3

3

3

3

3

3

3

(6)  Ved »mineralogiske processer« forstås de processer, som i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 af 9. oktober 1990 om Den Statistiske Nomenklatur for Økonomiske Aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber (EUT L 293 af 24.10.1990, s. 1) er anført under DI 26 »Fremstilling af andre ikke-metalholdige mineralske produkter« i Nace-nomenklaturen. Ud over den keramiske proces omfatter sådanne processer f.eks. produktion af glas eller cement.

6

(7)  Nederlandene har oplyst, at den keramiske industri i Nederlandene hovedsageligt består af store, ofte multinationale virksomheder, med en skønnet samlet omsætning på ca. 650-700 mio. EUR og ca. 3 000 arbejdstagere (i 2008). Der findes mere end 60 produktionssteder i Nederlandene. Produktionen omfatter både mursten, tagsten, keramiske væg- og gulvfliser, sanitetsartikler, pyntegenstande og porcelæn samt ildfaste sten til anvendelse i stål- og aluminiumsindustrien. En række produktionscentre befinder sig i grænseområdet op til Tyskland og Belgien, og en stor del af disse fabrikker hører til industrikoncerner med kontorer i andre europæiske lande.

7

(8)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

8

(9)  Artikel 64, stk. 4, i Wet belastingen op milieugrondslag.

9

(10)  Artikel 64, stk. 3, i Wet belastingen op milieugrondslag.

10

(11)  Artikel 44, stk. 1 og 3, i Wet belastingen op milieugrondslag. I henhold til artikel 2, stk. 4, litra b), i Rådets forordning 2003/96/EF af 27.10.2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af af energiprodukter og elektricitet, (EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51), »energibelastningsdirektivet«, er der tale om dobbeltanvendelse af kul, når det både anvendes til opvarmning og til andet end motorbrændstof eller som brændsel til opvarmning.

11

(12)  Rådets dokument 8084/03 ADD 1 Fisc 59 af 3.4.2003.

12

(13)  Interesseorganisationen VKO (Stichting Verenigde Keramische Organisaties) (også jf. del V) har argumenteret, at hele produktionsprocessen i Nederlandene bygger på bearbejdning af vådt ler. Ifølge VKO er udskiftning af vådt ler med tørt ler fra udlandet ikke en mulighed, selv hvis man ser bort fra miljøvirkningerne ved transporten af ler. VKO har bekræftet, at den keramiske industri i Nederlandene på grund af sin geografiske placering har brug for mere energi til sin produktion end de omkringliggende lande.

13

(14)  I denne sammenhæng henvises der også til støtteforanstaltning N820/2006 af 7.2.2007, del 4.

14

(15)  I begrundelsen for det parlamentariske ændringsforslag til regulering af denne afgiftsfritagelse anføres, at fritagelsen vil blive finansieret ved, at satserne for energiafgiften på naturgas i den højeste klasse øges med 8 eurocent.

15

(16)  Bilag 1 til meddelelsen.

16

(17)  Dom fra Retten i Første Instans af 18.12.2008 i forenede sager T-211/04 og T-215/04 (Gibraltar-dommen) er endnu ikke offentliggjort i Samlingen af afgørelser (denne dom er anket, men dette vedrører ikke de skridt, der tages ved en standardiseret statsstøtteanalyse, som anført i ovenstående).

17

(18)  Nederlandene omtalte glas, mørtel, beton, gips og kalksand.

18

(19)  I meddelelsen fra Nederlandene er disse anført under NACE-kode afdeling 26 — andre ikke-metalholdige mineralprodukter fra NACE-koden.

19

(20)  I den tyske statsstøttesag N 820/06 blev denne ensartede fremgangsmåde yderligere styrket ved, at Tyskland udtrykkelig lovede at behandle andre former for dobbelt anvendelse eller nye mineralogiske processer ensartet, hvorved man sikrede en vedvarende ensartet behandling af alle mineralogiske processer.

20

(21)  Ændringsforslag fra parlamentsmedlemmet Jules Kortenhorst med flere af 21.11.2007, Handelingen Tweede Kamer, vergaderjaar 2007/2008, 31205, nr. 35.

21

(22)  Dom i sag C-173/73, Italien mod Kommissionen, Sml., s. 709.

22

(23)  Dom i sag C-730/79, Philip Morris Holland mod Kommissionen,, Sml. 1980, s. 2671, præmis 11 og 12.

23

(24)  Som bekræftet i brev af 19.12.2008.

24

(25)  I denne sammenhæng henvises der også til punkt 57 i retningslinjerne, hvor det er anført, at »en sådan støtte kan derfor være nødvendig for indirekte at takle negative eksternaliteter ved at lette indførelsen eller opretholdelsen af relativt høje miljøafgifter«.

25

(26)  Anført i anden henvendelse af 17.11.2008 (D/54544) til Nederlandene med anmodning om oplysninger.

26

(27)  Nederlandene har givet udtryk for, at disse oplysninger også gælder for andre forskellige segmenter af den keramiske industri; Nederlandene fastslog, at denne metode også blev anvendt i anden sammenhæng, såsom i EU-lovgivningen (f.eks. E-PRTR, europæisk register over udledning og overførsel af forurenende stoffer) og i nationale managementundersøgelser (f.eks. NL-BAT, de bedste teknikker, som findes). Kommissionen mener dog ikke, at oplysningerne om en gennemsnitlig virksomhed inden for murstensindustrien i forbindelse med en konkurrenceanalyse kan anses som værende repræsentativ for den samlede keramiske industri.

27

(28)  Kommissionen konstaterer, at der i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse ikke eksplicit er krav om, at bedømmelsen gennemføres på sektorniveau eller delsektorniveau. I dette tilfælde har Nederlandene imidlertid selv anført, at de forskellige delsektorer har forskellige konkurrencevilkår. Derfor var det i dette tilfælde nødvendigt, at der blev udarbejdet en bedømmelse på delsektorniveau.

28

(29)  Støtteforanstaltning N 327/08 af 29.10.2009 (endnu ikke offentliggjort).

29

(30)  I udkastet til lovgivningen, (som skal indgå i artikel 64 i loven om miljøafgifter) henvises der til keramiske produkter, som udelukkende eller næsten udelukkende består af ler.

30

(31)  I henhold til artikel 17, stk. 1, litra a), i energibeskatningsdirektivet forstås ved »produktionsværdi« omsætningen, herunder tilskud, der er direkte forbundet med produktets pris, plus eller minus ændringer i lagre af færdigvarer, produkter under fremstilling samt varer og tjenesteydelser indkøbt til videresalg, minus køb af varer og tjenesteydelser til videresalg.

31

(32)  De samme data blev vedlagt brev af 16.9.2008.

32

(33)  Ved handelsintensitet forstås den samlede værdi af eksport og import divideret med den samlede værdi af salg og import på det pågældende marked.

