# Uradni list L 229/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.229.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 229 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5331. avgust 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.229.slv

Uradni list

Evropske unije

L 229

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5331. avgust 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 49 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o ukrepih, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev na kompresijski vžig, ki se uporabljajo v vozilih, in proti emisijam plinastih onesnaževal iz motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in se uporabljajo v vozilih | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 49 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o ukrepih, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev na kompresijski vžig, ki se uporabljajo v vozilih, in proti emisijam plinastih onesnaževal iz motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in se uporabljajo v vozilih

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 31.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 229/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 49 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o ukrepih, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev na kompresijski vžig, ki se uporabljajo v vozilih, in proti emisijam plinastih onesnaževal iz motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in se uporabljajo v vozilih

Spremembe Pravilnika št. 49, objavljenega v UL L 103, 12.4.2008, str. 1

Vključuje:

Dodatek 1 k Spremembam 05 – začetek veljavnosti: 17. marec 2010

Dodatek 2 k Spremembam 05 – začetek veljavnosti: 19. avgust 2010

Popravek 1 k Dodatku 2 – začetek veljavnosti: 19. avgust 2010

Spremembe kazala

Naslov Priloge 4B se spremeni, tako da se glasi:

„Preskusni postopek za motorje na kompresijski vžig in motorje na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin (NG) ali utekočinjeni naftni plin (LPG), pri čemer ta postopek vključuje svetovno harmonizirano certificiranje težkih motorjev (WHDC, globalni tehnični predpis (gtp) št. 4)“

Naslov Priloge 9B se spremeni, tako da se glasi:

„Tehnične zahteve za vgrajene sisteme za diagnostiko na vozilu (OBD)“

Vstavi se nova Priloga 9C:

| „Priloga 9C – | Tehnične zahteve za oceno učinkovitosti vgrajenih sistemov za diagnostiko na vozilu (OBD)
  Dodatek 1 – Skupine monitorjev“ |
| --- | --- |

„Priloga 9C –

Tehnične zahteve za oceno učinkovitosti vgrajenih sistemov za diagnostiko na vozilu (OBD)

Dodatek 1 – Skupine monitorjev“

Vstavi se nova Priloga 10:

„Priloga 10 – Tehnične zahteve za emisije izven preskusnega cikla (OCE)“

Spremembe prilog

Obstoječa Priloga 4B se nadomesti z novo Prilogo 4B:

PRILOGA 4B

Preskusni postopek za motorje na kompresijski vžig in motorje na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin (NG) ali utekočinjeni naftni plin (LPG), pri čemer ta postopek vključuje svetovno harmonizirano certificiranje težkih motorjev (WHDC, globalni tehnični predpis (gtp) št. 4)

1.   UPORABA

Ta priloga se za zdaj ne uporablja za namen homologacije v skladu s tem pravilnikom. Uporabljati se bo začela v prihodnosti.

2.   Rezervirano. (1)

3.   OPREDELITEV POJMOV, SIMBOLI IN OKRAJŠAVE

3.1   Opredelitev pojmov

V tem pravilniku:

3.1.1   ‚stalna regeneracija‘ pomeni regeneracijo sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se izvaja stalno ali vsaj enkrat na preskus WHTC po vročem zagonu. Taka regeneracija ne zahteva posebnega preskusnega postopka;

3.1.2   ‚časovni zamik‘ pomeni časovno razliko med spremembo sestavine, ki se meri v referenčni točki, in odzivom sistema na 10 odstotkih končnega odčitka (t10), pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka. Za plinaste sestavine je to čas prenosa merjene sestavine od sonde za vzorčenje do detektorja;

3.1.3   ‚sistem za NOx‘ pomeni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, namenjen zmanjševanju emisij dušikovih oksidov (NOx) (npr. pasivni in aktivni varčni katalizatorji NOx, adsorberji NOx in sistemi selektivne katalitične redukcije (SCR));

3.1.4   ‚dizelski motor‘ pomeni motor, ki deluje po načelu kompresijskega vžiga;

3.1.5   ‚premik‘ pomeni razliko med ničelnim odzivom in kalibrirnim odzivom merilnega instrumenta pred preskusom emisij in po njem;

3.1.6   ‚družina motorjev‘ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki imajo po konstrukciji, kot je opredeljena v odstavku 5.2 te priloge, podobne značilnosti emisij izpušnih plinov, vsi člani družine morajo ustrezati veljavnim mejnim vrednostim emisij;

3.1.7   ‚sistem motorja‘ pomeni motor, sistem za uravnavanje emisij in komunikacijski vmesnik (strojna oprema in sporočila) med elektronskimi krmilnimi enotami sistema motorja (ECU) in katero koli drugo krmilno enoto prenosa moči ali vozila;

3.1.8   ‚tip motorja‘ pomeni kategorijo motorjev, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih motorja;

3.1.9   ‚sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov‘ pomeni katalizator (oksidacijski ali tristezni), filter za delce, sistem za NOx, kombinirani filter za NOx in delce ali katero koli drugo napravo za zmanjševanje emisij, ki je nameščena za motorjem. Ta opredelitev izključuje vračanje izpušnih plinov v valj (EGR), ki se šteje kot sestavni del motorja;

3.1.10   ‚metoda redčenja s celotnim tokom‘ pomeni postopek mešanja skupnega pretoka izpušnih plinov z redčilom pred ločitvijo dela toka razredčenih izpušnih plinov za analizo;

3.1.11   ‚plinasta onesnaževala‘ pomeni ogljikov monoksid, ogljikovodike in/ali nemetanske ogljikovodike (predpostavlja se razmerje CH1,85 za dizel, CH2,525 za LPG, CH2,93 za NG in predpostavljeno molekulo CH3O0,5 za dizelske motorje, ki za gorivo uporabljajo etanol), metan (predpostavlja se razmerje CH4 za NG) in dušikove okside (izražene z ekvivalentom dušikovega dioksida (NO2));

3.1.12   ‚visoka vrtilna frekvenca (n
  hi)‘ pomeni najvišjo vrtilno frekvenco motorja, pri kateri doseže 70 odstotkov največje deklarirane moči;

3.1.13   ‚nizka vrtilna frekvenca (n
  lo)‘ pomeni najnižjo vrtilno frekvenco motorja, pri kateri doseže 55 odstotkov največje deklarirane moči;

3.1.14   ‚največja moč (Pmax)‘ pomeni največjo moč v kW po navedbi proizvajalca;

3.1.15   ‚število vrtljajev pri največjem navoru‘ pomeni vrtilno frekvenco motorja, pri kateri je iz motorja dobljen največji navor po navedbi proizvajalca;

3.1.16   ‚normiran navor‘ pomeni navor motorja v odstotkih, normiran na največji razpoložljiv navor pri določeni vrtilni frekvenci motorja;

3.1.17   ‚zahteva upravljavca‘ pomeni vnos upravljavca motorja za uravnavanje moči motorja. Upravljavec je lahko oseba (tj. ročno) ali regulator (tj. samodejno), ki mehansko ali elektronsko sporoči vnos, ki zahteva moč motorja. Vnos lahko poteka prek pedala ali signala za pospeševanje, ročice ali signala za nadzorovanje dušilke, ročice ali signala za gorivo, ročice ali signala za vrtilno frekvenco ali nastavljene vrednosti ali signala regulatorja;

3.1.18   ‚osnovni motor‘ pomeni motor, izbran iz družine motorjev tako, da so njegove emisijske lastnosti reprezentativne za to družino motorjev;

3.1.19   ‚naprava za naknadno obdelavo delcev‘ pomeni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, namenjen zmanjševanju emisij trdnih onesnaževal (PM) z mehanskim, aerodinamičnim, difuzijskim ali inercijskim ločevanjem;

3.1.20   ‚metoda redčenja z delnim tokom‘ pomeni postopek, v katerem se loči del od skupnega pretoka izpušnih plinov in nato pred filtrom za vzorčenje delcev zmeša z ustrezno količino redčila;

3.1.21   ‚delec (PM)‘ pomeni vsako snov, ki se nabere na specificiranem filtrskem mediju, potem ko se izpušni plini razredčijo s čistim filtriranim zrakom pri temperaturi med 315 K (42 °C) in 325 K (52 °C), izmerjeni na točki neposredno pred filtrom; to so zlasti za ogljik, kondenzirani ogljikovodiki in sulfati s primešano vodo;

3.1.22   ‚periodična regeneracija‘ pomeni regeneracijo sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se izvaja periodično v manj kot 100 urah normalnega delovanja motorja. Med cikli, v katerih se izvaja regeneracija, lahko pride do prekoračitve emisijskih standardov;

3.1.23   ‚preskusni cikel v ustaljenem stanju z rampami‘ pomeni preskusni cikel z zaporedjem faz preskušanja motorja v ustaljenem stanju z določenimi merili vrtilne frekvence in navora v vsaki fazi ter določenimi rampami med temi fazami (WHSC);

3.1.24   ‚nazivna vrtilna frekvenca‘ pomeni največjo vrtilno frekvenco pri polni obremenitvi, ki ga omogoča regulator, kot določa proizvajalec v svoji prodajni in servisni literaturi, ali vrtilno frekvenco, pri kateri je iz motorja dobljena največja moč, kot določa proizvajalec v svoji prodajni in servisni literaturi, če regulator ne obstaja;

3.1.25   ‚odzivni čas‘ pomeni časovno razliko med spremembo sestavine, ki se meri v referenčni točki, in odzivom sistema na 90 odstotkih končnega odčitka (t90), pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka, kjer je sprememba merjene sestavine najmanj 60 odstotkov obsega skale in se zgodi v manj kot 0,1 sekunde. Odzivni čas sistema sestavljata časovni zamik do sistema in čas vzpona sistema;

3.1.26   ‚čas vzpona‘ pomeni časovno razliko med 10- in 90-odstotnim odzivom končnega odčitka (t
  90 – t
  10);

3.1.27   ‚kalibrirni odziv‘ pomeni srednji odziv na kalibrirni plin v časovnem intervalu 30 sekund;

3.1.28   ‚specifične emisije‘ pomeni masne emisije, izražene v g/kWh;

3.1.29   ‚preskusni cikel‘ pomeni zaporedje preskusnih točk, od katerih ima vsaka določeno vrtilno frekvenco in navor ter jim mora motor slediti v ustaljenem stanju (WHSC) ali v prehodnih pogojih delovanja (WHTC);

3.1.30   ‚transformacijski čas‘ pomeni časovno razliko med spremembo sestavine, ki se meri v referenčni točki, in odzivom sistema na 50 odstotkih končnega odčitka (t
  50), pri čemer je sonda za vzorčenje opredeljena kot referenčna točka. Transformacijski čas se uporablja za razvrstitev signalov različnih merilnih instrumentov;

3.1.31   ‚preskusni cikel prehodnega stanja‘ pomeni preskusni cikel z zaporedjem normiranih vrednosti vrtilne frekvence in navora, ki se relativno hitro spreminjajo s časom (WHTC);

3.1.32   ‚življenjska doba‘ pomeni ustrezno število prevoženih kilometrov in/ali časa delovanja, v katerem mora biti zagotovljena skladnost z ustreznimi mejnimi vrednostmi emisij plinov in delcev;

3.1.33   ‚ničelni odziv‘ pomeni srednji odziv na ničelni plin v časovnem intervalu 30 sekund.

Image

3.2   Splošni simboli

| Simbol | Enota | Pomen |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | — | naklon regresije |
| a
  0 | — | odsek regresije na osi y |
| A/F
  st | — | stehiometrično razmerje zrak/gorivo |
| c | ppm/vol v % | koncentracija |
| c
  d | ppm/vol v % | koncentracija na suhi osnovi |
| c
  w | ppm/vol v % | koncentracija na mokri osnovi |
| cb | ppm/vol v % | koncentracija ozadja |
| C
  d | — | koeficient odvajanja v SSV |
| c
  gas | ppm/vol v % | koncentracija plinastih sestavin |
| d | m | premer |
| d
  V | m | premer grla venturijeve cevi |
| D
  0 | m3/s | odsek na osi za kalibracijsko funkcijo črpalke PDP |
| D | — | faktor redčenja |
| Δt | s | časovni interval |
| e
  gas | g/kWh | specifična emisija plinastih sestavin |
| e
  PM | g/kWh | specifična emisija delcev |
| e
  r | g/kWh | specifična emisija med regeneracijo |
| e
  w | g/kWh | utežena specifična emisija |
| E
  CO2 | v % | dušenje s CO2 pri analizatorju NOx |
| E
  E | v % | učinkovitost etana |
| E
  H2O | v % | dušenje z vodo pri analizatorju NOx |
| E
  M | v % | učinkovitost metana |
| E
  NOx | v % | učinkovitost pretvornika NOx |
| f | Hz | frekvenca vzorčenja podatkov |
| f
  a | — | laboratorijski atmosferski faktor |
| F
  s | — | stehiometrični faktor |
| H
  a | g/kg | absolutna vlažnost polnilnega zraka |
| H
  d | g/kg | absolutna vlažnost redčila |
| i | — | spodnji indeks, ki označuje trenutno meritev (npr. 1 Hz) |
| k
  c | — | specifičen faktor ogljika |
| k
  f,d | m3/kg goriva | dodatna prostornina suhih izpušnih plinov med zgorevanjem |
| k
  f,w | m3/kg goriva | dodatna prostornina vlažnih izpušnih plinov med zgorevanjem |
| k
  h,D | — | korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za motorje na kompresijski vžig |
| k
  h,G | — | korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za motorje na prisilni vžig |
| k
  r,u | — | faktor za prilagoditev regeneracije navzgor |
| k
  r,d | — | faktor za prilagoditev regeneracije navzdol |
| k
  w,a | — | korekcijski faktor polnilnega zraka iz suhega v vlažnega |
| k
  w,d | — | korekcijski faktor redčila iz suhega v vlažnega |
| k
  w,e | — | korekcijski faktor razredčenih izpušnih plinov iz suhih v vlažne |
| k
  w,r | — | korekcijski faktor nerazredčenih izpušnih plinov iz suhih v vlažne |
| K
  V | — | kalibracijska funkcija CFV |
| λ | — | razmerje presežnega zraka |
| m
  b | mg | masa vzorca zbranih delcev iz redčila |
| m
  d | kg | masa vzorca redčila, ki gre skozi filtre za vzorčenje delcev |
| m
  ed | kg | skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel |
| m
  edf | kg | masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov skozi preskusni cikel |
| m
  ew | kg | skupna masa izpušnih plinov skozi ves cikel |
| m
  gas | g | masa plinastih emisij skozi preskusni cikel |
| m
  f | mg | masa filtra za vzorčenje delcev |
| m
  p | mg | masa vzorca zbranih delcev |
| m
  PM | g | masa emisij delcev skozi preskusni cikel |
| m
  se | kg | masa vzorca izpušnih plinov skozi preskusni cikel |
| m
  sed | kg | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje |
| m
  sep | kg | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev |
| m
  ssd | kg | masa sekundarnega redčila |
| M | Nm | navor |
| M
  a | g/mol | molska masa polnilnega zraka |
| M
  d | g/mol | molska masa redčila |
| M
  e | g/mol | molska masa izpušnih plinov |
| M
  f | Nm | navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti |
| M
  gas | g/mol | molska masa plinastih sestavin |
| M
  r | Nm | navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani |
| n | — | število meritev |
| nr | — | število meritev z regeneracijo |
| n | min–1 | vrtilna frekvenca motorja |
| n
  hi | min–1 | visoka vrtilna frekvenca motorja |
| n
  lo | min–1 | nizka vrtilna frekvenca motorja |
| n
  pref | min–1 | zaželena vrtilna frekvenca motorja |
| n
  p | r/s | število vrtljajev črpalke PDP |
| p
  a | kPa | tlak nasičene pare polnilnega zraka motorja |
| p
  b | kPa | skupni atmosferski tlak |
| p
  d | kPa | tlak nasičene pare redčila |
| P
  f | kW | moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti |
| p
  p | kPa | absolutni tlak |
| p
  r | kW | tlak vodne pare po hladilni kopeli |
| p
  s | kPa | suh atmosferski tlak |
| P | kW | moč |
| P
  r | kW | moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani |
| q

  mad | kg/s | masni pretok polnilnega zraka na suhi osnovi |
| q

  maw | kg/s | masni pretok polnilnega zraka na mokri osnovi |
| q

  mCe | kg/s | masni pretok ogljika v nerazredčenih izpušnih plinih |
| q

  mCf | kg/s | masni pretok ogljika v motor |
| q

  mCp | kg/s | masni pretok ogljika v sistemu redčenja z delnim tokom |
| q

  mdew | kg/s | masni pretok vlažnih razredčenih izpušnih plinov |
| q

  mdw | kg/s | masni pretok vlažnega redčila |
| q

  medf | kg/s | ekvivalent masnega pretoka vlažnih razredčenih izpušnih plinov |
| q

  mew | kg/s | masni pretok vlažnih izpušnih plinov |
| q

  mex | kg/s | masni pretok vzorca, izločen iz tunela za redčenje |
| q

  mf | kg/s | masni pretok goriva |
| q

  mp | kg/s | pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom |
| q

  vCVS | m3/s | stopnja prostornine CVS |
| q

  vs | dm3/min | stopnja pretoka v sistemu za analizo izpušnih plinov |
| q

  vt | cm3/min | stopnja pretoka sledilnega plina |
| r2 | — | determinacijski koeficient |
| r
  d | — | razmerje redčenja |
| r
  D | — | razmerje premera SSV |
| r
  h | — | faktor odzivnosti ogljikovodika FID |
| r
  m | — | faktor odzivnosti metanola FID |
| r
  p | — | razmerje tlaka SSV |
| r
  s | — | povprečno razmerje vzorcev |
| ρ | kg/m3 | gostota |
| ρ
  e | kg/m3 | gostota izpušnih plinov |
| σ | — | standardni odklon |
| s | | standardni odklon |
| T | K | absolutna temperatura |
| T
  a | K | absolutna temperatura polnilnega zraka |
| t | s | čas |
| t
  10 | s | čas med stopničastim vhodom in 10 % končnega odčitka |
| t
  50 | s | čas med stopničastim vhodom in 50 % končnega odčitka |
| t
  90 | s | čas med stopničastim vhodom in 90 % končnega odčitka |
| u | — | razmerje gostot (ali molskih mas) plinskih komponent in izpušnega plina, deljeno s 1 000 |
| V
  0 | m3/r | prostorninski pretok v sistemu PDP na en vrtljaj |
| V
  s | dm3 | prostornina sistema naprave za analizo izpušnih plinov |
| W
  act | kWh | dejansko delo preskusnega cikla |
| W
  ref | kWh | referenčno delo preskusnega cikla |
| X
  0 | m3/r | kalibracijska funkcija PDP |

Simbol

Enota

Pomen

a
  1

—

naklon regresije

a
  0

—

odsek regresije na osi y

A/F
  st

—

stehiometrično razmerje zrak/gorivo

c

ppm/vol v %

koncentracija

c
  d

ppm/vol v %

koncentracija na suhi osnovi

c
  w

ppm/vol v %

koncentracija na mokri osnovi

cb

ppm/vol v %

koncentracija ozadja

C
  d

—

koeficient odvajanja v SSV

c
  gas

ppm/vol v %

koncentracija plinastih sestavin

d

m

premer

d
  V

m

premer grla venturijeve cevi

D
  0

m3/s

odsek na osi za kalibracijsko funkcijo črpalke PDP

D

—

faktor redčenja

Δt

s

časovni interval

e
  gas

g/kWh

specifična emisija plinastih sestavin

e
  PM

g/kWh

specifična emisija delcev

e
  r

g/kWh

specifična emisija med regeneracijo

e
  w

g/kWh

utežena specifična emisija

E
  CO2

v %

dušenje s CO2 pri analizatorju NOx

E
  E

v %

učinkovitost etana

E
  H2O

v %

dušenje z vodo pri analizatorju NOx

E
  M

v %

učinkovitost metana

E
  NOx

v %

učinkovitost pretvornika NOx

f

Hz

frekvenca vzorčenja podatkov

f
  a

—

laboratorijski atmosferski faktor

F
  s

—

stehiometrični faktor

H
  a

g/kg

absolutna vlažnost polnilnega zraka

H
  d

g/kg

absolutna vlažnost redčila

i

—

spodnji indeks, ki označuje trenutno meritev (npr. 1 Hz)

k
  c

—

specifičen faktor ogljika

k
  f,d

m3/kg goriva

dodatna prostornina suhih izpušnih plinov med zgorevanjem

k
  f,w

m3/kg goriva

dodatna prostornina vlažnih izpušnih plinov med zgorevanjem

k
  h,D

—

korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za motorje na kompresijski vžig

k
  h,G

—

korekcijski faktor zaradi vlažnosti NOx za motorje na prisilni vžig

k
  r,u

—

faktor za prilagoditev regeneracije navzgor

k
  r,d

—

faktor za prilagoditev regeneracije navzdol

k
  w,a

—

korekcijski faktor polnilnega zraka iz suhega v vlažnega

k
  w,d

—

korekcijski faktor redčila iz suhega v vlažnega

k
  w,e

—

korekcijski faktor razredčenih izpušnih plinov iz suhih v vlažne

k
  w,r

—

korekcijski faktor nerazredčenih izpušnih plinov iz suhih v vlažne

K
  V

—

kalibracijska funkcija CFV

λ

—

razmerje presežnega zraka

m
  b

mg

masa vzorca zbranih delcev iz redčila

m
  d

kg

masa vzorca redčila, ki gre skozi filtre za vzorčenje delcev

m
  ed

kg

skupna masa razredčenih izpušnih plinov skozi ves cikel

m
  edf

kg

masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov skozi preskusni cikel

m
  ew

kg

skupna masa izpušnih plinov skozi ves cikel

m
  gas

g

masa plinastih emisij skozi preskusni cikel

m
  f

mg

masa filtra za vzorčenje delcev

m
  p

mg

masa vzorca zbranih delcev

m
  PM

g

masa emisij delcev skozi preskusni cikel

m
  se

kg

masa vzorca izpušnih plinov skozi preskusni cikel

m
  sed

kg

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje

m
  sep

kg

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev

m
  ssd

kg

masa sekundarnega redčila

M

Nm

navor

M
  a

g/mol

molska masa polnilnega zraka

M
  d

g/mol

molska masa redčila

M
  e

g/mol

molska masa izpušnih plinov

M
  f

Nm

navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti

M
  gas

g/mol

molska masa plinastih sestavin

M
  r

Nm

navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani

n

—

število meritev

nr

—

število meritev z regeneracijo

n

min–1

vrtilna frekvenca motorja

n
  hi

min–1

visoka vrtilna frekvenca motorja

n
  lo

min–1

nizka vrtilna frekvenca motorja

n
  pref

min–1

zaželena vrtilna frekvenca motorja

n
  p

r/s

število vrtljajev črpalke PDP

p
  a

kPa

tlak nasičene pare polnilnega zraka motorja

p
  b

kPa

skupni atmosferski tlak

p
  d

kPa

tlak nasičene pare redčila

P
  f

kW

moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti

p
  p

kPa

absolutni tlak

p
  r

kW

tlak vodne pare po hladilni kopeli

p
  s

kPa

suh atmosferski tlak

P

kW

moč

P
  r

kW

moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani

q

  mad

kg/s

masni pretok polnilnega zraka na suhi osnovi

q

  maw

kg/s

masni pretok polnilnega zraka na mokri osnovi

q

  mCe

kg/s

masni pretok ogljika v nerazredčenih izpušnih plinih

q

  mCf

kg/s

masni pretok ogljika v motor

q

  mCp

kg/s

masni pretok ogljika v sistemu redčenja z delnim tokom

q

  mdew

kg/s

masni pretok vlažnih razredčenih izpušnih plinov

q

  mdw

kg/s

masni pretok vlažnega redčila

q

  medf

kg/s

ekvivalent masnega pretoka vlažnih razredčenih izpušnih plinov

q

  mew

kg/s

masni pretok vlažnih izpušnih plinov

q

  mex

kg/s

masni pretok vzorca, izločen iz tunela za redčenje

q

  mf

kg/s

masni pretok goriva

q

  mp

kg/s

pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom

q

  vCVS

m3/s

stopnja prostornine CVS

q

  vs

dm3/min

stopnja pretoka v sistemu za analizo izpušnih plinov

q

  vt

cm3/min

stopnja pretoka sledilnega plina

r2

—

determinacijski koeficient

r
  d

—

razmerje redčenja

r
  D

—

razmerje premera SSV

r
  h

—

faktor odzivnosti ogljikovodika FID

r
  m

—

faktor odzivnosti metanola FID

r
  p

—

razmerje tlaka SSV

r
  s

—

povprečno razmerje vzorcev

ρ

kg/m3

gostota

ρ
  e

kg/m3

gostota izpušnih plinov

σ

—

standardni odklon

s

standardni odklon

T

K

absolutna temperatura

T
  a

K

absolutna temperatura polnilnega zraka

t

s

čas

t
  10

s

čas med stopničastim vhodom in 10 % končnega odčitka

t
  50

s

čas med stopničastim vhodom in 50 % končnega odčitka

t
  90

s

čas med stopničastim vhodom in 90 % končnega odčitka

u

—

razmerje gostot (ali molskih mas) plinskih komponent in izpušnega plina, deljeno s 1 000

V
  0

m3/r

prostorninski pretok v sistemu PDP na en vrtljaj

V
  s

dm3

prostornina sistema naprave za analizo izpušnih plinov

W
  act

kWh

dejansko delo preskusnega cikla

W
  ref

kWh

referenčno delo preskusnega cikla

X
  0

m3/r

kalibracijska funkcija PDP

3.3   Simboli in okrajšave za sestavo goriva

| w
  ALF | vsebnost vodika v gorivu, v % mase |
| --- | --- |
| w
  BET | vsebnost ogljika v gorivu, v % mase |
| w
  GAM | vsebnost žvepla v gorivu, v % mase |
| w
  DEL | vsebnost dušika v gorivu, v % mase |
| w
  EPS | vsebnost kisika v gorivu, v % mase |
| α | molarno razmerje vodika (H/C) |
| γ | molarno razmerje žvepla (S/C) |
| δ | molarno razmerje dušika (N/C) |
| ε | molarno razmerje kisika (O/C) |

w
  ALF

vsebnost vodika v gorivu, v % mase

w
  BET

vsebnost ogljika v gorivu, v % mase

w
  GAM

vsebnost žvepla v gorivu, v % mase

w
  DEL

vsebnost dušika v gorivu, v % mase

w
  EPS

vsebnost kisika v gorivu, v % mase

α

molarno razmerje vodika (H/C)

γ

molarno razmerje žvepla (S/C)

δ

molarno razmerje dušika (N/C)

ε

molarno razmerje kisika (O/C)

v zvezi z gorivom CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ

3.4   Simboli in okrajšave kemičnih sestavin

| C1 | ogljikovodik, ekvivalenten ogljiku 1 |
| --- | --- |
| CH4 | metan |
| C2H6 | etan |
| C3H8 | propan |
| CO | ogljikov monoksid |
| CO2 | ogljikov dioksid |
| DOP | dioktilftalat |
| HC | ogljikovodiki |
| H2O | voda |
| NMHC | ne-metanski ogljikovodiki |
| NOx | dušikovi oksidi |
| NO | dušikov oksid |
| NO2 | dušikov dioksid |
| PM | delci |

C1

ogljikovodik, ekvivalenten ogljiku 1

CH4

metan

C2H6

etan

C3H8

propan

CO

ogljikov monoksid

CO2

ogljikov dioksid

DOP

dioktilftalat

HC

ogljikovodiki

H2O

voda

NMHC

ne-metanski ogljikovodiki

NOx

dušikovi oksidi

NO

dušikov oksid

NO2

dušikov dioksid

PM

delci

3.5   Kratice

| CFV | venturijeva cev s kritičnim pretokom |
| --- | --- |
| CLD | kemiluminiscenčni detektor |
| CVS | vzorčenje s konstantno prostornino |
| deNOx | sistem za naknadno obdelavo NOx |
| EGR | vračanje izpušnih plinov v valj |
| FID | plamensko-ionizacijski detektor |
| GC | plinski kromatograf |
| HCLD | ogrevani kemiluminiscenčni detektor |
| HFID | ogrevani plamensko-ionizacijski detektor |
| LPG | utekočinjeni naftni plin |
| NDIR | analizator CO in CO2 po nedisperzni infrardeči spektroskopski metodi |
| NG | zemeljski plin |
| NMC | izločevalnik ne-metanov |
| PDP | črpalka s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev |
| Per cent FS | odstotek obsega skale |
| PFS | sistem z delnim tokom |
| SSV | venturijeva cev s podzvočnim pretokom |
| VGT | turbina s spremenljivo geometrijo |

CFV

venturijeva cev s kritičnim pretokom

CLD

kemiluminiscenčni detektor

CVS

vzorčenje s konstantno prostornino

deNOx

sistem za naknadno obdelavo NOx

EGR

vračanje izpušnih plinov v valj

FID

plamensko-ionizacijski detektor

GC

plinski kromatograf

HCLD

ogrevani kemiluminiscenčni detektor

HFID

ogrevani plamensko-ionizacijski detektor

LPG

utekočinjeni naftni plin

NDIR

analizator CO in CO2 po nedisperzni infrardeči spektroskopski metodi

NG

zemeljski plin

NMC

izločevalnik ne-metanov

PDP

črpalka s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev

Per cent FS

odstotek obsega skale

PFS

sistem z delnim tokom

SSV

venturijeva cev s podzvočnim pretokom

VGT

turbina s spremenljivo geometrijo

4.   SPLOŠNE ZAHTEVE

Sistem motorja mora biti načrtovan, izdelan in sestavljen tako, da je motor ob normalni uporabi skozi vso življenjsko dobo skladen z določbami te priloge, kot je opredeljeno v tem pravilniku, tudi kadar je vgrajen v vozilo.

5.   ZAHTEVE ZA ZMOGLJIVOST

5.1   Emisije plinastih in trdnih onesnaževal

Emisije plinastih in trdnih onesnaževal iz motorja se določijo v preskusnih ciklih WHTC in WHSC, kot je opisano v odstavku 7. Merilni sistemi morajo izpolnjevati zahteve za linearnost iz odstavka 9.2 in ustrezati specifikacijam iz odstavka 9.3 (merjenje plinastih emisij), odstavka 9.4 (merjenje delcev) in iz Dodatka 3.

Homologacijski organ lahko homologira tudi druge sisteme ali analizatorje, če ugotovi, da dajejo enakovredne rezultate v skladu z odstavkom 5.1.1.

5.1.1   Enakovrednost

Ugotavljanje enakovrednosti sistemov temelji na študiji korelacije med parom 7 (ali več) vzorcev obravnavanega sistema in enim od sistemov iz te priloge.

‚Rezultati‘ se nanašajo na vrednost uteženih emisij posameznega cikla. Korelacijsko preskušanje je treba izvesti v istem laboratoriju in preskusnem prostoru ter na istem motorju, pri čemer je zaželeno, da poteka sočasno. Enakovrednost povprečij parov vzorcev se določi s pomočjo statističnih podatkov F-testa in t-testa, kot sta opisana v odstavku A.4.3. Dodatka 4, dobljenih v zgoraj opisanih pogojih laboratorijskega preskusnega prostora in motorja. Odstopanja se določijo v skladu z ISO 5725 in niso vključena v podatkovno bazo. Sisteme, ki se bodo uporabili za korelacijsko preskušanje, mora odobriti homologacijski organ.

5.2   Družina motorjev

5.2.1   Splošno

Družino motorjev označujejo konstrukcijski parametri. Ti so skupni vsem motorjem znotraj družine. Proizvajalec motorja lahko določi, kateri motorji pripadajo družini motorjev, če so upoštevana merila za članstvo iz odstavka 5.2.3. Družino motorjev mora potrditi homologacijski organ. Proizvajalec homologacijskemu organu zagotovi ustrezne podatke v zvezi z ravnmi emisij članov družine motorjev.

5.2.2   Posebni primeri

V nekaterih primerih je mogoče medsebojno učinkovanje parametrov. To je treba upoštevati, da se zagotovi, da bodo v isto družino motorjev vključeni le motorji s podobnimi značilnostmi emisije izpušnih plinov. Te primere mora proizvajalec prepoznati in o njih uradno obvestiti homologacijski organ. To se nato upošteva kot merilo za oblikovanje nove družine motorjev.

V primeru naprav ali lastnosti, ki niso naštete v odstavku 5.2.3 in ki močno vplivajo na raven emisij, mora proizvajalec to opremo prepoznati na podlagi dobre inženirske prakse in o njej uradno obvestiti homologacijski organ. To se nato upošteva kot merilo za oblikovanje nove družine motorjev.

Poleg parametrov iz odstavka 5.2.3 lahko proizvajalec uvede dodatna merila, ki omogočajo opredelitev družin bolj omejene velikosti. Ti parametri niso nujno parametri, ki vplivajo na raven emisij.

5.2.3   Parametri, ki opredeljujejo družino motorjev

5.2.3.1   Način delovanja

| (a) | dvotaktni način |
| --- | --- |

(a)

dvotaktni način

| (b) | štiritaktni način |
| --- | --- |

(b)

štiritaktni način

| (c) | rotacijski motor |
| --- | --- |

(c)

rotacijski motor

| (d) | drugo |
| --- | --- |

(d)

drugo

5.2.3.2   Konfiguracija valjev

5.2.3.2.1   Lega valjev v bloku motorja

| (a) | V |
| --- | --- |

(a)

V

| (b) | v vrsti |
| --- | --- |

(b)

v vrsti

| (c) | radialno |
| --- | --- |

(c)

radialno

| (d) | drugo (F, W itd.) |
| --- | --- |

(d)

drugo (F, W itd.)

5.2.3.2.2   Relativna lega valjev

Motorji z enakim blokom lahko spadajo v isto družino, če so njihove mere od sredine do sredine premera valja enake.

5.2.3.3   Glavno hladilno sredstvo

| (a) | zrak |
| --- | --- |

(a)

zrak

| (b) | voda |
| --- | --- |

(b)

voda

| (c) | olje |
| --- | --- |

(c)

olje

5.2.3.4   Gibna prostornina posameznega valja

5.2.3.4.1   Motor z gibno prostornino enotnega valja ≥ 0,75 dm3

Šteje se, da motorji z gibno prostornino enotnega valja ≥ 0,75 dm3 pripadajo isti družini motorjev, če razpon gibnih prostornin njihovih posameznih valjev ne presega 15 % gibne prostornine največjega posameznega valja v družini.

5.2.3.4.2   Motor z gibno prostornino enotnega valja < 0,75 dm3

Šteje se, da motorji z gibno prostornino enotnega valja < 0,75 dm3 pripadajo isti družini motorjev, če razpon gibnih prostornin njihovih posameznih valjev ne presega 30 % gibne prostornine največjega posameznega valja v družini.

5.2.3.4.3   Motor z drugimi mejami gibne prostornine enotnega valja

Šteje se, da motorji z gibno prostornino posameznega valja, ki presega meje iz odstavkov 5.2.3.4.1 in 5.2.3.4.2, lahko pripadajo isti družini, če to odobri homologacijski organ. Odobritev mora temeljiti na tehničnih elementih (izračunih, simulacijah, eksperimentalnih rezultatih itd.), ki dokazujejo, da prekoračitev meja nima večjega vpliva na emisije izpušnih plinov.

5.2.3.5   Način polnjenja z zrakom

| (a) | naravno polnjenje |
| --- | --- |

(a)

naravno polnjenje

| (b) | tlačno polnjenje |
| --- | --- |

(b)

tlačno polnjenje

| (c) | tlačno polnjenje s hladilnikom polnilnega (stisnjenega) zraka |
| --- | --- |

(c)

tlačno polnjenje s hladilnikom polnilnega (stisnjenega) zraka

5.2.3.6   Vrsta goriva

| (a) | dizel |
| --- | --- |

(a)

dizel

| (b) | zemeljski plin (NG) |
| --- | --- |

(b)

zemeljski plin (NG)

| (c) | utekočinjeni naftni plin (LPG) |
| --- | --- |

(c)

utekočinjeni naftni plin (LPG)

| (d) | etanol |
| --- | --- |

(d)

etanol

5.2.3.7   Tip zgorevalne komore

| (a) | odprta komora |
| --- | --- |

(a)

odprta komora

| (b) | ločena komora |
| --- | --- |

(b)

ločena komora

| (c) | druge vrste |
| --- | --- |

(c)

druge vrste

5.2.3.8   Vrsta vžiga

| (a) | prisilni vžig |
| --- | --- |

(a)

prisilni vžig

| (b) | kompresijski vžig |
| --- | --- |

(b)

kompresijski vžig

5.2.3.9   Ventili in odprtine

| (a) | konfiguracija |
| --- | --- |

(a)

konfiguracija

| (b) | število ventilov na valj |
| --- | --- |

(b)

število ventilov na valj

5.2.3.10   Vrsta napajanja z gorivom

| (a) | napajanje s tekočim gorivom






  (i) | tlačilka in (visokotlačni) vod ter vbrizgalna šoba |
| --- | --- | --- |

(a)

napajanje s tekočim gorivom

(i)

tlačilka in (visokotlačni) vod ter vbrizgalna šoba

| (ii) | vrstna ali razdelilna tlačilka |
| --- | --- |

(ii)

vrstna ali razdelilna tlačilka

| (iii) | enotna tlačilka ali enotna šoba |
| --- | --- |

(iii)

enotna tlačilka ali enotna šoba

| (iv) | skupni vod |
| --- | --- |

(iv)

skupni vod

| (v) | uplinjači |
| --- | --- |

(v)

uplinjači

| (vi) | drugo |
| --- | --- |

(vi)

drugo

| (b) | napajanje s plinskim gorivom






  (i) | plinasto |
| --- | --- | --- |

(b)

napajanje s plinskim gorivom

(i)

plinasto

| (ii) | tekoče |
| --- | --- |

(ii)

tekoče

| (iii) | mešalne enote |
| --- | --- |

(iii)

mešalne enote

| (iv) | drugo |
| --- | --- |

(iv)

drugo

| (c) | druge vrste |
| --- | --- |

(c)

druge vrste

5.2.3.11   Razno

| (a) | vračanje izpušnih plinov v valj (EGR) |
| --- | --- |

(a)

vračanje izpušnih plinov v valj (EGR)

| (b) | vbrizgavanje vode |
| --- | --- |

(b)

vbrizgavanje vode

| (c) | vbrizgavanje zraka |
| --- | --- |

(c)

vbrizgavanje zraka

| (d) | drugo |
| --- | --- |

(d)

drugo

5.2.3.12   Strategija elektronskega krmiljenja

Prisotnost ali odsotnost elektronske krmilne enote (ECU) v motorju je osnovni parameter družine.

Pri elektronsko krmiljenih motorjih mora proizvajalec predložiti tehnične elemente, ki pojasnjujejo razvrstitev teh motorjev v isto družino, tj. razloge, zaradi katerih se lahko pričakuje, da bodo ti motorji izpolnjevali enake zahteve glede emisij.

Ti elementi so lahko izračuni, simulacije, ocene, opis parametrov vbrizgavanja, rezultati preskusov itd.