33

(34)  Nederlandene har givet følgende specifikke oplysninger om de delsektorer, som den keramiske industri er opdelt i (bilag til brev af 16.9.2008), men samtidig skal det bemærkes, at det ikke er klart, hvilket år dataene henviser til. Ud fra den generelle beskrivelse af den keramiske industri kan man konkludere, at dataene pr. delsektor ligeledes vedrører år 2008. Murstenssegmentet: har en omsætning på ca. [...] () EUR og beskæftiger ca. [...] arbejdstagere. Den nederlandske murstensindustri eksporterer ca. [...] % af den årlige produktion. Importen udgør ca. [...] % af den årlige produktion i Nederlandene. Det geografiske marked defineres som en cirkel med en radius på [...] km rundt om virksomheden som følge af murstenenes vægt og omfatter derfor [...], [...] og [...]. Keramiske tagsten: Der er ikke oplyst nogen tal for omsætningen. Denne delsektor beskæftiger ca. [...] personer. Ca. [...] % af den årlige produktion eksporteres hovedsagelig til omkringliggende lande. Importen udgør [...] % og består af produkter fra de samme nabolande. Det geografiske marked defineres som en cirkel med en radius på [...] km uden om virksomheden som følge af produkternes vægt og omfatter derfor [...] og [...]. Keramiske kloakrør: Der findes én producent, som har to produktionssteder. Som følge af produkternes vægt består det relevante geografiske marked af en cirkel med en radius på [...] km uden om virksomheden, om end det blev oplyst, at den pågældende virksomhed eksporterer til hele Europa. Sanitetsprodukter: Der blev ikke givet nogen tal for omsætningen, men dette segment beskæftiger ca. [...] arbejdstagere. Ca. [...] % af den årlige produktion i Nederlandene bliver eksporteret, mens ca. [...] % importeres. Det relevante geografiske marked defineres som en cirkel med en radius på [...] uden om virksomheden. Producenten udgør en del af en europæisk gruppe. Brandsikkert materiale: Dette segment er næsten kun internationalt orienteret. Der arbejder ca. [...] personer her. I dette segment eksporteres ca. [...] % af den årlige produktion, mens ca. [...] % bliver importeret. Keramiske fliser: Segmentet beskæftiger ca. [...] personer, og [...] % af den årlige produktion eksporteres. Importen svarer til [...] % af den årlige produktion. De vigtigste importlande i EU er [...], [...] og [...]. Uden for EU er [...] og [...] de vigtigste importører. Stentøj til dekorativt brug: Dette segment omfatter fire produktionssteder og beskæftiger ca. [...] personer. [...] % af den årlige produktion eksporteres, mens ca. [...] % af den årlige produktion i Nederlandene importeres. På grundlag af historiske data skønnes omsætningen i dette segment at ligge på ca. [...] mio. EUR (ca. [...] % af den skønnede samlede omsætning i den keramiske industri i Nederlandene).

34

(35)  Fortrolige oplysninger.

---

| 20.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 186/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 186/44

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 14. juli 2010

om undtagelse af produktion og engrossalg af elektricitet i Italiens makrozone nord og detailsalg af elektricitet til slutbrugere, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet i Italien, fra anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester

(meddelt under nummer K(2010) 4740)

(Kun den italienske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2010/403/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (1), særlig artikel 30, stk. 5 og 6,

under henvisning til anmodning fra Compagnia Valdostana delle Acque SpA — Compagnie Valdôtaine des eaux SpA (i det følgende benævnt »CVA«) indsendt pr. e-mail af 15. februar 2010,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFREMSTILLING

| (1) | Den 15. februar 2010 indgav CVA pr. e-mail en anmodning til Kommissionen i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv 2004/17/EF. Kommissionen anmodede om supplerende oplysninger pr. e-mail af den 15. april 2010 til de italienske myndigheder, og pr. e-mail af 15. april 2010 til CVA. De italienske myndigheder fremsendte supplerende oplysninger pr. e-mail af 10. maj 2010 og af 20. maj 2010, og efter en forlængelse af den oprindelige frist indsendte CVA oplysningerne den 7. maj 2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 15. februar 2010 indgav CVA pr. e-mail en anmodning til Kommissionen i henhold til artikel 30, stk. 5, i direktiv 2004/17/EF. Kommissionen anmodede om supplerende oplysninger pr. e-mail af den 15. april 2010 til de italienske myndigheder, og pr. e-mail af 15. april 2010 til CVA. De italienske myndigheder fremsendte supplerende oplysninger pr. e-mail af 10. maj 2010 og af 20. maj 2010, og efter en forlængelse af den oprindelige frist indsendte CVA oplysningerne den 7. maj 2010.

| (2) | Anmodningen fra CVA, en offentlig virksomhed jf. direktiv 2004/17/EF, vedrører følgende aktiviteter, som beskrevet i anmodningen:






  a) | produktion og engrossalg af elektricitet i hele Italien |
| --- | --- | --- |

(2)

Anmodningen fra CVA, en offentlig virksomhed jf. direktiv 2004/17/EF, vedrører følgende aktiviteter, som beskrevet i anmodningen:

a)

produktion og engrossalg af elektricitet i hele Italien

| b) | alternativt, produktion og engrossalg af elektricitet i Northern Geographical Zone (i det følgende benævnt »makrozone nord« (2)) samt |
| --- | --- |

b)

alternativt, produktion og engrossalg af elektricitet i Northern Geographical Zone (i det følgende benævnt »makrozone nord« (2)) samt

| c) | detailsalg af elektricitet til slutbrugere på det frie elektricitetsmarked i hele Italien. |
| --- | --- |

c)

detailsalg af elektricitet til slutbrugere på det frie elektricitetsmarked i hele Italien.

II.   RETSREGLERNE

| (3) | Artikel 30 i direktiv 2004/17/EF foreskriver, at kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af en af de aktiviteter, som direktivet finder anvendelse på, ikke er underlagt direktivet, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri. Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, afgøres på grundlag af objektive kriterier under hensyntagen til den pågældende sektors særlige kendetegn. Adgangen til et marked betragtes som fri, hvis medlemsstaten har gennemført og anvender bestemmelserne i den relevante fællesskabslovgivning, som åbner en given sektor eller en del af den for konkurrence. Denne lovgivning er anført i bilag XI til direktiv 2004/17/EF, som for så vidt angår elektricitetssektoren henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet (3). Direktiv 96/92/EF er afløst af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/54/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 96/92/EF (4). |
| --- | --- |

(3)