Primeri krmiljenih funkcij so:

| (a) | časovno usklajevanje vžiga |
| --- | --- |

(a)

časovno usklajevanje vžiga

| (b) | tlak vbrizgavanja |
| --- | --- |

(b)

tlak vbrizgavanja

| (c) | večkratni vbrizg |
| --- | --- |

(c)

večkratni vbrizg

| (d) | tlak polnilnega zraka |
| --- | --- |

(d)

tlak polnilnega zraka

| (e) | VGT |
| --- | --- |

(e)

VGT

| (f) | EGR |
| --- | --- |

(f)

EGR

5.2.3.13   Sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov

Funkcija in kombinacija naslednjih naprav se štejeta kot merili za članstvo v družini motorjev:

| (a) | oksidacijski katalizator |
| --- | --- |

(a)

oksidacijski katalizator

| (b) | tristezni katalizator |
| --- | --- |

(b)

tristezni katalizator

| (c) | sistem za NOx s selektivno redukcijo NOx (dodatek reducenta) |
| --- | --- |

(c)

sistem za NOx s selektivno redukcijo NOx (dodatek reducenta)

| (d) | drugi sistemi za NOx |
| --- | --- |

(d)

drugi sistemi za NOx

| (e) | lovilnik delcev s pasivno regeneracijo |
| --- | --- |

(e)

lovilnik delcev s pasivno regeneracijo

| (f) | lovilnik delcev z aktivno regeneracijo |
| --- | --- |

(f)

lovilnik delcev z aktivno regeneracijo

| (g) | drugi lovilniki delcev |
| --- | --- |

(g)

drugi lovilniki delcev

| (h) | druge naprave |
| --- | --- |

(h)

druge naprave

Kadar je motor certificiran brez sistema za naknadno obdelavo kot osnovni motor ali kot član družine, je ta motor, če je opremljen z oksidacijskim katalizatorjem, mogoče vključiti v isto družino motorjev, če ne zahteva drugačnih lastnosti goriva.

Če zahtevajo specifične lastnosti goriva (npr. lovilniki delcev zahtevajo posebne aditive v gorivu, da se zagotovi postopek regeneracije), mora odločitev o vključitvi motorja v isto družino temeljiti na tehničnih elementih, kot jih je predvidel proizvajalec. Ti elementi morajo pokazati, da je predvidena raven emisij opremljenega motorja skladna z enako mejno vrednostjo kot neopremljeni motor.

Kadar je motor certificiran s sistemom za naknadno obdelavo kot osnovni motor ali kot član družine, katerega osnovni motor je opremljen z enakim sistemom za naknadno obdelavo, ta motor, če je opremljen s sistemom za naknadno obdelavo, ne sme biti vključen v isto družino motorjev.

5.2.4   Izbira osnovnega motorja

5.2.4.1   Motorji na kompresijski vžig

Ko homologacijski organ potrdi družino motorjev, je treba izbrati osnovni motor družine, pri čemer je primarno merilo za to izbiro največja dobava goriva na gib pri vrtilni frekvenci pri največjem deklariranem navoru. Če to primarno merilo izpolnjujeta dva ali več motorjev, se osnovni motor izbere z uporabo sekundarnega merila, tj. največja dobava goriva na gib pri nazivni vrtilni frekvenci.

5.2.4.2   Motorji na prisilni vžig

Ko homologacijski organ potrdi družino motorjev, je treba izbrati osnovni motor družine, pri čemer je primarno merilo za to izbiro največja gibna prostornina. Če to primarno merilo izpolnjujeta dva ali več motorjev, se osnovni motor izbere z uporabo sekundarnega merila, in sicer v naslednjem vrstnem redu:

| (a) | največja dobava goriva na gib pri vrtilni frekvenci pri deklarirani nazivni moči; |
| --- | --- |

(a)

največja dobava goriva na gib pri vrtilni frekvenci pri deklarirani nazivni moči;

| (b) | največji predvžig; |
| --- | --- |

(b)

največji predvžig;

| (c) | najnižji delež EGR. |
| --- | --- |

(c)

najnižji delež EGR.

5.2.4.3   Opombe glede izbire osnovnega motorja

Homologacijski organ lahko zaključi, da je mogoče raven najslabše emisije najbolje določiti s preskušanjem dodatnih motorjev. V tem primeru mora proizvajalec motorja predložiti ustrezne podatke za določitev motorjev znotraj družine, za katere je verjetno, da imajo najvišjo raven emisij.

Če imajo motorji znotraj družine še druge lastnosti, za katere bi lahko šteli, da vplivajo na emisije izpušnih plinov, je treba pri izbiri osnovnega motorja tudi te lastnosti opredeliti in upoštevati.

Če motorji znotraj družine izpolnjujejo enake emisijske vrednosti v različnih obdobjih življenjske dobe, je treba to upoštevati pri izboru osnovnega motorja.

6.   PRESKUSNI POGOJI

6.1   Laboratorijski preskusni pogoji

V skladu z naslednjimi določbami se izmerita absolutna temperatura (T
  a) polnilnega zraka pri vstopu v motor, izražena v kelvinih, in suh atmosferski tlak (p
  s), izražen v kPa, ter določi parameter f
  a. Pri večvaljnih motorjih, ki imajo ločene skupine polnilnih zbiralnikov, kot pri konfiguraciji ‚V‘ motorjev, se upošteva povprečna temperatura v posameznih skupinah. Parameter f
  a se sporoči skupaj z rezultati preskusa. Za boljšo ponovljivost in obnovljivost rezultatov preskusa se priporoča, da je parameter f
  a tak, da je: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| (a) | Motorji na kompresijski vžig:
  sesalni in mehansko tlačno polnjeni motorji:

  (1)
  tlačno polnjeni motorji s turbopuhalom na izpušne pline, s hlajenjem polnilnega zraka ali brez njega:

  (2) |
| --- | --- |

(a)

Motorji na kompresijski vžig:

sesalni in mehansko tlačno polnjeni motorji:

Formula (1)

tlačno polnjeni motorji s turbopuhalom na izpušne pline, s hlajenjem polnilnega zraka ali brez njega:

Formula (2)

| (b) | Motorji na prisilni vžig:

  (3) |
| --- | --- |

(b)

Motorji na prisilni vžig:

Formula (3)

6.2   Motorji s hlajenjem polnilnega (stisnjenega) zraka

Temperatura polnilnega (stisnjenega) zraka se zabeleži in mora biti pri nazivni vrtilni frekvenci ter polni obremenitvi v območju ± 5 K od najvišje temperature polnilnega (stisnjenega) zraka po navedbi proizvajalca. Temperatura hladilnega sredstva mora biti najmanj 293 K (20 °C).

Če se uporabi sistem preskusnega laboratorija ali zunanje puhalo, mora biti pretok hladilnega sredstva nastavljen tako, da doseže temperaturo polnilnega (stisnjenega) zraka pri nazivni vrtilni frekvenci in polni obremenitvi v območju ±5 K od najvišje temperature polnilnega (stisnjenega) zraka po navedbi proizvajalca. Temperatura hladilnega sredstva in pretok hladilnega sredstva hladilnika polnilnega (stisnjenega) zraka na zgoraj nastavljeni točki morata biti enaka med celotnim preskusnim ciklom, če to ne povzroči nereprezentativne prekomerne ohladitve polnilnega (stisnjenega) zraka. Prostornina hladilnika polnilnega (stisnjenega) zraka mora temeljiti na dobri inženirski praksi in biti reprezentativna za vgradnjo proizvodnega motorja v uporabi. Sistem laboratorija mora biti zasnovan tako, da se čim bolj zmanjša zbiranje kondenzata. Zbran kondenzat je treba izčrpati, pri čemer je treba vse odvodne kanale v celoti zapreti pred preskusom emisij.

Če proizvajalec motorja navede mejne vrednosti padca tlaka v sistemu hlajenja polnilnega (stisnjenega) zraka, je treba zagotoviti, da je padec tlaka v sistemu hlajenja polnilnega (stisnjenega) zraka pri pogojih motorja, ki jih določi proizvajalec, znotraj omejitev proizvajalca. Padec tlaka se izmeri na mestih, ki jih je določil proizvajalec.

6.3   Moč motorja

Osnova za merjenje specifičnih emisij sta moč motorja in delo cikla, kot sta določena v skladu z odstavki 6.3.1 do 6.3.5.

6.3.1   Splošna vgradnja motorja

Motor se preskusi z dodatno opremo/opremo iz Dodatka 7.

Če dodatna oprema/oprema ni nameščena v skladu z zahtevami, se njena moč upošteva v skladu z odstavki 6.3.2 do 6.3.5.

6.3.2   Dodatna oprema/oprema, ki se namesti za preskus emisij

Če dodatne opreme/opreme, zahtevane v skladu z Dodatkom 7, ni primerno namestiti na preskusno napravo, se moč, ki jo absorbira ta oprema, ugotovi in odšteje od izmerjene moči motorja (referenčne in dejanske) v celotnem območju vrtilne frekvence motorja WHTC in preskusnih vrtilnih frekvencah WHSC.

6.3.3   Dodatna oprema/oprema, ki se odstrani za preskus

Kadar dodatne opreme, ki v skladu z Dodatkom 7 ni zahtevana, ni mogoče odstraniti, se moč, ki jo ta oprema absorbira, ugotovi in prišteje izmerjeni moči motorja (referenčni in dejanski) v celotnem območju vrtilne frekvence motorja WHTC in preskusnih vrtilnih frekvencah WHSC. Če je ta vrednost večja od 3 % največje moči pri preskusni vrtilni frekvenci, se predloži homologacijskemu organu.

6.3.4   Določanje moči dodatne opreme

Moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, je treba določiti le, če:

| (a) | dodatna oprema/oprema, zahtevana v skladu z Dodatkom 7, ni nameščena na motor
  in/ali |
| --- | --- |

(a)

dodatna oprema/oprema, zahtevana v skladu z Dodatkom 7, ni nameščena na motor

in/ali

| (b) | je na motor nameščena dodatna oprema/oprema, ki ni zahtevana v skladu z Dodatkom 7. |
| --- | --- |

(b)

je na motor nameščena dodatna oprema/oprema, ki ni zahtevana v skladu z Dodatkom 7.

Vrednosti moči dodatne opreme in metodo merjenja/računanja za določanje moči dodatne opreme predloži proizvajalec motorja za celotno območje delovanja preskusnih ciklov, pri čemer jih odobri homologacijski organ.

6.3.5   Delo cikla motorja

Izračun referenčnega in dejanskega dela cikla (glej odstavka 7.4.8 in 7.8.6) temelji na moči motorja v skladu z odstavkom 6.3.1. V tem primeru sta P
  f in P
  r iz enačbe 4 nič, P pa je enako P
  m.

Če je dodatna oprema/oprema nameščena v skladu z odstavkoma 6.3.2 in/ali 6.3.3, se moč, ki jo ta oprema absorbira, uporabi za korekcijo vsake trenutne vrednosti moči v ciklu P
  m,i na naslednji način:

Formula (4)

pri čemer je:

| P
  m,i | izmerjena moč motorja, v kW; |
| --- | --- |
| P
  f,i | moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti, v kW; |
| P
  r,i | moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani, v kW. |

P
  m,i

izmerjena moč motorja, v kW;

P
  f,i

moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti, v kW;

P
  r,i

moč, ki jo absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani, v kW.

6.4   Sistem za dovajanje zraka v motor

Uporabi se sistem za dovajanje zraka v motor ali sistem preskusnega laboratorija, katerega sesalni upor je v območju ± 300 Pa največje vrednosti, kot jo določa proizvajalec za zračni filter pri nazivni vrtilni frekvenci in polni obremenitvi. Statični diferenčni tlak omejitve se izmeri na mestu, ki ga določi proizvajalec.

6.5   Izpušni sistem motorja

Uporabi se izpušni sistem motorja ali sistem preskusnega laboratorija, katerega protitlak v izpušnem sistemu je med 80 in 100 odstotki največje vrednosti pri nazivni vrtilni frekvenci in polni obremenitvi, kot določa proizvajalec. Če je največja omejitev 5 kPa ali manj, nastavljena točka ne sme biti manjša od 1,0 kPa od največje omejitve. Izpušni sistem mora biti v skladu z zahtevami za vzorčenje izpušnih plinov, določenimi v odstavkih 9.3.10 in 9.3.11.

6.6   Motor s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov

Če je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, mora imeti izpušna cev enak premer, kot se dejansko uporablja na motorju ali kot ga je določil proizvajalec, za najmanj štiri premere cevi v smeri proti toku razširjenega dela, ki vsebuje napravo za naknadno obdelavo. Razdalja od prirobnice izpušnega kolektorja ali izstopa turbopuhala do sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov mora biti enaka kot pri konfiguraciji vozila ali v okviru proizvajalčevih specifikacij glede razdalje. Pri protitlaku v izpušnem sistemu ali njegovi omejitvi je treba upoštevati ista merila kot zgoraj, pri čemer se ta protitlak lahko nastavi z ventilom. Pri napravah za naknadno obdelavo s spremenljivo omejitvijo je največja omejitev izpušnih plinov navedena pri pogoju naknadne obdelave (raven razbarvanja/staranja in regeneracije/obremenitve), kot določa proizvajalec. Če je največja omejitev 5 kPa ali manj, nastavljena točka ne sme biti manjša od 1,0 kPa od največje omejitve. Posoda za naknadno obdelavo se lahko med navideznimi preskusi in med določanjem karakterističnega diagrama motorja odstrani ter zamenja z enakovredno posodo, ki ima katalitično neaktivno podlago.

Emisije, izmerjene v preskusnem ciklu, so reprezentativne za emisije v uporabi. V primeru, da je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki zahteva porabo reagenta, mora reagent, ki se uporablja pri vseh preskusih, določiti proizvajalec.

Motorji, opremljeni s sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov s stalno regeneracijo, ne zahtevajo posebnega preskusnega postopka, vendar je treba postopek regeneracije prikazati v skladu z odstavkom 6.6.1.

Pri motorjih, opremljenih s sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki so periodično regenerirani, kot je opisano v odstavku 6.6.2, se rezultati emisij prilagodijo tako, da upoštevajo regeneracije. V tem primeru je povprečna emisija odvisna od pogostnosti regeneracije z vidika deleža preskusov, v katerem pride do regeneracije.

6.6.1   Stalna regeneracija

Emisije se izmerijo na sistemu za naknadno obdelavo, ki je bil stabiliziran, tako da je obnašanje emisij ponovljivo. Postopek regeneracije je treba opraviti vsaj enkrat v preskusu WHTC po vročem zagonu, pri čemer mora proizvajalec deklarirati normalne pogoje, v katerih pride do regeneracije (obremenitev s sajami, temperatura, protitlak v izpušnem sistemu itd.).

Da se dokaže stalnost postopka regeneracije, se izvedejo najmanj trije preskusi WHTC po vročem zagonu. V tem prikazu se motor ogreje v skladu z odstavkom 7.4.1, zaustavi se v skladu z odstavkom 7.6.3 in zažene se prvi preskus WHTC po vročem zagonu. Naslednji preskusi po vročem zagonu se začnejo po zaustavitvi v skladu z odstavkom 7.6.3. Med preskusi se beležijo temperature in tlaki izpušnih plinov (temperatura pred in za sistemom za naknadno obdelavo, protitlak v izpušnem sistemu itd.).

Če med preskusom pride do pogojev, ki jih deklarira proizvajalec, in rezultati treh (ali več) preskusov WHTC po vročem zagonu ne odstopajo za več kot ±25 odstotkov ali 0,005 g/kWh, kar je večje, se sistem za naknadno obdelavo obravnava kot tip s stalno regeneracijo, pri čemer veljajo splošne določbe o preskusih iz odstavkov 7.6 (WHTC) in 7.7 (WHSC).

Če ima sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov varnostno fazo, ki se preklopi v fazo periodične regeneracije, ga je treba preveriti v skladu z odstavkom 6.6.2. V tem specifičnem primeru se ustrezne mejne vrednosti emisij lahko presežejo in se jih ne ovrednoti (uteži).

6.6.2   Periodična regeneracija

Pri naknadni obdelavi izpušnih plinov, ki temelji na postopku periodične regeneracije, se emisije merijo v vsaj treh preskusih WHTC po vročem zagonu, enem z regeneracijo na stabiliziranem sistemu za naknadno obdelavo in dvema brez regeneracije, rezultati pa se ovrednotijo (utežijo) v skladu z enačbo (5).

Postopek regeneracije se v preskusu WHTC po vročem zagonu izvede vsaj enkrat. Motor je mogoče opremiti s stikalom, s katerim se lahko onemogoči ali omogoči postopek regeneracije, če ta ne vpliva na prvotno kalibriranje motorja.

Proizvajalec deklarira normalne pogoje parametrov, v okviru katerih pride do postopka regeneracije (obremenitev saj, temperatura, protitlak izpušnih plinov itd.), in njegovo trajanje. Proizvajalec zagotovi tudi pogostnost regeneracije z vidika števila preskusov, med katerimi pride do regeneracije, v primerjavi s številom preskusov brez regeneracije. Natančen postopek za določitev te pogostnosti temelji na podatkih med uporabo na podlagi dobre inženirske presoje, pri čemer ga potrdi homologacijski ali certifikacijski organ.

Proizvajalec zagotovi že obremenjen sistem za naknadno obdelavo, da pride do regeneracije med preskusom WHTC. V tem preskusu se motor ogreje v skladu z odstavkom 7.4.1, zaustavi se v skladu z odstavkom 7.6.3 in zažene se preskus WHTC po vročem zagonu. Do regeneracije ne sme priti med ogrevanjem motorja.

Povprečne specifične emisije med fazami regeneracije se določijo iz aritmetične sredine rezultatov več časovno približno enakomerno razporejenih preskusov WHTC po vročem zagonu (g/kWh). Vsaj en preskus WHTC po vročem zagonu se izvede čim bližje začetku preskusa regeneracije, en pa takoj po tem preskusu. Namesto tega lahko proizvajalec zagotovi podatke, ki kažejo, da emisije med fazami regeneracije ostanejo konstantne (±25 % ali 0,005 g/kWh, kar je večje). V tem primeru se lahko uporabijo emisije samo enega preskusa WHTC po vročem zagonu.

Med preskusom regeneracije se zabeležijo vsi podatki, ki so potrebni za odkrivanje regeneracije (emisije CO ali NOx, temperatura pred in za sistemom za naknadno obdelavo, protitlak v izpušnem sistemu itd.).

Med preskusom regeneracije se ustrezne mejne vrednosti emisij lahko presežejo.

Preskusni postopek je shematsko prikazan na sliki 2.

Image

Emisije ob vročem zagonu WHTC se utežijo (ovrednotijo) na naslednji način:

Formula (5)

pri čemer je:

| n | število preskusov WHTC po vročem zagonu brez regeneracije; |
| --- | --- |
| nr | število preskusov WHTC po vročem zagonu z regeneracijo (najmanj en preskus); |
| | povprečna specifična emisija brez regeneracije, v g/kWh; |
| | povprečna specifična emisija z regeneracijo, v g/kWh. |

n

število preskusov WHTC po vročem zagonu brez regeneracije;

nr

število preskusov WHTC po vročem zagonu z regeneracijo (najmanj en preskus);

Formula

povprečna specifična emisija brez regeneracije, v g/kWh;

Formula

povprečna specifična emisija z regeneracijo, v g/kWh.

Za določitev Formulase uporabljajo naslednje določbe:

| (a) | če regeneracija traja dlje kot en vroč zagon WHTC, se izvedejo zaporedni celotni preskusi WHTC po vročem zagonu brez zaustavitve in ugašanja motorja, dokler se regeneracija ne zaključi, izračuna pa se povprečje preskusov WHTC po vročem zagonu; |
| --- | --- |

(a)

če regeneracija traja dlje kot en vroč zagon WHTC, se izvedejo zaporedni celotni preskusi WHTC po vročem zagonu brez zaustavitve in ugašanja motorja, dokler se regeneracija ne zaključi, izračuna pa se povprečje preskusov WHTC po vročem zagonu;

| (b) | če se regeneracija zaključi med katerim koli vročim zagonom WHTC, se preskus nadaljuje do konca. |
| --- | --- |

(b)

če se regeneracija zaključi med katerim koli vročim zagonom WHTC, se preskus nadaljuje do konca.

V dogovoru s homologacijskim organom se faktorji za prilagoditev regeneracije lahko uporabljajo multiplikativno (c) ali seštevno (d) na podlagi dobre inženirske analize.

| (c) | Multiplikativni faktorji za prilagoditev se izračunajo na naslednji način:

  (navzgor) (6)

  (navzdol) (6a) |
| --- | --- |

(c)

Multiplikativni faktorji za prilagoditev se izračunajo na naslednji način:

Formula (navzgor) (6)

Formula (navzdol) (6a)

| (d) | Seštevni faktorji za prilagoditev se izračunajo na naslednji način:

  (navzgor) (7)

  (navzdol) (8) |
| --- | --- |

(d)

Seštevni faktorji za prilagoditev se izračunajo na naslednji način:

Formula (navzgor) (7)

Formula (navzdol) (8)

V zvezi z izračuni specifičnih emisij v odstavku 8.6.3 se faktorji za prilagoditev regeneracije uporabijo na naslednji način:

| (e) | pri preskusu brez regeneracije se k
  r,u pomnoži s specifično emisijo e v enačbah (69) ali (70) ali se ji doda; |
| --- | --- |

(e)

pri preskusu brez regeneracije se k
  r,u pomnoži s specifično emisijo e v enačbah (69) ali (70) ali se ji doda;

| (f) | pri preskusu z regeneracijo se k
  r,d pomnoži s specifično emisijo e v enačbah (69) ali (70) ali se odšteje od nje odšteje. |
| --- | --- |

(f)

pri preskusu z regeneracijo se k
  r,d pomnoži s specifično emisijo e v enačbah (69) ali (70) ali se odšteje od nje odšteje.

Na zahtevo proizvajalca se faktorji za prilagoditev regeneracije lahko

| (g) | razširijo na druge člane iste družine motorjev; |
| --- | --- |

(g)

razširijo na druge člane iste družine motorjev;

| (h) | razširijo na druge družine motorjev, ki uporabljajo enak sistem za naknadno obdelavo, ob predhodni odobritvi homologacijskega ali certifikacijskega organa na podlagi tehničnih dokazov, ki jih mora predložiti proizvajalec, o podobnosti emisij. |
| --- | --- |

(h)

razširijo na druge družine motorjev, ki uporabljajo enak sistem za naknadno obdelavo, ob predhodni odobritvi homologacijskega ali certifikacijskega organa na podlagi tehničnih dokazov, ki jih mora predložiti proizvajalec, o podobnosti emisij.

6.7   Hladilni sistem

Uporabi se hladilni sistem z zadostno zmogljivostjo, da ohranja motor na normalni delovni temperaturi, ki jo predpiše proizvajalec.

6.8   Mazalno olje

Mazalno olje določi proizvajalec in je reprezentativno za mazalno olje, ki je na voljo na trgu, specifikacije uporabljenega mazalnega olja pa se zabeležijo in predstavijo skupaj z rezultati preskusa.

6.9   Specifikacija referenčnega goriva

Referenčno gorivo za motorje na kompresijski vžig je določeno v Dodatku 2 te priloge, za motorje, ki za gorivo uporabljajo CNG in LPG, pa v prilogah 6 in 7.

Temperatura goriva mora biti skladna s priporočili proizvajalca.

6.10   Emisije plinov iz ohišja motorja

Emisije plinov iz ohišja motorja se ne izločijo neposredno v okolje, pri čemer to ne velja za: motorje, opremljene s turbopuhali, črpalkami, puhali ali nadtlačnim polnjenjem za uvajanje zraka, ki lahko izločajo emisije plinov iz ohišja motorja v okolje, če se emisije dodajo emisijam izpušnih plinov (fizično ali matematično) med preskušanjem vseh emisij. Proizvajalci, ki uveljavljajo to izjemo, morajo motorje namestiti tako, da se lahko vse emisije plinov iz ohišja motorja preusmerijo v sistem vzorčenja emisij.

V tem odstavku se emisije plinov iz ohišja motorja, ki so preusmerjene v izpuh v smeri proti toku od naknadne obdelave izpušnih plinov med celotnim delovanjem, ne štejejo za izpuščene neposredno v okolje.

Odprte emisije plinov iz ohišja motorja se preusmerijo v sistem izpušnih plinov za merjenje emisij, in sicer na naslednji način:

| (a) | materiali za cevi morajo imeti gladke stene in biti električno prevodni, pri čemer ne smejo reagirati z emisijami plinov iz ohišja motorjev. Dolžine cevi morajo biti čim krajše; |
| --- | --- |

(a)

materiali za cevi morajo imeti gladke stene in biti električno prevodni, pri čemer ne smejo reagirati z emisijami plinov iz ohišja motorjev. Dolžine cevi morajo biti čim krajše;

| (b) | število krivin v laboratorijskih ceveh okrova ročične gredi mora biti čim manjše, polmer krivin, ki se jim ni mogoče izogniti, pa mora biti čim večji; |
| --- | --- |

(b)

število krivin v laboratorijskih ceveh okrova ročične gredi mora biti čim manjše, polmer krivin, ki se jim ni mogoče izogniti, pa mora biti čim večji;

| (c) | laboratorijske cevi za izpušne pline iz bloka motorja morajo biti ogrevane, s tankimi stenami ali izolirane ter ustrezati specifikacijam za protitlak okrova ročične gredi proizvajalca motorja; |
| --- | --- |

(c)

laboratorijske cevi za izpušne pline iz bloka motorja morajo biti ogrevane, s tankimi stenami ali izolirane ter ustrezati specifikacijam za protitlak okrova ročične gredi proizvajalca motorja;

| (d) | cevi za izpušne pline iz ohišja motorja so povezane z nerazredčenimi izpušnimi plini v smeri toka od katerega koli sistema za naknadno obdelavo, v smeri toka od katere koli nameščene omejitve izpuha in dovolj proti smeri toka od katere koli sonde za vzorčenje, da se zagotovi popolno mešanje z izpuhom motorja pred vzorčenjem. Cev za izpušne pline iz ohišja motorja se razteza v prosti tok izpušnih plinov, da se odpravijo vplivi mejne plasti in spodbudi mešanje. Izhod cevi za izpušne pline iz ohišja motorja je lahko usmerjen v katero koli smer glede na tok nerazredčenih izpušnih vplivov. |
| --- | --- |

(d)

cevi za izpušne pline iz ohišja motorja so povezane z nerazredčenimi izpušnimi plini v smeri toka od katerega koli sistema za naknadno obdelavo, v smeri toka od katere koli nameščene omejitve izpuha in dovolj proti smeri toka od katere koli sonde za vzorčenje, da se zagotovi popolno mešanje z izpuhom motorja pred vzorčenjem. Cev za izpušne pline iz ohišja motorja se razteza v prosti tok izpušnih plinov, da se odpravijo vplivi mejne plasti in spodbudi mešanje. Izhod cevi za izpušne pline iz ohišja motorja je lahko usmerjen v katero koli smer glede na tok nerazredčenih izpušnih vplivov.

7.   PRESKUSNI POSTOPKI

7.1   Načela merjenja emisij

Pri merjenju specifičnih emisij mora motor obratovati med preskusnima cikloma iz odstavkov 7.2.1 in 7.2.2. Za merjenje specifičnih emisij sta potrebna opredelitev mase sestavin v izpušnih plinih in ustrezno delo cikla motorja. Sestavine določajo metode vzorčenja iz odstavkov 7.1.1 in 7.1.2.

7.1.1   Neprekinjeno vzorčenje

Pri neprekinjenem vzorčenju se koncentracija sestavine meri neprekinjeno iz nerazredčenih ali razredčenih izpušnih plinov. Ta koncentracija se pomnoži s stopnjo neprekinjenega pretoka (nerazredčenih ali razredčenih) izpušnih plinov na mestu vzorčenja emisij, da se določi masni pretok sestavine. Emisija sestavine se med preskusnim ciklom neprekinjeno sešteva. Ta vsota je skupna masa oddane sestavine.

7.1.2   Vzorčenje serije

Pri vzorčenju serije se neprekinjeno odvzema vzorec nerazredčenih ali razredčenih izpušnih plinov, ki se shrani za poznejše meritve. Odvzet vzorec mora biti sorazmeren s stopnjo pretoka nerazredčenih ali razredčenih izpušnih plinov. Primera vzorčenja serije sta zbiranje razredčenih plinastih sestavin v vrečo in delcev na filtru. Vzorčene koncentracije serij se pomnožijo s skupno maso izpušnih plinov ali skupnim masnim pretokom izpušnih plinov (nerazredčenih ali razredčenih), iz katerega je bil pridobljen med preskusnim ciklom. Ta proizvod je skupna masa ali skupni masni pretok oddane sestavine. Za izračun koncentracije delcev se delci, odloženi na filter iz sorazmerno odvzetih izpušnih plinov, delijo s količino filtriranih izpušnih plinov.

7.1.3   Postopki merjenja

V tej prilogi se uporabljata dva postopka merjenja, ki sta funkcionalno enakovredna. Oba postopka je mogoče uporabiti za preskusni cikel WHTC in za preskusni cikel WHSC:

| (a) | plinaste sestavine se vzorčijo neprekinjeno v nerazredčenih izpušnih plinih, delci pa se določijo s sistemom redčenja z delnim tokom; |
| --- | --- |

(a)

plinaste sestavine se vzorčijo neprekinjeno v nerazredčenih izpušnih plinih, delci pa se določijo s sistemom redčenja z delnim tokom;

| (b) | plinaste sestavine in delci se določijo s sistemom redčenja s celotnim tokom (sistem CVS). |
| --- | --- |

(b)

plinaste sestavine in delci se določijo s sistemom redčenja s celotnim tokom (sistem CVS).

Dovoljena je kakršna koli kombinacija teh dveh postopkov (npr. merjenje nerazredčenih plinov in merjenje delcev s celotnim tokom).

7.2   Preskusni cikli

7.2.1   Preskusni cikel prehodnega stanja WHTC

Preskusni cikel prehodnega stanja WHTC je v Dodatku 1 naveden kot sekundno zaporedje normiranih vrednosti vrtilne frekvence in navora. Zaradi izvedbe preskusa na preskusnem prostoru za motor se normirane vrednosti pretvorijo v dejanske vrednosti za posamezni preskušani motor na podlagi krivulje karakterističnega diagrama motorja. Ta pretvorba se imenuje denormalizacija, tako oblikovan preskusni cikel pa referenčni cikel motorja za preskus. S temi referenčnimi vrednostmi vrtilne frekvence in navora se v preskusnem prostoru izvede cikel ter se zabeležijo dejanske vrednosti vrtilne frekvence, navora in moči. Za validacijo poteka preskusa se po zaključku preskusa izvede regresijska analiza med referenčnimi in dejanskimi vrednostmi vrtilne frekvence, navora in moči.

Za izračun emisij, specifičnih za zavoro, se z integriranjem dejanske moči motorja skozi ves cikel izračuna dejansko delo cikla. Za validacijo cikla mora biti dejansko delo cikla v predpisanih mejah referenčnega dela cikla.

Za plinasta onesnaževala se lahko uporabi neprekinjeno vzorčenje (nerazredčenih ali razredčenih izpušnih plinov) ali vzorčenje serije (razredčenih izpušnih plinov). Vzorec delcev se razredči s kondicioniranim redčilom (kot je okoliški zrak) in zbere na enem samem ustreznem filtru. WHTC je shematsko prikazan na sliki 3.

Image

7.2.2   Preskusni cikel WHSC v ustaljenem stanju z rampami

Preskusni cikel WHSC v ustaljenem stanju z rampami obsega več normiranih faz vrtilne frekvence in obremenitve, ki se pretvorijo v referenčne vrednosti za posamezni preskušani motor na podlagi krivulje karakterističnega diagrama motorja. V vsaki fazi motor deluje predpisani čas, pri čemer se vrtilna frekvenca motorja in obremenitev linearno spremenita v 20 ± 1 sekundah. Za validacijo poteka preskusa se po zaključku preskusa izvede regresijska analiza med referenčnimi in dejanskimi vrednostmi vrtilne frekvence, navora in moči.

Med preskusnim ciklom se izmeri koncentracija vsakega plinastega onesnaževala, pretok izpušnih plinov in izhodna moč. Plinasta onesnaževala se lahko neprekinjeno beležijo ali vzorčijo v vrečo za zbiranje vzorcev. Vzorec delcev se razredči s kondicioniranim redčilom (kot je okoliški zrak). V celotnem preskusnem postopku se vzame en vzorec, ki se zbere na enem samem ustreznem filtru.

Za izračun emisij, specifičnih za zavoro, se z integriranjem dejanske moči motorja skozi ves cikel izračuna dejansko delo cikla.

WHSC je prikazan v tabeli 1. Razen faze 1 je začetek vsake faze opredeljen kot začetek rampe iz prejšnje faze.

Tabela 1

Preskusni cikel WHSC

| Faza | Normirana vrt. frekvenca
  (v %) | Normiran navor
  (v %) | Trajanje faz (s)
  vklj. z 20 s rampe |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| Vsota | 1 895 |

Faza

Normirana vrt. frekvenca

(v %)

Normiran navor

(v %)

Trajanje faz (s)

vklj. z 20 s rampe

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Vsota

1 895

7.3   Splošno zaporedje preskusov

Naslednji shematski prikaz vsebuje pregled splošnih smernic, ki jih je treba upoštevati med preskušanjem. Podrobnosti o posameznem koraku so opisane v ustreznih odstavkih. Odstopanja od smernic so po potrebi dovoljena, vendar so specifične zahteve iz ustreznih odstavkov obvezne.

Pri WHTC je preskusni postopek sestavljen iz preskusa po hladnem zagonu, ki sledi naravnemu ali prisilnemu ohlajanju motorja, vroče zaustavitve in preskusa po vročem zagonu.

Pri WHSC je preskusni postopek sestavljen iz preskusa po vročem zagonu, ki sledi predkondicioniranju motorja v fazi WHSC 9.

Image

7.4   Določanje karakterističnega diagrama motorja in referenčni cikel

Meritve motorja pred preskusom, kontrole delovanja motorja pred preskusom in kalibriranje sistema pred preskusom je treba izvesti pred postopkom določanja karakterističnega diagrama motorja v skladu s splošnim zaporedjem preskusov, prikazanim v odstavku 7.3.

Za generiranje referenčnih ciklov WHTC in WHSC je treba motorju pri delovanju s polno obremenitvijo določiti karakteristični krivulji: vrtilna frekvenca – največji navor in vrtilna frekvenca – največja moč. Krivulja karakterističnega diagrama se uporablja za denormaliziranje vrtilne frekvence motorja (odstavek 7.4.6) in navora motorja (odstavek 7.4.7).

7.4.1   Ogrevanje motorja

Motor se ogreje pri 75 odstotkih in 100 odstotkih največje moči ali v skladu s priporočili proizvajalca in dobro inženirsko presojo. Proti koncu ogrevanja mora motor delovati najmanj 2 minuti ali dokler termostat motorja nadzoruje temperaturo motorja, da se temperaturi hladilnega sredstva motorja in mazalnega olja stabilizirata na temperaturo znotraj ±2 odstotkov srednjih vrednosti.

7.4.2   Določanje karakterističnega diagrama območja vrtilne frekvence

Najnižja in najvišja vrtilna frekvenca za določanje karakterističnega diagrama se določita na naslednji način:

| najnižja vrtilna frekvenca za določanje karakterističnega diagrama | = | vrtilna frekvenca v prostem teku |
| --- | --- | --- |
| najvišja vrtilna frekvenca za določanje karakterističnega diagrama | = | n
  hi × 1,02 ali vrtilna frekvenca, pri kateri navor pri polni obremenitvi pade na nič, kar je nižje. |

najnižja vrtilna frekvenca za določanje karakterističnega diagrama

=

vrtilna frekvenca v prostem teku

najvišja vrtilna frekvenca za določanje karakterističnega diagrama

=

n
  hi × 1,02 ali vrtilna frekvenca, pri kateri navor pri polni obremenitvi pade na nič, kar je nižje.

7.4.3   Krivulja karakterističnega diagrama motorja

Ko je motor stabiliziran v skladu z odstavkom 7.4.1, se njegov karakteristični diagram določi v skladu z naslednjim postopkom:

| (a) | motor se razbremeni in obratuje v prostem teku; |
| --- | --- |

(a)

motor se razbremeni in obratuje v prostem teku;

| (b) | motor obratuje v okviru največje zahteve upravljavca pri najnižji vrtilni frekvenci za določanje karakterističnega diagrama; |
| --- | --- |

(b)

motor obratuje v okviru največje zahteve upravljavca pri najnižji vrtilni frekvenci za določanje karakterističnega diagrama;

| (c) | vrtilna frekvenca motorja se s povprečno hitrostjo 8 ± 1 min–1/s povečuje od najnižje do najvišje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama ali pri stalni hitrosti, pri kateri v 4 do 6 minutah od najnižje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama doseže najvišjo vrtilno frekvenco za določitev karakterističnega diagrama. S frekvenco vzorčenja najmanj ene točke na sekundo se beležijo točke vrtilne frekvence motorja in navora. |
| --- | --- |

(c)

vrtilna frekvenca motorja se s povprečno hitrostjo 8 ± 1 min–1/s povečuje od najnižje do najvišje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama ali pri stalni hitrosti, pri kateri v 4 do 6 minutah od najnižje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama doseže najvišjo vrtilno frekvenco za določitev karakterističnega diagrama. S frekvenco vzorčenja najmanj ene točke na sekundo se beležijo točke vrtilne frekvence motorja in navora.

Pri izbiri možnosti (b) v odstavku 7.4.7 za določanje negativnega referenčnega navora se lahko krivulja karakterističnega diagrama nadaljuje neposredno z najmanjšo zahtevo upravljavca od najvišje do najnižje vrtilne frekvence za določanje karakterističnega diagrama.

7.4.4   Alternativno določanje karakterističnega diagrama

Če proizvajalec meni, da zgornje tehnike določanja karakterističnega diagrama niso varne ali da za kateri koli zadevni motor niso reprezentativne, se lahko uporabijo alternativne tehnike. Te alternativne tehnike ustrezajo namenu navedenih postopkov določanja karakterističnega diagrama za ugotavljanje največjega razpoložljivega navora pri vseh vrtilnih frekvencah motorja, doseženih med preskusnimi cikli. Odstopanja od tehnik določanja karakterističnega diagrama, opredeljenih v tem odstavku, mora iz varnostnih razlogov ali zaradi reprezentativnosti skupaj z utemeljitvijo njihove uporabe odobriti homologacijski organ. V nobenem primeru se krivulja navora ne sme izvajati s padajočo vrtilno frekvenco motorja za motorje z regulatorjem ali tlačno polnjene motorje s turbopuhalom na izpušne pline.

7.4.5   Ponovljeni preskusi

Motorju ni treba določati karakterističnega diagrama pred vsakim preskusnim ciklom. Motorju se ponovno določi karakteristični diagram pred preskusnim ciklom:

| (a) | če je od zadnjega določanja karakterističnega diagrama po inženirski presoji preteklo nerazumno veliko časa ali |
| --- | --- |

(a)

če je od zadnjega določanja karakterističnega diagrama po inženirski presoji preteklo nerazumno veliko časa ali

| (b) | če so bile na motorju izvedene fizične spremembe ali ponovna kalibriranja, ki bi lahko vplivala na zmogljivost motorja. |
| --- | --- |

(b)

če so bile na motorju izvedene fizične spremembe ali ponovna kalibriranja, ki bi lahko vplivala na zmogljivost motorja.

7.4.6   Denormalizacija vrtilne frekvence motorja

Za generiranje referenčnih ciklov se normirane vrtilne frekvence iz Dodatka 1 (WHTC) in tabele 1 (WHSC) denormalizirajo z uporabo naslednje enačbe:

Formula (9)

Za določanje n
  pref se integral največjega navora izračuna od n
  idle do n
  95h iz krivulje karakterističnega diagrama motorja, kot je določeno v skladu z odstavkom 7.4.3.

Vrtilne frekvence motorja iz slik 4 in 5 so opredeljene na naslednji način:

| n
  lo | je najnižja vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 55 % največje moči; |
| --- | --- |
| n
  pref | je vrtilna frekvenca motorja, pri kateri je integral največjega izmerjenega navora 51 % celotnega integrala med n
  idle in n
  95h; |
| n
  hi | je najvišja vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 70 % največje moči; |
| n
  idle | je vrtilna frekvenca v prostem teku; |
| n
  95h | je najvišja vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 95 % največje moči. |

n
  lo

je najnižja vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 55 % največje moči;

n
  pref

je vrtilna frekvenca motorja, pri kateri je integral največjega izmerjenega navora 51 % celotnega integrala med n
  idle in n
  95h;

n
  hi

je najvišja vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 70 % največje moči;

n
  idle

je vrtilna frekvenca v prostem teku;

n
  95h

je najvišja vrtilna frekvenca, pri kateri je moč 95 % največje moči.

Za motorje (predvsem motorje na prisilni vžig) s strmo krivuljo omejitve regulatorja, pri katerih zapiranje dovoda goriva ne omogoča delovanja do n
  hi ali n
  95h, veljajo naslednje določbe:

| n
  hi | v enačbi (9) se nadomesti z n
  Pmax × 1,02; |
| --- | --- |
| n
  95h | se nadomesti z n
  Pmax × 1,02. |

n
  hi

v enačbi (9) se nadomesti z n
  Pmax × 1,02;

n
  95h

se nadomesti z n
  Pmax × 1,02.

Image

Image

7.4.7   Denormalizacija navora motorja

Vrednosti navora v shemi delovanja motorja na dinamometru v Dodatku 1 (WHTC) in tabeli 1 (WHSC) se normalizirajo na največji navor pri ustrezni vrtilni frekvenci. Za generiranje referenčnih ciklov se vrednosti navora za vrednost vsake posamične referenčne vrtilne frekvence, kot določa odstavek 7.4.6, denormalizirajo z uporabo krivulje karakterističnega diagrama, določene v skladu z odstavkom 7.4.3 na naslednji način:

Formula (10)

pri čemer je:

| M
  norm,i | normiran navor, v %; |
| --- | --- |
| M
  max,i | največji navor iz krivulje karakterističnega diagrama, v Nm; |
| M
  f,i | navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti, v Nm; |
| M
  r,i | navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani, v Nm. |

M
  norm,i

normiran navor, v %;

M
  max,i

največji navor iz krivulje karakterističnega diagrama, v Nm;

M
  f,i

navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se namesti, v Nm;

M
  r,i

navor, ki ga absorbira dodatna oprema/oprema, ki se odstrani, v Nm.

Če je dodatna oprema/oprema nameščena v skladu z odstavkom 6.3.1 in Dodatkom 7, sta M
  f in M
  r nič.

Za namene generiranja referenčnega cikla morajo negativne vrednosti navora točk delovanja motorja (m v Dodatku 1) prevzeti referenčne vrednosti, ki se določijo na enega od naslednjih načinov:

| (a) | negativnih 40 % razpoložljivega pozitivnega navora na ustrezni točki vrtilne frekvence; |
| --- | --- |

(a)

negativnih 40 % razpoložljivega pozitivnega navora na ustrezni točki vrtilne frekvence;

| (b) | določanje karakterističnega diagrama negativnega navora, potrebnega za poganjanje motorja od najvišje do najnižje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama motorja; |
| --- | --- |

(b)

določanje karakterističnega diagrama negativnega navora, potrebnega za poganjanje motorja od najvišje do najnižje vrtilne frekvence za določitev karakterističnega diagrama motorja;

| (c) | določanje negativnega navora, potrebnega za poganjanje motorja v prostem teku in pri n
  hi, ter linearna interpolacija med tema dvema točkama. |
| --- | --- |

(c)

določanje negativnega navora, potrebnega za poganjanje motorja v prostem teku in pri n
  hi, ter linearna interpolacija med tema dvema točkama.

7.4.8   Izračun referenčnega dela cikla

Referenčno delo cikla se določi med preskusnim ciklom s hkratnim izračunom trenutnih vrednosti za moč motorja iz referenčne vrtilne frekvence in navora, kot je določeno v odstavkih 7.4.6 in 7.4.7. Trenutne vrednosti moči motorja se integrirajo med preskusnim ciklom, da se izračuna referenčno delo cikla W
  ref (kWh). Če dodatna oprema ni nameščena v skladu z odstavkom 6.3.1, se trenutne vrednosti moči korigirajo po enačbi (4) iz odstavka 6.3.5.

Ista metodologija se uporabi za integriranje referenčne in dejanske moči motorja. Če je treba določiti vrednosti med sosednjimi referenčnimi ali sosednjimi izmerjenimi vrednostmi, se uporabi linearna interpolacija. Pri integriranju dejanskega dela cikla se vse negativne vrednosti navora nastavijo na nič in vključijo. Če se integracija izvaja pri frekvenci, ki je nižja od 5 Hz, in če se v danem časovnem segmentu vrednost navora spremeni iz pozitivne v negativno ali iz negativne v pozitivno, se izračuna negativni delež in nastavi na nič. Pozitivni delež se vključi v integrirano vrednost.

7.5   Postopki pred preskusom

7.5.1   Namestitev merilne opreme

Instrumenti in sonde za vzorčenje se namestijo v skladu z zahtevami. Če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom, se nanj priključi zadnji (izstopni) del izpušne cevi.

7.5.2   Priprava merilne opreme za vzorčenje

Pred začetkom vzorčenja emisij se izvedejo naslednji koraki:

| (a) | preverjanje puščanja se izvede v 8 urah pred vzorčenjem emisij v skladu z odstavkom 9.3.4; |
| --- | --- |

(a)

preverjanje puščanja se izvede v 8 urah pred vzorčenjem emisij v skladu z odstavkom 9.3.4;

| (b) | za vzorčenje serije se priključi čist shranjevalni medij, kot so izpraznjene vreče; |
| --- | --- |

(b)

za vzorčenje serije se priključi čist shranjevalni medij, kot so izpraznjene vreče;

| (c) | pri zagonu vseh merilnih instrumentov se upoštevajo navodila proizvajalca instrumentov in dobra inženirska presoja; |
| --- | --- |

(c)

pri zagonu vseh merilnih instrumentov se upoštevajo navodila proizvajalca instrumentov in dobra inženirska presoja;

| (d) | zaženejo se sistemi za redčenje, črpalke za vzorčenje, hladilni ventilatorji in sistem za zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

(d)

zaženejo se sistemi za redčenje, črpalke za vzorčenje, hladilni ventilatorji in sistem za zbiranje podatkov;

| (e) | stopnje pretoka vzorca se po potrebi prilagodijo želenim ravnem s pretokom po obvodu; |
| --- | --- |

(e)

stopnje pretoka vzorca se po potrebi prilagodijo želenim ravnem s pretokom po obvodu;

| (f) | toplotni izmenjevalniki v sistemu za vzorčenja se pred preskusom ogrejejo ali ohladijo na območje njihove delovne temperature; |
| --- | --- |

(f)

toplotni izmenjevalniki v sistemu za vzorčenja se pred preskusom ogrejejo ali ohladijo na območje njihove delovne temperature;

| (g) | ogrevanim ali ohlajenim sestavinam, kot so cevi za vzorčenje, filtri, hladilniki in črpalke, se omogoči stabiliziranje na njihovo delovno temperaturo; |
| --- | --- |

(g)

ogrevanim ali ohlajenim sestavinam, kot so cevi za vzorčenje, filtri, hladilniki in črpalke, se omogoči stabiliziranje na njihovo delovno temperaturo;

| (h) | tok sistema redčenja izpušnih plinov se vklopi najmanj 10 minut pred zaporedjem preskusov; |
| --- | --- |

(h)

tok sistema redčenja izpušnih plinov se vklopi najmanj 10 minut pred zaporedjem preskusov;

| (i) | vse elektronske integrirane naprave se nastavijo ali ponovno nastavijo na ničlo pred začetkom vseh preskusnih intervalov. |
| --- | --- |

(i)

vse elektronske integrirane naprave se nastavijo ali ponovno nastavijo na ničlo pred začetkom vseh preskusnih intervalov.

7.5.3   Preverjanje analizatorjev plina

Izberejo se območja analizatorjev plina. Analizatorji emisij s samodejno ali ročno nastavitvijo merilnega območja so dovoljeni. Med preskusnim ciklom se območje analizatorjev emisij ne sme preklapljati. Hkrati se dobički analognega obratovalnega ojačevalnika analizatorja ne smejo vklopiti med preskusnim ciklom.

Ničelni in kalibrirni odziv se določita za vse analizatorje z uporabo mednarodno sledljivih plinov, ki ustrezajo specifikacijam iz odstavka 9.3.3. Analizatorjem FID se določi razpon na podlagi števila ogljika ena (C1.)

7.5.4   Priprava filtra za vzorčenje delcev

Najmanj eno uro pred preskusom se filter položi v petrijevko, ki je zaščitena pred vdorom prahu in omogoča izmenjavo zraka, ter postavi v tehtalno komoro, da se stabilizira. Po končanem obdobju stabilizacije se filter stehta in se zabeleži tara teža. Filter se nato shrani v zaprto petrijevko ali v zatesnjeno posodo za filter, dokler se ne uporabi za preskušanje. Filter je treba uporabiti v osmih urah po odstranitvi iz tehtalne komore.

7.5.5   Nastavitev sistema redčenja

Skupni pretok razredčenih izpušnih plinov sistema redčenja s celotnim tokom ali pretok razredčenih izpušnih plinov skozi sistem redčenja z delnim tokom se nastavi tako, da se odpravi kondenzacija vode v sistemu in doseže temperatura na dotoku v filter med 315 K (42 °C) in 325 K (52 °C).

7.5.6   Zagon sistema vzorčenja delcev

Sistem za vzorčenja delcev se zažene in deluje na obvodu. Količina delcev v redčilu se lahko določi z vzorčenjem redčila pred vstopom izpušnih plinov v tunel za redčenje. Meritev se lahko opravi pred preskusom ali po njem. Če se meritev opravi na začetku in na koncu cikla, se izračuna povprečje vrednosti. Če se za meritev ozadja uporabi drugačen sistem vzorčenja, se meritev izvede vzporedno s potekom preskusa.

7.6   Izvedba cikla WHTC

7.6.1   Ohlajanje motorja

Lahko se uporabi postopek naravnega ali prisilnega ohlajanja. Pri prisilnem ohlajanju sistema za naknadno obdelavo se hladilni zrak ne uporablja, dokler se sistem za naknadno obdelavo ne ohladi na temperaturo, nižjo od temperature, potrebne za njegovo katalitično aktiviranje. Pri prisilnem ohlajanju sistema za naknadno obdelavo se hladilni zrak ne uporablja, dokler se sistem za naknadno obdelavo ne ohladi na temperaturo, nižjo od temperature, potrebne za njegovo katalitično aktiviranje. Postopek hlajenja, katerega posledice so nereprezentativne emisije, ni dovoljen.

7.6.2   Preskus po hladnem zagonu

Preskus po hladnem zagonu se začne, ko so temperature maziva za motor, hladilnega sredstva in sistema za naknadno obdelavo med 293 in 303 K (20 in 30 °C). Motor se zažene z eno od naslednjih (dveh) metod:

| (a) | v skladu s priporočili iz navodil za uporabo s serijskim zaganjalnikom in ustrezno napolnjenim akumulatorjem ali ustrezno napajalno enoto ali |
| --- | --- |

(a)

v skladu s priporočili iz navodil za uporabo s serijskim zaganjalnikom in ustrezno napolnjenim akumulatorjem ali ustrezno napajalno enoto ali

| (b) | z dinamometrom. Motor se poganja v območju ±25 % tipične pogonske hitrosti med uporabo. Pogon se ustavi v 1 sekundi od zagona motorja. Če se motor po 15 sekundah pogona ne zažene, se pogon ustavi in ugotovi razlog za neuspel zagon, razen če v navodilih za uporabo ali servisnem priročniku ni navedeno, da je daljši čas pogona normalen. |
| --- | --- |

(b)

z dinamometrom. Motor se poganja v območju ±25 % tipične pogonske hitrosti med uporabo. Pogon se ustavi v 1 sekundi od zagona motorja. Če se motor po 15 sekundah pogona ne zažene, se pogon ustavi in ugotovi razlog za neuspel zagon, razen če v navodilih za uporabo ali servisnem priročniku ni navedeno, da je daljši čas pogona normalen.

7.6.3   Vroča zaustavitev

Takoj po zaključku preskusa po hladnem zagonu se motor kondicionira za preskus po vročem zagonu z 10 ± 1-minutno vročo zaustavitvijo.

7.6.4   Preskus po vročem zagonu

Motor se na koncu vroče zaustavitve iz odstavka 7.6.3 zažene v skladu z metodama za zagon iz odstavka 7.6.2.

7.6.5   Zaporedje preskusov

Zaporedje preskusov po hladnem in vročem zagonu se začne z zagonom motorja. Po zagonu motorja se začne uravnavanje cikla, tako da se delovanje motorja ujame s prvo nastavljeno točko cikla.

WHTC se izvede v skladu z referenčnim ciklom iz odstavka 7.4. Predvidene vodilne vrednosti za vrtilno frekvenco motorja in navor se določijo pri frekvenci 5 Hz (priporočljivo 10 Hz) ali več. Nastavljene vrednosti se izračunajo z linearno interpolacijo med vrednostmi referenčnega cikla, nastavljenimi pri 1 Hz. Dejanska vrtilna frekvenca motorja in navor se med preskusnim ciklom beležita najmanj enkrat na sekundo (1 Hz), signali pa se lahko elektronsko filtrirajo.

7.6.6   Zbiranje ustreznih podatkov o emisijah

Hkrati z zagonom zaporedja preskusov se zažene tudi merilna oprema:

| (a) | začetek zbiranja ali analiziranja redčila, če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom; |
| --- | --- |

(a)

začetek zbiranja ali analiziranja redčila, če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom;

| (b) | začetek zbiranja ali analiziranja razredčenih ali nerazredčenih izpušnih plinov, odvisno od uporabljene metode; |
| --- | --- |

(b)

začetek zbiranja ali analiziranja razredčenih ali nerazredčenih izpušnih plinov, odvisno od uporabljene metode;

| (c) | začetek merjenja količine razredčenih izpušnih plinov ter predpisanih temperatur in tlakov; |
| --- | --- |

(c)

začetek merjenja količine razredčenih izpušnih plinov ter predpisanih temperatur in tlakov;

| (d) | začetek beleženja masnega pretoka izpušnih plinov, če se uporablja analiza nerazredčenih izpušnih plinov; |
| --- | --- |

(d)

začetek beleženja masnega pretoka izpušnih plinov, če se uporablja analiza nerazredčenih izpušnih plinov;

| (e) | začetek beleženja na dinamometru izmerjenih podatkov o vrtilni frekvenci in navoru. |
| --- | --- |

(e)

začetek beleženja na dinamometru izmerjenih podatkov o vrtilni frekvenci in navoru.

Če se merijo nerazredčeni izpušni plini, se koncentracije emisij ((NM)HC, CO in NOx) in masni pretok izpušnih plinov merijo neprekinjeno in shranijo v računalniškem sistemu pri najmanj 2 Hz. Vsi ostali podatki se lahko beležijo s frekvenco vzorca najmanj 1 Hz. Pri analognih analizatorjih se zabeleži odzivni čas, medtem ko je kalibracijske podatke med ovrednotenjem podatkov mogoče uporabiti na spletu ali drugače.

Če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom, se HC in NOx neprekinjeno merita v tunelu za redčenje s frekvenco najmanj 2 Hz. Povprečne koncentracije se določijo z integriranjem signalov analizatorja skozi celotni preskusni cikel. Odzivni čas sistema ne sme biti daljši od 20 s ter ga je treba po potrebi uskladiti z nihanjem pretoka v sistemu CVS in z odstopanji časa vzorčenja ali preskusnega cikla. CO, CO2 in NMHC se določijo z integriranjem signalov neprekinjenega merjenja ali z analizo koncentracij, ki so se med ciklom nabrale v vreči za vzorce. Koncentracije plinastih snovi, ki onesnažujejo, v redčilu, se določijo pred točko vstopa izpušnih plinov v tunel za redčenje z integracijo ali zbiranjem v vrečo za ozadje. Vsi ostali parametri, ki jih je treba izmeriti, se zabeležijo na podlagi najmanj ene meritve na sekundo (1 Hz).

7.6.7   Vzorčenje delcev

Ob zagonu zaporedja preskusov se sistem vzorčenja delcev preklopi z obvoda na zbiranje delcev.

Če se uporablja sistem redčenja z delnim tokom, je treba črpalke za vzorčenje nadzorovati, tako da stopnja pretoka skozi sondo za vzorčenje delcev ali cev za prenos vzorca ostaja sorazmerna z masnim pretokom izpušnih plinov, kot se določi v skladu z odstavkom 9.4.6.1.

Če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom, je treba črpalke za vzorčenje nastaviti tako, da je stopnja pretoka skozi sondo za vzorčenje delcev ali cev za prenos vzorca stalno v območju ±2,5 % nastavljene stopnje pretoka. Če se uporablja kompenzacija pretoka (tj. sorazmerno krmiljenje pretoka vzorcev), je treba dokazati, da se razmerje med pretokom v glavnem tunelu in pretokom vzorca delcev ne spremeni za več kot 5 % nastavljene vrednosti (razen v prvih 10 sekundah vzorčenja). Povprečna temperatura in tlak na vstopu v plinomere ali v merilo za merjenje pretoka se zabeležita. Če nastavljene stopnje pretoka zaradi prevelike obremenitve filtra z delci ni mogoče skozi celoten cikel ohranjati v območju ±2,5 %, se preskus razveljavi. Preskus se ponovi pri manjši stopnji pretoka vzorca.

7.6.8   Nehotena zaustavitev motorja in napaka opreme

Če se motor zaustavi kadar koli med preskusom po hladnem zagonu, se preskus razveljavi. Motor se predkondicionira in ponovno zažene v skladu z zahtevami iz odstavka 7.6.2, preskus pa se ponovi.

Če se motor zaustavi kadar koli med preskusom po vročem zagonu, se preskus razveljavi. Motor se zaustavi v skladu z odstavkom 7.6.3, preskus po vročem zagonu pa se ponovi. V tem primeru preskusa po hladnem zagonu ni treba ponoviti.

Če se med preskusnim ciklom pojavi napaka katere koli predpisane preskusne opreme, je treba preskus razveljaviti in ponoviti v skladu z zgornjimi določbami.

7.7   Izvedba cikla WHSC

7.7.1   Predkondicioniranje sistema redčenja in motorja

Sistem redčenja in motor se zaženeta in ogrejeta v skladu z odstavkom 7.4.1. Po ogrevanju se motor in sistem vzorčenja predkondicionirata z delovanjem motorja v fazi 9 (glej tabelo 1 v odstavku 7.2.2) najmanj 10 minut, pri čemer hkrati deluje sistem redčenja. Zberejo se lahko navidezni vzorci emisij delcev. Teh filtrov z vzorcem ni treba stabilizirati ali stehtati in se lahko izločijo. Stopnje pretoka se nastavijo na približne stopnje pretoka, izbrane za preskušanje. Motor je treba po predkondicioniranju ugasniti.

7.7.2   Zagon motorja

5 ± eno minuto po zaključku predkondicioniranja v fazi 9 iz odstavka 7.7.1 se motor zažene v skladu s postopkom za zagon, kot ga proizvajalec priporoča v navodilih za uporabo, s serijskim zaganjalnikom ali dinamometrom v skladu z odstavkom 7.6.2.

7.7.3   Zaporedje preskusov

Zaporedje preskusov se začne po zagonu motorja in se v eni minuti od delovanja motorja krmili, tako da se ujema s prvo fazo cikla (prosti tek).

WHSC se izvede v skladu z vrstnim redom faz preskušanja iz tabele 1 v odstavku 7.2.2.

7.7.4   Zbiranje ustreznih podatkov o emisijah

Hkrati z zagonom zaporedja preskusov se zažene tudi merilna oprema:

| (a) | začetek zbiranja ali analiziranja redčila, če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom; |
| --- | --- |

(a)

začetek zbiranja ali analiziranja redčila, če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom;

| (b) | začetek zbiranja ali analiziranja nerazredčenih ali razredčenih izpušnih plinov, odvisno od uporabljene metode; |
| --- | --- |

(b)

začetek zbiranja ali analiziranja nerazredčenih ali razredčenih izpušnih plinov, odvisno od uporabljene metode;

| (c) | začetek merjenja količine razredčenih izpušnih plinov ter predpisanih temperatur in tlakov; |
| --- | --- |

(c)

začetek merjenja količine razredčenih izpušnih plinov ter predpisanih temperatur in tlakov;

| (d) | začetek beleženja masnega pretoka izpušnih plinov, če se uporablja analiza nerazredčenih izpušnih plinov; |
| --- | --- |

(d)

začetek beleženja masnega pretoka izpušnih plinov, če se uporablja analiza nerazredčenih izpušnih plinov;

| (e) | začetek beleženja na dinamometru izmerjenih podatkov o vrtilni frekvenci in navoru. |
| --- | --- |

(e)

začetek beleženja na dinamometru izmerjenih podatkov o vrtilni frekvenci in navoru.

Če se merijo nerazredčeni izpušni plini, se koncentracije emisij ((NM)HC, CO in NOx) in masni pretok izpušnih plinov merijo neprekinjeno in shranijo v računalniškem sistemu pri najmanj 2 Hz. Vsi ostali podatki se lahko beležijo s frekvenco vzorca najmanj 1 Hz. Pri analognih analizatorjih se zabeleži odzivni čas, medtem ko je kalibracijske podatke med ovrednotenjem podatkov mogoče uporabiti na spletu ali drugače.

Če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom, se HC in NOx neprekinjeno merita v tunelu za redčenje s frekvenco najmanj 2 Hz. Povprečne koncentracije se določijo z integriranjem signalov analizatorja skozi celotni preskusni cikel. Odzivni čas sistema ne sme biti daljši od 20 s ter ga je treba po potrebi uskladiti z nihanjem pretoka v sistemu CVS in z odstopanji časa vzorčenja ali preskusnega cikla. CO, CO2 in NMHC se določijo z integriranjem signalov neprekinjenega merjenja ali z analizo koncentracij, ki so se med ciklom nabrale v vreči za vzorce. Koncentracije plinastih snovi, ki onesnažujejo, v redčilu, se določijo pred točko vstopa izpušnih plinov v tunel za redčenje z integracijo ali zbiranjem v vrečo za ozadje. Vsi ostali parametri, ki jih je treba izmeriti, se zabeležijo na podlagi najmanj ene meritve na sekundo (1 Hz).

7.7.5   Vzorčenje delcev

Ob zagonu zaporedja preskusov se sistem vzorčenja delcev preklopi z obvoda na zbiranje delcev. Če se uporablja sistem redčenja z delnim tokom, je treba črpalke za vzorčenje nadzorovati, tako da stopnja pretoka skozi sondo za vzorčenje delcev ali cev za prenos vzorca ostaja sorazmerna z masnim pretokom izpušnih plinov, kot se določi v skladu z odstavkom 9.4.6.1.

Če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom, je treba črpalke za vzorčenje nastaviti tako, da je stopnja pretoka skozi sondo za vzorčenje delcev ali cev za prenos vzorca stalno v območju ±2,5 % nastavljene stopnje pretoka. Če se uporablja kompenzacija pretoka (tj. sorazmerno krmiljenje pretoka vzorcev), je treba dokazati, da se razmerje med pretokom v glavnem tunelu in pretokom vzorca delcev ne spremeni za več kot 5 % nastavljene vrednosti (razen v prvih 10 sekundah vzorčenja). Povprečna temperatura in tlak na vstopu v plinomere ali v merilo za merjenje pretoka se zabeležita. Če nastavljene stopnje pretoka zaradi prevelike obremenitve filtra z delci ni mogoče skozi celoten cikel ohranjati v območju ±2,5 %, je treba preskus razveljaviti. Preskus je treba ponoviti pri manjši stopnji pretoka vzorca.

7.7.6   Nehotena zaustavitev motorja in napaka opreme

Če se motor zaustavi kadar koli med ciklom, je treba preskus razveljaviti. Motor se predkondicionira v skladu z odstavkom 7.7.1 in ponovno zažene v skladu s postopki za zagon iz odstavka 7.7.2, preskus pa se ponovi.

Če se med preskusnim ciklom pojavi napaka katere koli predpisane preskusne opreme, je treba preskus razveljaviti in ponoviti v skladu z zgornjimi določbami.

7.8   Postopki po preskusu

7.8.1   Operacije po preskusu

Ob zaključku preskusa se ustavi merjenje masnega pretoka izpušnih plinov, prostornine razredčenih izpušnih plinov ter pretoka plinov v zbiralne vreče in črpalko za vzorčenje delcev. Pri sistemu integriranega analizatorja se vzorčenje nadaljuje, dokler ne potečejo odzivni časi sistema.

7.8.2   Preverjanje sorazmernega vzorčenja

Pri vsakem sorazmernem vzorcu serije, kot je vzorec iz vreče ali vzorec PM, je treba preveriti, ali se je vzdrževalo sorazmerno vzorčenje v skladu z odstavkoma 7.6.7 in 7.7.5. Vsak vzorec, ki ne izpolnjuje zahtev, se razveljavi.

7.8.3   Kondicioniranje in tehtanje PM

Filter za delce se namesti v zaprte ali zapečatene zabojnike ali pa se posode za filter zaprejo, da se filtri z vzorcem zaščitijo pred onesnaženjem iz okolice. Tako zaščiteni filtri se vrnejo v tehtalno komoro. Filter se kondicionira vsaj eno uro in nato stehta v skladu z odstavkom 9.4.5. Bruto teža filtra se zabeleži.

7.8.4   Preverjanje premika

Takoj ko je mogoče, vendar najpozneje 30 minut po zaključku preskusnega cikla ali med zaustavitvijo, se določita kalibrirni in ničelni odziv uporabljenih območjih plinskega analizatorja. V tem odstavku je preskusni cikel določen na naslednji način:

| (a) | pri WHTC: celotno zaporedje hladno – zaustavitev – vroče; |
| --- | --- |

(a)

pri WHTC: celotno zaporedje hladno – zaustavitev – vroče;

| (b) | pri preskusu WHTC po vročem zagonu (odstavek 6.6): zaporedje zaustavitev – vroče; |
| --- | --- |

(b)

pri preskusu WHTC po vročem zagonu (odstavek 6.6): zaporedje zaustavitev – vroče;

| (c) | pri preskusu WHTC večkratne regeneracije po vročem zagonu (odstavek 6.6): skupno število preskusov po vročem zagonu; |
| --- | --- |

(c)

pri preskusu WHTC večkratne regeneracije po vročem zagonu (odstavek 6.6): skupno število preskusov po vročem zagonu;

| (d) | pri WHSC: preskusni cikel. |
| --- | --- |

(d)

pri WHSC: preskusni cikel.

Naslednje določbe veljajo za premik analizatorja:

| (a) | ničelni in kalibrirni odziv pred preskusom ter ničelni in kalibrirni odziv po preskusu se lahko neposredno vstavijo v enačbo (66) iz odstavka 8.6.1, ne da bi se določil premik; |
| --- | --- |

(a)

ničelni in kalibrirni odziv pred preskusom ter ničelni in kalibrirni odziv po preskusu se lahko neposredno vstavijo v enačbo (66) iz odstavka 8.6.1, ne da bi se določil premik;

| (b) | če je razlika, povezana s premikom, med rezultati pred preskusom in rezultati po preskusu manjša od 1 % obsega skale, se lahko uporabijo nekorigirane izmerjene koncentracije ali pa se za premik korigirajo v skladu z odstavkom 8.6.1; |
| --- | --- |

(b)

če je razlika, povezana s premikom, med rezultati pred preskusom in rezultati po preskusu manjša od 1 % obsega skale, se lahko uporabijo nekorigirane izmerjene koncentracije ali pa se za premik korigirajo v skladu z odstavkom 8.6.1;

| (c) | če je razlika, povezana s premikom, med rezultati pred preskusom in rezultati po preskusu enaka ali večja od 1 % obsega skale, se preskus razveljavi ali pa se izmerjene koncentracije korigirajo za premik v skladu z odstavkom 8.6.1. |
| --- | --- |

(c)

če je razlika, povezana s premikom, med rezultati pred preskusom in rezultati po preskusu enaka ali večja od 1 % obsega skale, se preskus razveljavi ali pa se izmerjene koncentracije korigirajo za premik v skladu z odstavkom 8.6.1.

7.8.5   Analiza vzorčenja plinastih emisij v vrečah

Takoj ko je mogoče, se izvede naslednje:

| (a) | plinasti vzorci v vrečah se analizirajo najpozneje 30 minut po zaključku preskusa po vročem zagonu ali med zaustavitvijo pri preskusu po hladnem zagonu; |
| --- | --- |

(a)

plinasti vzorci v vrečah se analizirajo najpozneje 30 minut po zaključku preskusa po vročem zagonu ali med zaustavitvijo pri preskusu po hladnem zagonu;

| (b) | vzorci ozadja se analizirajo najpozneje 60 minut po zaključku preskusa po vročem zagonu. |
| --- | --- |

(b)

vzorci ozadja se analizirajo najpozneje 60 minut po zaključku preskusa po vročem zagonu.

7.8.6   Validacija dela cikla

Pred izračunom dejanskega dela cikla se izpustijo vse točke, zabeležene med zagonom motorja. Dejansko delo cikla se določi med preskusnim ciklom, tako da se za izračun trenutnih vrednosti za moč motorja hkrati uporabita vrednosti dejanske vrtilne frekvence in dejanskega navora. Trenutne vrednosti moči motorja se integrirajo med preskusnim ciklom, da se izračuna dejansko delo cikla W
  act (kWh). Če dodatna oprema/oprema ni nameščena v skladu z odstavkom 6.3.1, se trenutne vrednosti moči korigirajo po enačbi (4) iz odstavka 6.3.5.

Ista metodologija, kot je opisana v odstavku 7.4.8, se uporabi za integriranje dejanske moči motorja.

Dejansko delo cikla W
  act se uporablja za primerjavo z referenčnim delom cikla W
  ref in za izračun emisij, specifičnih za zavoro (glej odstavek 8.6.3).

W
  act mora biti med 85 % in 105 % W
  ref.

7.8.7   Validacijska statistika preskusnega cikla

Linearna regresija dejanskih vrednosti (n
  act, M
  act in P
  act) glede na referenčne vrednosti (n
  ref, M
  ref in P
  ref) se opravi pri WHTC in WHSC.

Da bi čimbolj zmanjšali efekt popačenja zaradi zakasnitve med dejanskimi in referenčnimi vrednostmi cikla, se lahko celotno zaporedje dejanskih signalov o vrtilni frekvenci motorja in navoru časovno premakne naprej ali nazaj glede na referenčno zaporedje vrtilnih frekvenc in navora. Če so dejanski signali zamaknjeni, se za enak obseg v isto smer zamakneta tudi vrtilna frekvenca in navor.

Uporabi se metoda najmanjših kvadratov, pri čemer ima najustreznejša enačba naslednjo obliko:

Formula (11)

pri čemer je:

| y | dejanska vrednost vrtilne frekvence (min–1), navora (Nm) ali moči (kW) |
| --- | --- |
| a1 | naklon regresijske premice |
| x | referenčna vrednost vrtilne frekvence (min–1), navora (Nm) ali moči (kW) |
| a0 | odsek regresijske premice na osi y |

y

dejanska vrednost vrtilne frekvence (min–1), navora (Nm) ali moči (kW)

a1

naklon regresijske premice

x

referenčna vrednost vrtilne frekvence (min–1), navora (Nm) ali moči (kW)

a0

odsek regresijske premice na osi y

Za vsako regresijsko premico se izračunata standardna napaka ocene (SEE) y na x in determinacijski koeficient (r2).

Priporoča se, da se ta analiza opravi pri 1 Hz. Da se preskus šteje kot veljaven, morajo biti izpolnjena merila iz tabele 2 (WHTC) ali tabele 3 (WHSC).

Tabela 2

Dovoljena odstopanja regresijske premice za WHTC

| | Vrtilna frekvenca | Navor | Moč |
| --- | --- | --- | --- |
| Standardna napaka ocene (SEE) y na x | največ 5 % največje preskusne vrtilne frekvence | največ 10 % največjega navora motorja | največ 10 % največje moči motorja |
| Naklon regresijske premice, a1 | 0,95 – 1,03 | 0,83 – 1,03 | 0,89 – 1,03 |
| Determinacijski koeficient, r2 | najmanj 0,970 | najmanj 0,850 | najmanj 0,910 |
| Odsek regresijske premice na osi y, a0 | največ 10 % vrtilne frekvence v prostem teku | ±20 Nm ali ±2 % največjega navora, kar je večje | ±4 kW ali ±2 % največje moči, kar je večje |

Vrtilna frekvenca

Navor

Moč

Standardna napaka ocene (SEE) y na x

največ 5 % največje preskusne vrtilne frekvence

največ 10 % največjega navora motorja

največ 10 % največje moči motorja

Naklon regresijske premice, a1

0,95 – 1,03

0,83 – 1,03

0,89 – 1,03

Determinacijski koeficient, r2

najmanj 0,970

najmanj 0,850

najmanj 0,910

Odsek regresijske premice na osi y, a0

največ 10 % vrtilne frekvence v prostem teku

±20 Nm ali ±2 % največjega navora, kar je večje

±4 kW ali ±2 % največje moči, kar je večje

Tabela 3

Dovoljena odstopanja regresijske premice za WHSC

| | Vrtilna frekvenca | Navor | Moč |
| --- | --- | --- | --- |
| Standardna napaka ocene (SEE) y na x | največ 1 % največje preskusne vrtilne frekvence | največ 2 % največjega navora motorja | največ 2 % največje moči motorja |
| Naklon regresijske premice, a1 | 0,99 – 1,01 | 0,98 – 1,02 | 0,98 – 1,02 |
| Determinacijski koeficient, r2 | najmanj 0,990 | najmanj 0,950 | najmanj 0,950 |
| Odsek regresijske premice na osi y, a0 | največ 1 % največje preskusne vrtilne frekvence | ±20 Nm ali ±2 % največjega navora, kar je večje | ±4 kW ali ±2 % največje moči, kar je večje |

Vrtilna frekvenca

Navor

Moč

Standardna napaka ocene (SEE) y na x

največ 1 % največje preskusne vrtilne frekvence

največ 2 % največjega navora motorja

največ 2 % največje moči motorja

Naklon regresijske premice, a1

0,99 – 1,01

0,98 – 1,02

0,98 – 1,02

Determinacijski koeficient, r2

najmanj 0,990

najmanj 0,950

najmanj 0,950

Odsek regresijske premice na osi y, a0

največ 1 % največje preskusne vrtilne frekvence

±20 Nm ali ±2 % največjega navora, kar je večje

±4 kW ali ±2 % največje moči, kar je večje

Samo za namene regresije je pred njenim izračunom dovoljena izpustitev točk, če je to navedeno v tabeli 4. Vendar se te točke ne izpustijo za izračun dela cikla in emisij. Izpustitev točk se lahko uporabi za celotni cikel ali za kateri koli njegov del.

Tabela 4

Dopustna izpustitev točk iz regresijske analize

| Dogodek | Pogoji | Dopustna izpustitev točk |
| --- | --- | --- |
| Najmanjša zahteva upravljavca (točka prostega teka) | n
  ref = 0 %
  in

  M
  ref = 0 %
  in

  M
  act > (M
  ref – 0,02 M
  max. izmerjenega navora)
  in

  M
  act < (M
  ref + 0,02 M
  max. izmerjenega navora) | vrtilna frekvenca in moč |
| Najmanjša zahteva upravljavca (točka delovanja motorja) | M
  ref < 0 % | moč in navor |
| Najmanjša zahteva upravljavca | n
  act ≤ 1,02 n
  ref in M
  act > M
  ref

  ali

  n
  act > n
  ref in M
  act ≤ M
  ref

  ali

  n
  act > 1,02 n
  ref in M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02 M
  max. izmerjenega navora) | moč in navor ali vrtilna frekvenca |
| Največja zahteva upravljavca | n
  act < n
  ref in M
  act ≥ M
  ref

  ali

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref in M
  act < M
  ref

  ali

  n
  act < 0,98 n
  ref in M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02 M
  max. izmerjenega navora) | moč in navor ali vrtilna frekvenca |

Dogodek

Pogoji

Dopustna izpustitev točk

Najmanjša zahteva upravljavca (točka prostega teka)

n
  ref = 0 %

in

M
  ref = 0 %

in

M
  act > (M
  ref – 0,02 M
  max. izmerjenega navora)

in

M
  act < (M
  ref + 0,02 M
  max. izmerjenega navora)

vrtilna frekvenca in moč

Najmanjša zahteva upravljavca (točka delovanja motorja)

M
  ref < 0 %

moč in navor

Najmanjša zahteva upravljavca

n
  act ≤ 1,02 n
  ref in M
  act > M
  ref

ali

n
  act > n
  ref in M
  act ≤ M
  ref

ali

n
  act > 1,02 n
  ref in M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02 M
  max. izmerjenega navora)

moč in navor ali vrtilna frekvenca

Največja zahteva upravljavca

n
  act < n
  ref in M
  act ≥ M
  ref

ali

n
  act ≥ 0,98 n
  ref in M
  act < M
  ref

ali

n
  act < 0,98 n
  ref in M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02 M
  max. izmerjenega navora)

moč in navor ali vrtilna frekvenca

8.   IZRAČUN EMISIJ

Končni rezultat preskusov se v skladu z ASTM E 29-06B v enem koraku zaokroži na število mest desno od decimalne vejice, ki ga navaja veljavni emisijski standard, povečano za eno dodatno decimalno mesto. Vmesnih vrednosti, s katerimi se izračuna končni rezultat emisij, specifičnih za zavoro, ni dovoljeno zaokroževati.

Primeri postopkov izračunavanja so v Dodatku 6.

Izračun emisij na molski osnovi v skladu s Prilogo 7 gtp št. [xx] o protokolu preskusa emisij izpušnih plinov za necestno mobilno mehanizacijo je dovoljen, če se s tem predhodno strinja homologacijski organ.

8.1   Korekcija iz suhega v vlažno stanje

Če se emisije merijo na suhi osnovi, se izmerjena koncentracija pretvori na vlažno osnovo z naslednjo enačbo:

Formula (12)

pri čemer je:

| c
  d | suha koncentracija v ppm ali % prostornine |
| --- | --- |
| kw | korekcijski faktor iz suhega v vlažno stanje (k
  w,a, k
  w,e ali k
  w,d, odvisno od uporabljene enačbe) |

c
  d

suha koncentracija v ppm ali % prostornine

kw

korekcijski faktor iz suhega v vlažno stanje (k
  w,a, k
  w,e ali k
  w,d, odvisno od uporabljene enačbe)

8.1.1   Nerazredčeni izpušni plini

Formula (13)

ali

Formula (14)

ali

Formula (15)

če je:

Formula (16)

in

Formula (17)

pri čemer je:

| H
  a | vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka |
| --- | --- |
| w
  ALF | vsebnost vodika v gorivu v % mase |
| q
  mf,i | trenutni masni pretok goriva v kg/s |
| q
  mad,I | trenutni masni pretok suhega polnilnega zraka v kg/s |
| p
  r | tlak vodne pare po hladilni kopeli v kPa |
| p
  b | skupni atmosferski tlak v kPa |
| w
  DEL | vsebnost dušika v gorivu v % mase |
| w
  EPS | vsebnost kisika v gorivu v % mase |
| α | molarno razmerje vodika v gorivu |
| c
  CO2 | suha koncentracija CO2 v % |
| c
  CO | suha koncentracija CO v % |

H
  a

vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka

w
  ALF

vsebnost vodika v gorivu v % mase

q
  mf,i

trenutni masni pretok goriva v kg/s

q
  mad,I

trenutni masni pretok suhega polnilnega zraka v kg/s

p
  r

tlak vodne pare po hladilni kopeli v kPa

p
  b

skupni atmosferski tlak v kPa

w
  DEL

vsebnost dušika v gorivu v % mase

w
  EPS

vsebnost kisika v gorivu v % mase

α

molarno razmerje vodika v gorivu

c
  CO2

suha koncentracija CO2 v %

c
  CO

suha koncentracija CO v %

Enačbi (13) in (14) sta v glavnem identični, pri čemer je faktor 1,008 v enačbah (13) in (15) približek bolj točnega imenovalca v enačbi (14).