Artikel 30 i direktiv 2004/17/EF foreskriver, at kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af en af de aktiviteter, som direktivet finder anvendelse på, ikke er underlagt direktivet, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri. Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, afgøres på grundlag af objektive kriterier under hensyntagen til den pågældende sektors særlige kendetegn. Adgangen til et marked betragtes som fri, hvis medlemsstaten har gennemført og anvender bestemmelserne i den relevante fællesskabslovgivning, som åbner en given sektor eller en del af den for konkurrence. Denne lovgivning er anført i bilag XI til direktiv 2004/17/EF, som for så vidt angår elektricitetssektoren henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet (3). Direktiv 96/92/EF er afløst af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/54/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 96/92/EF (4).

| (4) | Italien har gennemført og anvender ikke blot direktiv 96/92/EF, men også direktiv 2003/54/EF, og har valgt selskabsretlig og funktionel ejerskabsmæssig adskillelse for transmissions- og distributionsnettene, undtagen for de mindste selskaber, der er undtaget fra kravene om funktionel adskillelse. Følgelig og i overensstemmelse med artikel 30, stk. 3, første afsnit, bør adgangen til markedet betragtes som fri på hele Den Italienske Republiks område. |
| --- | --- |

(4)

Italien har gennemført og anvender ikke blot direktiv 96/92/EF, men også direktiv 2003/54/EF, og har valgt selskabsretlig og funktionel ejerskabsmæssig adskillelse for transmissions- og distributionsnettene, undtagen for de mindste selskaber, der er undtaget fra kravene om funktionel adskillelse. Følgelig og i overensstemmelse med artikel 30, stk. 3, første afsnit, bør adgangen til markedet betragtes som fri på hele Den Italienske Republiks område.

| (5) | Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, bør bedømmes på grundlag af forskellige indikatorer, hvoraf ingen er afgørende i sig selv. Hvad angår de markeder, der er omfattet af nærværende afgørelse, er hovedaktørernes markedsandel på et givet marked et af de kriterier, som bør tages i betragtning. Et andet kriterium er koncentrationsgraden på disse markeder. På grund af de særlige kendetegn ved markederne bør der også tages hensyn til andre kriterier som f.eks. balancemarkedets virkemåde, priskonkurrencen og omfanget af leverandørskift blandt kunderne. |
| --- | --- |

(5)

Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, bør bedømmes på grundlag af forskellige indikatorer, hvoraf ingen er afgørende i sig selv. Hvad angår de markeder, der er omfattet af nærværende afgørelse, er hovedaktørernes markedsandel på et givet marked et af de kriterier, som bør tages i betragtning. Et andet kriterium er koncentrationsgraden på disse markeder. På grund af de særlige kendetegn ved markederne bør der også tages hensyn til andre kriterier som f.eks. balancemarkedets virkemåde, priskonkurrencen og omfanget af leverandørskift blandt kunderne.

| (6) | Nærværende afgørelse indskrænker ikke anvendelsen af konkurrencereglerne. |
| --- | --- |

(6)

Nærværende afgørelse indskrænker ikke anvendelsen af konkurrencereglerne.

III.   VURDERING

| (7) | På grundlag af Kommissionens tidligere sager (5) skelnes der mellem følgende relevante produktmarkeder i elektricitetssektoren: i) produktion og engrossalg; ii) transmission; iii) distribution og iv) detailsalg. CVA's anmodning bør derfor analyseres uafhængigt hvad angår såvel produktion som engrossalg af detailsalg. |
| --- | --- |

(7)

På grundlag af Kommissionens tidligere sager (5) skelnes der mellem følgende relevante produktmarkeder i elektricitetssektoren: i) produktion og engrossalg; ii) transmission; iii) distribution og iv) detailsalg. CVA's anmodning bør derfor analyseres uafhængigt hvad angår såvel produktion som engrossalg af detailsalg.

| (8) | CVA's anmodning vedrører, jf. betragtning 2 ovenfor, produktion og engrossalg af elektricitet i hele Italien, eller alternativt i makrozone nord. |
| --- | --- |

(8)

CVA's anmodning vedrører, jf. betragtning 2 ovenfor, produktion og engrossalg af elektricitet i hele Italien, eller alternativt i makrozone nord.

| (9) | På grund af flaksehalse på forbindelse mellem forskellige zoner, hvis priser er næsten helt forbundne bør Italiens nationale område i henhold til de foreliggende oplysninger (6) betragtes som bestående af fire regionale geografiske markeder for så vidt angår produktion og engrossalg af elektricitet, nemlig: Macro-zone North, Macro-zone Centre South (7), Macro-zone Sicilien (8) og Sardinien. De italienske myndigheder har bekræftet, at afgrænsningen af makrozone nord stadig bør betragtes som et relevant marked; men det skal dog tilføjes, at der konstant sker ændringer, således at afgrænsningen mellem resten af makrozonerne ikke på nuværende tidspunkt ligger fast, i afventning af en række omfattende undersøgelser, og en definitiv evaluering af konkurrenceforholdene på disse geografiske markeder er derfor ikke mulig på nuværende tidspunkt. Ud fra ovenstående, og i betragtning af at CVA's kraftværker tilfældigvis er beliggende i makrozone nord, begrænses denne afgørelse i forbindelse med evalueringen af betingelserne i artikel 30, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF til en undersøgelse af konkurrencesituationen i makrozone nord for så vidt angår produktion og engrossalg af elektricitet. Selv om makrozone nord alene udgør et relevant marked, kan den dog ikke betragtes som fuldstændig isoleret fra de omkringliggende lande og de øvrige regioner. |
| --- | --- |

(9)

På grund af flaksehalse på forbindelse mellem forskellige zoner, hvis priser er næsten helt forbundne bør Italiens nationale område i henhold til de foreliggende oplysninger (6) betragtes som bestående af fire regionale geografiske markeder for så vidt angår produktion og engrossalg af elektricitet, nemlig: Macro-zone North, Macro-zone Centre South (7), Macro-zone Sicilien (8) og Sardinien. De italienske myndigheder har bekræftet, at afgrænsningen af makrozone nord stadig bør betragtes som et relevant marked; men det skal dog tilføjes, at der konstant sker ændringer, således at afgrænsningen mellem resten af makrozonerne ikke på nuværende tidspunkt ligger fast, i afventning af en række omfattende undersøgelser, og en definitiv evaluering af konkurrenceforholdene på disse geografiske markeder er derfor ikke mulig på nuværende tidspunkt. Ud fra ovenstående, og i betragtning af at CVA's kraftværker tilfældigvis er beliggende i makrozone nord, begrænses denne afgørelse i forbindelse med evalueringen af betingelserne i artikel 30, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF til en undersøgelse af konkurrencesituationen i makrozone nord for så vidt angår produktion og engrossalg af elektricitet. Selv om makrozone nord alene udgør et relevant marked, kan den dog ikke betragtes som fuldstændig isoleret fra de omkringliggende lande og de øvrige regioner.