8.1.2   Razredčeni izpušni plini

Formula (18)

ali

Formula (19)

če je:

Formula (20)

pri čemer je:

| α | molarno razmerje vodika v gorivu |
| --- | --- |
| c
  CO2w | vlažna koncentracija CO2 v % |
| c
  CO2d | suha koncentracija CO2 v % |
| H
  d | vlažnost redčila v g vode na kg suhega zraka |
| H
  a | vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka |
| D | faktor redčenja (glej odstavek 8.5.2.3.2) |

α

molarno razmerje vodika v gorivu

c
  CO2w

vlažna koncentracija CO2 v %

c
  CO2d

suha koncentracija CO2 v %

H
  d

vlažnost redčila v g vode na kg suhega zraka

H
  a

vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka

D

faktor redčenja (glej odstavek 8.5.2.3.2)

8.1.3   Redčilo

Formula (21)

če je:

Formula (22)

pri čemer je:

| H
  d | vlažnost redčila, v g vode na kg suhega zraka |
| --- | --- |

H
  d

vlažnost redčila, v g vode na kg suhega zraka

8.2   Korekcija NOx za vlažnost

Ker je emisija NOx odvisna od pogojev okoliškega zraka, se koncentracija NOx korigira za vlažnost s faktorji, podanimi v odstavku 8.2.1 ali 8.2.2. Vlažnost polnilnega zraka Ha je mogoče izpeljati iz meritve relativne vlažnosti, meritve rosišča, meritve parnega tlaka ali meritve s suhim/mokrim termometrom z uporabo splošno veljavnih enačb.

8.2.1   Motorji na kompresijski vžig

Formula (23)

pri čemer je:

| H
  a | vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka |
| --- | --- |

H
  a

vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka

8.2.2   Motorji na prisilni vžig

Formula (24)

pri čemer je:

| H
  a | vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka |
| --- | --- |

H
  a

vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka

8.3   Korekcija plovnosti filtra za delce

Masa filtra za vzorčenje se korigira za njegovo plovnost v zraku. Korekcija plovnosti je odvisna od gostote filtra za vzorčenje, gostote zraka in gostote kalibrirane uteži tehtnice in ne upošteva plovnosti samega delca. Korekcija plovnosti se opravi za tara maso filtra in bruto maso filtra.

Če gostota materiala filtra ni znana, se uporabijo naslednje gostote:

| (a) | filter iz steklenih vlaken, prevlečenih s teflonom: 2 300 kg/m3 |
| --- | --- |

(a)

filter iz steklenih vlaken, prevlečenih s teflonom: 2 300 kg/m3

| (b) | filter s teflonsko membrano: 2 144 kg/m3 |
| --- | --- |

(b)

filter s teflonsko membrano: 2 144 kg/m3

| (c) | filter s teflonsko membrano z vmesnim obročkom iz polimetilpentana: 920 kg/m3 |
| --- | --- |

(c)

filter s teflonsko membrano z vmesnim obročkom iz polimetilpentana: 920 kg/m3

Za kalibrirane uteži iz nerjavnega jekla se uporabi gostota 8 000 kg/m3. Če je material kalibrirane uteži drugačen, je njegova gostota znana.

Uporablja se naslednja enačba:

Formula (25)

če je:

Formula (26)

pri čemer je:

| m
  uncor | nekorigirana masa filtra za delce v mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | gostota zraka v kg/m3 |
| ρ
  w | gostota kalibrirane uteži tehtnice v kg/m3 |
| ρ
  f | gostota filtra za vzorčenje delcev v kg/m3 |
| p
  b | skupni atmosferski tlak, v kPa |
| T
  a | temperatura zraka v okolici tehtnice v K |
| 28,836 | molska masa zraka pri referenčni vlažnosti (282,5 K) v g/mol |
| 8,3144 | plinska konstanta |

m
  uncor

nekorigirana masa filtra za delce v mg

ρ
  a

gostota zraka v kg/m3

ρ
  w

gostota kalibrirane uteži tehtnice v kg/m3

ρ
  f

gostota filtra za vzorčenje delcev v kg/m3

p
  b

skupni atmosferski tlak, v kPa

T
  a

temperatura zraka v okolici tehtnice v K

28,836

molska masa zraka pri referenčni vlažnosti (282,5 K) v g/mol

8,3144

plinska konstanta

Masa vzorca delcev mp, uporabljena v odstavkih 8.4.3 in 8.5.3, se izračuna po naslednji enačbi:

Formula (27)

pri čemer je:

| m
  f,G | bruto masa filtra za delce, korigirana za plovnost, v mg |
| --- | --- |
| m
  f,T | tara masa filtra za delce, korigirana za plovnost, v mg |

m
  f,G

bruto masa filtra za delce, korigirana za plovnost, v mg

m
  f,T

tara masa filtra za delce, korigirana za plovnost, v mg

8.4   Redčenje z delnim tokom (PFS) in merjenje nerazredčenih plinov

Signali trenutne koncentracije plinastih sestavin se uporabljajo za izračun masnih emisij, tako da se pomnožijo s trenutnim masnim pretokom izpušnih plinov. Masni pretok izpušnih plinov se lahko meri neposredno ali izračuna z uporabo metod merjenja polnilnega zraka in pretoka goriva, metode s sledilom ali metode merjenja polnilnega zraka in razmerja zrak/gorivo. Posebno pozornost je treba nameniti odzivnim časom različnih instrumentov. Te razlike je treba upoštevati s časovno uskladitvijo signalov. Pri delcih se signali masnega pretoka izpušnih plinov uporabijo za krmiljenje sistema redčenja z delnim tokom z namenom odvzema vzorca, sorazmernega z masnim pretokom izpušnih plinov. Kakovost sorazmernosti se preveri tako, da se v skladu z odstavkom 9.4.6.1 izvede regresijska analiza med pretokom vzorca in izpušnih plinov. Nastavitev celotnega preskusa je shematsko prikazana na sliki 6.

Image

8.4.1   Določanje masnega pretoka izpušnih plinov

8.4.1.1   Uvod

Za izračun emisij v nerazredčenih izpušnih plinih in za krmiljenje sistema redčenja z delnim tokom mora biti znan masni pretok izpušnih plinov. Za določanje masnega pretoka izpušnih plinov se lahko uporabi katera koli od metod, opisanih v odstavkih 8.4.1.3 do 8.4.1.7.

8.4.1.2   Odzivni čas

Za izračun emisij mora biti odzivni čas katere koli od metod, opisanih v odstavkih 8.4.1.3 do 8.4.1.7, enak ali manjši od odzivnega časa analizatorja, ki je manjši ali enak 10 s, kot je predpisano v odstavku 9.3.5.

Za krmiljenje sistema redčenja z delnim tokom je potreben hitrejši odziv. Odzivni čas sistemov redčenja z delnim tokom s krmiljenjem na spletu je ≤ 0,3 s. Pri sistemih redčenja z delnim tokom z vnaprej določenim krmiljenjem, ki temelji na vnaprej zapisanem poteku preskusa, je odzivni čas sistema merjenja pretoka izpušnih plinov ≤ 5 s s časom vzpona ≤ 1 s. Odzivni čas sistema določi proizvajalec instrumenta. Zahteve za skupni odzivni čas za pretok izpušnih plinov in sistem redčenja z delnim tokom so navedene v odstavku 9.4.6.1.

8.4.1.3   Metoda neposrednega merjenja

Neposredno merjenje trenutnega pretoka izpušnih plinov se izvede s sistemi, kot so:

| (a) | naprave za merjenje razlike tlakov, kot je šoba na izpušni cevi (za podrobnosti glej ISO 5167); |
| --- | --- |

(a)

naprave za merjenje razlike tlakov, kot je šoba na izpušni cevi (za podrobnosti glej ISO 5167);

| (b) | ultrazvočni merilnik pretoka; |
| --- | --- |

(b)

ultrazvočni merilnik pretoka;

| (c) | vrtinčni merilnik pretoka. |
| --- | --- |

(c)

vrtinčni merilnik pretoka.

Sprejmejo se varnostni ukrepi za preprečitev napak pri merjenju, ki vplivajo na napake pri emisijskih vrednostih. Tak ukrep je, med drugim, skrbna namestitev naprave v izpušni sistem motorja v skladu z navodili proizvajalca instrumenta in dobro inženirsko prakso. Namestitev naprave ne sme vplivati zlasti na zmogljivost motorja in na emisije.

Merilniki pretoka morajo izpolnjevati zahteve za linearnost iz odstavka 9.2.

8.4.1.4   Metoda merjenja zraka in goriva

Ta metoda vključuje merjenje pretoka zraka in pretoka goriva z ustreznimi merilniki pretoka. Izračun trenutnega pretoka izpušnih plinov je naslednji:

Formula (28)

pri čemer je:

| q

  mew,i | trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s |
| --- | --- |
| q

  maw,i | trenutni masni pretok polnilnega zraka v kg/s |
| q

  mf,i | trenutni masni pretok goriva v kg/s |

q

  mew,i

trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s

q

  maw,i

trenutni masni pretok polnilnega zraka v kg/s

q

  mf,i

trenutni masni pretok goriva v kg/s

Merilniki pretoka morajo izpolnjevati zahteve za linearnost iz odstavka 9.2 in biti dovolj natančni, da izpolnjujejo tudi zahteve za linearnost za pretok izpušnih plinov.

8.4.1.5   Metoda merjenja s sledilom

Ta metoda vključuje merjenje koncentracije sledilnega plina v izpušnih plinih.

Znana količina inertnega plina (npr. čistega helija) se vbrizga v pretok izpušnih plinov kot sledilo. Plin se pomeša in razredči z izpušnimi plini, vendar ne sme reagirati v izpušni cevi. Koncentracija plina se nato izmeri v vzorcu izpušnih plinov.

Da se zagotovi popolno mešanje sledilnega plina, je treba sondo za vzorčenje izpušnih plinov namestiti vsaj 1 m ali za 30-kratni premer izpušne cevi, kar je večje, nižje od mesta vbrizga sledilnega plina. Sondo za vzorčenje je mogoče namestiti bližje mestu vbrizga, če se s primerjavo koncentracije sledilnega plina in referenčne koncentracije, kadar se sledilni plin vbrizga pred motorjem, dokaže popolno mešanje sledilnega plina.

Pretok sledilnega plina se nastavi tako, da je koncentracija sledilnega plina, ko je motor v prostem teku, po mešanju nižja od obsega skale analizatorja sledilnega plina.

Izračun pretoka izpušnih plinov je naslednji:

Formula (29)

pri čemer je:

| q

  mew,i | trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s |
| --- | --- |
| q

  vt | pretok sledilnega plina v cm3/min |
| c
  mix,i | trenutna koncentracija sledilnega plina po mešanju v ppm |
| ρ
  e | gostota izpušnih plinov v kg/m3 (glej tabelo 4) |
| c
  b | koncentracija sledilnega plina v ozadju v polnilnem zraku v ppm |

q

  mew,i

trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s

q

  vt

pretok sledilnega plina v cm3/min

c
  mix,i

trenutna koncentracija sledilnega plina po mešanju v ppm

ρ
  e

gostota izpušnih plinov v kg/m3 (glej tabelo 4)

c
  b

koncentracija sledilnega plina v ozadju v polnilnem zraku v ppm

Koncentracija sledilnega plina v ozadju (c
  b) se lahko določi tako, da se izračuna povprečje koncentracije v ozadju, izmerjene tik pred izvedbo preskusa in po njej.

Če je koncentracija v ozadju manj kot 1 % koncentracije sledilnega plina po mešanju (c
  mix.i) pri največjem pretoku izpušnih plinov, je koncentracijo v ozadju mogoče zanemariti.

Celotni sistem mora izpolnjevati zahteve za linearnost za pretok izpušnih plinov iz odstavka 9.2.

8.4.1.6   Metoda merjenja pretoka zraka in razmerja zrak/gorivo

Ta metoda vključuje izračun mase izpušnih plinov iz zračnega pretoka in razmerja zrak/gorivo. Izračun trenutnega masnega pretoka izpušnih plinov je naslednji:

Formula (30)

če je:

Formula (31)

Formula (32)

pri čemer je:

| q

  maw,i | trenutni masni pretok polnilnega zraka v kg/s |
| --- | --- |
| A/F
  st | stehiometrično razmerje zrak/gorivo v kg/kg |
| λ
  i | trenutno razmerje presežnega zraka |
| c
  CO2d | suha koncentracija CO2 v % |
| c
  COd | suha koncentracija CO v ppm |
| c
  HCw | vlažna koncentracija HC v ppm |

q

  maw,i

trenutni masni pretok polnilnega zraka v kg/s

A/F
  st

stehiometrično razmerje zrak/gorivo v kg/kg

λ
  i

trenutno razmerje presežnega zraka

c
  CO2d

suha koncentracija CO2 v %

c
  COd

suha koncentracija CO v ppm

c
  HCw

vlažna koncentracija HC v ppm

Merilnik pretoka zraka in analizatorji morajo izpolnjevati zahteve za linearnost iz odstavka 9.2, celotni sistem pa mora izpolnjevati zahteve za linearnost za pretok izpušnih plinov iz odstavka 9.2.

Če se za merjenje razmerja presežnega zraka uporabi oprema za merjenje razmerja zrak/gorivo, kot je cirkonijev senzor, mora izpolnjevati specifikacije iz odstavka 9.3.2.7.

8.4.1.7   Metoda, s katero se ugotavlja bilanca ogljikovih snovi v izpušnih plinih

Ta metoda vključuje izračun mase izpušnih plinov iz pretoka goriva in plinastih sestavin v izpušnih plinih, ki vključujejo ogljik. Izračun trenutnega masnega pretoka izpušnih plinov je naslednji:

Formula (33)

če je:

Formula (34)

in

Formula (35)

pri čemer je:

| q
  mf,i | trenutni masni pretok goriva v kg/s |
| --- | --- |
| H
  a | vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka |
| w
  BET | vsebnost ogljika v gorivu v % mase |
| w
  ALF | vsebnost vodika v gorivu v % mase |
| w
  DEL | vsebnost dušika v gorivu v % mase |
| w
  EPS | vsebnost kisika v gorivu v % mase |
| c
  CO2d | suha koncentracija CO2 v % |
| c
  CO2d,a | suha koncentracija CO2 v polnilnem zraku v % |
| c
  CO | suha koncentracija CO v ppm |
| c
  HCw | vlažna koncentracija HC v ppm |

q
  mf,i

trenutni masni pretok goriva v kg/s

H
  a

vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka

w
  BET

vsebnost ogljika v gorivu v % mase

w
  ALF

vsebnost vodika v gorivu v % mase

w
  DEL

vsebnost dušika v gorivu v % mase

w
  EPS

vsebnost kisika v gorivu v % mase

c
  CO2d

suha koncentracija CO2 v %

c
  CO2d,a

suha koncentracija CO2 v polnilnem zraku v %

c
  CO

suha koncentracija CO v ppm

c
  HCw

vlažna koncentracija HC v ppm

8.4.2   Določanje plinastih sestavin

8.4.2.1   Uvod

Plinaste sestavine v nerazredčenih izpušnih plinih, ki jih oddaja motor, predložen v preskušanje, se merijo s sistemi merjenja in vzorčenja, opisanimi v odstavku 9.3 in Dodatku 3. Ovrednotenje podatkov je opisano v odstavku 8.4.2.2.

V odstavkih 8.4.2.3 in 8.4.2.4 sta opisana postopka izračunavanja, ki sta enaka tudi za referenčno gorivo iz Dodatka 2. Postopek iz odstavka 8.4.2.3 je enostavnejši, saj za razmerje med gostoto sestavin in izpušnih plinov uporablja tabelirane vrednosti u. Postopek iz odstavka 8.4.2.4 je bolj točen za kakovosti goriva, ki odstopajo od specifikacij iz Dodatka 2, vendar je potrebna elementarna analiza sestave goriva.

8.4.2.2   Ovrednotenje podatkov

Podatki o emisijah se zabeležijo in shranijo v skladu z odstavkom 7.6.6.

Za izračun masne emisije plinastih sestavin se krivulje zabeleženih koncentracij in krivulja masnega pretoka izpušnih plinov časovno uskladijo s transformacijskim časom iz odstavka 3.1.30. Zato se odzivni čas vsakega analizatorja plinastih emisij in sistema masnega pretoka izpušnih plinov določi v skladu z odstavki 8.4.1.2 in 9.3.5 ter zabeleži.

8.4.2.3   Izračun masne emisije na podlagi tabeliranih vrednosti

Masa onesnaževal (g/preskus) se določi z izračunom trenutnih masnih emisij iz nerazredčenih koncentracij onesnaževal in masnega pretoka izpušnih plinov, usklajenih s transformacijskim časom, kot je določen v skladu z odstavkom 8.4.2.2, integriranjem trenutnih vrednosti v celotnem ciklu in množenjem integriranih vrednosti z vrednostmi u iz tabele 5. Če se meri na suhi osnovi, se korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z odstavkom 8.1 uporabi za trenutne vrednosti koncentracij pred izvedbo kakršnih koli nadaljnjih izračunov.

Za izračun NOx se masna emisija, kadar je to ustrezno, pomnoži s korekcijskim faktorjem zaradi vlažnosti k
  h,D ali k
  h,G, kakor je določeno v odstavku 8.2.

Uporabi se naslednja enačba:

Formula (v g/preskus) (36)

pri čemer je:

| u
  gas | zadevna vrednost sestavine izpušnih plinov iz tabele 5 |
| --- | --- |
| c
  gas,i | trenutna koncentracija sestavine v izpušnih plinih v ppm |
| qmew,i | trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s |
| f | frekvenca vzorčenja podatkov v Hz |
| n | število meritev |

u
  gas

zadevna vrednost sestavine izpušnih plinov iz tabele 5

c
  gas,i

trenutna koncentracija sestavine v izpušnih plinih v ppm

qmew,i

trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s

f

frekvenca vzorčenja podatkov v Hz

n

število meritev

Tabela 5

vrednosti u nerazredčenih izpušnih plinov in gostote sestavin

| Gorivo | ρ
  e | Plin |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (3) |
| Dizel | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanol | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| CNG (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Gorivo

ρ
  e

Plin

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (3)

Dizel

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

Etanol

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

CNG (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.4.2.4   Izračun masne emisije na podlagi eksaktnih enačb

Masa onesnaževal (g/preskus) se določi z izračunom trenutnih masnih emisij iz nerazredčenih koncentracij onesnaževal, vrednosti u in masnega pretoka izpušnih plinov, usklajenih s transformacijskim časom, kot je določen v skladu z odstavkom 8.4.2.2, in integriranjem trenutnih vrednosti v celotnem ciklu. Če se meri na suhi osnovi, se korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z odstavkom 8.1 uporabi za trenutne vrednosti koncentracij pred izvedbo kakršnih koli nadaljnjih izračunov.

Za izračun NOx se masna emisija pomnoži s korekcijskim faktorjem zaradi vlažnosti k
  h,D ali k
  h,G, kot je določeno v odstavku 8.2.

Uporabi se naslednja enačba:

Formula (v g/preskus) (37)

pri čemer je:

| u
  gas,i | izračunan na podlagi enačbe (38) ali (39) |
| --- | --- |
| c
  gas,i | trenutna koncentracija sestavine v izpušnih plinih v ppm |
| qmew,i | trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s |
| f | frekvenca vzorčenja podatkov v Hz |
| n | število meritev |

u
  gas,i

izračunan na podlagi enačbe (38) ali (39)

c
  gas,i

trenutna koncentracija sestavine v izpušnih plinih v ppm

qmew,i

trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s

f

frekvenca vzorčenja podatkov v Hz

n

število meritev

Trenutne vrednosti u se izračunajo na naslednji način:

Formula (38)

ali

Formula (39)

če je:

Formula (40)

pri čemer je:

| M
  gas | molska masa plinaste sestavine v g/mol (glej Dodatek 6) |
| --- | --- |
| M
  e,i | trenutna molska masa izpušnih plinov v g/mol |
| ρ
  gas | gostota plinaste sestavine v kg/m3 |
| ρ
  e,i | trenutna gostota plinaste sestavine v kg/m3 |

M
  gas

molska masa plinaste sestavine v g/mol (glej Dodatek 6)

M
  e,i

trenutna molska masa izpušnih plinov v g/mol

ρ
  gas

gostota plinaste sestavine v kg/m3

ρ
  e,i

trenutna gostota plinaste sestavine v kg/m3

Molska masa izpušnih plinov, M
  e, se izpelje za splošno sestavo goriva CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ
   pod predpostavko popolnega izgorevanja, in sicer na naslednji način:

Formula (41)

pri čemer je:

| q

  maw,i | trenutni masni pretok polnilnega zraka na vlažni osnovi v kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | trenutni masni pretok goriva v kg/s |
| H
  a | vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka |
| M
  a | molska masa suhega polnilnega zraka = 28,965 g/mol |

q

  maw,i

trenutni masni pretok polnilnega zraka na vlažni osnovi v kg/s

q

  mf,i

trenutni masni pretok goriva v kg/s

H
  a

vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka

M
  a

molska masa suhega polnilnega zraka = 28,965 g/mol

Gostota izpušnih plinov, ρ
  e, se izpelje na naslednji način:

Formula (42)

pri čemer je:

| q

  mad,i | trenutni masni pretok polnilnega zraka na suhi osnovi v kg/s |
| --- | --- |
| q
  mf,i | trenutni masni pretok goriva v kg/s |
| H
  a | vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka |
| k
  fw | specifični faktor goriva vlažnih izpušnih plinov (enačba (16)) v odstavku 8.1.1 |

q

  mad,i

trenutni masni pretok polnilnega zraka na suhi osnovi v kg/s

q
  mf,i

trenutni masni pretok goriva v kg/s

H
  a

vlažnost polnilnega zraka v g vode na kg suhega zraka

k
  fw

specifični faktor goriva vlažnih izpušnih plinov (enačba (16)) v odstavku 8.1.1

8.4.3   Določanje delcev

8.4.3.1   Ovrednotenje podatkov

Masa delcev se izračuna po enačbi (27) iz odstavka 8.3. Za ovrednotenje koncentracije delcev se zabeleži skupna masa vzorca (m
  sep) skozi filter v preskusnem ciklu.

Ob predhodni odobritvi homologacijskega organa se lahko masa delcev korigira za količino delcev v redčilu, kot je določena v odstavku 7.5.6, v skladu z dobro inženirsko prakso in specifičnimi sestavnimi deli uporabljenega sistema za merjenje delcev.

8.4.3.2   Izračun masne emisije

Glede na zasnovo sistema se masa delcev (g/preskus) izračuna po eni od metod iz odstavka 8.4.3.2.1 ali 8.4.3.2.2, in sicer po opravljeni korekciji plovnosti filtra z vzorcem delcev v skladu z odstavkom 8.3.

8.4.3.2.1   Izračun na podlagi razmerja vzorcev

Formula (43)

pri čemer je:

| m
  p | masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu, v mg |
| --- | --- |
| r
  s | povprečno razmerje vzorcev v preskusnem ciklu |

m
  p

masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu, v mg

r
  s

povprečno razmerje vzorcev v preskusnem ciklu

če je:

Formula (44)

pri čemer je:

| m
  se | masa vzorca v ciklu v kg |
| --- | --- |
| m
  ew | skupni masni pretok izpušnih plinov v ciklu v kg |
| m
  sep | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg |
| m
  sed | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje, v kg |

m
  se

masa vzorca v ciklu v kg

m
  ew

skupni masni pretok izpušnih plinov v ciklu v kg

m
  sep

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg

m
  sed

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje, v kg

V primeru sistema celotnega vzorčenja sta m
  sep in m
  sed identična.

8.4.3.2.2   Izračun na podlagi razmerja redčenja

Formula (45)

pri čemer je:

| m
  p | masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu, v mg |
| --- | --- |
| m
  sep | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg |
| m
  edf | masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg |

m
  p

masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu, v mg

m
  sep

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg

m
  edf

masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg

Skupna masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu se določi na naslednji način:

Formula (46)

Formula (47)

Formula (48)

pri čemer je:

| qmedf,i | trenutni ekvivalent masnega pretoka razredčenih izpušnih plinov v kg/s |
| --- | --- |
| qmew,i | trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s |
| r
  d,i | trenutno razmerje redčenja |
| qmdew,i | trenutni masni pretok razredčenih izpušnih plinov v kg/s |
| qmdw,i | trenutni masni pretok redčila v kg/s |
| f | frekvenca vzorčenja podatkov v Hz |
| n | število meritev |

qmedf,i

trenutni ekvivalent masnega pretoka razredčenih izpušnih plinov v kg/s

qmew,i

trenutni masni pretok izpušnih plinov v kg/s

r
  d,i

trenutno razmerje redčenja

qmdew,i

trenutni masni pretok razredčenih izpušnih plinov v kg/s

qmdw,i

trenutni masni pretok redčila v kg/s

f

frekvenca vzorčenja podatkov v Hz

n

število meritev

8.5   Merjenje redčenja s celotnim tokom (CVS)

Signali koncentracije, bodisi z integriranjem v celotnem ciklu bodisi z vzorčenjem v vreče, plinastih sestavin se uporabljajo za izračun masnih emisij, tako da se pomnožijo z masnim pretokom razredčenih izpušnih plinov. Masni pretok izpušnih plinov se meri s sistemom vzorčenja s konstantno prostornino (CVS), ki lahko uporablja črpalko s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev (PDP), venturijevo cev s kritičnim pretokom (CFV) ali venturijevo cev s podzvočnim pretokom (SSV) s kompenzacijo pretoka ali brez nje.

Pri vzorčenju v vreče in vzorčenju delcev se iz razredčenih izpušnih plinov sistema CVS vzame sorazmeren vzorec. Pri sistemu brez kompenzacije pretoka se razmerje med pretokom vzorca in pretokom v sistemu CVS ne sme razlikovati za več kot ±2,5 % od nastavljene točke preskusa. Pri sistemu s kompenzacijo pretoka mora biti vsaka posamezna stopnja pretoka konstantna v območju ±2,5 % svoje ciljne stopnje pretoka.

Nastavitev celotnega preskusa je shematsko prikazana na sliki 7.

Image

8.5.1   Določanje pretoka razredčenih izpušnih plinov

8.5.1.1   Uvod

Za izračun emisij razredčenih izpušnih plinov mora biti znan masni pretok razredčenih izpušnih plinov. Skupni pretok razredčenih izpušnih plinov v ciklu (kg/preskus) se izračuna iz vrednosti meritev v ciklu in ustreznih kalibracijskih podatkov naprave za merjenje pretoka (V
  0 za PDP, K
  V za CFV, C
  d za SSV) po eni od metod, opisanih v odstavkih 8.5.1.2 do 8.5.1.4. Če skupni pretok vzorca delcev (m
  sep) presega 0,5 % skupnega pretoka v sistemu CVS (m
  ed), je treba pretok v sistemu CVS popraviti za m
  sep ali pa pretok vzorca delcev vrniti na CVS pred napravo za merjenje pretoka.

8.5.1.2   Sistem PDP-CVS

Če se temperatura razredčenih izpušnih plinov s pomočjo toplotnega izmenjevalnika v celotnem ciklu vzdržuje v območju ±6 K, se masni pretok v celotnem ciklu izračuna na naslednji način:

Formula (49)

pri čemer je:

| V
  0 | prostornina plina, načrpanega na en vrtljaj pri preskusnih pogojih, v m3/rev |
| --- | --- |
| n
  P | skupno število vrtljajev črpalke na preskus |
| p
  p | absolutni tlak na vstopu v črpalko v kPa |
| T | povprečna temperatura razredčenih izpušnih plinov na vstopu v črpalko v K |

V
  0

prostornina plina, načrpanega na en vrtljaj pri preskusnih pogojih, v m3/rev

n
  P

skupno število vrtljajev črpalke na preskus

p
  p

absolutni tlak na vstopu v črpalko v kPa

T

povprečna temperatura razredčenih izpušnih plinov na vstopu v črpalko v K

Če se uporabi sistem s kompenzacijo pretoka (tj. brez toplotnega izmenjevalnika), se v celotnem ciklu izračunavajo in integrirajo trenutne masne emisije. V tem primeru se trenutna masa razredčenih izpušnih plinov izračuna na naslednji način:

Formula (50)

pri čemer je:

| n
  P,i | skupno število vrtljajev črpalke na časovni interval |
| --- | --- |

n
  P,i

skupno število vrtljajev črpalke na časovni interval

8.5.1.3   Sistem CFV-CVS

Če se temperatura razredčenih izpušnih plinov s toplotnim izmenjevalnikom v celotnem ciklu vzdržuje v območju ±11 K, se masni pretok v celotnem ciklu izračuna na naslednji način:

Formula (51)

pri čemer je:

| t | čas cikla, v s |
| --- | --- |
| K
  V | kalibracijski koeficient venturijeve cevi s kritičnim pretokom za standardne pogoje |
| p
  p | absolutni tlak na vstopu v venturijevo cev v kPa |
| T | absolutna temperatura na vstopu v venturijevo cev v K |

t

čas cikla, v s

K
  V

kalibracijski koeficient venturijeve cevi s kritičnim pretokom za standardne pogoje

p
  p

absolutni tlak na vstopu v venturijevo cev v kPa

T

absolutna temperatura na vstopu v venturijevo cev v K

Če se uporabi sistem s kompenzacijo pretoka (tj. brez toplotnega izmenjevalnika), se v celotnem ciklu izračunavajo in integrirajo trenutne masne emisije. V tem primeru se trenutna masa razredčenih izpušnih plinov izračuna na naslednji način:

Formula (52)

pri čemer je:

| Δti | časovni interval v s |
| --- | --- |

Δti

časovni interval v s

8.5.1.4   Sistem SSV-CVS

Če se temperatura razredčenih izpušnih plinov s toplotnim izmenjevalnikom v celotnem ciklu vzdržuje v območju ±11 K, se masni pretok v celotnem ciklu izračuna na naslednji način:

Formula (53)

če je:

Formula (54)

pri čemer je:

| A
  0 | 0,006111 v enotah SI za: |
| --- | --- |
| d
  V | premer grla SSV v m |
| C
  d | koeficient odvajanja SSV |
| p
  p | absolutni tlak na vstopu v venturijevo cev v kPa |
| T | temperatura na vstopu v venturijevo cev v K |
| r
  p | razmerje absolutnega statičnega tlaka med grlom SSV in vstopom, |
| r
  D | razmerje med premerom grla SSV, d, in notranjim premerom sesalne cevi, D |

A
  0

0,006111 v enotah SI za: Formula

d
  V

premer grla SSV v m

C
  d

koeficient odvajanja SSV

p
  p

absolutni tlak na vstopu v venturijevo cev v kPa

T

temperatura na vstopu v venturijevo cev v K

r
  p

razmerje absolutnega statičnega tlaka med grlom SSV in vstopom, Formula

r
  D

razmerje med premerom grla SSV, d, in notranjim premerom sesalne cevi, D

Če se uporabi sistem s kompenzacijo pretoka (tj. brez toplotnega izmenjevalnika), se v celotnem ciklu izračunavajo in integrirajo trenutne masne emisije. V tem primeru se trenutna masa razredčenih izpušnih plinov izračuna na naslednji način:

Formula (55)

pri čemer je:

| Δt
  i | časovni interval v s |
| --- | --- |

Δt
  i

časovni interval v s

Izračun v realnem času se začne z ustrezno vrednostjo za C
  d, na primer 0,98, ali z ustrezno vrednostjo Q
  ssv. Če se izračun začne s Q
  ssv, se za ovrednotenje Reynoldsovega števila uporabi začetna vrednost Q
  ssv.

Pri vseh preskušanjih emisij mora biti Reynoldsovo število na grlu SSV v območju Reynoldsovih števil, ki se uporabljajo za izpeljavo kalibracijske krivulje, izpeljane v odstavku 9.5.4.

8.5.2   Določanje plinastih sestavin

8.5.2.1   Uvod

Plinaste sestavine v razredčenih izpušnih plinih, ki jih oddaja motor, predložen v preskušanje, se merijo z metodami, opisanimi v Dodatku 3. Redčenje izpušnih plinov se izvede s filtriranim okoliškim zrakom, sintetičnim zrakom ali dušikom. Pretočna zmogljivost sistema s celotnim tokom mora biti dovolj velika, da se v celoti odpravi kondenzacija vode v sistemih redčenja in vzorčenja. Postopki ovrednotenja podatkov in izračunavanja so opisani v odstavkih 8.5.2.2 in 8.5.2.3.

8.5.2.2   Ovrednotenje podatkov

Podatki o emisijah se zabeležijo in shranijo v skladu z odstavkom 7.6.6.

8.5.2.3   Izračun masne emisije

8.5.2.3.1   Sistemi s konstantnim masnim pretokom

Pri sistemih s toplotnim izmenjevalnikom se masa onesnaževal določi po naslednji enačbi:

Formula (v g/preskus) (56)

pri čemer je:

| u
  gas | zadevna vrednost sestavine izpušnih plinov iz tabele 6 |
| --- | --- |
| c
  gas | povprečna koncentracija sestavine, korigirana glede na ozadje, v ppm |
| m
  ed | skupna masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg |

u
  gas

zadevna vrednost sestavine izpušnih plinov iz tabele 6

c
  gas

povprečna koncentracija sestavine, korigirana glede na ozadje, v ppm

m
  ed

skupna masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg

Če se meri na suhi osnovi, se uporabi korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z odstavkom 8.1.

Za izračun NOx se masna emisija, kadar je to ustrezno, pomnoži s korekcijskim faktorjem za vlažnost k
  h,D ali k
  h,G, kot je določeno v odstavku 8.2.

Vrednosti u so navedene v tabeli 6. Za izračun vrednosti u
  gas se predpostavi, da je gostota razredčenih izpušnih plinov enaka gostoti zraka. Zato so vrednosti u
  gas enake za posamezne plinaste sestavine, vendar različne za HC.

Tabela 6

Vrednosti u razredčenih izpušnih plinov in gostote sestavin

| Gorivo | ρ
  de | Plin |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (8) |
| Dizel | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanol | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| CNG (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| LPG (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Gorivo

ρ
  de

Plin

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (8)

Dizel

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

Etanol

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

CNG (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propan

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butan

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

LPG (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Vrednosti u se lahko izračunajo tudi z metodo za natančen izračun, na splošno opisano v odstavku 8.4.2.4:

Formula (57)

pri čemer je:

| M
  gas | molska masa plinaste sestavine v g/mol (glej Dodatek 6) |
| --- | --- |
| M
  e | molska masa izpušnih plinov v g/mol |
| M
  d | molska masa redčila = 28,965 g/mol |
| D | faktor redčenja (glej odstavek 8.5.2.3.2) |

M
  gas

molska masa plinaste sestavine v g/mol (glej Dodatek 6)

M
  e

molska masa izpušnih plinov v g/mol

M
  d

molska masa redčila = 28,965 g/mol

D

faktor redčenja (glej odstavek 8.5.2.3.2)

8.5.2.3.2   Določanje koncentracij, korigiranih glede na ozadje

Neto koncentracije plinastih onesnaževal dobimo tako, da od izmerjenih koncentracij odštejemo povprečno koncentracijo teh snovi iz ozadja v redčilu. Povprečne vrednosti koncentracij ozadja lahko določimo z metodo vreč za vzorce ali z neprekinjenim merjenjem z integracijo. Uporablja se naslednja enačba:

Formula (58)

pri čemer je:

| c
  gas,e | koncentracija sestavine, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm |
| --- | --- |
| c
  d | koncentracija sestavine, izmerjena v redčilu, v ppm |
| D | faktor redčenja |

c
  gas,e

koncentracija sestavine, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm

c
  d

koncentracija sestavine, izmerjena v redčilu, v ppm

D

faktor redčenja

Faktor redčenja se izračuna na naslednji način:

| (a) | za dizelske motorje in plinske motorje, ki za gorivo uporabljajo LPG

   (59) |
| --- | --- |

(a)

za dizelske motorje in plinske motorje, ki za gorivo uporabljajo LPG

Formula (59)

| (b) | za plinske motorje, ki za gorivo uporabljajo NG

   (60) |
| --- | --- |

(b)

za plinske motorje, ki za gorivo uporabljajo NG

Formula (60)

pri čemer je:

| c
  CO2,e | vlažna koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih v % vol |
| --- | --- |
| c
  HC,e | vlažna koncentracija HC v razredčenih izpušnih plinih v ppm C1 |
| c
  NMHC,e | vlažna koncentracija NMHC v razredčenih izpušnih plinih v ppm C1 |
| c
  CO,e | vlažna koncentracija CO v razredčenih izpušnih plinih v ppm |
| F
  S | stehiometrični faktor |

c
  CO2,e

vlažna koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih v % vol

c
  HC,e

vlažna koncentracija HC v razredčenih izpušnih plinih v ppm C1

c
  NMHC,e

vlažna koncentracija NMHC v razredčenih izpušnih plinih v ppm C1

c
  CO,e

vlažna koncentracija CO v razredčenih izpušnih plinih v ppm

F
  S

stehiometrični faktor

Stehiometrični faktor se izračuna na naslednji način:

Formula (61)

pri čemer je:

| α | molarno razmerje vodika v gorivu (H/C) |
| --- | --- |

α

molarno razmerje vodika v gorivu (H/C)

Če sestava goriva ni znana, se lahko namesto tega uporabijo naslednji stehiometrični faktorji:

| F
  S (dizel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (LPG) | = | 11,6 |
| F
  S (NG) | = | 9,5 |

F
  S (dizel)

=

13,4

F
  S (LPG)

=

11,6

F
  S (NG)

=

9,5

8.5.2.3.3   Sistemi s kompenzacijo pretoka

Pri sistemih brez toplotnega izmenjevalnika se masa onesnaževal (g/preskus) določi z izračunom trenutnih masnih emisij in integriranjem trenutnih vrednosti v celotnem ciklu. Prav tako se korekcija ozadja uporabi neposredno za trenutno vrednost koncentracije. Uporabi se naslednja enačba:

Formula (62)

pri čemer je:

| c
  gas,e | koncentracija sestavine, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm |
| --- | --- |
| c
  d | koncentracija sestavine, izmerjena v redčilu, v ppm |
| m
  ed,i | trenutna masa razredčenih izpušnih plinov v kg |
| m
  ed | skupna masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg |
| u
  gas | tabelirana vrednost iz tabele 6 |
| D | faktor redčenja |

c
  gas,e

koncentracija sestavine, izmerjena v razredčenih izpušnih plinih, v ppm

c
  d

koncentracija sestavine, izmerjena v redčilu, v ppm

m
  ed,i

trenutna masa razredčenih izpušnih plinov v kg

m
  ed

skupna masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg

u
  gas

tabelirana vrednost iz tabele 6

D

faktor redčenja

8.5.3   Določanje delcev

8.5.3.1   Izračun masne emisije

Masa delcev (g/preskus) se izračuna po korekciji plovnosti filtra z vzorcem delcev v skladu z odstavkom 8.3, in sicer na naslednji način:

Formula (63)

pri čemer je:

| m
  p | masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu, v mg |
| --- | --- |
| m
  sep | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg |
| m
  ed | masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg |

m
  p

masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu, v mg

m
  sep

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg

m
  ed

masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg

če je:

Formula (64)

pri čemer je:

| m
  set | masa dvojno razredčenih izpušnih plinov skozi filter za delce v kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | masa sekundarnega redčila v kg |

m
  set

masa dvojno razredčenih izpušnih plinov skozi filter za delce v kg

m
  ssd

masa sekundarnega redčila v kg

Če je raven delcev v ozadju redčila določena v skladu z odstavkom 7.5.6, se lahko masa delcev popravi glede na ozadje. V tem primeru se masa delcev (g/preskus) izračuna na naslednji način:

Formula (65)

pri čemer je:

| m
  sep | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg |
| --- | --- |
| m
  ed | masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg |
| m
  sd | masa redčila, vzorčenega z napravo za vzorčenje delcev iz ozadja, v kg |
| m
  b | masa zbranih delcev iz ozadja redčila v mg |
| D | faktor redčenja, kot je določen v odstavku 8.5.2.3.2 |

m
  sep

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev, v kg

m
  ed

masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu v kg

m
  sd

masa redčila, vzorčenega z napravo za vzorčenje delcev iz ozadja, v kg

m
  b

masa zbranih delcev iz ozadja redčila v mg

D

faktor redčenja, kot je določen v odstavku 8.5.2.3.2

8.6   Splošni izračuni

8.6.1   Korekcija za premik

Glede na preverjanje premika iz odstavka 7.8.4 se korigirana vrednost koncentracije izračuna na naslednji način:

Formula (66)

pri čemer je:

| c
  ref,z | referenčna koncentracija ničelnega plina (običajno ničelni) v ppm |
| --- | --- |
| c
  ref,s | referenčna koncentracija kalibrirnega plina v ppm |
| c
  pre,z | koncentracija ničelnega plina v analizatorju pred preskusom v ppm |
| c
  pre,s | koncentracija kalibrirnega plina v analizatorju pred preskusom v ppm |
| c
  post,z | koncentracija ničelnega plina v analizatorju po preskusu v ppm |
| c
  post,s | koncentracija kalibrirnega plina v analizatorju po preskusu v ppm |
| cgas | koncentracija vzorčnega plina v ppm |

c
  ref,z

referenčna koncentracija ničelnega plina (običajno ničelni) v ppm

c
  ref,s

referenčna koncentracija kalibrirnega plina v ppm

c
  pre,z

koncentracija ničelnega plina v analizatorju pred preskusom v ppm

c
  pre,s

koncentracija kalibrirnega plina v analizatorju pred preskusom v ppm

c
  post,z

koncentracija ničelnega plina v analizatorju po preskusu v ppm

c
  post,s

koncentracija kalibrirnega plina v analizatorju po preskusu v ppm

cgas

koncentracija vzorčnega plina v ppm

Za vsako sestavino se v skladu z odstavkom 8.6.3 izračunata dva niza rezultatov specifičnih emisij, potem ko se izvedejo vse druge korekcije. Pri enem izračunu se uporabijo nekorigirane koncentracije, pri drugem pa koncentracije, korigirane glede na premik v skladu z enačbo (66).