| (10) | Som det er fast praksis (9) i forbindelse med Kommissionens beslutninger i henhold til artikel 30 mente Kommissionen for elektricitetsproduktionens vedkommende, at »én indikator for omfanget af konkurrencen på de nationale markeder er den markedsandel, som de tre største producenter råder over«. Markedsandelen for de tre største elproducenter i makrozone nord er ifølge. de italienske myndigheder på 49,7 %. Denne koncentrationsgrad, som omfatter markedsandelen for de tre største producenter, er lavere end niveauet (52,2 %) i beslutning 2008/585/EF vedrørende Østrig, lavere end niveauet (58 % af bruttoproduktionen) i beslutning 2008/741/EF vedrørende Polen og meget lavere end niveauerne i beslutning 2006/422/EF og 2007/706/EF vedrørende hhv. Finland (73,6 %) og Sverige (86,7 %). Det skal dog bemærkes, at det er en stærkere koncentration end de 39 % der refereres til i beslutning 2006/211/EF og 2007/141/EF vedr. Det Forenede Kongerige. Koncentrationen betragtes dog som tilfredsstillende lav og kan derfor anvendes som indikator for, at produktion og engrossalg af elektricitet i makrozone nord i et vist omfang er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(10)

Som det er fast praksis (9) i forbindelse med Kommissionens beslutninger i henhold til artikel 30 mente Kommissionen for elektricitetsproduktionens vedkommende, at »én indikator for omfanget af konkurrencen på de nationale markeder er den markedsandel, som de tre største producenter råder over«. Markedsandelen for de tre største elproducenter i makrozone nord er ifølge. de italienske myndigheder på 49,7 %. Denne koncentrationsgrad, som omfatter markedsandelen for de tre største producenter, er lavere end niveauet (52,2 %) i beslutning 2008/585/EF vedrørende Østrig, lavere end niveauet (58 % af bruttoproduktionen) i beslutning 2008/741/EF vedrørende Polen og meget lavere end niveauerne i beslutning 2006/422/EF og 2007/706/EF vedrørende hhv. Finland (73,6 %) og Sverige (86,7 %). Det skal dog bemærkes, at det er en stærkere koncentration end de 39 % der refereres til i beslutning 2006/211/EF og 2007/141/EF vedr. Det Forenede Kongerige. Koncentrationen betragtes dog som tilfredsstillende lav og kan derfor anvendes som indikator for, at produktion og engrossalg af elektricitet i makrozone nord i et vist omfang er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår.

| (11) | Desuden importerer Italien betydelige mænger af elektricitet, som i 2008 udgjorde over 42 997 GWh. Italien er nettoimportør og importerede ca. 13,43 % af landets samlede elektricitetsbehov (10). De italienske myndigheder (11) har bekræftet, at importen har en gavnlig virkning på konkurrencen, navnlig i makrozone nord. Selv om denne virkning skyldes den tekniske begrænsning af samkøringskapaciteten med andre lande, forventes det, at situation vil forbedres som følge af ny lovgivning (12). Der findes derfor et vist mål af begrænsninger for de førende producenters prisfastsættelsesadfærd i makrozone nord i form af import af elektricitet til det italienske område. Disse faktorer bør derfor opfattes som en indikator for, at produktion og engrossalg af elektricitet i makrozone nord i et vist omfang er direkte undergivet konkurrence fra andre EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

(11)

Desuden importerer Italien betydelige mænger af elektricitet, som i 2008 udgjorde over 42 997 GWh. Italien er nettoimportør og importerede ca. 13,43 % af landets samlede elektricitetsbehov (10). De italienske myndigheder (11) har bekræftet, at importen har en gavnlig virkning på konkurrencen, navnlig i makrozone nord. Selv om denne virkning skyldes den tekniske begrænsning af samkøringskapaciteten med andre lande, forventes det, at situation vil forbedres som følge af ny lovgivning (12). Der findes derfor et vist mål af begrænsninger for de førende producenters prisfastsættelsesadfærd i makrozone nord i form af import af elektricitet til det italienske område. Disse faktorer bør derfor opfattes som en indikator for, at produktion og engrossalg af elektricitet i makrozone nord i et vist omfang er direkte undergivet konkurrence fra andre EU-medlemsstater.

| (12) | Kommissionens meddelelse af 11. marts 2010»Rapport om udviklingen med hensyn til realisering af det indre marked for gas og elektricitet« fra 2010 (13) viste, at de tre største elproducenter stadig har kontrol over mere end 75 % af produktionskapaciteten i 14 medlemsstater. Rapporten placerer dog det italienske elektricitetsmarked i kategorien af markeder med »moderat koncentration« (14), og Herfindahl-Hirchman-indexet (HHI) er lavere end for andre kategorier. Da konkurrencepresset er mere udtalt i makrozone nord end i de øvrige zoner, kan koncentrationsgraden betragtes som en indikator for, at produktion og engrossalg af elektricitet i makrozone nord er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionens meddelelse af 11. marts 2010»Rapport om udviklingen med hensyn til realisering af det indre marked for gas og elektricitet« fra 2010 (13) viste, at de tre største elproducenter stadig har kontrol over mere end 75 % af produktionskapaciteten i 14 medlemsstater. Rapporten placerer dog det italienske elektricitetsmarked i kategorien af markeder med »moderat koncentration« (14), og Herfindahl-Hirchman-indexet (HHI) er lavere end for andre kategorier. Da konkurrencepresset er mere udtalt i makrozone nord end i de øvrige zoner, kan koncentrationsgraden betragtes som en indikator for, at produktion og engrossalg af elektricitet i makrozone nord er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår.

| (13) | Derudover bør balanceringsmekanismernes virkemåde også tages i betragtning som en yderligere indikator, skønt de kun udgør en lille del af den samlede producerede og/eller forbrugte elektricitetsmængde i en medlemsstat. I henhold til de foreliggende oplysninger forhindrer balanceringsmekanismen — navnlig den markedsbaserede prisfastsættelse og det veludviklede »intra-day-market« — ikke elproduktionen i at være direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(13)

Derudover bør balanceringsmekanismernes virkemåde også tages i betragtning som en yderligere indikator, skønt de kun udgør en lille del af den samlede producerede og/eller forbrugte elektricitetsmængde i en medlemsstat. I henhold til de foreliggende oplysninger forhindrer balanceringsmekanismen — navnlig den markedsbaserede prisfastsættelse og det veludviklede »intra-day-market« — ikke elproduktionen i at være direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår.

| (14) | Hvad angår detailsalget, kan der foretages en yderligere opdeling af det relevante produktmarked: A) detailsalg til industrikunder, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet og B) detailsalg til mindre industri-, erhvervs- og privatkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet. Der foretages en yderligere analyse af begge disse markeder. |
| --- | --- |

(14)