Glede na sistem merjenja in uporabljeno metodo izračuna se nekorigirani rezultati emisij izračunajo po enačbah (36), (37), (56), (57) ali (62). Pri izračunu korigiranih emisij se vrednost c
  gas v enačbah (36), (37), (56), (57) ali (62) nadomesti z vrednostjo c
  cor iz enačbe (66). Če se v zadevni enačbi uporabijo trenutne vrednosti koncentracij c
  gas,i, se korigirana vrednost uporabi tudi kot trenutna vrednost c
  cor,i. V enačbi (57) se korigirata izmerjena koncentracija in koncentracija ozadja.

Primerjava se izrazi kot odstotek nekorigiranih rezultatov. Razlika med nekorigiranimi in korigiranimi vrednostmi emisij, specifičnih za zavoro, mora biti v okviru ±4 % nekorigiranih vrednosti emisij, specifičnih za zavoro, ali v okviru ±4 % zadevne mejne vrednosti, kar je večje. Če je premik večji od 4 %, se preskus razveljavi.

Če se premik korigira, se pri poročanju o emisijah uporabijo le rezultati emisij, korigirani glede na premik.

8.6.2   Izračun NMHC in CH4

Izračun NMHC in CH4 je odvisen od uporabljene kalibracijske metode. FID za merjenje brez NMC (spodnja pot slike 11 v Dodatku 3), se kalibrira s propanom. Za zaporedno kalibracijo FID z NMC (zgornja pot slike 11 v Dodatku 3) sta dovoljeni naslednji metodi:

| (a) | kalibracijski plin – propan; propan teče mimo NMC, |
| --- | --- |

(a)

kalibracijski plin – propan; propan teče mimo NMC,

| (b) | kalibracijski plin – metan; metan teče skozi NMC. |
| --- | --- |

(b)

kalibracijski plin – metan; metan teče skozi NMC.

Koncentracija NMHC in CH4 se za metodo (a) izračuna na naslednji način:

Formula (67)

Formula (68)

Koncentracija NMHC in CH4 se za metodo (b) izračuna na naslednji način:

Formula (67a)

Formula (68a)

pri čemer je:

| c
  HC(w/NMC) | koncentracija HC, če vzorčni plin teče skozi NMC, v ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | koncentracija HC, če vzorčni plin teče mimo NMC, v ppm |
| r
  h | faktor odzivnosti metana, kot je določen v odstavku 9.3.7.2 |
| E
  M | učinkovitost metana, kot je določena v odstavku 9.3.8.1 |
| E
  E | učinkovitost etana, kot je določena v odstavku 9.3.8.2 |

c
  HC(w/NMC)

koncentracija HC, če vzorčni plin teče skozi NMC, v ppm

c
  HC(w/oNMC)

koncentracija HC, če vzorčni plin teče mimo NMC, v ppm

r
  h

faktor odzivnosti metana, kot je določen v odstavku 9.3.7.2

E
  M

učinkovitost metana, kot je določena v odstavku 9.3.8.1

E
  E

učinkovitost etana, kot je določena v odstavku 9.3.8.2

Če je r
  h < 1,05, se lahko izpusti v enačbah (67), (67a) in (68a).

8.6.3   Izračun specifičnih emisij

Specifične emisije e
  gas ali e
  PM (g/kWh) se izračunajo za vsako posamezno sestavino na naslednje načine glede na tip preskusnega cikla.

Pri WHSC, vročem WHTC ali hladnem WHTC se uporabi naslednja enačba:

Formula (69)

pri čemer je:

| m | masna emisija sestavine v g/preskus |
| --- | --- |
| W
  act | dejansko delo cikla, kot je določeno v skladu z odstavkom 7.8.6, v kWh |

m

masna emisija sestavine v g/preskus

W
  act

dejansko delo cikla, kot je določeno v skladu z odstavkom 7.8.6, v kWh

Pri WHTC je končni rezultat preskusa tehtano povprečje iz preskusa po hladnem zagonu in preskusa po vročem zagonu v skladu z naslednjo enačbo:

Formula (70)

pri čemer je:

| m
  cold | masna emisija sestavine pri preskusu po hladnem zagonu v g/preskus |
| --- | --- |
| m
  hot | masna emisija sestavine pri preskusu po vročem zagonu v g/preskus |
| W
  act,cold | dejansko delo cikla pri preskusu po hladnem zagonu v kWh |
| W
  act,hot | dejansko delo cikla pri preskusu po vročem zagonu v kWh |

m
  cold

masna emisija sestavine pri preskusu po hladnem zagonu v g/preskus

m
  hot

masna emisija sestavine pri preskusu po vročem zagonu v g/preskus

W
  act,cold

dejansko delo cikla pri preskusu po hladnem zagonu v kWh

W
  act,hot

dejansko delo cikla pri preskusu po vročem zagonu v kWh

Če se uporabi periodična regeneracija v skladu z odstavkom 6.6.2, se faktor za prilagoditev regeneracije k
  r,u ali k
  r,d pomnoži z rezultatom specifičnih emisij e ali se mu prišteje, kot je določeno v enačbah (69) in (70).

9.   SPECIFIKACIJE IN PREVERJANJE OPREME

Ta priloga ne vsebuje podrobnosti o opremi ali sistemih za merjenje pretoka, tlaka in temperature. Namesto tega so v odstavku 9.2 podane le zahteve za linearnost take opreme ali sistemov, potrebne za izvedbo preskusa emisij.

9.1   Specifikacija dinamometra

Uporablja se dinamometer motorja z ustreznimi lastnostmi za izvedbo ustreznega preskusnega cikla iz odstavkov 7.2.1 in 7.2.2.

Instrumenti za merjenje navora in vrtilne frekvence morajo omogočati merilno natančnost osne moči, potrebno za izpolnjevanje meril validacije cikla. Morda bodo potrebni dodatni izračuni. Natančnost merilne opreme mora biti taka, da zahteve za linearnost iz tabele 7 v odstavku 9.2 niso presežene.

9.2   Zahteve za linearnost

Kalibracija vseh merilnih instrumentov in sistemov mora biti v skladu z nacionalnimi (mednarodnimi) standardi. Merilni instrumenti in sistemi morajo izpolnjevati zahteve za linearnost iz tabele 7. Pri analizatorjih plina je treba preverjanje linearnosti v skladu z odstavkom 9.2.1 izvesti najmanj vsake 3 mesece ali vsakič, ko je bil sistem popravljen ali spremenjen tako, da bi lahko to vplivalo na kalibracijo. Pri ostalih instrumentih in sistemih izvede preverjanje linearnosti proizvajalec instrumenta ali pa se izvede v skladu z zahtevami iz ISO 9000, in sicer tako, kot zahtevajo postopki notranje revizije.

Tabela 7

Zahteve za linearnost instrumentov in merilnih sistemov

| Merilni sistem | | Naklon
  a1 | Standardna napaka
  SEE | Determinacijski koeficient
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrtilna frekvenca motorja | največ ≤ 0,05 % | 0,98–1,02 | največ ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Navor motorja | največ ≤ 1 % | 0,98–1,02 | največ ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok goriva | največ ≤ 1 % | 0,98–1,02 | največ ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok zraka | največ ≤ 1 % | 0,98–1,02 | največ ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok izpušnih plinov | največ ≤ 1 % | 0,98–1,02 | največ ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok redčila | največ ≤ 1 % | 0,98–1,02 | največ ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok razredčenih izpušnih plinov | največ ≤ 1 % | 0,98–1,02 | največ ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Pretok vzorca | največ ≤ 1 % | 0,98–1,02 | največ ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Analizatorji plina | največ ≤ 0,5 % | 0,99–1,01 | največ ≤ 1 % | ≥ 0,998 |
| Delilniki plinov | največ ≤ 0,5 % | 0,98–1,02 | največ ≤ 2 % | ≥ 0,990 |
| Temperature | največ ≤ 1 % | 0,99–1,01 | največ ≤ 1 % | ≥ 0,998 |
| Tlaki | največ ≤ 1 % | 0,99–1,01 | največ ≤ 1 % | ≥ 0,998 |
| Tehtnica PM | največ ≤ 1 % | 0,99–1,01 | največ ≤ 1 % | ≥ 0,998 |

Merilni sistem

Formula

Naklon

a1

Standardna napaka

SEE

Determinacijski koeficient

r2

Vrtilna frekvenca motorja

največ ≤ 0,05 %

0,98–1,02

največ ≤ 2 %

≥ 0,990

Navor motorja

največ ≤ 1 %

0,98–1,02

največ ≤ 2 %

≥ 0,990

Pretok goriva

največ ≤ 1 %

0,98–1,02

največ ≤ 2 %

≥ 0,990

Pretok zraka

največ ≤ 1 %

0,98–1,02

največ ≤ 2 %

≥ 0,990

Pretok izpušnih plinov

največ ≤ 1 %

0,98–1,02

največ ≤ 2 %

≥ 0,990

Pretok redčila

največ ≤ 1 %

0,98–1,02

največ ≤ 2 %

≥ 0,990

Pretok razredčenih izpušnih plinov

največ ≤ 1 %

0,98–1,02

največ ≤ 2 %

≥ 0,990

Pretok vzorca

največ ≤ 1 %

0,98–1,02

največ ≤ 2 %

≥ 0,990

Analizatorji plina

največ ≤ 0,5 %

0,99–1,01

največ ≤ 1 %

≥ 0,998

Delilniki plinov

največ ≤ 0,5 %

0,98–1,02

največ ≤ 2 %

≥ 0,990

Temperature

največ ≤ 1 %

0,99–1,01

največ ≤ 1 %

≥ 0,998

Tlaki

največ ≤ 1 %

0,99–1,01

največ ≤ 1 %

≥ 0,998

Tehtnica PM

največ ≤ 1 %

0,99–1,01

največ ≤ 1 %

≥ 0,998

9.2.1   Preverjanje linearnosti

9.2.1.1   Uvod

Preverjanje linearnosti se izvede za vsak merilni sistem iz tabele 7. V merilni sistem se vnese najmanj 10 referenčnih vrednosti, ali kot je določeno drugače, izmerjene vrednosti pa se z uporabo linearne regresije najmanjših kvadratov v skladu z enačbo (11) primerjajo z referenčnimi vrednostmi. Zgornje mejne vrednosti iz tabele 6 se nanašajo na najvišje med preskušanjem pričakovane vrednosti.

9.2.1.2   Splošne zahteve

Merilni sistemi se ogrejejo v skladu s priporočili proizvajalca instrumenta. Merilni sistemi morajo delovati pri določenih temperaturah, tlakih in pretokih.

9.2.1.3   Postopek

Linearnost je treba preveriti za vsako običajno uporabljeno območje delovanja, in sicer v naslednjih korakih:

| (a) | Instrument se nastavi na nič z vnosom ničelnega signala. Pri analizatorjih plina se prečiščeni sintetični zrak (ali dušik) dovaja neposredno v vrata analizatorja. |
| --- | --- |

(a)

Instrument se nastavi na nič z vnosom ničelnega signala. Pri analizatorjih plina se prečiščeni sintetični zrak (ali dušik) dovaja neposredno v vrata analizatorja.

| (b) | Instrumentu se določi razpon z vnosom kalibrirnega signala. Pri analizatorjih plina se ustrezni kalibrirni plin dovaja neposredno v vrata analizatorja. |
| --- | --- |

(b)

Instrumentu se določi razpon z vnosom kalibrirnega signala. Pri analizatorjih plina se ustrezni kalibrirni plin dovaja neposredno v vrata analizatorja.

| (c) | Ponovi se ničelni postopek iz točke (a). |
| --- | --- |

(c)

Ponovi se ničelni postopek iz točke (a).

| (d) | Preverjanje se začne z vnosom najmanj 10 referenčnih vrednosti (vključno z ničlo), ki so v območju od nič do najvišjih vrednosti, pričakovanih med preskušanjem emisij. Pri analizatorjih plina se znane koncentracije plinov v skladu z odstavkom 9.3.3.2 dovajajo neposredno v vrata analizatorja. |
| --- | --- |

(d)

Preverjanje se začne z vnosom najmanj 10 referenčnih vrednosti (vključno z ničlo), ki so v območju od nič do najvišjih vrednosti, pričakovanih med preskušanjem emisij. Pri analizatorjih plina se znane koncentracije plinov v skladu z odstavkom 9.3.3.2 dovajajo neposredno v vrata analizatorja.

| (e) | Pri frekvenci beleženja najmanj 1 Hz se izmerijo referenčne vrednosti, izmerjene vrednosti pa se beležijo 30 s. |
| --- | --- |

(e)

Pri frekvenci beleženja najmanj 1 Hz se izmerijo referenčne vrednosti, izmerjene vrednosti pa se beležijo 30 s.

| (f) | Vrednosti aritmetične sredine v času 30 s se uporabijo za izračun parametrov linearne regresije najmanjših kvadratov v skladu z enačbo (11) iz odstavka 7.8.7. |
| --- | --- |

(f)

Vrednosti aritmetične sredine v času 30 s se uporabijo za izračun parametrov linearne regresije najmanjših kvadratov v skladu z enačbo (11) iz odstavka 7.8.7.

| (g) | Parametri linearne regresije morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 7 v odstavku 9.2. |
| --- | --- |

(g)

Parametri linearne regresije morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 7 v odstavku 9.2.

| (h) | Ponovno se preveri nastavitev ničle in po potrebi ponovi postopek preverjanja. |
| --- | --- |

(h)

Ponovno se preveri nastavitev ničle in po potrebi ponovi postopek preverjanja.

9.3   Merjenje plinastih emisij in sistem vzorčenja

9.3.1   Specifikacije za analizator

9.3.1.1   Splošno

Analizatorji morajo imeti merilno območje in odzivni čas, ki omogočata točnost, potrebno za merjenje koncentracij sestavin izpušnih plinov v prehodnih pogojih in pogojih ustaljenega stanja.

Elektromagnetna združljivost (EMC) opreme mora biti na taki ravni, da je možnost dodatnih napak čim manjša.

9.3.1.2   Točnost

Točnost, ki je opredeljena kot odklon odčitka analizatorja od referenčne vrednosti, ne sme presegati ±2 % odčitka ali ±0,3 % obsega skale, kar je večje.

9.3.1.3   Natančnost

Natančnost, ki je opredeljena kot 2,5-kratni standardni odklon 10 ponavljajočih se odzivov za dani kalibracijski ali kalibrirni plin, ne sme biti večja od 1 % koncentracije obsega skale za posamezno uporabljeno območje nad 155 ppm (ali ppm C) ali 2 % posameznega uporabljenega območja pod 155 ppm (ali ppm C).

9.3.1.4   Hrup

Medtemenski odziv analizatorja na ničelni in kalibracijski ali kalibrirni plin v katerem koli 10-sekundnem obdobju ne sme na nobenem uporabljenem območju presegati 2 % obsega skale.

9.3.1.5   Premik ničlišča

Premik ničelnega odziva določi proizvajalec instrumenta.

9.3.1.6   Premik razpona

Premik kalibrirnega odziva določi proizvajalec instrumenta.

9.3.1.7   Čas vzpona

Čas vzpona analizatorja, nameščenega v merilnem sistemu, ne sme biti večji od 2,5 s.

9.3.1.8   Sušenje plinov

Izpušni plini se lahko merijo vlažni ali suhi. Če se uporablja naprava za sušenje plinov, mora ta čim manj vplivati na sestavo merjenih plinov. Kemična sušilna sredstva niso sprejemljiva za odstranjevanje vode iz vzorca.

9.3.2   Analizatorji plina

9.3.2.1   Uvod

V odstavkih 9.3.2.2 do 9.3.2.7 so opisani principi merjenja, ki se uporabljajo. Podroben opis merilnih sistemov je v Dodatku 3. Pline, ki se merijo, je treba analizirati z naslednjimi instrumenti. Pri nelinearnih analizatorjih je dovoljena uporaba vezij za linearizacijo.

9.3.2.2   Analiza ogljikovega monoksida (CO)

Analizator ogljikovega monoksida mora biti nedisperzni infrardeči absorpcijski analizator (NDIR).

9.3.2.3   Analiza ogljikovega dioksida (CO2)

Analizator ogljikovega dioksida mora biti nedisperzni infrardeči absorpcijski analizator (NDIR).

9.3.2.4   Analiza ogljikovodikov (HC)

Analizator ogljikovodikov mora biti ogrevani plamensko-ionizacijski detektor (HFID), pri katerem so detektor, ventili in cevi itd. ogrevani tako, da se lahko vzdržuje temperatura plinov 463 K ± 10 K (190 ± 10 °C). Pri motorjih, ki za gorivo uporabljajo na NG, in motorjih na prisilni vžig je analizator ogljikovodikov lahko neogrevani plamensko-ionizacijski detektor (FID), odvisno od uporabljene metode (glej odstavek A.3.1.3 Dodatka 3).

9.3.2.5   Analiza metana (CH4) in nemetanskih ogljikovodikov (NMHC)

Določanje frakcije metana in nemetanskih ogljikovodikov je treba opraviti z ogrevanim izločevalnikom nemetanov (NMC) in dvema plamensko-ionizacijskima detektorjema (FID), kot je določeno v odstavkih A.3.1.4 in A.3.1.5 Dodatka 3. Koncentracija sestavin se določi v skladu z odstavkom 8.6.2.

9.3.2.6   Analiza dušikovih oksidov (NOx)

Za merjenje NOx sta določena dva merilna instrumenta, pri čemer se lahko uporabi kateri koli od njiju, če izpolnjuje merila iz odstavka 9.3.2.6.1 ali 9.3.2.6.2. Za ugotavljanje enakovrednosti sistema nadomestnega merilnega postopka v skladu z odstavkom 5.1.1 je dovoljen le CLD.

9.3.2.6.1   Kemoluminescenčni detektor (CLD)

Če se meritev izvaja na suhi osnovi, mora biti analizator dušikovih oksidov kemoluminescenčni detektor (CLD) ali ogrevani kemoluminescenčni detektor (HCLD) s pretvornikom NO2/NO. Če se meritev izvaja na vlažni osnovi, je treba uporabiti HCLD s pretvornikom, ki vzdržuje temperaturo nad 328 K (55 °C), če je bil uspešno opravljen preskus dušenja z vodo (glej odstavek 9.3.9.2.2). Pri obeh detektorjih (CLD in HCLD) je treba pot vzorčenja do pretvornika za suho merjenje in do analizatorja za vlažno merjenje ohranjati pri temperaturi stene od 328 K do 473 K (55 °C do 200 °C).

9.3.2.6.2   Nedisperzni ultravijolični detektor (NDUV)

Za merjenje koncentracije NOx je treba uporabiti nedisperzni ultravijolični analizator (NDUV). Če analizator NDUV meri le NO, je treba višje od analizatorja namestiti pretvornik NO2/NO. Temperatura NDUV mora biti taka, da se prepreči kondenzacija vode, razen če je višje od morebitnega pretvornika NO2/NO ali višje od analizatorja nameščen sušilnik vzorca.

9.3.2.7   Merjenje razmerja zrak/gorivo

Oprema za merjenje razmerja zrak/gorivo, ki se uporablja za določanje pretoka izpušnih plinov, kot je določeno v odstavku 8.4.1.6, mora biti senzor s širokim območjem razmerja zrak/gorivo ali lambda senzor na osnovi cirkonijevega dioksida. Senzor je treba namestiti neposredno na izpušno cev, kjer je temperatura izpušnih plinov dovolj visoka, da se odpravi kondenzacija vode.

Točnost senzorja z vgrajeno elektroniko mora biti v okviru:

| ±3 % odčitka | za | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ±5 % odčitka | za | 2 ≤ λ < 5 |
| ±10 % odčitka | za | 5 ≤ λ |

±3 % odčitka

za

λ < 2

±5 % odčitka

za

2 ≤ λ < 5

±10 % odčitka

za

5 ≤ λ

Za izpolnitev zgornjih zahtev o točnosti mora biti senzor kalibriran v skladu z navodili proizvajalca instrumenta.

9.3.3   Plini

Upoštevati je treba rok trajanja vseh plinov.

9.3.3.1   Čisti plini

Predpisana čistost plinov je opredeljena s spodaj navedenimi mejnimi vrednostmi onesnaženosti. Za delovanje morajo biti na voljo naslednji plini:

| (a) | za nerazredčeni izpušni plin
  prečiščeni dušik
  (onesnaženost ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  prečiščeni kisik
  (čistost > 99,5 % vol O2)
  mešanica vodika in helija (gorivo gorilnika FID)
  (40 ± 1 % vodika, preostanek helij)
  (onesnaženost ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)
  prečiščeni sintetični zrak
  (onesnaženost ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (vsebnost kisika 18–21 % vol.) |
| --- | --- |

(a)

za nerazredčeni izpušni plin

prečiščeni dušik

(onesnaženost ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

prečiščeni kisik

(čistost > 99,5 % vol O2)

mešanica vodika in helija (gorivo gorilnika FID)

(40 ± 1 % vodika, preostanek helij)

(onesnaženost ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

prečiščeni sintetični zrak

(onesnaženost ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(vsebnost kisika 18–21 % vol.)

| (b) | za razredčeni izpušni plin (po želji za nerazredčeni izpušni plin)
  prečiščeni dušik
  (onesnaženost ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  prečiščeni kisik
  (čistost > 99,5 % vol O2)
  mešanica vodika in helija (gorivo gorilnika FID)
  (40 ± 1 % vodika, preostanek helij)
  (onesnaženost ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)
  prečiščeni sintetični zrak
  (onesnaženost ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  (vsebnost kisika 20,5–21,5 % vol.)
  Če plinske jeklenke niso na voljo, se lahko uporabi naprava za čiščenje plina, če se lahko dokažejo ravni kontaminacije. |
| --- | --- |

(b)

za razredčeni izpušni plin (po želji za nerazredčeni izpušni plin)

prečiščeni dušik

(onesnaženost ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

prečiščeni kisik

(čistost > 99,5 % vol O2)

mešanica vodika in helija (gorivo gorilnika FID)

(40 ± 1 % vodika, preostanek helij)

(onesnaženost ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

prečiščeni sintetični zrak

(onesnaženost ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

(vsebnost kisika 20,5–21,5 % vol.)

Če plinske jeklenke niso na voljo, se lahko uporabi naprava za čiščenje plina, če se lahko dokažejo ravni kontaminacije.

9.3.3.2   Kalibracijski in kalibrirni plini

Če je to ustrezno, so na voljo mešanice plinov z naslednjimi kemičnimi sestavami. Dovoljene so tudi druge kombinacije plinov, če ti plini med seboj ne reagirajo. Zabeležiti je treba datum izteka roka trajanja kalibracijskih plinov, ki ga navede proizvajalec.

C3H8 in prečiščeni sintetični zrak (glej odstavek 9.3.3.1);

CO in prečiščeni dušik;

NO in prečiščeni dušik;

NO2 in prečiščeni sintetični zrak;

CO2 in prečiščeni dušik;

CH4 in prečiščeni sintetični zrak;

C2H6 in prečiščeni sintetični zrak

Prava koncentracija kalibracijskega in kalibrirnega plina mora biti v območju ±1 % nazivne vrednosti ter v skladu z nacionalnimi in mednarodnimi standardi. Vse koncentracije kalibracijskega plina morajo biti na prostorninski osnovi (prostorninski odstotek ali prostorninski ppm).

9.3.3.3   Delilniki plinov

Plini, ki se uporabljajo za kalibriranje, se lahko pridobijo s pomočjo delilnikov plinov (naprav za natančno mešanje), z redčenjem s prečiščenim N2 ali s prečiščenim sintetičnim zrakom. Točnost delilnika plinov mora biti taka, da je koncentracija zmešanih kalibracijskih plinov točna na ±2 %. Ta točnost pomeni, da morajo biti primarni plini, ki se uporabljajo pri mešanju, znani vsaj na ±1 % natančno ter v skladu z nacionalnimi in mednarodnimi plinskimi standardi. Preverjanje je treba opraviti med 15 in 50 % obsega skale za vsako kalibriranje, ki vključuje uporabo delilnika plinov. Če prvo preverjanje ni uspešno, se lahko izvede dodatno preverjanje z drugim kalibracijskim plinom.

Neobvezno se lahko naprava za mešanje pregleda z instrumentom, ki je po naravi linearen, npr. z uporabo plina NO s CLD. Kalibrirno vrednost instrumenta je treba uskladiti s kalibrirnim plinom, ki je neposredno povezan z instrumentom. Delilnik plinov je treba pregledati pri nastavitvah, ki so bile uporabljene, nazivno vrednost pa je treba primerjati z izmerjeno koncentracijo instrumenta. Ta razlika mora biti v vsaki točki v okviru ±1 % nazivne vrednosti.

Za preverjanje linearnosti v skladu z odstavkom 9.2.1 mora biti delilnik plinov točen na ±1 %.

9.3.3.4   Plini za preskus stranske občutljivosti na kisik

Plini za preskus stranske občutljivosti na kisik so mešanica propana, kisika in dušika. Vsebovati morajo propan s 350 ppm C ± 75 ppm C ogljikovodika. Vrednost koncentracije je treba določiti v okviru odstopanj kalibracijskega plina s kromatografsko analizo skupnih ogljikovodikov in nečistoč ali z dinamičnim mešanjem. Koncentracije kisika, potrebne za preskušanje motorjev na prisilni vžig in motorjev na kompresijski vžig, so navedene v tabeli 8, pri čemer je preostanek prečiščeni dušik.

Tabela 8

Plini za preskus stranske občutljivosti na kisik

| Vrsta motorja | Koncentracija O2 (v %) |
| --- | --- |
| kompresijski vžig | 21 (20 do 22) |
| kompresijski in prisilni vžig | 10 (9 do 11) |
| kompresijski in prisilni vžig | 5 (4 do 6) |
| prisilni vžig | 0 (0 do 1) |

Vrsta motorja

Koncentracija O2 (v %)

kompresijski vžig

21 (20 do 22)

kompresijski in prisilni vžig

10 (9 do 11)

kompresijski in prisilni vžig

5 (4 do 6)

prisilni vžig

0 (0 do 1)

9.3.4   Preverjanje puščanja

Opraviti je treba preverjanje puščanja sistema. Sondo je treba odklopiti z izpušnega sistema, njen konec pa zamašiti. Vklopiti je treba črpalko analizatorja. Po začetnem obdobju stabilizacije morajo vsi merilniki pretoka, če ni puščanja, kazati približno nič. V nasprotnem primeru je treba preveriti cevi za vzorčenje in odpraviti napako.

Največja dovoljena stopnja puščanja na vakuumski strani za tisti del sistema, ki se preverja, je 0,5 % stopnje pretoka med uporabo. Za oceno stopenj pretoka med uporabo se lahko uporabljata pretok skozi analizator in obvodni pretok.

Sistem je mogoče tudi izprazniti na vakuumski tlak najmanj 20 kPa (80 kPa absolutno). Po začetnem obdobju stabilizacije povečanje tlaka Δp (kPa/min) v sistemu ne sme preseči:

Formula (71)

pri čemer je:

| V
  s | prostornina sistema v l |
| --- | --- |
| qvs | pretok sistema v l/min |

V
  s

prostornina sistema v l

qvs

pretok sistema v l/min

Druga metoda je uvedba spremembe v stopnji koncentracije na začetku cevi za vzorčenje s preklopom z ničelnega na kalibrirni plin. Če je odčitek na pravilno kalibriranem analizatorju po ustreznem časovnem obdobju ≤ 99 % uvedene koncentracije, to nakazuje puščanje, ki ga je treba odpraviti.

9.3.5   Preverjanje odzivnega časa analiznega sistema

Sistemske nastavitve za ovrednotenje odzivnega časa morajo biti popolnoma enake kot pri merjenju med preskusom (tj. tlak, stopnje pretokov, nastavitve filtrov na analizatorjih in drugi dejavniki, ki lahko vplivajo na odzivni čas). Določitev odzivnega časa je treba izvesti z zamenjavo plinov neposredno pri vstopu v sondo za vzorčenje. Zamenjavo plinov je treba izvesti v manj kot 0,1 s. Plini, ki se uporabijo pri preskusu, morajo povzročiti spremembo koncentracije vsaj 60 % obsega skale (FS).

Zabeležiti je treba sled koncentracije vsake posamezne plinaste sestavine. Odzivni čas je opredeljen kot razlika v času med zamenjavo plinov in ustrezno spremembo zabeležene koncentracije. Odzivni čas sistema (t
  90) je sestavljen iz časovnega zamika do merilnega detektorja in časa vzpona tega detektorja. Časovni zamik je opredeljen kot čas od spremembe (t0) do odziva 10 % končnega odčitka (t10). Čas vzpona je opredeljen kot čas med 10 % in 90 % odziva končnega odčitka (t
  90 – t
  10).

Za časovno uskladitev analizatorja in signalov pretoka izpušnih plinov je transformacijski čas opredeljen kot čas od spremembe (t
  0) do odziva 50 % končnega odčitka (t
  50).

Odzivni čas sistema mora biti ≤ 10 s, čas vzpona pa v skladu z odstavkom 9.3.1.7 ≤ 2,5 s za vse omejene sestavine (CO, NOx, HC ali NMHC) in v vseh območjih, ki se uporabljajo. Kadar se za merjenje NMHC uporablja NMC, lahko odzivni čas sistema preseže 10 s.

9.3.6   Preskus učinkovitosti pretvornika NOx

Učinkovitost pretvornika, ki se uporablja za pretvorbo NO2 v NO, se preskuša tako, kot je opisano v odstavkih 9.3.6.1 do 9.3.6.8 (glej sliko 8).

Image

9.3.6.1   Preskusna nastavitev

Z uporabo preskusne nastavitve, shematsko prikazane na sliki 8, in spodnjega postopka se učinkovitost pretvornika preskusi s pomočjo ozonatorja.

9.3.6.2   Kalibracija

Z ničelnim in kalibrirnim plinom (v katerem mora vsebnost NO znašati 80 % območja delovanja, koncentracija NO2 v mešanici plinov pa manj kot 5 % koncentracije NO) se CLD in HCLD po navodilih proizvajalca kalibrirata v najobičajnejšem delovnem območju. Analizator NOx mora biti v načinu NO, tako da kalibrirni plin ne teče skozi pretvornik. Prikazano koncentracijo je treba zabeležiti.

9.3.6.3   Izračun

Odstotek učinkovitosti pretvornika se izračuna na naslednji način:

Formula (72)

pri čemer je:

| a | koncentracija NOx v skladu z odstavkom 9.3.6.6 |
| --- | --- |
| b | koncentracija NOx v skladu z odstavkom 9.3.6.7 |
| c | koncentracija NO v skladu z odstavkom 9.3.6.4 |
| d | koncentracija NO v skladu z odstavkom 9.3.6.5 |

a

koncentracija NOx v skladu z odstavkom 9.3.6.6

b

koncentracija NOx v skladu z odstavkom 9.3.6.7

c

koncentracija NO v skladu z odstavkom 9.3.6.4

d

koncentracija NO v skladu z odstavkom 9.3.6.5

9.3.6.4   Dodajanje kisika

Prek T-kosa se v tok plinov neprekinjeno dodaja kisik ali ničelni zrak, dokler prikazana koncentracija ni približno 20 % manjša od prikazane kalibracijske koncentracije iz odstavka 9.3.6.2 (analizator je v načinu NO).

Prikazano koncentracijo (c) je treba zabeležiti. Ozonator je med celotnim postopkom izključen.

9.3.6.5   Aktiviranje ozonatorja

Ozonator se aktivira, da proizvede dovolj ozona za znižanje koncentracije NO na približno 20 % (najmanj 10 %) kalibracijske koncentracije iz odstavka 9.3.6.2. Prikazano koncentracijo (d) je treba zabeležiti (analizator je v načinu NO).

9.3.6.6   Način NOx

Analizator NO se preklopi na način NOx, tako da mešanica plinov (ki jo sestavljajo NO, NO2, O2 in N2) teče skozi pretvornik. Prikazano koncentracijo (a) je treba zabeležiti (analizator je v načinu NOx).

9.3.6.7   Deaktiviranje ozonatorja

Ozonator se zdaj deaktivira. Mešanica plinov iz odstavka 9.3.6.6 teče skozi pretvornik v detektor. Prikazano koncentracijo (b) je treba zabeležiti (analizator je v načinu NOx).

9.3.6.8   Način NO

Ko je analizator preklopljen v način NO in ozonator deaktiviran, se prekine tudi pretok kisika ali sintetičnega zraka. Zapis NOx na analizatorju ne sme za več kot ±5 % odstopati od vrednosti, izmerjene v skladu z odstavkom 9.3.6.2 (analizator je v načinu NO).

9.3.6.9   Preskusni interval

Učinkovitost pretvornika je treba preskusiti vsaj enkrat na mesec.

9.3.6.10   Zahteva glede učinkovitosti

Učinkovitost pretvornika E
  NOx ne sme biti manjša od 95 %.

Če takrat, ko je analizator v najobičajnejšem območju, ozonator ne more omogočiti znižanja koncentracije z 80 % na 20 % v skladu z odstavkom 9.3.6.5, se uporabi najvišje območje, ki omogoča znižanje.

9.3.7   Nastavitev plamensko-ionizacijskega detektorja (FID)

9.3.7.1   Optimizacija odziva detektorja

FID je treba nastaviti v skladu z navodili proizvajalca instrumenta. Za optimizacijo odziva v najobičajnejšem območju delovanja je treba za kalibrirni plin uporabiti propan v zraku.

Ko je stopnja pretoka goriva in zraka nastavljena v skladu s priporočili proizvajalca, se v analizator spusti 350 ± 75 ppm kalibrirnega plina C. Odziv pri danem pretoku goriva se določi glede na razliko med odzivom kalibrirnega plina in odzivom ničelnega plina. Pretok goriva se postopno naravna nad in pod specifikacijo proizvajalca. Kalibrirni in ničelni odziv pri teh pretokih goriva je treba zabeležiti. Razliko med kalibrirnim in ničelnim odzivom se izriše s krivuljo, pretok goriva pa naravna na bogatejšo stran krivulje. To je začetna nastavitev pretoka, ki jo bo morda treba dodatno optimizirati, odvisno od rezultatov faktorjev odzivnosti ogljikovodikov in preskusa stranske občutljivosti na kisik v skladu z odstavkoma 9.3.7.2 in 9.3.7.3. Če stranska občutljivost na kisik ali faktorji odzivnosti ogljikovodikov ne izpolnjujejo naslednjih specifikacij, se pretok zraka postopno naravna nad in pod specifikacijami proizvajalca, pri čemer se za posamezni pretok ponovita odstavka 9.3.7.2 in 9.3.7.3.

Po izbiri se lahko optimizacija izvede po postopkih, opisanih v dokumentu SAE št. 770141.

9.3.7.2   Faktorji odzivnosti ogljikovodikov

Preverjanje linearnosti analizatorja se izvede s pomočjo propana v zraku in prečiščenega sintetičnega zraka v skladu z odstavkom 9.2.1.3.

Faktorji odzivnosti se določijo ob prvi uporabi analizatorja in po večjih prekinitvah obratovanja. Faktor odzivnosti (r
  h) za določeno vrsto ogljikovodika je razmerje med odčitkom FID C1 in koncentracijo plinov v jeklenki, izraženo v ppm C1.

Koncentracija preskusnega plina mora biti na taki ravni, da je odziv približno 80 % obsega skale. Koncentracija mora biti znana na ±2 % natančno glede na gravimetrijsko standardno vrednost, izraženo kot prostornina. Poleg tega je treba jeklenko s plinom predkondicionirati 24 ur pri temperaturi 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C).

Preskusni plini, ki se uporabljajo, in območja relativnih faktorjev odzivnosti so:

| (a) | metan in prečiščeni sintetični zrak | 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15 |
| --- | --- | --- |
| (b) | propilen in prečiščeni sintetični zrak | 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1 |
| (c) | toluen in prečiščeni sintetični zrak | 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1 |

(a)

metan in prečiščeni sintetični zrak

1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15

(b)

propilen in prečiščeni sintetični zrak

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

(c)

toluen in prečiščeni sintetični zrak

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

Te vrednosti so odvisne od r
  h 1 za propan in prečiščeni sintetični zrak.

9.3.7.3   Preskus stranske občutljivosti na kisik

Samo pri analizatorjih nerazredčenih izpušnih plinov se preskus stranske občutljivosti na kisik opravi ob prvi uporabi analizatorja in po večjih prekinitvah obratovanja.

Merilno območje se izbere tam, kjer se bodo plini za preskus stranske občutljivosti na kisik uvrstili v zgornjih 50 %. Za izvedbo preskusa mora biti temperatura peči nastavljena v skladu s predpisi. Specifikacije plinov za preskus stranske občutljivosti na kisik so v odstavku 9.3.3.4.

| (a) | Analizator se nastavi na nič. |
| --- | --- |

(a)

Analizator se nastavi na nič.

| (b) | Analizatorju se določi razpon z 0-odstotno kisikovo mešanico za motorje na prisilni vžig. Instrumentom motorja na kompresijski vžig se določi razpon z 21-odstotno kisikovo mešanico. |
| --- | --- |

(b)

Analizatorju se določi razpon z 0-odstotno kisikovo mešanico za motorje na prisilni vžig. Instrumentom motorja na kompresijski vžig se določi razpon z 21-odstotno kisikovo mešanico.

| (c) | Ponovno se preveri ničelni odziv. Če se je spremenil za več kot 0,5 % obsega skale, se ponovita koraka (a) in (b) iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(c)

Ponovno se preveri ničelni odziv. Če se je spremenil za več kot 0,5 % obsega skale, se ponovita koraka (a) in (b) iz tega odstavka.

| (d) | Vnesejo se 5-odstotni in 10-odstotni plini za preskus stranske občutljivosti na kisik. |
| --- | --- |

(d)

Vnesejo se 5-odstotni in 10-odstotni plini za preskus stranske občutljivosti na kisik.

| (e) | Ponovno se preveri ničelni odziv. Če se je spremenil za več kot ±1 % obsega skale, se preskus ponovi. |
| --- | --- |

(e)

Ponovno se preveri ničelni odziv. Če se je spremenil za več kot ±1 % obsega skale, se preskus ponovi.

| (f) | Za vsako mešanico v koraku (d) se na naslednji način izračuna stranska občutljivost na kisik E
  O2:

   (73)
  pri čemer je odziv analizatorja

   (74)
  pri čemer je:







  c
  ref,b | referenčna koncentracija HC v koraku (b) v ppm C |
| --- | --- | --- |
| c
  ref,d | referenčna koncentracija HC v koraku (d) v ppm C |
| c
  FS,b | koncentracija HC obsega skale v koraku (b) v ppm C |
| c
  FS,d | koncentracija HC obsega skale v koraku (d) v ppm C |
| c
  m,b | izmerjena koncentracija HC v koraku (b) v ppm C |
| c
  m,d | izmerjena koncentracija HC v koraku (d) v ppm C |

(f)

Za vsako mešanico v koraku (d) se na naslednji način izračuna stranska občutljivost na kisik E
  O2:

Formula (73)

pri čemer je odziv analizatorja

Formula (74)

pri čemer je:

c
  ref,b

referenčna koncentracija HC v koraku (b) v ppm C

c
  ref,d

referenčna koncentracija HC v koraku (d) v ppm C

c
  FS,b

koncentracija HC obsega skale v koraku (b) v ppm C

c
  FS,d

koncentracija HC obsega skale v koraku (d) v ppm C

c
  m,b

izmerjena koncentracija HC v koraku (b) v ppm C

c
  m,d

izmerjena koncentracija HC v koraku (d) v ppm C

| (g) | Stranska občutljivost na kisik E
  O2 mora biti pred preskušanjem manjša od ±1,5 % za vse potrebne pline za preskus stranske občutljivosti na kisik. |
| --- | --- |

(g)

Stranska občutljivost na kisik E
  O2 mora biti pred preskušanjem manjša od ±1,5 % za vse potrebne pline za preskus stranske občutljivosti na kisik.

| (h) | Če je stranska občutljivost na kisik E
  O2 večja od ±1,5 %, se lahko sprejme popravni ukrep ter postopno naravna pretok zraka nad in pod specifikacijami proizvajalca, pretok goriva in pretok vzorca. |
| --- | --- |

(h)

Če je stranska občutljivost na kisik E
  O2 večja od ±1,5 %, se lahko sprejme popravni ukrep ter postopno naravna pretok zraka nad in pod specifikacijami proizvajalca, pretok goriva in pretok vzorca.

| (i) | Stranska občutljivost na kisik se ponovi za vsako novo nastavitev. |
| --- | --- |

(i)

Stranska občutljivost na kisik se ponovi za vsako novo nastavitev.

9.3.8   Učinkovitost izločevalnika nemetanov (NMC)

Izločevalnik nemetanov NMC se uporablja za odstranjevanje nemetanskih ogljikovodikov iz vzorčnega plina z oksidacijo vseh ogljikovodikov razen metana. V idealnih razmerah je pretvorba za metan 0 %, za druge ogljikovodike, ki vsebujejo etan, pa 100 %. Da bo merjenje NHMC točno, se določita obe učinkovitosti in se uporabita pri izračunu stopnje masnega pretoka emisij NMHC (glej odstavek 8.5.2).

9.3.8.1   Učinkovitost metana

Kalibracijski plin metan se spusti skozi FID z obvodom NMC in brez njega, obe koncentraciji pa se zabeležita. Učinkovitost se določi na naslednji način:

Formula (75)

pri čemer je:

| c
  HC(w/NMC) | koncentracija HC, če CH4 teče skozi NMC, v ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | koncentracija HC, če CH4 teče mimo NMC, v ppm C |

c
  HC(w/NMC)

koncentracija HC, če CH4 teče skozi NMC, v ppm C

c
  HC(w/o NMC)

koncentracija HC, če CH4 teče mimo NMC, v ppm C

9.3.8.2   Učinkovitost etana

Kalibracijski plin etan se spusti skozi FID z obvodom NMC in brez njega, obe koncentraciji pa se zabeležita. Učinkovitost se določi na naslednji način:

Formula (76)

pri čemer je:

| c
  HC(w/NMC) | koncentracija HC, če C2H6 teče skozi NMC, v ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | koncentracija HC, če C2H6 teče mimo NMC, v ppm C |

c
  HC(w/NMC)

koncentracija HC, če C2H6 teče skozi NMC, v ppm C

c
  HC(w/o NMC)

koncentracija HC, če C2H6 teče mimo NMC, v ppm C

9.3.9   Učinki stranske občutljivosti

Motnje pri zapisu lahko na različne načine povzročajo tudi plini, ki se ne analizirajo. Pozitivne motnje nastanejo pri analizatorjih NDIR, kjer daje moteči plin enak učinek kot merjeni plin, vendar v manjši meri. Negativne motnje pri analizatorjih NDIR povzroča moteči plin, ki širi absorpcijski pas merjenega plina, pri detektorjih CLD pa moteči plin, ki duši reakcijo. Pred prvo uporabo analizatorja in po večjih prekinitvah obratovanja je treba opraviti preskusa stranske občutljivosti iz odstavkov 9.3.9.1 in 9.3.9.3.

9.3.9.1   Preskus stranske občutljivosti pri analizatorju CO

Voda in CO2 lahko motita delovanje analizatorja CO. Zato se skozi vodo pri sobni temperaturi pošljejo mehurčki kalibrirnega plina CO2 s koncentracijo od 80 do 100 % obsega skale največjega območja delovanja, ki se uporablja med preskušanjem, odziv analizatorja pa se zabeleži. Odziv analizatorja ne sme presegati 2 % povprečne koncentracije CO, pričakovane med preskušanjem.

Postopka preskusa stranske občutljivosti za CO2 in H2O se lahko izvedeta ločeno. Če so uporabljene ravni CO2 in H2O višje od najvišjih ravni, ki se pričakujejo med preskušanjem, se vsaka izmerjena vrednost motenj sorazmerno zmanjša tako, da se izmerjena motnja pomnoži z razmerjem med največjo pričakovano vrednostjo koncentracije in dejansko vrednostjo, uporabljeno v tem postopku. Izvedejo se lahko ločeni postopki preskusa stranske občutljivosti za koncentracije H2O, ki so nižje od najvišjih ravni, ki se pričakujejo med preskušanjem, vendar se izmerjena motnja H2O poveča tako, da se izmerjena motnja pomnoži z razmerjem med največjo pričakovano vrednostjo koncentracije H2O in dejansko vrednostjo, uporabljeno v tem postopku. Vsota dveh zmanjšanih vrednosti motenj ne sme prekoračiti dovoljenega odstopanja iz tega odstavka.

9.3.9.2   Preskus dušenja pri analizatorjih NOx za detektor CLD

Plina, ki zadevata detektorje CLD (in HCLD), sta CO2 in vodna para. Odzivi na dušenje s tema plinoma so sorazmerni z njuno koncentracijo, zato so potrebne preskusne tehnike za določanje dušenja pri najvišjih predvidenih koncentracijah med preskušanjem. Če detektor CLD uporablja algoritme izravnave dušenja, ki uporabljajo instrumente za merjenje H2O in/ali CO2, se pri ocenjevanju dušenja ti instrumenti dejavni in se uporabljajo algoritmi izravnave.

9.3.9.2.1   Preskus dušenja s CO2

Skozi analizator NDIR se pošlje kalibrirni plin CO2 s koncentracijo od 80 do 100 % obsega skale največjega območja delovanja, pri čemer se vrednost CO2 zabeleži kot vrednost A. Nato se za približno 50 % razredči s kalibrirnim plinom NO in pošlje skozi NDIR in CLD, pri čemer se vrednosti CO2 in NO zabeležita kot vrednosti B in C. Nato se dotok CO2 zapre, skozi (H)CLD pa se pošlje le kalibrirni plin NO, katerega vrednost se zabeleži kot D.

Odstotek dušenja se izračuna na naslednji način:

Formula (77)

pri čemer je:

| A | koncentracija nerazredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v % |
| --- | --- |
| B | koncentracija razredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v % |
| C | koncentracija razredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm |
| D | koncentracija nerazredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm |

A

koncentracija nerazredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v %

B

koncentracija razredčenega CO2, izmerjena z NDIR, v %

C

koncentracija razredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm

D

koncentracija nerazredčenega NO, izmerjena s (H)CLD, v ppm

Dovoljene so tudi nadomestne metode redčenja in kvantifikacije vrednosti kalibrirnih plinov CO2 in NO, kot je dinamično mešanje, če to odobri homologacijski organ.

9.3.9.2.2   Preskus dušenja z vodo

Ta preskus se uporablja le za meritve koncentracije vlažnih plinov. Pri izračunu dušenja z vodo je treba upoštevati redčenje kalibrirnega plina NO z vodno paro in uravnavanje koncentracije vodne pare v mešanici s koncentracijo, ki se pričakuje med preskušanjem.

Skozi (H)CLD se pošlje kalibrirni plin NO s koncentracijo 80 do 100 % obsega skale običajnega območja delovanja, vrednost NO pa se zabeleži kot D. Nato se skozi vodo pri sobni temperaturi in skozi (H)CLD pošljejo mehurčki kalibrirnega plina NO, vrednost NO pa se zabeleži kot vrednost C. Določi se temperatura vode, ki se zabeleži kot vrednost F. Določi se tlak nasičene pare mešanice, ki ustreza temperaturi vode z mehurčki (F), in se zabeleži kot G.

Koncentracija vodne pare (v %) v mešanici se izračuna na naslednji način:

Formula (78)

in se zabeleži kot vrednost H. Predvidena koncentracija razredčenega kalibrirnega plina NO (v vodni pari) se izračuna na naslednji način:

Formula (79)

in se zabeleži kot D
  e. Pri izpušnih plinih iz dizelskih motorjev se največja predvidena koncentracija vodne pare v izpuhu (v %) med preskušanjem, pri domnevnem razmerju H/C goriva 1,8:1, iz največje koncentracije CO2 v izpušnih plinih A oceni na naslednji način:

Formula (80)

in se zabeleži kot H
  m.

Odstotek dušenja z vodo se izračuna na naslednji način:

Formula (81)

pri čemer je:

| D
  e | predvidena koncentracija razredčenega NO v ppm |
| --- | --- |
| C | izmerjena koncentracija razredčenega NO v ppm |
| H
  m | največja koncentracija vodne pare v % |
| H | dejanska koncentracija vodne pare v % |

D
  e

predvidena koncentracija razredčenega NO v ppm

C

izmerjena koncentracija razredčenega NO v ppm

H
  m

največja koncentracija vodne pare v %

H

dejanska koncentracija vodne pare v %

9.3.9.2.3   Največje dopustno dušenje

Dušenje s CO2 in vodo ne sme preseči 2 % obsega skale.

9.3.9.3   Preskus dušenja pri analizatorjih NOx za analizator NDUV

Ogljikovodiki in H2O lahko povzročijo pozitivne motnje pri analizatorju NDUV tako, da povzročijo podoben odziv kot NOx. Analizator NDUV uporablja algoritme izravnave, ki uporabljajo meritve drugih plinov za izvedbo preverjanja teh motenj, hkrati pa se take meritve izvedejo za preskušanje algoritmov med preverjanjem stranske občutljivosti pri analizatorju.

9.3.9.3.1   Postopek

Pri analizatorju NDUV se za zagon in delo ter nastavitev na nič in na določen razpon upoštevajo navodila proizvajalca instrumenta. Priporoča se, da se za izvedbo tega preverjanja izločijo izpušni plini iz motorja. Za kvantifikacijo NOx v izpušnih plinih se uporabi detektor CLD. Odziv detektorja CLD se uporabi kot referenčna vrednost. Z analizatorjem FID se v izpušnih plinih izmeri tudi HC. Odziv analizatorja FID se uporabi kot referenčna vrednost ogljikovodikov.

Višje od kakršnega koli sušilnika vzorca, če se uporabi med preskušanjem, se izpušni plini iz motorja usmerijo v analizator NDUV. Omogoči se dovolj časa, da se odziv analizatorja stabilizira. Čas stabilizacije lahko vključuje čas za splakovanje cevi za prenos in za upoštevanje odziva analizatorja. Medtem ko analizatorji merijo koncentracijo vzorca, se zabeleži 30 s vzorčenih podatkov in izračuna aritmetična sredina za tri analizatorje.

Povprečna vrednost detektorja CLD se odšteje od povprečne vrednosti analizatorja NDUV. Ta razlika se pomnoži z razmerjem med pričakovano povprečno vrednostjo koncentracije HC in koncentracijo HC, izmerjeno med preverjanjem, na naslednji način.

Formula (82)

pri čemer je

| c
  NOx,CLD | koncentracija NOx, izmerjena s CLD, v ppm |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | koncentracija NOx, izmerjena z NDUV, v ppm |
| c
  HC,e | pričakovana največja koncentracija HC v ppm |
| c
  HC,e | izmerjena koncentracija HC v ppm |

c
  NOx,CLD

koncentracija NOx, izmerjena s CLD, v ppm

c
  NOx,NDUV

koncentracija NOx, izmerjena z NDUV, v ppm

c
  HC,e

pričakovana največja koncentracija HC v ppm

c
  HC,e

izmerjena koncentracija HC v ppm

9.3.9.3.2   Največje dopustno dušenje

Dušenje s HC in vodo ne sme preseči 2 % koncentracije NOx, pričakovane med preskušanjem.

9.3.9.4   Sušilnik vzorca

Sušilnik vzorca odstrani vodo, ki lahko povzroča motnje pri merjenju NOx.

9.3.9.4.1   Učinkovitost sušilnika vzorca

Za suhe analizatorje CLD je treba dokazati, da se pri najvišji predvideni koncentraciji vodne pare H
  m (glej odstavek 9.3.9.2.2) s sušilnikom vzorca vzdržuje vlažnost CLD pri ≤ 5 g vode/kg suhega zraka (ali približno 0,008-odstotni H2O), kar je 100-odstotna relativna vlažnost pri 3,9 °C in 101,3 kPa. Ta specifikacija vlažnosti ustreza tudi približno 25-odstotni relativni vlažnosti pri 25 °C in 101,3 kPa. To je mogoče dokazati tako, da se izmeri temperatura na izhodu iz toplotnega razvlaževalnika ali vlažnost v točki tik nad CLD. Izmeri se lahko tudi vlažnost izpuha iz CLD, če je edini dotok v CLD tok iz razvlaževalnika.

9.3.9.4.2   Penetracija NO2 pri sušilniku vzorca

Tekoča voda, ki ostane v nepravilno zasnovanem sušilniku vzorca, lahko iz vzorca odstrani NO2. Če se sušilnik vzorca uporabi skupaj z analizatorjem NDUV in brez pretvornika NO2/NO v smeri proti toku, lahko iz vzorca odstrani NO2 pred merjenjem NOx.

Sušilnik vzorca omogoča merjenje vsaj 95 % skupnega NO2 pri največji predvideni koncentraciji NO2.

9.3.10   Vzorčenje za nerazredčene plinaste emisije, če je ustrezno

Sonde za vzorčenje plinastih emisij se namestijo najmanj 0,5 m ali za trikratni premer izpušne cevi – kar je večje – v smeri proti toku od izhoda iz izpušnega sistema, vendar dovolj blizu motorja, da je na sondi zagotovljena temperatura izpušnih plinov najmanj 343 K (70 °C).

Če gre za večvaljni motor z razvejanim izpušnim kolektorjem, se mora vstop v sondo nahajati dovolj daleč v smeri toka za zagotovitev reprezentativnega vzorca za povprečne emisije izpušnih plinov iz vseh valjev. Pri večvaljnih motorjih, ki imajo ločene skupine kolektorjev, kot npr. pri ‚V‘ motorju, je priporočeno, da se kolektorji združijo višje od sonde za vzorčenje. Če to ni praktično izvedljivo, je dopustno odvzeti vzorec iz skupine z največjo emisijo CO2. Za izračun emisij izpušnih plinov se uporabi skupni masni pretok izpušnih plinov.

Če je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, je treba vzorec izpušnih plinov vzeti v smeri toka od sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

9.3.11   Vzorčenje za razredčene plinaste emisije, če je ustrezno

Izpušna cev med motorjem in sistemom redčenja s celotnim tokom mora biti skladna z zahtevami iz Dodatka 3. Sonde za vzorčenje plinastih emisij se namestijo v tunel za redčenje v točki, kjer so redčilo in izpušni plini dobro premešani, ter v neposredni bližini sonde za vzorčenje delcev.

Vzorčenje se na splošno izvaja na dva načina:

| (a) | emisije se vzorčijo v vrečo za zbiranje vzorcev skozi ves cikel in merijo po zaključku preskusa; za HC se vreča za vzorce ogreje na 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), za NOx pa mora biti temperatura vreče za vzorce višja od temperature rosišča; |
| --- | --- |

(a)

emisije se vzorčijo v vrečo za zbiranje vzorcev skozi ves cikel in merijo po zaključku preskusa; za HC se vreča za vzorce ogreje na 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), za NOx pa mora biti temperatura vreče za vzorce višja od temperature rosišča;

| (b) | emisije se vzorčijo neprekinjeno in integrirajo skozi ves cikel. |
| --- | --- |

(b)

emisije se vzorčijo neprekinjeno in integrirajo skozi ves cikel.

Koncentracija ozadja se določi višje od tunela za redčenje v skladu s točko (a) ali (b) in se odšteje od koncentracije emisij v skladu z odstavkom 8.5.2.3.2.

9.4   Sistem za merjenje in vzorčenje delcev

9.4.1   Splošne specifikacije

Za določanje mase delcev so potrebni sistem redčenja in vzorčenja delcev, filter za vzorčenje delcev, mikrogramska tehtnica in klimatizirana tehtalna komora. Sistem za vzorčenje delcev je zasnovan tako, da se zagotovi reprezentativen vzorec delcev, ki je sorazmeren s pretokom izpušnih plinov.

9.4.2   Splošne zahteve sistema redčenja

Za določanje delcev je potrebno redčenje vzorca s filtriranim okoliškim zrakom, sintetičnim zrakom ali dušikom (redčilo). Sistem redčenja se nastavi na naslednji način:

| (a) | v celoti se izloči kondenzacija vode v sistemih redčenja in vzorčenja; |
| --- | --- |

(a)

v celoti se izloči kondenzacija vode v sistemih redčenja in vzorčenja;

| (b) | 20 min se vzdržuje temperatura razredčenih izpušnih plinov med 315 K (42 °C) in 325 K (52 °C) nad ali pod posodami za filter; |
| --- | --- |

(b)

20 min se vzdržuje temperatura razredčenih izpušnih plinov med 315 K (42 °C) in 325 K (52 °C) nad ali pod posodami za filter;

| (c) | temperatura redčila v bližini vstopa v tunel za redčenje mora biti med 293 K in 325 K (20 °C do 52 °C); |
| --- | --- |

(c)

temperatura redčila v bližini vstopa v tunel za redčenje mora biti med 293 K in 325 K (20 °C do 52 °C);

| (d) | najmanjše razmerje redčenja mora biti med 5: 1 in 7: 1 ter vsaj 2: 1 za fazo primarnega redčenja na podlagi največjega pretoka izpušnih plinov iz motorja; |
| --- | --- |

(d)

najmanjše razmerje redčenja mora biti med 5: 1 in 7: 1 ter vsaj 2: 1 za fazo primarnega redčenja na podlagi največjega pretoka izpušnih plinov iz motorja;

| (e) | pri sistemu redčenja z delnim tokom mora od uvedbe redčila do posod za filter vzorec v sistemu ostati med 0,5 sekund in 5 sekund; |
| --- | --- |

(e)

pri sistemu redčenja z delnim tokom mora od uvedbe redčila do posod za filter vzorec v sistemu ostati med 0,5 sekund in 5 sekund;

| (f) | pri sistemu redčenja s celotnim tokom mora od uvedbe redčila do posod za filter vzorec v sistemu skupaj ostati med 1 sekundo in 5 sekundami, v sekundarnem sistemu redčenja, če se uporablja, pa mora vzorec od uvedbe sekundarnega redčila do posod za filter v sistemu ostati vsaj 0,5 sekunde. |
| --- | --- |

(f)

pri sistemu redčenja s celotnim tokom mora od uvedbe redčila do posod za filter vzorec v sistemu skupaj ostati med 1 sekundo in 5 sekundami, v sekundarnem sistemu redčenja, če se uporablja, pa mora vzorec od uvedbe sekundarnega redčila do posod za filter v sistemu ostati vsaj 0,5 sekunde.

Dovoljeno je razvlaževanje redčila, preden vstopi v sistem redčenja, kar je zlasti koristno, če je vlažnost redčila visoka.

9.4.3   Vzorčenje delcev

9.4.3.1   Sistem redčenja z delnim tokom

Sondo za vzorčenje delcev je treba namestiti v neposredni bližini sonde za vzorčenje plinastih emisij, vendar dovolj daleč, da ne povzroča motenj. Zato se tudi za vzorčenje delcev uporabljajo določbe glede nameščanja iz odstavka 9.3.10. Cev za vzorčenje mora biti skladna z zahtevami iz Dodatka 3.

Če gre za večvaljni motor z razvejanim izpušnim kolektorjem, se mora vstop v sondo nahajati dovolj daleč v smeri toka za zagotovitev reprezentativnega vzorca za povprečne emisije izpušnih plinov iz vseh valjev. Pri večvaljnih motorjih, ki imajo ločene skupine kolektorjev, kot npr. pri ‚V‘ motorju, je priporočeno, da se kolektorji združijo višje od sonde za vzorčenje. Če to ni praktično izvedljivo, je dopustno odvzeti vzorec iz skupine z največjo emisijo delcev. Za izračun emisije izpušnih plinov se uporabi skupni masni pretok izpušnih plinov kolektorja.

9.4.3.2   Sistem redčenja s celotnim tokom

Sondo za vzorčenje delcev je treba namestiti v neposredni bližini sonde za vzorčenje plinastih emisij, vendar dovolj daleč, da ne povzroča motenj v tunelu za redčenje. Zato se tudi za vzorčenje delcev uporabljajo določbe glede nameščanja iz odstavka 9.3.11. Cev za vzorčenje mora biti skladna z zahtevami iz Dodatka 3.

9.4.4   Filtri za vzorčenje delcev

Vzorce razredčenih izpušnih plinov je treba odvzeti s filtrom, ki izpolnjuje zahteve iz odstavkov 9.4.4.1 do 9.4.4.3 med zaporedjem preskusov.

9.4.4.1   Zahteve za filtre

Vsi tipi filtrov morajo imeti 0,3 μm DOP (dioktilftalat) zbiralno učinkovitost najmanj 99 %. Filter mora biti:

| (a) | iz steklenih vlaken, prevlečenih s fluorogljikom (PTFE), ali |
| --- | --- |

(a)

iz steklenih vlaken, prevlečenih s fluorogljikom (PTFE), ali

| (b) | membranski na podlagi fluorogljika (PTFE). |
| --- | --- |

(b)

membranski na podlagi fluorogljika (PTFE).

9.4.4.2   Velikost filtrov

Filter mora biti okrogel z nazivnim premerom 47 mm (z dovoljenim odstopanjem 46,50 ± 0,6 mm) in z izpostavljenim premerom (premer delovne površine filtra) vsaj 38 mm.

9.4.4.3   Hitrost dotoka v filter

Hitrost dotoka skozi filter mora biti med 0,90 in 1,00 m/s, pri čemer lahko ta razpon preseže manj kot 5 % zabeleženih vrednosti pretoka. Če je skupna masa PM na filtrih večja od 400 μg, se lahko hitrost dotoka v filter zmanjša na 0,50 m/s. Hitrost dotoka se izračuna kot volumetrična stopnja pretoka vzorca pri tlaku nad filtrom in temperaturi dotoka v filter, deljeno z izpostavljenim delom filtra.

9.4.5   Specifikacije za tehtalno komoro in analizno tehtnico

V komori (ali prostoru) ne sme biti nobenih onesnaževalcev iz okolice (kot je prah, aerosol ali delno hlapni material), ki bi se lahko usedali na filtre za delce. Tehtalni prostor mora ustrezati predpisanim tehničnim zahtevam vsaj 60 minut pred tehtanjem filtrov.

9.4.5.1   Razmere v tehtalni komori

Temperatura v komori (ali prostoru) za kondicioniranje in tehtanje filtrov za delce mora biti med celotnim kondicioniranjem in tehtanjem filtrov v območju 295 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C). Vlažnost mora biti pri rosišču 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Če stabilizacija in tehtanje potekata ločeno, je treba temperaturo pri stabilizaciji ohranjati v okviru odstopanja 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C), točka rosišča pa mora biti še vedno pri 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Vlažnost in temperaturo okolice je treba zabeležiti.

9.4.5.2   Tehtanje referenčnih filtrov

Vsaj dva neuporabljena referenčna filtra se stehtata v 12 urah po tehtanju filtra z vzorcem, najbolje pa je, da se to izvede istočasno. Biti morata iz enakega materiala kot filtri z vzorcem. Za tehtanje se uporabi korekcija plovnosti.

Če se teža katerega od referenčnih filtrov med tehtanjem filtrov z vzorcem spremeni za več kot 10 μg, je treba vse filtre z vzorcem zavreči in ponoviti preskušanje za določanje emisij.

Referenčne filtre je treba redno menjavati na podlagi dobre inženirske presoje, vendar vsaj enkrat letno.

9.4.5.3   Analizna tehtnica

Analizna tehtnica, ki se uporablja za ugotavljanje teže filtrov, mora izpolnjevati merilo preverjanja linearnosti iz tabele 7 v odstavku 9.2. To pomeni natančnost (standardni odklon) najmanj 2 μg in razločljivost najmanj 1 μg (1 števka = 1 μg).

Za zagotovitev natančnega tehtanja filtrov se priporoča, da se tehtnica namesti na naslednji način:

| (a) | namesti se platforma za izolacijo vibracij, da se izolira od zunanjega hrupa in vibracij; |
| --- | --- |

(a)

namesti se platforma za izolacijo vibracij, da se izolira od zunanjega hrupa in vibracij;

| (b) | zaščiti se pred pretokom konvekcijskega zraka z zaščito pred prepihom in z absorpcijo statične energije, ki je električno ozemljena. |
| --- | --- |

(b)

zaščiti se pred pretokom konvekcijskega zraka z zaščito pred prepihom in z absorpcijo statične energije, ki je električno ozemljena.

9.4.5.4   Odprava učinkov statične elektrike

Filtre je treba pred tehtanjem nevtralizirati, npr. s polonijevim nevtralizatorjem ali napravo s podobnim učinkom. Če se uporabi filter z membrano na podlagi PTFE, je treba izmeriti statično elektriko, za katero se priporoča, naj bo v okviru nevtralne z odstopanjem ±2,0 V.

Statični električni naboj mora biti v okolici tehtnice čim manjši. Možne so naslednje metode:

| (a) | tehtnica je električno ozemljena; |
| --- | --- |

(a)

tehtnica je električno ozemljena;

| (b) | če se z vzorci PM ravna ročno, se uporabijo pincete iz nerjavnega jekla; |
| --- | --- |

(b)

če se z vzorci PM ravna ročno, se uporabijo pincete iz nerjavnega jekla;

| (c) | pincete morajo biti ozemljene z ozemljitvenim trakom ali pa mora imeti ozemljitveni trak upravljavec, tako da imata ozemljitveni trak in tehtnica enako ozemljitev. Ozemljitveni trakovi morajo imeti ustrezen upor, da so upravljavci zaščiteni pred nenamernimi udari. |
| --- | --- |

(c)

pincete morajo biti ozemljene z ozemljitvenim trakom ali pa mora imeti ozemljitveni trak upravljavec, tako da imata ozemljitveni trak in tehtnica enako ozemljitev. Ozemljitveni trakovi morajo imeti ustrezen upor, da so upravljavci zaščiteni pred nenamernimi udari.

9.4.5.5   Dodatne specifikacije

Vsi deli sistema redčenja in sistema vzorčenja od izpušne cevi navzgor do posode za filter, ki so v stiku z nerazredčenimi in razredčenimi izpušnimi plini, morajo biti zasnovani tako, da je odlaganje in spreminjanje lastnosti delcev čim manjše. Vsi deli morajo biti iz električno prevodnih materialov, ki ne reagirajo s sestavinami izpušnih plinov, in električno ozemljeni, da ne pride do elektrostatičnega učinka.

9.4.5.6   Kalibriranje instrumentov za merjenje pretoka

Vsak merilnik pretoka, ki se uporablja v sistemu za vzorčenje delcev in sistemu redčenja z delnim tokom, mora biti predmet preverjanja linearnosti, kot je opisano v odstavku 9.2.1, in sicer tako pogosto, kot je potrebno za izpolnjevanje zahtev o točnosti iz tega gtp. Za referenčne vrednosti pretoka se uporabi točen merilnik pretoka, ki je v skladu z mednarodnimi in/ali nacionalnimi standardi. Za kalibracijo merjenja razlike tlakov glej odstavek 9.4.6.2.

9.4.6   Posebne zahteve za sistem redčenja z delnim tokom

Sistem redčenja z delnim tokom mora biti izdelan tako, da iz motorjevega toka izpušnih plinov izvleče sorazmeren vzorec nerazredčenih izpušnih plinov in se tako odzove na odklone v pretoku izpušnih plinov. Za to je bistveno, da se razmerje redčenja ali razmerje vzorčenja, r
  d ali r
  s, določi tako, da so izpolnjene zahteve o točnosti iz odstavka 9.4.6.2.

9.4.6.1   Odzivni čas sistema

Pri nadzoru sistema redčenja z delnim tokom se zahteva hiter odzivni čas sistema. Transformacijski čas za sistem se določi s postopkom iz odstavka 9.4.6.6. Če je skupen transformacijski čas meritve pretoka izpušnih plinov (glej odstavek 8.3.1.2) in sistema redčenja z delnim tokom manj kot 0,3 s, se lahko uporabi nadzor na spletu. Če je transformacijski čas več kot 0,3 s, je treba uporabiti vnaprej določeno krmiljenje, ki temelji na vnaprej zapisanem poteku preskusa. V tem primeru mora biti skupni čas vzpona ≤ 1 s, skupni časovni zamik pa ≤ 10 s.

Skupni odziv sistema se izvede tako, da se zagotovi reprezentativen vzorec delcev, qmp,i
  , ki je sorazmeren z masnim pretokom izpušnih plinov. Za določitev sorazmernosti se uporabi regresivna analiza qmp,i
  proti qmew,i
  pri frekvenci pridobivanja podatkov najmanj 5 Hz, izpolnjena pa morajo biti naslednja merila:

| (a) | determinacijski koeficient r
  2 linearne regresije med qmp,i
  in qmew,i
  ne sme biti manj kot 0,95; |
| --- | --- |

(a)

determinacijski koeficient r
  2 linearne regresije med qmp,i
  in qmew,i
  ne sme biti manj kot 0,95;

| (b) | standardna napaka ocene qmp,i
  za qmew,i
  ne sme preseči 5 % največje vrednosti qmp; |
| --- | --- |

(b)

standardna napaka ocene qmp,i
  za qmew,i
  ne sme preseči 5 % največje vrednosti qmp;

| (c) | qmp
  odsek regresijske premice ne sme preseči ±2 % največje vrednosti qmp
  . |
| --- | --- |

(c)

qmp
  odsek regresijske premice ne sme preseči ±2 % največje vrednosti qmp
  .

Vnaprej določeno krmiljenje se zahteva, če je skupen transformacijski čas sistema delcev, t
  50,P, in signala masnega pretoka izpušnih plinov, t
  50,F, > 0,3 s. V tem primeru se izvede predpreskus, za krmiljenje vzorčnega pretoka v sistem delcev pa se uporabi signal masnega pretoka izpušnih plinov iz predpreskusa. Pravilno krmiljenje sistema redčenja z delnim tokom se doseže, če se s predpreskusom ugotovljen časovni potek qmew,pre
  , ki krmili qmp
  , premakne za ‚vnaprej določen‘ čas t
  50,P + t
  50,F.

Za ugotovitev korelacije med qmp,i
  in qmew,i
  se uporabijo podatki iz dejanskega preskusa, kjer se qmew,i
  časovno uskladi za t50,F relativno do qmp,i
  (brez prispevka od t
  50,P k časovni uskladitvi). To pomeni, da je časovni premik med qmew
  in qmp
  enak razliki njunih transformacijskih časov, ki so bili določeni v odstavku 9.4.6.6.

9.4.6.2   Specifikacije za merjenje razlike tlakov

Točnost pretoka vzorcev qmp
  je za sisteme redčenja z delnim pretokom zlasti pomembna, če se ne meri neposredno, ampak se določa z merjenjem razlike tlakov:

Formula (83)

V tem primeru sme biti največja napaka razlike taka, da je točnost qmp
  v območju ±5 %, če je razmerje redčenja manj kot 15. Izračuna se lahko z efektivno vrednostjo napak za vsak instrument.

Sprejemljive točnosti qmp
  je mogoče dobiti z eno od naslednjih metod:

| (a) | absolutni točnosti qmdew
  in qmdw
  sta ±0,2 %, kar zagotavlja točnost qmp
   ≤ 5 % pri razmerju redčenja 15. Pri večjih razmerjih redčenja pa bo prišlo do večjih napak; |
| --- | --- |

(a)

absolutni točnosti qmdew
  in qmdw
  sta ±0,2 %, kar zagotavlja točnost qmp
   ≤ 5 % pri razmerju redčenja 15. Pri večjih razmerjih redčenja pa bo prišlo do večjih napak;

| (b) | kalibracija qmdw
  glede na qmdew
  se izvede tako, da se dobijo enake točnosti za qmp
  kot v točki (a). Za podrobnosti glej odstavek 9.4.6.2; |
| --- | --- |

(b)

kalibracija qmdw
  glede na qmdew
  se izvede tako, da se dobijo enake točnosti za qmp
  kot v točki (a). Za podrobnosti glej odstavek 9.4.6.2;

| (c) | točnost qmp
  se določi posredno iz točnosti razmerja redčenja, ki ga določi sledilni plin, na primer CO2. Zahtevajo se točnosti za qmp
  , enakovredne tistim iz točke (a); |
| --- | --- |

(c)

točnost qmp
  se določi posredno iz točnosti razmerja redčenja, ki ga določi sledilni plin, na primer CO2. Zahtevajo se točnosti za qmp
  , enakovredne tistim iz točke (a);

| (d) | absolutna točnost qmdew
  in qmdw
  je v območju ±2 % obsega skale, največja napaka razlike med qmdew
  in qmdw
  je v območju 0,2 %, napaka linearnosti pa je v območju ±0,2 % največje vrednosti qmdew
  , ki se pojavi v preskusu. |
| --- | --- |

(d)

absolutna točnost qmdew
  in qmdw
  je v območju ±2 % obsega skale, največja napaka razlike med qmdew
  in qmdw
  je v območju 0,2 %, napaka linearnosti pa je v območju ±0,2 % največje vrednosti qmdew
  , ki se pojavi v preskusu.

9.4.6.3   Kalibracija merjenja razlike tlakov

Merilnik pretoka ali instrumente za merjenje pretoka je treba kalibrirati po enem od naslednjih postopkov tako, da pretok skozi sondo qmp
  v tunel izpolnjuje zahteve o točnosti iz odstavka 9.4.6.2:

| (a) | Merilnik pretoka za qmdw
  se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qmdew
  , razlika med tema dvema merilnikoma pretoka pa se kalibrira na vsaj petih točkah, pri čemer morajo biti vrednosti pretoka enakomerno razporejene med najnižjo vrednostjo qmdw
  , ki se uporabi pri preskusu, in vrednostjo qmdew
  , ki se uporabi pri preskusu. Tunel za redčenje je mogoče obiti; |
| --- | --- |

(a)

Merilnik pretoka za qmdw
  se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qmdew
  , razlika med tema dvema merilnikoma pretoka pa se kalibrira na vsaj petih točkah, pri čemer morajo biti vrednosti pretoka enakomerno razporejene med najnižjo vrednostjo qmdw
  , ki se uporabi pri preskusu, in vrednostjo qmdew
  , ki se uporabi pri preskusu. Tunel za redčenje je mogoče obiti;

| (b) | kalibrirana naprava za pretok se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qmdew
  , točnost pa se preveri za vrednost, ki se uporabi pri preskusu. Kalibrirana naprava za pretok se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qmdw
  , točnost pa se preveri za vsaj pet nastavitev, ki ustrezajo razmerju redčenja med 3 in 50, glede na qmdew
  , ki se uporabi pri preskusu; |
| --- | --- |

(b)

kalibrirana naprava za pretok se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qmdew
  , točnost pa se preveri za vrednost, ki se uporabi pri preskusu. Kalibrirana naprava za pretok se priklopi zaporedno na merilnik pretoka za qmdw
  , točnost pa se preveri za vsaj pet nastavitev, ki ustrezajo razmerju redčenja med 3 in 50, glede na qmdew
  , ki se uporabi pri preskusu;

| (c) | cev za prenos vzorca (TT) se odklopi z izpuha, nanjo pa se priklopi kalibrirana naprava za merjenje pretoka z ustreznim območjem delovanja, da je mogoče meriti qmp
  . Nato se qmdew
  nastavi na vrednost, uporabljeno pri preskusu, qmdw
  pa se zaporedoma nastavi na vsaj pet vrednosti, ki ustrezajo razmerjem redčenja med 3 in 50. Namesto tega je mogoče urediti tudi posebno kalibracijsko napeljavo, s katero se obide tunel, vendar skupni pretok in pretok zraka za redčenje skozi ustrezne merilnike ostaneta kot pri dejanskem preskusu; |
| --- | --- |

(c)

cev za prenos vzorca (TT) se odklopi z izpuha, nanjo pa se priklopi kalibrirana naprava za merjenje pretoka z ustreznim območjem delovanja, da je mogoče meriti qmp
  . Nato se qmdew
  nastavi na vrednost, uporabljeno pri preskusu, qmdw
  pa se zaporedoma nastavi na vsaj pet vrednosti, ki ustrezajo razmerjem redčenja med 3 in 50. Namesto tega je mogoče urediti tudi posebno kalibracijsko napeljavo, s katero se obide tunel, vendar skupni pretok in pretok zraka za redčenje skozi ustrezne merilnike ostaneta kot pri dejanskem preskusu;

| (d) | v izpušno cev za prenos vzorca TT se dovaja sledilni plin. Ta sledilni plin je lahko sestavni del izpušnega plina, na primer CO2 ali NOx. Sestavina sledilnega plina se meri po redčenju v tunelu. Merjenje se izvede za 5 razmerij redčenja med 3 in 50. Točnost pretoka vzorcev se določi iz razmerja redčenja r
  d:

   (84)
  Da se zagotovi točnost qmp
  , je treba upoštevati točnosti analizatorjev plina. |
| --- | --- |

(d)

v izpušno cev za prenos vzorca TT se dovaja sledilni plin. Ta sledilni plin je lahko sestavni del izpušnega plina, na primer CO2 ali NOx. Sestavina sledilnega plina se meri po redčenju v tunelu. Merjenje se izvede za 5 razmerij redčenja med 3 in 50. Točnost pretoka vzorcev se določi iz razmerja redčenja r
  d:

Formula (84)

Da se zagotovi točnost qmp
  , je treba upoštevati točnosti analizatorjev plina.

9.4.6.4   Preverjanje pretoka ogljika

Preverjanje pretoka ogljika z uporabo dejanskih izpušnih plinov se zelo priporoča za ugotavljanje težav pri merjenju in nadzoru ter preverjanje pravilnega delovanja sistema z delnim tokom. Preverjanje pretoka ogljika je treba izvesti vsaj vsakič, ko se namesti nov motor ali ko pride do kakšne pomembne spremembe v konfiguraciji preskusnega prostora.

Motor mora delovati pri obremenitvi in vrtilni frekvenci pri največjem navoru ali v kateri koli drugi fazi delovanja v ustaljenem stanju, ki proizvede 5 % ali več CO2. Sistem za vzorčenje z delnim tokom mora delovati pri faktorju redčenja od približno 15 do 1.