Hvad angår detailsalget, kan der foretages en yderligere opdeling af det relevante produktmarked: A) detailsalg til industrikunder, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet og B) detailsalg til mindre industri-, erhvervs- og privatkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet. Der foretages en yderligere analyse af begge disse markeder.

| (15) | Som de italienske myndigheder har bekræftet, er markedet for detailsalg af elektricitet til slutkunder, forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet af nationalt omfang. |
| --- | --- |

(15)

Som de italienske myndigheder har bekræftet, er markedet for detailsalg af elektricitet til slutkunder, forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet af nationalt omfang.

| (16) | I henhold til de foreliggende oplysninger (15) udgør den samlede markedsandel for de tre største detailleverandører af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet, på 43,89 %, hvilket er en tilfredsstillende lav markedsandel (16), og kan således tages i betragtning som en indikator for, at markedet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(16)

I henhold til de foreliggende oplysninger (15) udgør den samlede markedsandel for de tre største detailleverandører af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet, på 43,89 %, hvilket er en tilfredsstillende lav markedsandel (16), og kan således tages i betragtning som en indikator for, at markedet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår.

| (17) | På grund af de særlige kendetegn ved det pågældende produkt (elektricitet) og det begrænsede udbud af eller manglen på passende erstatningsprodukter eller -ydelser tillægges konkurrence på prisen og prisdannelse større betydning i forbindelse med en vurdering af konkurrencesituationen på elektricitetsmarkederne. Antallet af kunder, der skifter leverandør, kan således være en indikator for reel konkurrence på prisen og således indirekte »en naturlig indikator« for konkurrencens effektivitet. Hvis kun få kunder skifter leverandør, fungerer markedet sandsynligvis ikke optimalt, selv om der ikke bør ses bort fra fordelene ved at kunne genforhandle aftalen med den hidtidige leverandør (17). |
| --- | --- |

(17)

På grund af de særlige kendetegn ved det pågældende produkt (elektricitet) og det begrænsede udbud af eller manglen på passende erstatningsprodukter eller -ydelser tillægges konkurrence på prisen og prisdannelse større betydning i forbindelse med en vurdering af konkurrencesituationen på elektricitetsmarkederne. Antallet af kunder, der skifter leverandør, kan således være en indikator for reel konkurrence på prisen og således indirekte »en naturlig indikator« for konkurrencens effektivitet. Hvis kun få kunder skifter leverandør, fungerer markedet sandsynligvis ikke optimalt, selv om der ikke bør ses bort fra fordelene ved at kunne genforhandle aftalen med den hidtidige leverandør (17).

| (18) | I henhold til de nyeste oplysninger (18) udgjorde andelen, der skifter leverandør pr. målersted 32,50 % for store industrikunder og 32,80 % for mellemstore virksomheder i Italien. Selv om leverandørskiftet er lavere end i f.eks. Østrig, hvor andelen af store og meget store industrikunder, der skifter leverandør, udgør 41,5 % (19), er leverandørskiftet dog betydeligt i Italien og omfatter næsten en tredjedel af de store og mellemstore industrikunder. Priserne på detailmarkedet for slutkunder, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet, er desuden ikke regulerede. Situationen i Italien er derfor tilfredsstillende, hvad angår leverandørskifte og kontrol af slutbrugerprisen, og bør ses som en indikator for, at markedet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(18)

I henhold til de nyeste oplysninger (18) udgjorde andelen, der skifter leverandør pr. målersted 32,50 % for store industrikunder og 32,80 % for mellemstore virksomheder i Italien. Selv om leverandørskiftet er lavere end i f.eks. Østrig, hvor andelen af store og meget store industrikunder, der skifter leverandør, udgør 41,5 % (19), er leverandørskiftet dog betydeligt i Italien og omfatter næsten en tredjedel af de store og mellemstore industrikunder. Priserne på detailmarkedet for slutkunder, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet, er desuden ikke regulerede. Situationen i Italien er derfor tilfredsstillende, hvad angår leverandørskifte og kontrol af slutbrugerprisen, og bør ses som en indikator for, at markedet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår.

| (19) | Hvad angår det relevante geografiske marked for detailsalg, er dette traditionelt blevet betragtet som det nationale marked. CVA anvender i sin anmodning det nationale marked som det relevante marked for detailsalg af elektricitet. |
| --- | --- |

(19)

Hvad angår det relevante geografiske marked for detailsalg, er dette traditionelt blevet betragtet som det nationale marked. CVA anvender i sin anmodning det nationale marked som det relevante marked for detailsalg af elektricitet.

| (20) | Ud fra en antagelse af, at det geografiske marked er af nationalt omfang, og ud fra de oplysninger, der på nuværende tidspunkt er tilgængelige (20), er koncentrationsgraden på det italienske marked for detailsalg af elektricitet meget høj. Den samlede markedsandel for de tre største detailleverandører til kunder, der er forbundet til lavspændingsnettet, er på 79,44 %, hvoraf den største leverandør alene har en markedsandel på 71,11 %. I denne forbindelse henvises der også til fast retspraksis (21), ifølge hvilken »store markedsandele i sig selv, medmindre der foreligger usædvanlige omstændigheder, udgør et bevis for, at der foreligger en dominerende stilling. Dette er tilfældet med hensyn til en markedsandel på 50 %«. |
| --- | --- |

(20)

Ud fra en antagelse af, at det geografiske marked er af nationalt omfang, og ud fra de oplysninger, der på nuværende tidspunkt er tilgængelige (20), er koncentrationsgraden på det italienske marked for detailsalg af elektricitet meget høj. Den samlede markedsandel for de tre største detailleverandører til kunder, der er forbundet til lavspændingsnettet, er på 79,44 %, hvoraf den største leverandør alene har en markedsandel på 71,11 %. I denne forbindelse henvises der også til fast retspraksis (21), ifølge hvilken »store markedsandele i sig selv, medmindre der foreligger usædvanlige omstændigheder, udgør et bevis for, at der foreligger en dominerende stilling. Dette er tilfældet med hensyn til en markedsandel på 50 %«.

| (21) | Det italienske detailmarked er desuden opdelt i tre underkategorier, hvoraf de to første er prisregulerede:






  a) | en forstærket beskyttelsestjeneste for privatkunder og mindre virksomheder (med under 50 medarbejdere og en omsætning på højst 10 mio. EUR), som er forbundet til lavspændingsnettet og ikke har indgået en kontrakt om køb på det frie marked. Forvaltningen af denne tjeneste er forbeholdt for virksomheden Acquirente Unico SpA (i det følgende benævnt »eneaftageren«) |
| --- | --- | --- |

(21)