Če se izvede preverjanje pretoka ogljika, se uporablja postopek iz Dodatka 5. Stopnje pretoka ogljika se izračunajo v skladu z enačbami (80) do (82) v Dodatku 5. Vse stopnje pretoka ogljika morajo biti v območju 3 % druga drugi.

9.4.6.5   Preverjanje pred preskusom

Preverjanje pred preskusom se izvede v roku dveh ur pred izvedbo preskusa, in sicer na naslednji način.

Točnost merilnikov pretoka se preveri na enak način kot za kalibriranje (glej odstavek 9.4.6.2) za vsaj dve točki, vključno z vrednostmi pretoka qmdw
  , ki ustrezajo razmerjem redčenja med 5 in 15 za vrednost qmdew
  , uporabljeno med preskusom.

Če je z zapisi kalibracijskega postopka v okviru odstavka 9.4.6.2 mogoče dokazati, da kalibriranje merilnika pretoka ostane nespremenjeno dlje časa, je preverjanje pred preskusom mogoče izpustiti.

9.4.6.6   Določitev transformacijskega časa

Sistemske nastavitve za ovrednotenje transformacijskega časa morajo biti enake tistim, ki so se uporabljale pri merjenju med preskusom. Transformacijski čas se določi po naslednji metodi.

Zaporedno na in v bližnjem sklopu s sondo se priklopi vsak neodvisen referenčni merilnik pretoka, ki ima območje merjenja primerno za pretok sonde. Ta merilnik pretoka ima transformacijski čas manjši od 100 ms za uporabljeni pretok pri merjenju odzivnega časa, pri čemer mora biti omejitev pretoka dovolj nizka, da ne vpliva na dinamično zmogljivost sistema redčenja z delnim tokom, in skladna z dobro inženirsko prakso.

Pretok izpušnih plinov (ali pretok zraka, če se računa pretok izpušnih plinov) na vstopu v sistem redčenja z delnim tokom se stopničasto spremeni iz nizkega pretoka na vsaj 90 % največjega pretoka izpušnih plinov. Sprožilec za stopničasto spremembo mora biti enak tistemu, ki se uporabi za začetek vnaprej določenega krmiljenja v dejanskem preskušanju. Dražljaj spremembe pretoka izpušnih plinov in odziv merilnika pretoka se zapišeta s frekvenco vzorčenja vsaj 10 Hz.

Na podlagi teh podatkov se za sistem redčenja z delnim tokom določi transformacijski čas, ki je čas od začetka spremembe do 50 % odziva merilnika pretoka. Na podoben način se določita transformacijska časa signala q
  mp sistema redčenja z delnim tokom in signala q
  mew,i merilnika pretoka izpušnih plinov. Signala se uporabita pri regresijski kontroli, ki se izvede po vsakem preskusu (glej odstavek 9.4.6.1).

Izračun je treba ponoviti za vsaj pet dražljajev za vzpon in za padec, rezultat pa izraziti kot povprečje posameznih rezultatov. Od te vrednosti je treba odšteti notranji transformacijski čas (< 100 ms) referenčnega merilnika pretoka. To je vrednost za ‚vnaprej določeno krmiljenje‘ sistema redčenja z delnim tokom, ki se uporabi v skladu z odstavkom 9.4.6.1.

9.5   Kalibracija sistema CVS

9.5.1   Splošno

Sistem CVS se kalibrira s pomočjo točnega merilnika pretoka in regulatorja pretoka. Pretok skozi sistem se meri pri različnih nastavitvah regulatorja, krmilni parametri sistema pa se merijo in povežejo s pretokom.

Uporabljajo se lahko različne vrste merilnikov pretoka, npr. kalibrirana venturijeva cev, kalibriran laminarni merilnik pretoka in kalibriran turbinski plinomer.

9.5.2   Kalibracija črpalke s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev (PDP)

Vsi parametri, povezani s črpalko, se izmerijo skupaj s parametri, povezanimi z venturijevo cevjo za kalibracijo, ki je na črpalko priključena zaporedno. Izračunana stopnja pretoka (v m3/s na vstopu v črpalko, pri absolutnem tlaku in temperaturi) se zapiše glede na korelacijsko funkcijo, ki je vrednost specifične kombinacije parametrov črpalke. Določi se linearna enačba, ki povezuje pretok črpalke in korelacijsko funkcijo. Če ima CVS pogon z več različnimi števili vrtljajev, se kalibriranje izvede za vsako uporabljeno območje.

Med kalibriranjem je treba ohranjati stabilno temperaturo.

Puščanje vseh priključkov in vodov med venturijevo cevjo za kalibracijo in črpalko CVS ne sme presegati 0,3 % točke najnižjega pretoka (točka največje omejitve in najmanjšega števila vrtljajev PDP).

9.5.2.1   Analiza podatkov

Stopnja pretoka zraka (qvCVS) na vsakem dušilnem mestu (najmanj 6 dušilnih mest) se izračuna v standardni enoti m3/s na podlagi podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo predpiše proizvajalec. Nato se stopnja pretoka zraka pretvori v pretok črpalke (V
  0) v m3/vrt pri absolutni temperaturi in tlaku na vstopu v črpalko, in sicer na naslednji način:

Formula (85)

pri čemer je:

| qvCVS | stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s |
| --- | --- |
| T | temperatura na vstopu v črpalko v K |
| p
  p | absolutni tlak na vstopu v črpalko v kPa |
| n | število vrtljajev črpalke v vrt/s |

qvCVS

stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s

T

temperatura na vstopu v črpalko v K

p
  p

absolutni tlak na vstopu v črpalko v kPa

n

število vrtljajev črpalke v vrt/s

Zaradi upoštevanja medsebojnega delovanja nihanja tlaka pri črpalki in stopnje izgube črpalke je treba izračunati korelacijsko funkcijo (X
  0) med številom vrtljajev črpalke, razliko tlakov od vstopa v črpalko do izhoda iz nje ter absolutnim tlakom na izhodu iz črpalke, in sicer na naslednji način:

Formula (86)

pri čemer je:

| Δp
  p | razlika tlakov od vstopa v črpalko do izhoda iz nje v kPa |
| --- | --- |
| p
  p | absolutni tlak na izhodu iz črpalke v kPa |

Δp
  p

razlika tlakov od vstopa v črpalko do izhoda iz nje v kPa

p
  p

absolutni tlak na izhodu iz črpalke v kPa

Za generiranje kalibracijske enačbe se opravi linearna prilagoditev po metodi najmanjših kvadratov, in sicer na naslednji način:

Formula (87)

D
  0 in m sta odsek in naklon, ki določata regresijske premice.

Pri sistemu CVS z več števili vrtljajev morajo kalibracijske krivulje, generirane pri različnih stopnjah pretoka črpalke, potekati približno vzporedno, vrednosti odseka (D
  0) pa morajo z manjšanjem stopnje pretoka črpalke naraščati.

Vrednosti, izračunane na podlagi enačbe, morajo biti v območju ±0,5 % izmerjene vrednosti V
  0. Vrednosti m so od črpalke do črpalke različne. Dotok delcev s časom povzroči zmanjšanje izgube črpalke, kar je razvidno iz nižjih vrednosti za m. Zato je treba kalibriranje izvesti ob zagonu črpalke, po večjem vzdrževanju in če preverjanje celotnega sistema pokaže spremembo stopnje izgube.

9.5.3   Kalibracija venturijeve cevi s kritičnim pretokom (CFV)

Kalibracija CFV temelji na enačbi za kritični pretok v venturijevi cevi. Pretok plinov je odvisen od tlaka in temperature na vstopu v venturijevo cev.

Za določanje območja kritičnega pretoka se K
  v zapiše kot funkcija tlaka na vstopu v venturijevo cev. K
  v ima pri kritičnem (dušenem) pretoku relativno konstantno vrednost. Z upadanjem tlaka (naraščanjem vakuuma) se venturijeva cev odduši in K
  v zmanjša, kar nakazuje na to, da CFV obratuje zunaj dopustnega območja.

9.5.3.1   Analiza podatkov

Stopnja pretoka zraka (qvCVS
  ) na vsakem dušilnem mestu (najmanj 8 dušilnih mest) se izračuna v standardni enoti m3/s na podlagi podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo predpiše proizvajalec. Kalibracijski koeficient se izračuna na podlagi kalibracijskih podatkov za posamezno nastavitev, in sicer na naslednji način:

Formula (88)

pri čemer je:

| qvCVS | stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s |
| --- | --- |
| T | temperatura na vstopu v venturijevo cev v K |
| p
  p | absolutni tlak na vstopu v venturijevo cev v kPa |

qvCVS

stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s

T

temperatura na vstopu v venturijevo cev v K

p
  p

absolutni tlak na vstopu v venturijevo cev v kPa

Izračunata se povprečni K
  V in standardni odklon. Standardni odklon ne sme presegati ±0,3 % povprečnega K
  V.

9.5.4   Kalibracija venturijeve cevi s podzvočnim pretokom (SSV)

Kalibracija SSV temelji na enačbi za podzvočni pretok v venturijevi cevi. Pretok plina je odvisen od tlaka in temperature na vstopu ter padca tlaka med vstopom v SSV in grlom, kot prikazuje enačba (43) (glej odstavek 8.5.1.4).

9.5.4.1   Analiza podatkov

Stopnja pretoka zraka (Q
  SSV) na vsakem dušilnem mestu (najmanj 16 dušilnih mest) se izračuna v standardni enoti m3/s na podlagi podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo predpiše proizvajalec. Koeficient pretoka se izračuna na podlagi kalibracijskih podatkov za posamezno nastavitev, in sicer na naslednji način:

Formula (89)

pri čemer je:

| Q
  SSV | stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s |
| --- | --- |
| T | temperatura na vstopu v venturijevo cev v K |
| d
  V | premer grla SSV v m |
| r
  p | razmerje absolutnega statičnega tlaka med grlom SSV in vstopom = |
| r
  D | razmerje med premerom grla SSV, d
  V in notranjim premerom sesalne cevi, D |

Q
  SSV

stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s

T

temperatura na vstopu v venturijevo cev v K

d
  V

premer grla SSV v m

r
  p

razmerje absolutnega statičnega tlaka med grlom SSV in vstopom = Formula

r
  D

razmerje med premerom grla SSV, d
  V in notranjim premerom sesalne cevi, D

Za določitev območja podzvočnega pretoka se C
  d zapiše kot funkcija Reynoldsovega števila Re v grlu SSV. Re v grlu SSV se izračuna po naslednji enačbi:

Formula (90)

če je:

Formula (91)

pri čemer je:

| A1 | 25,55152 v enotah SI za: |
| --- | --- |
| Q
  SSV | stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s |
| d
  V | premer grla SSV v m |
| μ | absolutna ali dinamična viskoznost plina v kg/ms |
| b | 1,458 × 106 (empirična konstanta) v kg/ms K0,5 |
| S | 110,4 (empirična konstanta) v K |

A1

25,55152 v enotah SI za: Formula

Q
  SSV

stopnja pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,3 kPa, 273 K) v m3/s

d
  V

premer grla SSV v m

μ

absolutna ali dinamična viskoznost plina v kg/ms

b

1,458 × 106 (empirična konstanta) v kg/ms K0,5

S

110,4 (empirična konstanta) v K

Ker je Q
  SSV vnos za enačbo Re, je treba izračun začeti s predhodno domnevo za Q
  SSV ali C
  d venturijeve cevi za kalibracijo in ponavljati, dokler Q
  SSV ne konvergira. Konvergentna metoda mora biti točna na 0,1 % merilne vrednosti točke ali boljša.

Izračunane vrednosti C
  d iz dobljene enačbe kalibracijske krivulje za najmanj šestnajst točk v območju podzvočnega pretoka morajo biti v območju ±0,5 % izmerjene vrednosti C
  d za vsako kalibracijsko točko.

9.5.5   Preverjanje celotnega sistema

Skupna točnost sistema vzorčenja CVS in analiznega sistema se določi z uvajanjem znane mase plinastega onesnaževala v sistem, medtem ko ta deluje v običajnem načinu. Onesnaževalo se analizira in izračuna njegova masa skladno z odstavkom 8.4.2.4, razen pri propanu, kjer se za HC namesto u faktorja 0,000480 uporabi faktor 0,000472. Uporabi se ena od naslednjih dveh tehnik.

9.5.5.1   Merjenje z zaslonko s kritičnim pretokom

Sistem CVS se skozi kalibrirano zaslonko s kritičnim pretokom napolni z znano količino čistega plina (ogljikovega monoksida ali propana). Če je tlak na vstopu dovolj visok, je stopnja pretoka, ki se nastavi z zaslonko s kritičnim pretokom, neodvisna od tlaka na izstopu iz zaslonke (kritični pretok). Sistem CVS naj približno 5 do 10 minut deluje kot pri običajnem preskusu emisij izpušnih plinov. Z običajno opremo (vreča za zbiranje vzorcev ali integracijska metoda) se analizira vzorec plina in izračuna masa plina.

Tako ugotovljena masa mora biti v območju ±3 % znane mase vbrizganega plina.

9.5.5.2   Merjenje z gravimetrično tehniko

Masa majhne jeklenke, napolnjene z ogljikovim monoksidom ali propanom, se določi do ±0,01 g natančno. Sistem CVS naj približno 5 do 10 minut deluje kot pri običajnem preskusu emisij izpušnih plinov, medtem ko se vanj vbrizgava ogljikov monoksid ali propan. Količina sproščenega čistega plina se določi z merjenjem razlike mas. Z običajno opremo (vreča za zbiranje vzorcev ali integracijska metoda) se analizira vzorec plina in izračuna masa plina.

Tako ugotovljena masa mora biti v območju ±3 % znane mase vbrizganega plina.

DODATEK 1

SHEMA DELOVANJA MOTORJA NA DINAMOMETRU ZA PRESKUS WHTC

| Čas | Norm. vrt. frekv. | Norm. navor |
| --- | --- | --- |
| s | % | % |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1009 | 45,4 | m |
| 1010 | 37,2 | m |
| 1011 | 26,3 | m |
| 1012 | 17,9 | m |
| 1013 | 16,2 | 1,9 |
| 1014 | 17,8 | 7,5 |
| 1015 | 25,2 | 18,0 |
| 1016 | 39,7 | 6,5 |
| 1017 | 38,6 | 0,0 |
| 1018 | 37,4 | 5,4 |
| 1019 | 43,4 | 9,7 |
| 1020 | 46,9 | 15,7 |
| 1021 | 52,5 | 13,1 |
| 1022 | 56,2 | 6,3 |
| 1023 | 44,0 | 0,0 |
| 1024 | 31,8 | 20,9 |
| 1025 | 38,7 | 36,3 |
| 1026 | 47,7 | 47,5 |
| 1027 | 54,5 | 22,0 |
| 1028 | 41,3 | 0,0 |
| 1029 | 28,1 | 26,8 |
| 1030 | 31,6 | 49,2 |
| 1031 | 34,5 | 39,5 |
| 1032 | 36,4 | 24,0 |
| 1033 | 36,7 | m |
| 1034 | 35,5 | m |
| 1035 | 33,8 | m |
| 1036 | 33,7 | 19,8 |
| 1037 | 35,3 | 35,1 |
| 1038 | 38,0 | 33,9 |
| 1039 | 40,1 | 34,5 |
| 1040 | 42,2 | 40,4 |
| 1041 | 45,2 | 44,0 |
| 1042 | 48,3 | 35,9 |
| 1043 | 50,1 | 29,6 |
| 1044 | 52,3 | 38,5 |
| 1045 | 55,3 | 57,7 |
| 1046 | 57,0 | 50,7 |
| 1047 | 57,7 | 25,2 |
| 1048 | 42,9 | 0,0 |
| 1049 | 28,2 | 15,7 |
| 1050 | 29,2 | 30,5 |
| 1051 | 31,1 | 52,6 |
| 1052 | 33,4 | 60,7 |
| 1053 | 35,0 | 61,4 |
| 1054 | 35,3 | 18,2 |
| 1055 | 35,2 | 14,9 |
| 1056 | 34,9 | 11,7 |
| 1057 | 34,5 | 12,9 |
| 1058 | 34,1 | 15,5 |
| 1059 | 33,5 | m |
| 1060 | 31,8 | m |
| 1061 | 30,1 | m |
| 1062 | 29,6 | 10,3 |
| 1063 | 30,0 | 26,5 |
| 1064 | 31,0 | 18,8 |
| 1065 | 31,5 | 26,5 |
| 1066 | 31,7 | m |
| 1067 | 31,5 | m |
| 1068 | 30,6 | m |
| 1069 | 30,0 | m |
| 1070 | 30,0 | m |
| 1071 | 29,4 | m |
| 1072 | 44,3 | 0,0 |
| 1073 | 59,2 | m |
| 1074 | 58,3 | m |
| 1075 | 57,1 | m |
| 1076 | 55,4 | m |
| 1077 | 53,5 | m |
| 1078 | 51,5 | m |
| 1079 | 49,7 | m |
| 1080 | 47,9 | m |
| 1081 | 46,4 | m |
| 1082 | 45,5 | m |
| 1083 | 45,2 | m |
| 1084 | 44,3 | m |
| 1085 | 43,6 | m |
| 1086 | 43,1 | m |
| 1087 | 42,5 | 25,6 |
| 1088 | 43,3 | 25,7 |
| 1089 | 46,3 | 24,0 |
| 1090 | 47,8 | 20,6 |
| 1091 | 47,2 | 3,8 |
| 1092 | 45,6 | 4,4 |
| 1093 | 44,6 | 4,1 |
| 1094 | 44,1 | m |
| 1095 | 42,9 | m |
| 1096 | 40,9 | m |
| 1097 | 39,2 | m |
| 1098 | 37,0 | m |
| 1099 | 35,1 | 2,0 |
| 1100 | 35,6 | 43,3 |
| 1101 | 38,7 | 47,6 |
| 1102 | 41,3 | 40,4 |
| 1103 | 42,6 | 45,7 |
| 1104 | 43,9 | 43,3 |
| 1105 | 46,9 | 41,2 |
| 1106 | 52,4 | 40,1 |
| 1107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1110 | 57,0 | 25,4 |
| 1111 | 56,8 | 25,3 |
| 1112 | 56,3 | 25,3 |
| 1113 | 55,6 | 25,2 |
| 1114 | 56,2 | 25,2 |
| 1115 | 58,0 | 12,4 |
| 1116 | 43,4 | 0,0 |
| 1117 | 28,8 | 26,2 |
| 1118 | 30,9 | 49,9 |
| 1119 | 32,3 | 40,5 |
| 1120 | 32,5 | 12,4 |
| 1121 | 32,4 | 12,2 |
| 1122 | 32,1 | 6,4 |
| 1123 | 31,0 | 12,4 |
| 1124 | 30,1 | 18,5 |
| 1125 | 30,4 | 35,6 |
| 1126 | 31,2 | 30,1 |
| 1127 | 31,5 | 30,8 |
| 1128 | 31,5 | 26,9 |
| 1129 | 31,7 | 33,9 |
| 1130 | 32,0 | 29,9 |
| 1131 | 32,1 | m |
| 1132 | 31,4 | m |
| 1133 | 30,3 | m |
| 1134 | 29,8 | m |
| 1135 | 44,3 | 0,0 |
| 1136 | 58,9 | m |
| 1137 | 52,1 | m |
| 1138 | 44,1 | m |
| 1139 | 51,7 | 0,0 |
| 1140 | 59,2 | m |
| 1141 | 47,2 | m |
| 1142 | 35,1 | 0,0 |
| 1143 | 23,1 | m |
| 1144 | 13,1 | m |
| 1145 | 5,0 | m |
| 1146 | 0,0 | 0,0 |
| 1147 | 0,0 | 0,0 |
| 1148 | 0,0 | 0,0 |
| 1149 | 0,0 | 0,0 |
| 1150 | 0,0 | 0,0 |
| 1151 | 0,0 | 0,0 |
| 1152 | 0,0 | 0,0 |
| 1153 | 0,0 | 0,0 |
| 1154 | 0,0 | 0,0 |
| 1155 | 0,0 | 0,0 |
| 1156 | 0,0 | 0,0 |
| 1157 | 0,0 | 0,0 |
| 1158 | 0,0 | 0,0 |
| 1159 | 0,0 | 0,0 |
| 1160 | 0,0 | 0,0 |
| 1161 | 0,0 | 0,0 |
| 1162 | 0,0 | 0,0 |
| 1163 | 0,0 | 0,0 |
| 1164 | 0,0 | 0,0 |
| 1165 | 0,0 | 0,0 |
| 1166 | 0,0 | 0,0 |
| 1167 | 0,0 | 0,0 |
| 1168 | 0,0 | 0,0 |
| 1169 | 0,0 | 0,0 |
| 1170 | 0,0 | 0,0 |
| 1171 | 0,0 | 0,0 |
| 1172 | 0,0 | 0,0 |
| 1173 | 0,0 | 0,0 |
| 1174 | 0,0 | 0,0 |
| 1175 | 0,0 | 0,0 |
| 1176 | 0,0 | 0,0 |
| 1177 | 0,0 | 0,0 |
| 1178 | 0,0 | 0,0 |
| 1179 | 0,0 | 0,0 |
| 1180 | 0,0 | 0,0 |
| 1181 | 0,0 | 0,0 |
| 1182 | 0,0 | 0,0 |
| 1183 | 0,0 | 0,0 |
| 1184 | 0,0 | 0,0 |
| 1185 | 0,0 | 0,0 |
| 1186 | 0,0 | 0,0 |
| 1187 | 0,0 | 0,0 |
| 1188 | 0,0 | 0,0 |
| 1189 | 0,0 | 0,0 |
| 1190 | 0,0 | 0,0 |
| 1191 | 0,0 | 0,0 |
| 1192 | 0,0 | 0,0 |
| 1193 | 0,0 | 0,0 |
| 1194 | 0,0 | 0,0 |
| 1195 | 0,0 | 0,0 |
| 1196 | 0,0 | 20,4 |
| 1197 | 12,6 | 41,2 |
| 1198 | 27,3 | 20,4 |
| 1199 | 40,4 | 7,6 |
| 1200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1215 | 44,9 | 42,5 |
| 1216 | 46,3 | 83,3 |
| 1217 | 46,8 | 74,1 |
| 1218 | 48,1 | 75,7 |
| 1219 | 50,5 | 75,8 |
| 1220 | 53,6 | 76,7 |
| 1221 | 56,9 | 77,1 |
| 1222 | 60,2 | 78,7 |
| 1223 | 63,7 | 78,0 |
| 1224 | 67,2 | 79,6 |
| 1225 | 70,7 | 80,9 |
| 1226 | 74,1 | 81,1 |
| 1227 | 77,5 | 83,6 |
| 1228 | 80,8 | 85,6 |
| 1229 | 84,1 | 81,6 |
| 1230 | 87,4 | 88,3 |
| 1231 | 90,5 | 91,9 |
| 1232 | 93,5 | 94,1 |
| 1233 | 96,8 | 96,6 |
| 1234 | 100,0 | m |
| 1235 | 96,0 | m |
| 1236 | 81,9 | m |
| 1237 | 68,1 | m |
| 1238 | 58,1 | 84,7 |
| 1239 | 58,5 | 85,4 |
| 1240 | 59,5 | 85,6 |
| 1241 | 61,0 | 86,6 |
| 1242 | 62,6 | 86,8 |
| 1243 | 64,1 | 87,6 |
| 1244 | 65,4 | 87,5 |
| 1245 | 66,7 | 87,8 |
| 1246 | 68,1 | 43,5 |
| 1247 | 55,2 | 0,0 |
| 1248 | 42,3 | 37,2 |
| 1249 | 43,0 | 73,6 |
| 1250 | 43,5 | 65,1 |
| 1251 | 43,8 | 53,1 |
| 1252 | 43,9 | 54,6 |
| 1253 | 43,9 | 41,2 |
| 1254 | 43,8 | 34,8 |
| 1255 | 43,6 | 30,3 |
| 1256 | 43,3 | 21,9 |
| 1257 | 42,8 | 19,9 |
| 1258 | 42,3 | m |
| 1259 | 41,4 | m |
| 1260 | 40,2 | m |
| 1261 | 38,7 | m |
| 1262 | 37,1 | m |
| 1263 | 35,6 | m |
| 1264 | 34,2 | m |
| 1265 | 32,9 | m |
| 1266 | 31,8 | m |
| 1267 | 30,7 | m |
| 1268 | 29,6 | m |
| 1269 | 40,4 | 0,0 |
| 1270 | 51,2 | m |
| 1271 | 49,6 | m |
| 1272 | 48,0 | m |
| 1273 | 46,4 | m |
| 1274 | 45,0 | m |
| 1275 | 43,6 | m |
| 1276 | 42,3 | m |
| 1277 | 41,0 | m |
| 1278 | 39,6 | m |
| 1279 | 38,3 | m |
| 1280 | 37,1 | m |
| 1281 | 35,9 | m |
| 1282 | 34,6 | m |
| 1283 | 33,0 | m |
| 1284 | 31,1 | m |
| 1285 | 29,2 | m |
| 1286 | 43,3 | 0,0 |
| 1287 | 57,4 | 32,8 |
| 1288 | 59,9 | 65,4 |
| 1289 | 61,9 | 76,1 |
| 1290 | 65,6 | 73,7 |
| 1291 | 69,9 | 79,3 |
| 1292 | 74,1 | 81,3 |
| 1293 | 78,3 | 83,2 |
| 1294 | 82,6 | 86,0 |
| 1295 | 87,0 | 89,5 |
| 1296 | 91,2 | 90,8 |
| 1297 | 95,3 | 45,9 |
| 1298 | 81,0 | 0,0 |
| 1299 | 66,6 | 38,2 |
| 1300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1303 | 70,0 | 85,2 |
| 1304 | 71,6 | 85,9 |
| 1305 | 73,3 | 86,2 |
| 1306 | 74,8 | 86,5 |
| 1307 | 76,3 | 42,9 |
| 1308 | 63,3 | 0,0 |
| 1309 | 50,4 | 21,2 |
| 1310 | 50,6 | 42,3 |
| 1311 | 50,6 | 53,7 |
| 1312 | 50,4 | 90,1 |
| 1313 | 50,5 | 97,1 |
| 1314 | 51,0 | 100,0 |
| 1315 | 51,9 | 100,0 |
| 1316 | 52,6 | 100,0 |
| 1317 | 52,8 | 32,4 |
| 1318 | 47,7 | 0,0 |
| 1319 | 42,6 | 27,4 |
| 1320 | 42,1 | 53,5 |
| 1321 | 41,8 | 44,5 |
| 1322 | 41,4 | 41,1 |
| 1323 | 41,0 | 21,0 |
| 1324 | 40,3 | 0,0 |
| 1325 | 39,3 | 1,0 |
| 1326 | 38,3 | 15,2 |
| 1327 | 37,6 | 57,8 |
| 1328 | 37,3 | 73,2 |
| 1329 | 37,3 | 59,8 |
| 1330 | 37,4 | 52,2 |
| 1331 | 37,4 | 16,9 |
| 1332 | 37,1 | 34,3 |
| 1333 | 36,7 | 51,9 |
| 1334 | 36,2 | 25,3 |
| 1335 | 35,6 | m |
| 1336 | 34,6 | m |
| 1337 | 33,2 | m |
| 1338 | 31,6 | m |
| 1339 | 30,1 | m |
| 1340 | 28,8 | m |
| 1341 | 28,0 | 29,5 |
| 1342 | 28,6 | 100,0 |
| 1343 | 28,8 | 97,3 |
| 1344 | 28,8 | 73,4 |
| 1345 | 29,6 | 56,9 |
| 1346 | 30,3 | 91,7 |
| 1347 | 31,0 | 90,5 |
| 1348 | 31,8 | 81,7 |
| 1349 | 32,6 | 79,5 |
| 1350 | 33,5 | 86,9 |
| 1351 | 34,6 | 100,0 |
| 1352 | 35,6 | 78,7 |
| 1353 | 36,4 | 50,5 |
| 1354 | 37,0 | 57,0 |
| 1355 | 37,3 | 69,1 |
| 1356 | 37,6 | 49,5 |
| 1357 | 37,8 | 44,4 |
| 1358 | 37,8 | 43,4 |
| 1359 | 37,8 | 34,8 |
| 1360 | 37,6 | 24,0 |
| 1361 | 37,2 | m |
| 1362 | 36,3 | m |
| 1363 | 35,1 | m |
| 1364 | 33,7 | m |
| 1365 | 32,4 | m |
| 1366 | 31,1 | m |
| 1367 | 29,9 | m |
| 1368 | 28,7 | m |
| 1369 | 29,0 | 58,6 |
| 1370 | 29,7 | 88,5 |
| 1371 | 31,0 | 86,3 |
| 1372 | 31,8 | 43,4 |
| 1373 | 31,7 | m |
| 1374 | 29,9 | m |
| 1375 | 40,2 | 0,0 |
| 1376 | 50,4 | m |
| 1377 | 47,9 | m |
| 1378 | 45,0 | m |
| 1379 | 43,0 | m |
| 1380 | 40,6 | m |
| 1381 | 55,5 | 0,0 |
| 1382 | 70,4 | 41,7 |
| 1383 | 73,4 | 83,2 |
| 1384 | 74,0 | 83,7 |
| 1385 | 74,9 | 41,7 |
| 1386 | 60,0 | 0,0 |
| 1387 | 45,1 | 41,6 |
| 1388 | 47,7 | 84,2 |
| 1389 | 50,4 | 50,2 |
| 1390 | 53,0 | 26,1 |
| 1391 | 59,5 | 0,0 |
| 1392 | 66,2 | 38,4 |
| 1393 | 66,4 | 76,7 |
| 1394 | 67,6 | 100,0 |
| 1395 | 68,4 | 76,6 |
| 1396 | 68,2 | 47,2 |
| 1397 | 69,0 | 81,4 |
| 1398 | 69,7 | 40,6 |
| 1399 | 54,7 | 0,0 |
| 1400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1402 | 36,7 | 59,4 |
| 1403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1405 | 36,8 | 100,0 |
| 1406 | 36,4 | 100,0 |
| 1407 | 36,3 | 79,7 |
| 1408 | 36,7 | 49,5 |
| 1409 | 36,6 | 39,3 |
| 1410 | 37,3 | 62,8 |
| 1411 | 38,1 | 73,4 |
| 1412 | 39,0 | 72,9 |
| 1413 | 40,2 | 72,0 |
| 1414 | 41,5 | 71,2 |
| 1415 | 42,9 | 77,3 |
| 1416 | 44,4 | 76,6 |
| 1417 | 45,4 | 43,1 |
| 1418 | 45,3 | 53,9 |
| 1419 | 45,1 | 64,8 |
| 1420 | 46,5 | 74,2 |
| 1421 | 47,7 | 75,2 |
| 1422 | 48,1 | 75,5 |
| 1423 | 48,6 | 75,8 |
| 1424 | 48,9 | 76,3 |
| 1425 | 49,9 | 75,5 |
| 1426 | 50,4 | 75,2 |
| 1427 | 51,1 | 74,6 |
| 1428 | 51,9 | 75,0 |
| 1429 | 52,7 | 37,2 |
| 1430 | 41,6 | 0,0 |
| 1431 | 30,4 | 36,6 |
| 1432 | 30,5 | 73,2 |
| 1433 | 30,3 | 81,6 |
| 1434 | 30,4 | 89,3 |
| 1435 | 31,5 | 90,4 |
| 1436 | 32,7 | 88,5 |
| 1437 | 33,7 | 97,2 |
| 1438 | 35,2 | 99,7 |
| 1439 | 36,3 | 98,8 |
| 1440 | 37,7 | 100,0 |
| 1441 | 39,2 | 100,0 |
| 1442 | 40,9 | 100,0 |
| 1443 | 42,4 | 99,5 |
| 1444 | 43,8 | 98,7 |
| 1445 | 45,4 | 97,3 |
| 1446 | 47,0 | 96,6 |
| 1447 | 47,8 | 96,2 |
| 1448 | 48,8 | 96,3 |
| 1449 | 50,5 | 95,1 |
| 1450 | 51,0 | 95,9 |
| 1451 | 52,0 | 94,3 |
| 1452 | 52,6 | 94,6 |
| 1453 | 53,0 | 65,5 |
| 1454 | 53,2 | 0,0 |
| 1455 | 53,2 | m |
| 1456 | 52,6 | m |
| 1457 | 52,1 | m |
| 1458 | 51,8 | m |
| 1459 | 51,3 | m |
| 1460 | 50,7 | m |
| 1461 | 50,7 | m |
| 1462 | 49,8 | m |
| 1463 | 49,4 | m |
| 1464 | 49,3 | m |
| 1465 | 49,1 | m |
| 1466 | 49,1 | m |
| 1467 | 49,1 | 8,3 |
| 1468 | 48,9 | 16,8 |
| 1469 | 48,8 | 21,3 |
| 1470 | 49,1 | 22,1 |
| 1471 | 49,4 | 26,3 |
| 1472 | 49,8 | 39,2 |
| 1473 | 50,4 | 83,4 |
| 1474 | 51,4 | 90,6 |
| 1475 | 52,3 | 93,8 |
| 1476 | 53,3 | 94,0 |
| 1477 | 54,2 | 94,1 |
| 1478 | 54,9 | 94,3 |
| 1479 | 55,7 | 94,6 |
| 1480 | 56,1 | 94,9 |
| 1481 | 56,3 | 86,2 |
| 1482 | 56,2 | 64,1 |
| 1483 | 56,0 | 46,1 |
| 1484 | 56,2 | 33,4 |
| 1485 | 56,5 | 23,6 |
| 1486 | 56,3 | 18,6 |
| 1487 | 55,7 | 16,2 |
| 1488 | 56,0 | 15,9 |
| 1489 | 55,9 | 21,8 |
| 1490 | 55,8 | 20,9 |
| 1491 | 55,4 | 18,4 |
| 1492 | 55,7 | 25,1 |
| 1493 | 56,0 | 27,7 |
| 1494 | 55,8 | 22,4 |
| 1495 | 56,1 | 20,0 |
| 1496 | 55,7 | 17,4 |
| 1497 | 55,9 | 20,9 |
| 1498 | 56,0 | 22,9 |
| 1499 | 56,0 | 21,1 |
| 1500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1523 | 47,2 | m |
| 1524 | 47,8 | m |
| 1525 | 48,2 | 0,0 |
| 1526 | 48,8 | 23,0 |
| 1527 | 49,1 | 67,9 |
| 1528 | 49,4 | 73,7 |
| 1529 | 49,8 | 75,0 |
| 1530 | 50,4 | 75,8 |
| 1531 | 51,4 | 73,9 |
| 1532 | 52,3 | 72,2 |
| 1533 | 53,3 | 71,2 |
| 1534 | 54,6 | 71,2 |
| 1535 | 55,4 | 68,7 |
| 1536 | 56,7 | 67,0 |
| 1537 | 57,2 | 64,6 |
| 1538 | 57,3 | 61,9 |
| 1539 | 57,0 | 59,5 |
| 1540 | 56,7 | 57,0 |
| 1541 | 56,7 | 69,8 |
| 1542 | 56,8 | 58,5 |
| 1543 | 56,8 | 47,2 |
| 1544 | 57,0 | 38,5 |
| 1545 | 57,0 | 32,8 |
| 1546 | 56,8 | 30,2 |
| 1547 | 57,0 | 27,0 |
| 1548 | 56,9 | 26,2 |
| 1549 | 56,7 | 26,2 |
| 1550 | 57,0 | 26,6 |
| 1551 | 56,7 | 27,8 |
| 1552 | 56,7 | 29,7 |
| 1553 | 56,8 | 32,1 |
| 1554 | 56,5 | 34,9 |
| 1555 | 56,6 | 34,9 |
| 1556 | 56,3 | 35,8 |
| 1557 | 56,6 | 36,6 |
| 1558 | 56,2 | 37,6 |
| 1559 | 56,6 | 38,2 |
| 1560 | 56,2 | 37,9 |
| 1561 | 56,6 | 37,5 |
| 1562 | 56,4 | 36,7 |
| 1563 | 56,5 | 34,8 |
| 1564 | 56,5 | 35,8 |
| 1565 | 56,5 | 36,2 |
| 1566 | 56,5 | 36,7 |
| 1567 | 56,7 | 37,8 |
| 1568 | 56,7 | 37,8 |
| 1569 | 56,6 | 36,6 |
| 1570 | 56,8 | 36,1 |
| 1571 | 56,5 | 36,8 |
| 1572 | 56,9 | 35,9 |
| 1573 | 56,7 | 35,0 |
| 1574 | 56,5 | 36,0 |
| 1575 | 56,4 | 36,5 |
| 1576 | 56,5 | 38,0 |
| 1577 | 56,5 | 39,9 |
| 1578 | 56,4 | 42,1 |
| 1579 | 56,5 | 47,0 |
| 1580 | 56,4 | 48,0 |
| 1581 | 56,1 | 49,1 |
| 1582 | 56,4 | 48,9 |
| 1583 | 56,4 | 48,2 |
| 1584 | 56,5 | 48,3 |
| 1585 | 56,5 | 47,9 |
| 1586 | 56,6 | 46,8 |
| 1587 | 56,6 | 46,2 |
| 1588 | 56,5 | 44,4 |
| 1589 | 56,8 | 42,9 |
| 1590 | 56,5 | 42,8 |
| 1591 | 56,7 | 43,2 |
| 1592 | 56,5 | 42,8 |
| 1593 | 56,9 | 42,2 |
| 1594 | 56,5 | 43,1 |
| 1595 | 56,5 | 42,9 |
| 1596 | 56,7 | 42,7 |
| 1597 | 56,6 | 41,5 |
| 1598 | 56,9 | 41,8 |
| 1599 | 56,6 | 41,9 |
| 1600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1606 | 56,5 | 42,0 |
| 1607 | 56,7 | 42,1 |
| 1608 | 56,4 | 41,9 |
| 1609 | 56,7 | 42,9 |
| 1610 | 56,7 | 41,8 |
| 1611 | 56,7 | 41,9 |
| 1612 | 56,8 | 42,0 |
| 1613 | 56,7 | 41,5 |
| 1614 | 56,6 | 41,9 |
| 1615 | 56,8 | 41,6 |
| 1616 | 56,6 | 41,6 |
| 1617 | 56,9 | 42,0 |
| 1618 | 56,7 | 40,7 |
| 1619 | 56,7 | 39,3 |
| 1620 | 56,5 | 41,4 |
| 1621 | 56,4 | 44,9 |
| 1622 | 56,8 | 45,2 |
| 1623 | 56,6 | 43,6 |
| 1624 | 56,8 | 42,2 |
| 1625 | 56,5 | 42,3 |
| 1626 | 56,5 | 44,4 |
| 1627 | 56,9 | 45,1 |
| 1628 | 56,4 | 45,0 |
| 1629 | 56,7 | 46,3 |
| 1630 | 56,7 | 45,5 |
| 1631 | 56,8 | 45,0 |
| 1632 | 56,7 | 44,9 |
| 1633 | 56,6 | 45,2 |
| 1634 | 56,8 | 46,0 |
| 1635 | 56,5 | 46,6 |
| 1636 | 56,6 | 48,3 |
| 1637 | 56,4 | 48,6 |
| 1638 | 56,6 | 50,3 |
| 1639 | 56,3 | 51,9 |
| 1640 | 56,5 | 54,1 |
| 1641 | 56,3 | 54,9 |
| 1642 | 56,4 | 55,0 |
| 1643 | 56,4 | 56,2 |
| 1644 | 56,2 | 58,6 |
| 1645 | 56,2 | 59,1 |
| 1646 | 56,2 | 62,5 |
| 1647 | 56,4 | 62,8 |
| 1648 | 56,0 | 64,7 |
| 1649 | 56,4 | 65,6 |
| 1650 | 56,2 | 67,7 |
| 1651 | 55,9 | 68,9 |
| 1652 | 56,1 | 68,9 |
| 1653 | 55,8 | 69,5 |
| 1654 | 56,0 | 69,8 |
| 1655 | 56,2 | 69,3 |
| 1656 | 56,2 | 69,8 |
| 1657 | 56,4 | 69,2 |
| 1658 | 56,3 | 68,7 |
| 1659 | 56,2 | 69,4 |
| 1660 | 56,2 | 69,5 |
| 1661 | 56,2 | 70,0 |
| 1662 | 56,4 | 69,7 |
| 1663 | 56,2 | 70,2 |
| 1664 | 56,4 | 70,5 |
| 1665 | 56,1 | 70,5 |
| 1666 | 56,5 | 69,7 |
| 1667 | 56,2 | 69,3 |
| 1668 | 56,5 | 70,9 |
| 1669 | 56,4 | 70,8 |
| 1670 | 56,3 | 71,1 |
| 1671 | 56,4 | 71,0 |
| 1672 | 56,7 | 68,6 |
| 1673 | 56,8 | 68,6 |
| 1674 | 56,6 | 68,0 |
| 1675 | 56,8 | 65,1 |
| 1676 | 56,9 | 60,9 |
| 1677 | 57,1 | 57,4 |
| 1678 | 57,1 | 54,3 |
| 1679 | 57,0 | 48,6 |
| 1680 | 57,4 | 44,1 |
| 1681 | 57,4 | 40,2 |
| 1682 | 57,6 | 36,9 |
| 1683 | 57,5 | 34,2 |
| 1684 | 57,4 | 31,1 |
| 1685 | 57,5 | 25,9 |
| 1686 | 57,5 | 20,7 |
| 1687 | 57,6 | 16,4 |
| 1688 | 57,6 | 12,4 |
| 1689 | 57,6 | 8,9 |
| 1690 | 57,5 | 8,0 |
| 1691 | 57,5 | 5,8 |
| 1692 | 57,3 | 5,8 |
| 1693 | 57,6 | 5,5 |
| 1694 | 57,3 | 4,5 |
| 1695 | 57,2 | 3,2 |
| 1696 | 57,2 | 3,1 |
| 1697 | 57,3 | 4,9 |
| 1698 | 57,3 | 4,2 |
| 1699 | 56,9 | 5,5 |
| 1700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1705 | 56,7 | 5,7 |
| 1706 | 56,8 | 5,8 |
| 1707 | 57,0 | 6,1 |
| 1708 | 56,7 | 5,9 |
| 1709 | 57,0 | 6,6 |
| 1710 | 56,9 | 6,4 |
| 1711 | 56,7 | 6,7 |
| 1712 | 56,9 | 6,9 |
| 1713 | 56,8 | 5,6 |
| 1714 | 56,6 | 5,1 |
| 1715 | 56,6 | 6,5 |
| 1716 | 56,5 | 10,0 |
| 1717 | 56,6 | 12,4 |
| 1718 | 56,5 | 14,5 |
| 1719 | 56,6 | 16,3 |
| 1720 | 56,3 | 18,1 |
| 1721 | 56,6 | 20,7 |
| 1722 | 56,1 | 22,6 |
| 1723 | 56,3 | 25,8 |
| 1724 | 56,4 | 27,7 |
| 1725 | 56,0 | 29,7 |
| 1726 | 56,1 | 32,6 |
| 1727 | 55,9 | 34,9 |
| 1728 | 55,9 | 36,4 |
| 1729 | 56,0 | 39,2 |
| 1730 | 55,9 | 41,4 |
| 1731 | 55,5 | 44,2 |
| 1732 | 55,9 | 46,4 |
| 1733 | 55,8 | 48,3 |
| 1734 | 55,6 | 49,1 |
| 1735 | 55,8 | 49,3 |
| 1736 | 55,9 | 47,7 |
| 1737 | 55,9 | 47,4 |
| 1738 | 55,8 | 46,9 |
| 1739 | 56,1 | 46,8 |
| 1740 | 56,1 | 45,8 |
| 1741 | 56,2 | 46,0 |
| 1742 | 56,3 | 45,9 |
| 1743 | 56,3 | 45,9 |
| 1744 | 56,2 | 44,6 |
| 1745 | 56,2 | 46,0 |
| 1746 | 56,4 | 46,2 |
| 1747 | 55,8 | m |
| 1748 | 55,5 | m |
| 1749 | 55,0 | m |
| 1750 | 54,1 | m |
| 1751 | 54,0 | m |
| 1752 | 53,3 | m |
| 1753 | 52,6 | m |
| 1754 | 51,8 | m |
| 1755 | 50,7 | m |
| 1756 | 49,9 | m |
| 1757 | 49,1 | m |
| 1758 | 47,7 | m |
| 1759 | 46,8 | m |
| 1760 | 45,7 | m |
| 1761 | 44,8 | m |
| 1762 | 43,9 | m |
| 1763 | 42,9 | m |
| 1764 | 41,5 | m |
| 1765 | 39,5 | m |
| 1766 | 36,7 | m |
| 1767 | 33,8 | m |
| 1768 | 31,0 | m |
| 1769 | 40,0 | 0,0 |
| 1770 | 49,1 | m |
| 1771 | 46,2 | m |
| 1772 | 43,1 | m |
| 1773 | 39,9 | m |
| 1774 | 36,6 | m |
| 1775 | 33,6 | m |
| 1776 | 30,5 | m |
| 1777 | 42,8 | 0,0 |
| 1778 | 55,2 | m |
| 1779 | 49,9 | m |
| 1780 | 44,0 | m |
| 1781 | 37,6 | m |
| 1782 | 47,2 | 0,0 |
| 1783 | 56,8 | m |
| 1784 | 47,5 | m |
| 1785 | 42,9 | m |
| 1786 | 31,6 | m |
| 1787 | 25,8 | m |
| 1788 | 19,9 | m |
| 1789 | 14,0 | m |
| 1790 | 8,1 | m |
| 1791 | 2,2 | m |
| 1792 | 0,0 | 0,0 |
| 1793 | 0,0 | 0,0 |
| 1794 | 0,0 | 0,0 |
| 1795 | 0,0 | 0,0 |
| 1796 | 0,0 | 0,0 |
| 1797 | 0,0 | 0,0 |
| 1798 | 0,0 | 0,0 |
| 1799 | 0,0 | 0,0 |
| 1800 | 0,0 | 0,0 |
| m = točka delovanja motorja |