Det italienske detailmarked er desuden opdelt i tre underkategorier, hvoraf de to første er prisregulerede:

a)

en forstærket beskyttelsestjeneste for privatkunder og mindre virksomheder (med under 50 medarbejdere og en omsætning på højst 10 mio. EUR), som er forbundet til lavspændingsnettet og ikke har indgået en kontrakt om køb på det frie marked. Forvaltningen af denne tjeneste er forbeholdt for virksomheden Acquirente Unico SpA (i det følgende benævnt »eneaftageren«)

| b) | en tilbagefaldstjeneste for alle kunder, der ikke kan indgå i den forstærkede beskyttelsestjeneste og ikke har en kontrakt om køb på det frie marked. Denne tjeneste leveres af eneaftageren efter et udbud |
| --- | --- |

b)

en tilbagefaldstjeneste for alle kunder, der ikke kan indgå i den forstærkede beskyttelsestjeneste og ikke har en kontrakt om køb på det frie marked. Denne tjeneste leveres af eneaftageren efter et udbud

| c) | det frie marked, dvs. resten af detailmarkedet. |
| --- | --- |

c)

det frie marked, dvs. resten af detailmarkedet.

| (22) | Disse markeder kan dog ikke betragtes som selvstændige, relevante markeder med henblik på denne afgørelse, idet kunderne kan skifte mellem underkategorierne, og da priserne i alle tre underkategorier er markedsbaserede (22). I henhold til årsrapporten for 2009 fra de italienske myndigheder for elektricitet og gas (AEEG) udgør det såkaldte »konkurrenceneutraliserede marked«, som omfatter »den forstærkede beskyttelsestjeneste« og »tilbagefaldstjenesten«, ca. 36 % af det samlede detailmarked. I henhold til samme rapport er den forstærkede beskyttelsestjeneste desuden kendetegnet ved en specifik leverandørs meget stærke tilstedeværelse (84,3 %), som også er aktiv på det frie marked. Ifølge de italienske myndigheder mente kunderne, at omkostningerne ved leverandørskifte var høje og at der kun var få fordele ved et leverandørskifte. Dette kombineret med lave priser i forbindelse med den forbedrede beskyttelsestjeneste gjorde det meget vanskeligt for nye operatører at opnå et tilstrækkeligt kundegrundlag i denne underkategori. Dette resulterer grundlæggende i en konkurrencemæssig fordel for operatører under den forstærkede beskyttelsestjeneste, som også opererer på det frie marked, idet kunder, der ønsker at skifte fra en forstærket beskyttelsestjeneste til det frie marked eller omvendt ofte gør det uden at skifte leverandør. |
| --- | --- |

(22)

Disse markeder kan dog ikke betragtes som selvstændige, relevante markeder med henblik på denne afgørelse, idet kunderne kan skifte mellem underkategorierne, og da priserne i alle tre underkategorier er markedsbaserede (22). I henhold til årsrapporten for 2009 fra de italienske myndigheder for elektricitet og gas (AEEG) udgør det såkaldte »konkurrenceneutraliserede marked«, som omfatter »den forstærkede beskyttelsestjeneste« og »tilbagefaldstjenesten«, ca. 36 % af det samlede detailmarked. I henhold til samme rapport er den forstærkede beskyttelsestjeneste desuden kendetegnet ved en specifik leverandørs meget stærke tilstedeværelse (84,3 %), som også er aktiv på det frie marked. Ifølge de italienske myndigheder mente kunderne, at omkostningerne ved leverandørskifte var høje og at der kun var få fordele ved et leverandørskifte. Dette kombineret med lave priser i forbindelse med den forbedrede beskyttelsestjeneste gjorde det meget vanskeligt for nye operatører at opnå et tilstrækkeligt kundegrundlag i denne underkategori. Dette resulterer grundlæggende i en konkurrencemæssig fordel for operatører under den forstærkede beskyttelsestjeneste, som også opererer på det frie marked, idet kunder, der ønsker at skifte fra en forstærket beskyttelsestjeneste til det frie marked eller omvendt ofte gør det uden at skifte leverandør.

| (23) | Ud fra oplysningerne fra de relevante italienske myndigheder (23) kan det dog med henblik på nærværende afgørelse konkluderes, at det geografiske marked for detailsalg af elektricitet i Italien ikke er det nationale marked, som traditionelt antaget og formodet af ansøgeren, men derimod det lokale marked med et område, der som oftest ikke går ud over kommunegrænsen. |
| --- | --- |

(23)

Ud fra oplysningerne fra de relevante italienske myndigheder (23) kan det dog med henblik på nærværende afgørelse konkluderes, at det geografiske marked for detailsalg af elektricitet i Italien ikke er det nationale marked, som traditionelt antaget og formodet af ansøgeren, men derimod det lokale marked med et område, der som oftest ikke går ud over kommunegrænsen.

| (24) | I mangel af oplysninger om konkurrenceniveauet på hvert af de således definerede lokale markeder for detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet, og i betragtning af ovennævnte tvivlsspørgsmål vedrørende konkurrenceniveauet på detailmarkedet for kunder, der er forbundet til lavspændingsnettet, både globalt og lokalt, jf. betragtning 19 22, er det ikke muligt at konkludere, om betingelserne for at indrømme undtagelser i henhold til artikel 30, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF til detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet i Italien, er opfyldt. |
| --- | --- |

(24)

I mangel af oplysninger om konkurrenceniveauet på hvert af de således definerede lokale markeder for detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet, og i betragtning af ovennævnte tvivlsspørgsmål vedrørende konkurrenceniveauet på detailmarkedet for kunder, der er forbundet til lavspændingsnettet, både globalt og lokalt, jf. betragtning 19 22, er det ikke muligt at konkludere, om betingelserne for at indrømme undtagelser i henhold til artikel 30, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF til detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet i Italien, er opfyldt.

| (25) | Direktiv 2004/17/EF finder derfor fortsat anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter, der har til formål at muliggøre detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet i Italien, og når de afholder projektkonkurrencer med henblik på udøvelse af en sådan aktivitet i Italien. |
| --- | --- |

(25)

Direktiv 2004/17/EF finder derfor fortsat anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter, der har til formål at muliggøre detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet i Italien, og når de afholder projektkonkurrencer med henblik på udøvelse af en sådan aktivitet i Italien.

IV.   KONKLUSIONER

| (26) | Situationen med hensyn til produktion og engrossalg af elektricitet i makrozone nord kan derfor kort gengives som følger: Den samlede markedsandel for de tre største producenter er forholdsvis lav, og den betydelige import af elektricitet har en gavnlig virkning på konkurrencen i denne zone. Som anført i betragtning 13 har balanceringsmekanismen ikke forhindret elektricitetsproduktionen i at være direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. Det kan derfor konkluderes, at alle ovenstående faktorer er indikatorer for, at produktionen er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår i makrozone nord. |
| --- | --- |

(26)

Situationen med hensyn til produktion og engrossalg af elektricitet i makrozone nord kan derfor kort gengives som følger: Den samlede markedsandel for de tre største producenter er forholdsvis lav, og den betydelige import af elektricitet har en gavnlig virkning på konkurrencen i denne zone. Som anført i betragtning 13 har balanceringsmekanismen ikke forhindret elektricitetsproduktionen i at være direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. Det kan derfor konkluderes, at alle ovenstående faktorer er indikatorer for, at produktionen er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår i makrozone nord.

| (27) | På baggrund af de faktorer, der er gennemgået i betragtning 8-13, bør betingelsen om, at den pågældende aktivitet skal være direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, jf. artikel 30, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF, anses for at være opfyldt, hvad angår produktion og engrossalg af elektricitet i makrozone nord. |
| --- | --- |

(27)

På baggrund af de faktorer, der er gennemgået i betragtning 8-13, bør betingelsen om, at den pågældende aktivitet skal være direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, jf. artikel 30, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF, anses for at være opfyldt, hvad angår produktion og engrossalg af elektricitet i makrozone nord.

| (28) | Da betingelsen om fri adgang til markedet endvidere må anses for at være opfyldt, bør direktiv 2004/17/EF ikke finde anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter med henblik på at muliggøre produktion og engrossalg af elektricitet i makrozone nord, eller når de afholder projektkonkurrencer med henblik på udøvelsen af en sådan aktivitet i det geografiske område. |
| --- | --- |

(28)

Da betingelsen om fri adgang til markedet endvidere må anses for at være opfyldt, bør direktiv 2004/17/EF ikke finde anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter med henblik på at muliggøre produktion og engrossalg af elektricitet i makrozone nord, eller når de afholder projektkonkurrencer med henblik på udøvelsen af en sådan aktivitet i det geografiske område.

| (29) | Situationen med hensyn til detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet i Italien, kan derfor kort gengives som følger: Den samlede markedsandel for de tre største detailleverandører er lav, omfanget af leverandørskiftet er tilfredsstillende, og der er ingen kontrol af slutbrugerprisen. Disse konklusioner svarer overens med de relevante italienske myndigheder konklusioner om, at markedet har været undergivet konkurrence i mange år, og at konkurrenceniveauet er tilfredsstillende. |
| --- | --- |

(29)

Situationen med hensyn til detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet i Italien, kan derfor kort gengives som følger: Den samlede markedsandel for de tre største detailleverandører er lav, omfanget af leverandørskiftet er tilfredsstillende, og der er ingen kontrol af slutbrugerprisen. Disse konklusioner svarer overens med de relevante italienske myndigheder konklusioner om, at markedet har været undergivet konkurrence i mange år, og at konkurrenceniveauet er tilfredsstillende.

| (30) | På baggrund af de faktorer, der er gennemgået i betragtning 15-18, bør betingelsen om, at den pågældende aktivitet skal være direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, jf. artikel 30, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF, anses for at være opfyldt, hvad angår detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet i Italien. |
| --- | --- |

(30)

På baggrund af de faktorer, der er gennemgået i betragtning 15-18, bør betingelsen om, at den pågældende aktivitet skal være direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, jf. artikel 30, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF, anses for at være opfyldt, hvad angår detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet i Italien.

| (31) | Da betingelsen om fri adgang til markedet endvidere må anses for at være opfyldt, bør direktiv 2004/17/EF ikke finde anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter med henblik på at muliggøre detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet i Italien, eller når de afholder projektkonkurrencer med henblik på udøvelsen af en sådan aktivitet i det geografiske område. |
| --- | --- |

(31)

Da betingelsen om fri adgang til markedet endvidere må anses for at være opfyldt, bør direktiv 2004/17/EF ikke finde anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter med henblik på at muliggøre detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet i Italien, eller når de afholder projektkonkurrencer med henblik på udøvelsen af en sådan aktivitet i det geografiske område.

| (32) | Ud fra de faktorer, der er undersøgt i betragtning 19-25, og i betragtning af ovennævnte tvivlsspørgsmål vedrørende konkurrenceniveauet på det nationale marked for detailsalg til slutkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet, og da der desuden ikke foreligger oplysninger om samtlige relevante lokale markeder, jf. de italienske myndigheders definition, er det ikke muligt at konkludere, om betingelserne for at indrømme undtagelser i henhold til direktivets artikel 30, stk. 1, til detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet i Italien, er opfyldt. Direktiv 2004/17/EF finder derfor fortsat anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter, der har til formål at muliggøre detailsalg i Italien af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet, eller når de afholder projektkonkurrencer med henblik på udøvelse af en sådan aktivitet i Italien. Da de statistiske forpligtelser i artikel 67 fortsat finder anvendelse, kan det vise sig nødvendigt at tilse, om de berørte ordregivere træffer hensigtsmæssige foranstaltninger såsom ledelses- og/eller regnskabsmæssige adskillelse, således at de kan indgive korrekte rapporter om indgåelse af kontrakter med henblik på udførelse af de relevante aktiviteter, som ikke er blevet undtaget i medfør af denne afgørelse. |
| --- | --- |

(32)

Ud fra de faktorer, der er undersøgt i betragtning 19-25, og i betragtning af ovennævnte tvivlsspørgsmål vedrørende konkurrenceniveauet på det nationale marked for detailsalg til slutkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet, og da der desuden ikke foreligger oplysninger om samtlige relevante lokale markeder, jf. de italienske myndigheders definition, er det ikke muligt at konkludere, om betingelserne for at indrømme undtagelser i henhold til direktivets artikel 30, stk. 1, til detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet i Italien, er opfyldt. Direktiv 2004/17/EF finder derfor fortsat anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter, der har til formål at muliggøre detailsalg i Italien af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet, eller når de afholder projektkonkurrencer med henblik på udøvelse af en sådan aktivitet i Italien. Da de statistiske forpligtelser i artikel 67 fortsat finder anvendelse, kan det vise sig nødvendigt at tilse, om de berørte ordregivere træffer hensigtsmæssige foranstaltninger såsom ledelses- og/eller regnskabsmæssige adskillelse, således at de kan indgive korrekte rapporter om indgåelse af kontrakter med henblik på udførelse af de relevante aktiviteter, som ikke er blevet undtaget i medfør af denne afgørelse.

| (33) | Det skal erindres, at kontrakter om udøvelse af flere aktiviteter skal behandles i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 2004/17/EF. I foreliggende tilfælde betyder dette, at en ordregivende myndighed, der udøver »blandede« kontrakter, dvs. kontrakter om udøvelse af både aktiviteter, der er undtaget fra anvendelsen af direktiv 2004/17/EF, og aktiviteter, der ikke er undtaget, skal der tages hensyn til de aktiviteter, som kontrakten først og fremmest tager sigte på. I forbindelse med sådanne blandede kontrakter, der først og fremmest tager sigte på at støtte detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet, finder direktiv 2004/47/EF anvendelse. Hvis det ikke er muligt objektivt at afgøre, hvilken aktivitet der udgør kontraktens hovedgenstand, skal kontrakten tildeles efter reglerne i artikel 9, stk. 2 og 3. |
| --- | --- |

(33)

Det skal erindres, at kontrakter om udøvelse af flere aktiviteter skal behandles i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 2004/17/EF. I foreliggende tilfælde betyder dette, at en ordregivende myndighed, der udøver »blandede« kontrakter, dvs. kontrakter om udøvelse af både aktiviteter, der er undtaget fra anvendelsen af direktiv 2004/17/EF, og aktiviteter, der ikke er undtaget, skal der tages hensyn til de aktiviteter, som kontrakten først og fremmest tager sigte på. I forbindelse med sådanne blandede kontrakter, der først og fremmest tager sigte på at støtte detailsalg af elektricitet til slutkunder, der er forbundet til lavspændingsnettet, finder direktiv 2004/47/EF anvendelse. Hvis det ikke er muligt objektivt at afgøre, hvilken aktivitet der udgør kontraktens hovedgenstand, skal kontrakten tildeles efter reglerne i artikel 9, stk. 2 og 3.

| (34) | Denne afgørelse er baseret på de retlige og faktiske forhold i februar-maj 2010, som de fremgår af de oplysninger, som Den Italienske Republik og CVA har indsendt, rapporten fra 2005 og 2010 og de tekniske bilag samt arbejdsdokumentet af 2007, den endelige rapport og årsrapporten for 2009 fra de italienske myndigheder for elektricitet og gas (AEEG). Den kan ændres, hvis betydelige ændringer af de retlige og faktiske forhold medfører, at betingelserne for at anvende artikel 30, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF på engrossalg af elektricitet i makrozone nord og detailsalg til slutkunder, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet, ikke længere er opfyldt — |
| --- | --- |

(34)

Denne afgørelse er baseret på de retlige og faktiske forhold i februar-maj 2010, som de fremgår af de oplysninger, som Den Italienske Republik og CVA har indsendt, rapporten fra 2005 og 2010 og de tekniske bilag samt arbejdsdokumentet af 2007, den endelige rapport og årsrapporten for 2009 fra de italienske myndigheder for elektricitet og gas (AEEG). Den kan ændres, hvis betydelige ændringer af de retlige og faktiske forhold medfører, at betingelserne for at anvende artikel 30, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF på engrossalg af elektricitet i makrozone nord og detailsalg til slutkunder, der er forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet, ikke længere er opfyldt —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Direktiv 2004/17/EF finder ikke anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter med henblik på at muliggøre levering af følgende tjenester:

| a) | produktion og engrossalg af elektricitet i makrozone nord |
| --- | --- |

a)

produktion og engrossalg af elektricitet i makrozone nord

| b) | detailsalg af elektricitet til slutkunder forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet på Den Italienske Republiks territorium. |
| --- | --- |

b)

detailsalg af elektricitet til slutkunder forbundet til mellemspændings-, højspændings- og stærkstrømsnettet på Den Italienske Republiks territorium.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2010.

På Kommissionens vegne

Michel BARNIER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Dette omfatter Zone Nord og fire andre mindre områder (Ene, Enw, Turbigo og Monfalcone), jf. bilag B til Kommissionens meddelelse af 10.1.2007: »Undersøgelse i henhold til artikel 17 i forordning (EF) nr. 1/2003 af den europæiske gas- og elsektor«, (endelig rapport), KOM(2006) 851 endelig.

2

(3)  EFT L 27 af 30.1.1997, s. 20.

3

(4)  EUT L 176 af 15.7.2003, s. 37. Det skal bemærkes, at direktiv 2003/54/EF er blevet afløst af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (EUT L 211 af 14.8.2009, s. 55), hvori der kræves en endnu højere grad af markedsåbning. Da fristen for gennemførelsen endnu ikke er udløbet, vil der kun blive henvist til retsreglerne i direktiv 2003/54/EF.

4

(5)  FUSION COMP M - 4110 EO N — ENDESA, s. 3.

5

(6)  Se den endelige rapport, bilag B, punkt A1,2.

6

(7)  Dette omfatter zonerne Centro Nord, Piombino, Centro Sud, Sud, Rossano, Brindisi og Calabria.

7

(8)  Dette omfatter zonerne Sicilia, Priolo og Calabria.

8

(9)  Kommissionens beslutning nr. 2009/47/EF; (EUT L 19, 23.1.2009, s. 57), 2008/585/EF (EUT L 188 af 16.7.2008, s. 28), 2008/741/EF (EUT L 251 af 19.9.2008, s. 35), 2007/141/EF (EUT L 62 af 1.3.2007, s. 23), 2007/706/EF (EUT L 287 af 1.11.2007, s. 18), 2006/211/EF (EUT L 76 af 15.3.2006, s. 6) og 2006/422/EF (EUT L 168 af 21.6.2006, s. 33).

9

(10)  Dvs. den elektricitetsmængde, der er nødvendig for at dække det interne forbrug og eksporten.

10

(11)  Skrivelse 0018212 af 10.5.2010 fra den italienske myndighed for elektricitet og gas.

11

(12)  Lov nr. 99/2009 af 23.7.2009.

12

(13)  SEK(2010) 251 »Meddelelse af 2010«.

13

(14)  Tabel 3.1 i det tekniske bilag, s. 12, i Meddelelse af 2010.

14

(15)  Annual Report on the State of Services and the Regulatory Activities fra den italienske myndigheder for elektricitet og gas (AEEG) af 31.3. 2009, s. 76.

15

(16)  Det svarer nøje til koncentrationsgraden på det svenske detailmarked (43 %), jf. betragtning 14 i beslutning 2007/706/EF.

16

(17)  Meddelelse fra Kommissionen af 15.11.2005 om udviklingen med hensyn til realisering af det indre marked for gas og elektricitet (KOM(2005) 568 endelig (i det følgende benævnt »meddelelsen fra 2005«), s. 9.

17

(18)  Tabel 2.2 i det tekniske bilag, i Meddelelse af 2010.

18

(19)  Jf. betragtning 13 i beslutning 2008/585/EF.

19

(20)  Annual Report on the State of Services and the Regulatory Activities fra den italienske myndighed for elektricitet og gas (AEEG).

20

(21)  Jf. præmis 328 i dom afsagt af Retten i Første Instans (Tredje Afdeling) den 28.2.2002. Atlantic Container Line AB m.fl. mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, sag T-395/94, Sml. 2002 II, s. 875.

21

Atlantic Container Line AB

(22)  De regulerede priser fastsættes faktisk på grundlag af priserne på det frie marked.

22

(23)  Skrivelse 0032953 af 20.5.2010 fra de italienske konkurrencetilsyn.

23

---