Čas

Norm. vrt. frekv.

Norm. navor

s

%

%

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1009

45,4

m

1010

37,2

m

1011

26,3

m

1012

17,9

m

1013

16,2

1,9

1014

17,8

7,5

1015

25,2

18,0

1016

39,7

6,5

1017

38,6

0,0

1018

37,4

5,4

1019

43,4

9,7

1020

46,9

15,7

1021

52,5

13,1

1022

56,2

6,3

1023

44,0

0,0

1024

31,8

20,9

1025

38,7

36,3

1026

47,7

47,5

1027

54,5

22,0

1028

41,3

0,0

1029

28,1

26,8

1030

31,6

49,2

1031

34,5

39,5

1032

36,4

24,0

1033

36,7

m

1034

35,5

m

1035

33,8

m

1036

33,7

19,8

1037

35,3

35,1

1038

38,0

33,9

1039

40,1

34,5

1040

42,2

40,4

1041

45,2

44,0

1042

48,3

35,9

1043

50,1

29,6

1044

52,3

38,5

1045

55,3

57,7

1046

57,0

50,7

1047

57,7

25,2

1048

42,9

0,0

1049

28,2

15,7

1050

29,2

30,5

1051

31,1

52,6

1052

33,4

60,7

1053

35,0

61,4

1054

35,3

18,2

1055

35,2

14,9

1056

34,9

11,7

1057

34,5

12,9

1058

34,1

15,5

1059

33,5

m

1060

31,8

m

1061

30,1

m

1062

29,6

10,3

1063

30,0

26,5

1064

31,0

18,8

1065

31,5

26,5

1066

31,7

m

1067

31,5

m

1068

30,6

m

1069

30,0

m

1070

30,0

m

1071

29,4

m

1072

44,3

0,0

1073

59,2

m

1074

58,3

m

1075

57,1

m

1076

55,4

m

1077

53,5

m

1078

51,5

m

1079

49,7

m

1080

47,9

m

1081

46,4

m

1082

45,5

m

1083

45,2

m

1084

44,3

m

1085

43,6

m

1086

43,1

m

1087

42,5

25,6

1088

43,3

25,7

1089

46,3

24,0

1090

47,8

20,6

1091

47,2

3,8

1092

45,6

4,4

1093

44,6

4,1

1094

44,1

m

1095

42,9

m

1096

40,9

m

1097

39,2

m

1098

37,0

m

1099

35,1

2,0

1100

35,6

43,3

1101

38,7

47,6

1102

41,3

40,4

1103

42,6

45,7

1104

43,9

43,3

1105

46,9

41,2

1106

52,4

40,1

1107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1110

57,0

25,4

1111

56,8

25,3

1112

56,3

25,3

1113

55,6

25,2

1114

56,2

25,2

1115

58,0

12,4

1116

43,4

0,0

1117

28,8

26,2

1118

30,9

49,9

1119

32,3

40,5

1120

32,5

12,4

1121

32,4

12,2

1122

32,1

6,4

1123

31,0

12,4

1124

30,1

18,5

1125

30,4

35,6

1126

31,2

30,1

1127

31,5

30,8

1128

31,5

26,9

1129

31,7

33,9

1130

32,0

29,9

1131

32,1

m

1132

31,4

m

1133

30,3

m

1134

29,8

m

1135

44,3

0,0

1136

58,9

m

1137

52,1

m

1138

44,1

m

1139

51,7

0,0

1140

59,2

m

1141

47,2

m

1142

35,1

0,0

1143

23,1

m

1144

13,1

m

1145

5,0

m

1146

0,0

0,0

1147

0,0

0,0

1148

0,0

0,0

1149

0,0

0,0

1150

0,0

0,0

1151

0,0

0,0

1152

0,0

0,0

1153

0,0

0,0

1154

0,0

0,0

1155

0,0

0,0

1156

0,0

0,0

1157

0,0

0,0

1158

0,0

0,0

1159

0,0

0,0

1160

0,0

0,0

1161

0,0

0,0

1162

0,0

0,0

1163

0,0

0,0

1164

0,0

0,0

1165

0,0

0,0

1166

0,0

0,0

1167

0,0

0,0

1168

0,0

0,0

1169

0,0

0,0

1170

0,0

0,0

1171

0,0

0,0

1172

0,0

0,0

1173

0,0

0,0

1174

0,0

0,0

1175

0,0

0,0

1176

0,0

0,0

1177

0,0

0,0

1178

0,0

0,0

1179

0,0

0,0

1180

0,0

0,0

1181

0,0

0,0

1182

0,0

0,0

1183

0,0

0,0

1184

0,0

0,0

1185

0,0

0,0

1186

0,0

0,0

1187

0,0

0,0

1188

0,0

0,0

1189

0,0

0,0

1190

0,0

0,0

1191

0,0

0,0

1192

0,0

0,0

1193

0,0

0,0

1194

0,0

0,0

1195

0,0

0,0

1196

0,0

20,4

1197

12,6

41,2

1198

27,3

20,4

1199

40,4

7,6

1200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1215

44,9

42,5

1216

46,3

83,3

1217

46,8

74,1

1218

48,1

75,7

1219

50,5

75,8

1220

53,6

76,7

1221

56,9

77,1

1222

60,2

78,7

1223

63,7

78,0

1224

67,2

79,6

1225

70,7

80,9

1226

74,1

81,1

1227

77,5

83,6

1228

80,8

85,6

1229

84,1

81,6

1230

87,4

88,3

1231

90,5

91,9

1232

93,5

94,1

1233

96,8

96,6

1234

100,0

m

1235

96,0

m

1236

81,9

m

1237

68,1

m

1238

58,1

84,7

1239

58,5

85,4

1240

59,5

85,6

1241

61,0

86,6

1242

62,6

86,8

1243

64,1

87,6

1244

65,4

87,5

1245

66,7

87,8

1246

68,1

43,5

1247

55,2

0,0

1248

42,3

37,2

1249

43,0

73,6

1250

43,5

65,1

1251

43,8

53,1

1252

43,9

54,6

1253

43,9

41,2

1254

43,8

34,8

1255

43,6

30,3

1256

43,3

21,9

1257

42,8

19,9

1258

42,3

m

1259

41,4

m

1260

40,2

m

1261

38,7

m

1262

37,1

m

1263

35,6

m

1264

34,2

m

1265

32,9

m

1266

31,8

m

1267

30,7

m

1268

29,6

m

1269

40,4

0,0

1270

51,2

m

1271

49,6

m

1272

48,0

m

1273

46,4

m

1274

45,0

m

1275

43,6

m

1276

42,3

m

1277

41,0

m

1278

39,6

m

1279

38,3

m

1280

37,1

m

1281

35,9

m

1282

34,6

m

1283

33,0

m

1284

31,1

m

1285

29,2

m

1286

43,3

0,0

1287

57,4

32,8

1288

59,9

65,4

1289

61,9

76,1

1290

65,6

73,7

1291

69,9

79,3

1292

74,1

81,3

1293

78,3

83,2

1294

82,6

86,0

1295

87,0

89,5

1296

91,2

90,8

1297

95,3

45,9

1298

81,0

0,0

1299

66,6

38,2

1300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1303

70,0

85,2

1304

71,6

85,9

1305

73,3

86,2

1306

74,8

86,5

1307

76,3

42,9

1308

63,3

0,0

1309

50,4

21,2

1310

50,6

42,3

1311

50,6

53,7

1312

50,4

90,1

1313

50,5

97,1

1314

51,0

100,0

1315

51,9

100,0

1316

52,6

100,0

1317

52,8

32,4

1318

47,7

0,0

1319

42,6

27,4

1320

42,1

53,5

1321

41,8

44,5

1322

41,4

41,1

1323

41,0

21,0

1324

40,3

0,0

1325

39,3

1,0

1326

38,3

15,2

1327

37,6

57,8

1328

37,3

73,2

1329

37,3

59,8

1330

37,4

52,2

1331

37,4

16,9

1332

37,1

34,3

1333

36,7

51,9

1334

36,2

25,3

1335

35,6

m

1336

34,6

m

1337

33,2

m

1338

31,6

m

1339

30,1

m

1340

28,8

m

1341

28,0

29,5

1342

28,6

100,0

1343

28,8

97,3

1344

28,8

73,4

1345

29,6

56,9

1346

30,3

91,7

1347

31,0

90,5

1348

31,8

81,7

1349

32,6

79,5

1350

33,5

86,9

1351

34,6

100,0

1352

35,6

78,7

1353

36,4

50,5

1354

37,0

57,0

1355

37,3

69,1

1356

37,6

49,5

1357

37,8

44,4

1358

37,8

43,4

1359

37,8

34,8

1360

37,6

24,0

1361

37,2

m

1362

36,3

m

1363

35,1

m

1364

33,7

m

1365

32,4

m

1366

31,1

m

1367

29,9

m

1368

28,7

m

1369

29,0

58,6

1370

29,7

88,5

1371

31,0

86,3

1372

31,8

43,4

1373

31,7

m

1374

29,9

m

1375

40,2

0,0

1376

50,4

m

1377

47,9

m

1378

45,0

m

1379

43,0

m

1380

40,6

m

1381

55,5

0,0

1382

70,4

41,7

1383

73,4

83,2

1384

74,0

83,7

1385

74,9

41,7

1386

60,0

0,0

1387

45,1

41,6

1388

47,7

84,2

1389

50,4

50,2

1390

53,0

26,1

1391

59,5

0,0

1392

66,2

38,4

1393

66,4

76,7

1394

67,6

100,0

1395

68,4

76,6

1396

68,2

47,2

1397

69,0

81,4

1398

69,7

40,6

1399

54,7

0,0

1400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1402

36,7

59,4

1403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1405

36,8

100,0

1406

36,4

100,0

1407

36,3

79,7

1408

36,7

49,5

1409

36,6

39,3

1410

37,3

62,8

1411

38,1

73,4

1412

39,0

72,9

1413

40,2

72,0

1414

41,5

71,2

1415

42,9

77,3

1416

44,4

76,6

1417

45,4

43,1

1418

45,3

53,9

1419

45,1

64,8

1420

46,5

74,2

1421

47,7

75,2

1422

48,1

75,5

1423

48,6

75,8

1424

48,9

76,3

1425

49,9

75,5

1426

50,4

75,2

1427

51,1

74,6

1428

51,9

75,0

1429

52,7

37,2

1430

41,6

0,0

1431

30,4

36,6

1432

30,5

73,2

1433

30,3

81,6

1434

30,4

89,3

1435

31,5

90,4

1436

32,7

88,5

1437

33,7

97,2

1438

35,2

99,7

1439

36,3

98,8

1440

37,7

100,0

1441

39,2

100,0

1442

40,9

100,0

1443

42,4

99,5

1444

43,8

98,7

1445

45,4

97,3

1446

47,0

96,6

1447

47,8

96,2

1448

48,8

96,3

1449

50,5

95,1

1450

51,0

95,9

1451

52,0

94,3

1452

52,6

94,6

1453

53,0

65,5

1454

53,2

0,0

1455

53,2

m

1456

52,6

m

1457

52,1

m

1458

51,8

m

1459

51,3

m

1460

50,7

m

1461

50,7

m

1462

49,8

m

1463

49,4

m

1464

49,3

m

1465

49,1

m

1466

49,1

m

1467

49,1

8,3

1468

48,9

16,8

1469

48,8

21,3

1470

49,1

22,1

1471

49,4

26,3

1472

49,8

39,2

1473

50,4

83,4

1474

51,4

90,6

1475

52,3

93,8

1476

53,3

94,0

1477

54,2

94,1

1478

54,9

94,3

1479

55,7

94,6

1480

56,1

94,9

1481

56,3

86,2

1482

56,2

64,1

1483

56,0

46,1

1484

56,2

33,4

1485

56,5

23,6

1486

56,3

18,6

1487

55,7

16,2

1488

56,0

15,9

1489

55,9

21,8

1490

55,8

20,9

1491

55,4

18,4

1492

55,7

25,1

1493

56,0

27,7

1494

55,8

22,4

1495

56,1

20,0

1496

55,7

17,4

1497

55,9

20,9

1498

56,0

22,9

1499

56,0

21,1

1500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1523

47,2

m

1524

47,8

m

1525

48,2

0,0

1526

48,8

23,0

1527

49,1

67,9

1528

49,4

73,7

1529

49,8

75,0

1530

50,4

75,8

1531

51,4

73,9

1532

52,3

72,2

1533

53,3

71,2

1534

54,6

71,2

1535

55,4

68,7

1536

56,7

67,0

1537

57,2

64,6

1538

57,3

61,9

1539

57,0

59,5

1540

56,7

57,0

1541

56,7

69,8

1542

56,8

58,5

1543

56,8

47,2

1544

57,0

38,5

1545

57,0

32,8

1546

56,8

30,2

1547

57,0

27,0

1548

56,9

26,2

1549

56,7

26,2

1550

57,0

26,6

1551

56,7

27,8

1552

56,7

29,7

1553

56,8

32,1

1554

56,5

34,9

1555

56,6

34,9

1556

56,3

35,8

1557

56,6

36,6

1558

56,2

37,6

1559

56,6

38,2

1560

56,2

37,9

1561

56,6

37,5

1562

56,4

36,7

1563

56,5

34,8

1564

56,5

35,8

1565

56,5

36,2

1566

56,5

36,7

1567

56,7

37,8

1568

56,7

37,8

1569

56,6

36,6

1570

56,8

36,1

1571

56,5

36,8

1572

56,9

35,9

1573

56,7

35,0

1574

56,5

36,0

1575

56,4

36,5

1576

56,5

38,0

1577

56,5

39,9

1578

56,4

42,1

1579

56,5

47,0

1580

56,4

48,0

1581

56,1

49,1

1582

56,4

48,9

1583

56,4

48,2

1584

56,5

48,3

1585

56,5

47,9

1586

56,6

46,8

1587

56,6

46,2

1588

56,5

44,4

1589

56,8

42,9

1590

56,5

42,8

1591

56,7

43,2

1592

56,5

42,8

1593

56,9

42,2

1594

56,5

43,1

1595

56,5

42,9

1596

56,7

42,7

1597

56,6

41,5

1598

56,9

41,8

1599

56,6

41,9

1600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1606

56,5

42,0

1607

56,7

42,1

1608

56,4

41,9

1609

56,7

42,9

1610

56,7

41,8

1611

56,7

41,9

1612

56,8

42,0

1613

56,7

41,5

1614

56,6

41,9

1615

56,8

41,6

1616

56,6

41,6

1617

56,9

42,0

1618

56,7

40,7

1619

56,7

39,3

1620

56,5

41,4

1621

56,4

44,9

1622

56,8

45,2

1623

56,6

43,6

1624

56,8

42,2

1625

56,5

42,3

1626

56,5

44,4

1627

56,9

45,1

1628

56,4

45,0

1629

56,7

46,3

1630

56,7

45,5

1631

56,8

45,0

1632

56,7

44,9

1633

56,6

45,2

1634

56,8

46,0

1635

56,5

46,6

1636

56,6

48,3

1637

56,4

48,6

1638

56,6

50,3

1639

56,3

51,9

1640

56,5

54,1

1641

56,3

54,9

1642

56,4

55,0

1643

56,4

56,2

1644

56,2

58,6

1645

56,2

59,1

1646

56,2

62,5

1647

56,4

62,8

1648

56,0

64,7

1649

56,4

65,6

1650

56,2

67,7

1651

55,9

68,9

1652

56,1

68,9

1653

55,8

69,5

1654

56,0

69,8

1655

56,2

69,3

1656

56,2

69,8

1657

56,4

69,2

1658

56,3

68,7

1659

56,2

69,4

1660

56,2

69,5

1661

56,2

70,0

1662

56,4

69,7

1663

56,2

70,2

1664

56,4

70,5

1665

56,1

70,5

1666

56,5

69,7

1667

56,2

69,3

1668

56,5

70,9

1669

56,4

70,8

1670

56,3

71,1

1671

56,4

71,0

1672

56,7

68,6

1673

56,8

68,6

1674

56,6

68,0

1675

56,8

65,1

1676

56,9

60,9

1677

57,1

57,4

1678

57,1

54,3

1679

57,0

48,6

1680

57,4

44,1

1681

57,4

40,2

1682

57,6

36,9

1683

57,5

34,2

1684

57,4

31,1

1685

57,5

25,9

1686

57,5

20,7

1687

57,6

16,4

1688

57,6

12,4

1689

57,6

8,9

1690

57,5

8,0

1691

57,5

5,8

1692

57,3

5,8

1693

57,6

5,5

1694

57,3

4,5

1695

57,2

3,2

1696

57,2

3,1

1697

57,3

4,9

1698

57,3

4,2

1699

56,9

5,5

1700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1705

56,7

5,7

1706

56,8

5,8

1707

57,0

6,1

1708

56,7

5,9

1709

57,0

6,6

1710

56,9

6,4

1711

56,7

6,7

1712

56,9

6,9

1713

56,8

5,6

1714

56,6

5,1

1715

56,6

6,5

1716

56,5

10,0

1717

56,6

12,4

1718

56,5

14,5

1719

56,6

16,3

1720

56,3

18,1

1721

56,6

20,7

1722

56,1

22,6

1723

56,3

25,8

1724

56,4

27,7

1725

56,0

29,7

1726

56,1

32,6

1727

55,9

34,9

1728

55,9

36,4

1729

56,0

39,2

1730

55,9

41,4

1731

55,5

44,2

1732

55,9

46,4

1733

55,8

48,3

1734

55,6

49,1

1735

55,8

49,3

1736

55,9

47,7

1737

55,9

47,4

1738

55,8

46,9

1739

56,1

46,8

1740

56,1

45,8

1741

56,2

46,0

1742

56,3

45,9

1743

56,3

45,9

1744

56,2

44,6

1745

56,2

46,0

1746

56,4

46,2

1747

55,8

m

1748

55,5

m

1749

55,0

m

1750

54,1

m

1751

54,0

m

1752

53,3

m

1753

52,6

m

1754

51,8

m

1755

50,7

m

1756

49,9

m

1757

49,1

m

1758

47,7

m

1759

46,8

m

1760

45,7

m

1761

44,8

m

1762

43,9

m

1763

42,9

m

1764

41,5

m

1765

39,5

m

1766

36,7

m

1767

33,8

m

1768

31,0

m

1769

40,0

0,0

1770

49,1

m

1771

46,2

m

1772

43,1

m

1773

39,9

m

1774

36,6

m

1775

33,6

m

1776

30,5

m

1777

42,8

0,0

1778

55,2

m

1779

49,9

m

1780

44,0

m

1781

37,6

m

1782

47,2

0,0

1783

56,8

m

1784

47,5

m

1785

42,9

m

1786

31,6

m

1787

25,8

m

1788

19,9

m

1789

14,0

m

1790

8,1

m

1791

2,2

m

1792

0,0

0,0

1793

0,0

0,0

1794

0,0

0,0

1795

0,0

0,0

1796

0,0

0,0

1797

0,0

0,0

1798

0,0

0,0

1799

0,0

0,0

1800

0,0

0,0

m = točka delovanja motorja

DODATEK 2

DIZELSKO REFERENČNO GORIVO

| Parameter | Enota | Mejne vrednosti (12) | Preskusna metoda (16) |
| --- | --- | --- | --- |
| najmanj | največ |
| Cetansko število | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Gostota pri 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Destilacija: | | | | |
| — | 50 % vol |

Parameter

Enota

Mejne vrednosti (12)

Preskusna metoda (16)

najmanj

največ

Cetansko število

52

54

ISO 5165

Gostota pri 15 °C

kg/m3

833

837

ISO 3675

Destilacija:

—

50 % vol

°C

245

ISO 3405

| — | 95 % vol |
| --- | --- |

—

95 % vol

°C

345

350

| — | zaključno vrelišče |
| --- | --- |

—

zaključno vrelišče

°C

370

Plamenišče

°C

55

ISO 2719

Sposobnost filtra (CFPP)

°C

–5

EN 116

Kinematska viskoznost pri 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Policiklični aromatski ogljikovodiki

% m/m

2,0

6,0

EN 12916

Ostanki ogljika po Conradsonu (10 % DR)

% m/m

0,2

ISO 10370

Vsebnost pepela

% m/m

0,01

EN-ISO 6245

Vsebnost vode

% m/m

0,02

EN-ISO 12937

Vsebnost žvepla

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Korozija bakra pri 50 °C

1

EN-ISO 2160

Lubrikativnost (HFRR pri 60 °C)

μm

400

CEC F-06-A-96

Nevtralizacijsko število

mg KOH/g

0,02

Oksidacijska stabilnost pri 110 °C (13)
   (14)

h

20

EN 14112

FAME (15)

% v/v

4,5

5,5

EN 14078

DODATEK 3

MERILNA OPREMA

Ta dodatek vsebuje osnovne zahteve in splošne opise sistemov vzorčenja in analize za merjenje plinastih emisij in emisij delcev. Ker je mogoče z različnimi konfiguracijami doseči enakovredne rezultate, se ne zahteva dosledna skladnost s slikami iz tega dodatka. Za pridobivanje dodatnih informacij in usklajevanje funkcij komponentnih sistemov se lahko uporabijo sestavni deli, kot so instrumenti, ventili, elektromagneti, črpalke, naprave za pretok in stikala. Sestavni deli, ki niso potrebni za vzdrževanje točnosti nekaterih sistemov, se lahko izločijo, če njihova izločitev temelji na dobri inženirski presoji.

A.3.1.1   Analizni sistem

A.3.1.2   Opis analiznega sistema

Analizni sistem za določanje emisij v nerazredčenih (slika 9) ali razredčenih (slika 10) izpušnih plinih je opisan na podlagi uporabe:

| (a) | analizatorja HFID ali FID za merjenje ogljikovodikov; |
| --- | --- |

(a)

analizatorja HFID ali FID za merjenje ogljikovodikov;

| (b) | analizatorjev NDIR za merjenje ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

(b)

analizatorjev NDIR za merjenje ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida;

| (c) | analizatorja HCLD ali CLD za merjenje dušikovih oksidov. |
| --- | --- |

(c)

analizatorja HCLD ali CLD za merjenje dušikovih oksidov.

Za vse sestavine naj se vzame vzorec z eno sondo za vzorčenje in se notranje razdeli na različne analizatorje. Neobvezno se lahko uporabita dve sondi za vzorčenje, nameščeni blizu skupaj. Paziti je treba, da na nobeni točki analiznega sistema ne pride do neželjene kondenzacije sestavin izpušnih plinov (vključno z vodo in žveplovo kislino).

Image

Image

A.3.1.3   Sestavni deli s slik 9 in 10:

| EP | Izpušna cev |
| --- | --- |
| SP | Sonda za vzorčenje nerazredčenih izpušnih plinov (samo slika 9) |

EP

Izpušna cev

SP

Sonda za vzorčenje nerazredčenih izpušnih plinov (samo slika 9)

Priporoča se statična sonda iz nerjavnega jekla z več luknjami, ki je na koncu zaprta. Notranji premer ne sme biti večji od notranjega premera cevi za prenos vzorcev. Debelina sondinih sten ne sme biti večja od 1 mm. V sondi morajo biti najmanj 3 luknje v 3 različnih radialnih ravninah, ki so take velikosti, da vzorčijo približno enak pretok. Sonda naj sega najmanj 80 % prečno v izpušno cev. Uporabita se lahko ena ali dve sondi za vzorčenje.

| SP2 | Sonda za vzorčenje razredčenih izpušnih plinov HC (samo slika 10) |
| --- | --- |

SP2

Sonda za vzorčenje razredčenih izpušnih plinov HC (samo slika 10)

Sonda mora:

| (a) | tvoriti prvih 254 mm do 762 mm ogrevane cevi za prenos vzorcev HSL1; |
| --- | --- |

(a)

tvoriti prvih 254 mm do 762 mm ogrevane cevi za prenos vzorcev HSL1;

| (b) | imeti notranji premer najmanj 5 mm; |
| --- | --- |

(b)

imeti notranji premer najmanj 5 mm;

| (c) | biti nameščena v tunelu za redčenje DT (slika 15) na točki, kjer so redčilo in izpušni plini dobro premešani (tj. približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje); |
| --- | --- |

(c)

biti nameščena v tunelu za redčenje DT (slika 15) na točki, kjer so redčilo in izpušni plini dobro premešani (tj. približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje);

| (d) | biti dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci; |
| --- | --- |

(d)

biti dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci;

| (e) | biti ogrevana, tako da se temperatura plinskega toka na izstopu iz sonde poveča na 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) ali, za motorje na prisilni vžig, na 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C); |
| --- | --- |

(e)

biti ogrevana, tako da se temperatura plinskega toka na izstopu iz sonde poveča na 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) ali, za motorje na prisilni vžig, na 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C);

| (f) | biti neogrevana v primeru meritve FID (pri nizkih temperaturah). |
| --- | --- |

(f)

biti neogrevana v primeru meritve FID (pri nizkih temperaturah).

| SP3 | Sonda za vzorčenje razredčenih izpušnih plinov CO, CO2, NOx (samo slika 10) |
| --- | --- |

SP3

Sonda za vzorčenje razredčenih izpušnih plinov CO, CO2, NOx (samo slika 10)

Sonda mora:

| (a) | biti v isti ravnini kot SP2; |
| --- | --- |

(a)

biti v isti ravnini kot SP2;

| (b) | biti dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci; |
| --- | --- |

(b)

biti dovolj (radialno) oddaljena od ostalih sond in od stene tunela, da nanjo ne morejo vplivati nikakršni valovi ali vrtinci;

| (c) | biti po vsej dolžini izolirana in ogrevana najmanj na temperaturo 328 K (55 °C), da ne pride do kondenzacije vode. |
| --- | --- |

(c)

biti po vsej dolžini izolirana in ogrevana najmanj na temperaturo 328 K (55 °C), da ne pride do kondenzacije vode.

| HF1 | Ogrevani predfilter (neobvezno) |
| --- | --- |

HF1

Ogrevani predfilter (neobvezno)

Temperatura mora biti enaka kot pri HSL1.

| HF2 | Ogrevani filter |
| --- | --- |

HF2

Ogrevani filter

Filter mora izločiti vse trdne delce iz vzorca plinov pred analizatorjem. Temperatura mora biti enaka kot pri HSL1. Filter je treba po potrebi zamenjati.

| HSL1 | Ogrevana cev za prenos vzorcev |
| --- | --- |

HSL1

Ogrevana cev za prenos vzorcev

Cev za prenos vzorcev se uporablja za prenos vzorca plina od ene same sonde do točk delitve in analizatorja HC.

Cev za prenos vzorcev mora:

| (a) | imeti notranji premer najmanj 4 mm in največ 13,5 mm; |
| --- | --- |

(a)

imeti notranji premer najmanj 4 mm in največ 13,5 mm;

| (b) | biti iz nerjavnega jekla ali iz PTFE; |
| --- | --- |

(b)

biti iz nerjavnega jekla ali iz PTFE;

| (c) | vzdrževati temperaturo sten 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), izmerjeno na vsakem, ločeno krmiljenem ogrevanem odseku, če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje enaka ali manjša od 463 K (190 °C); |
| --- | --- |

(c)

vzdrževati temperaturo sten 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), izmerjeno na vsakem, ločeno krmiljenem ogrevanem odseku, če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje enaka ali manjša od 463 K (190 °C);

| (d) | ohranjati temperaturo sten večjo od 453 K (180 °C), če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje nad 463 K (190 °C); |
| --- | --- |

(d)

ohranjati temperaturo sten večjo od 453 K (180 °C), če je temperatura izpušnih plinov na sondi za vzorčenje nad 463 K (190 °C);

| (e) | ohranjati temperaturo plinov 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) tik pred ogrevanim filtrom HF2 in HFID. |
| --- | --- |

(e)

ohranjati temperaturo plinov 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) tik pred ogrevanim filtrom HF2 in HFID.

| HSL2 | Ogrevana za prenos vzorcev NOx |
| --- | --- |

HSL2

Ogrevana za prenos vzorcev NOx

Cev za prenos vzorcev mora:

| (a) | ohranjati temperaturo sten med 328 K in 473 K (55 °C in 200 °C) do pretvornika za suho merjenje in do analizatorja za vlažno merjenje; |
| --- | --- |

(a)

ohranjati temperaturo sten med 328 K in 473 K (55 °C in 200 °C) do pretvornika za suho merjenje in do analizatorja za vlažno merjenje;

| (b) | biti iz nerjavnega jekla ali iz PTFE. |
| --- | --- |

(b)

biti iz nerjavnega jekla ali iz PTFE.

| HP | Ogrevana črpalka za vzorčenje |
| --- | --- |

HP

Ogrevana črpalka za vzorčenje

Črpalka se ogreje na temperaturo HSL.

| SL | Cev za zbiranje vzorcev CO in CO2 |
| --- | --- |

SL

Cev za zbiranje vzorcev CO in CO2

Cev mora biti iz PTFE ali iz nerjavnega jekla. Lahko je ogrevana ali neogrevana.

| HC | Analizator HFID |
| --- | --- |

HC

Analizator HFID

Ogrevani plamensko-ionizacijski detektor (HFID) ali plamensko-ionizacijski detektor (FID) za merjenje ogljikovodikov. Temperatura HFID se ohranja v območju od 453 K do 473 K (180 °C do 200 °C).

| CO, CO2 | Analizator NDIR |
| --- | --- |

CO, CO2

Analizator NDIR

Analizatorji NDIR za merjenje ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida po metodi nedisperzne infrardeče spektrometrije (neobvezno za določanje razmerja redčenja pri merjenju PT).

| NOx | Detektor CLD ali analizator NDUV |
| --- | --- |

NOx

Detektor CLD ali analizator NDUV

Analizator CLD, HCLD ali NDUV za merjenje dušikovih oksidov. Če se uporabi HCLD, se ohranja v temperaturnem območju od 328 K do 473 K (od 55 °C do 200 °C).

| B | Sušilnik vzorca (neobvezno za merjenje NO) |
| --- | --- |

B

Sušilnik vzorca (neobvezno za merjenje NO)

Za hlajenje in kondenziranje vode iz vzorca izpušnih plinov. Ni obvezno, če analizator nima motenj zaradi vodne pare, kot je določeno v odstavku 9.3.9.2.2. Če se voda odstranjuje s kondenzacijo, je treba spremljati temperaturo ali rosišče vzorčnega plina v lovilcu vode ali v smeri toka. Temperatura ali rosišče vzorčnega plina ne sme preseči 280 K (7 °C). Za odstranjevanje vode iz vzorca ni dovoljeno uporabljati kemičnih sušilnih sredstev.

| BK | Vreča za vzorce ozadja (neobvezno; samo slika 10) |
| --- | --- |

BK

Vreča za vzorce ozadja (neobvezno; samo slika 10)

Za merjenje koncentracij ozadja.

| BG | Vreča za vzorce (neobvezno; samo slika 10) |
| --- | --- |

BG

Vreča za vzorce (neobvezno; samo slika 10)

Za merjenje koncentracij vzorcev.

A.3.1.4   Metoda z izločevalnikom nemetanov (NMC)

Izločevalnik oksidira vse ogljikovodike razen CH4 v CO2 in H2O, tako da HFID ob prehodu vzorca skozi NMC zazna le CH4. Poleg običajne kompozicije za vzorčenje HC (glej sliki 9 in 10) se namesti še ena kompozicija za vzorčenje HC, opremljena z izločevalnikom, kot je prikazano na sliki 11. To omogoča sočasno merjenje skupnih HC, CH4 in NMHC.

Izločevalnik se pred preskusom pri 600 K (327 °C) ali več okarakterizira glede na njegov katalitični učinek na CH4 in C2H6 pri vrednostih H2O, ki so reprezentativne za razmere izpušnega toka. Znana morata biti rosišče in raven O2 vzorčenega izpušnega toka. Določi se relativni odziv FID na CH4 in C2H6 v skladu z odstavkom 9.3.8.

Image

A.3.1.5   Sestavni deli s slike 11:

| NMC | Izločevalnik nemetanov |
| --- | --- |

NMC

Izločevalnik nemetanov

Za oksidacijo vseh ogljikovodikov razen metana.

HC

Ogrevani plamensko-ionizacijski detektor (HFID) ali plamensko-ionizacijski detektor (FID) za merjenje koncentracije HC in CH4. Temperaturo HFID je treba ohranjati v območju od 453 K do 473 K (180 °C do 200 °C).

| V1 | Preklopni ventil |
| --- | --- |

V1

Preklopni ventil

Za izbiranje ničelnega plina in kalibrirnega plina.

| R | Regulator tlaka |
| --- | --- |

R

Regulator tlaka

Za krmiljenje tlaka v cevi za prenos vzorcev ter pretoka do HFID.

A.3.2   Sistem za redčenje in vzorčenje delcev

A.3.2.1   Opis sistema z delnim tokom

Podan je opis sistema redčenja, ki temelji na redčenju dela izpušnega toka. Delitev izpušnega toka in proces redčenja, ki sledi, je mogoče izvesti z različnimi tipi sistemov redčenja. Za zbiranje delcev, ki sledi, se v sistem za vzorčenje delcev pošljejo celotni razredčeni izpušni plini ali le del razredčenih izpušnih plinov. Prvo metodo imenujemo celotno vzorčenje, drugo pa delno vzorčenje. Izračun razmerja redčenja je odvisen od tipa uporabljenega sistema.

Pri sistemu za celotno vzorčenje, kot je prikazan na sliki 12, se nerazredčeni izpušni plini prenašajo iz izpušne cevi (EP) skozi sondo za vzorčenje (SP) in cev za prenos vzorca (TT) v tunel za redčenje (DT). Skupni pretok skozi tunel se naravna s krmilnikom pretoka FC2 in s črpalko za vzorčenje (P) sistema za vzorčenje delcev (glej sliko 16). Pretok zraka za redčenje se krmili s krmilnikom pretoka FC1, ki lahko kot ukazne signale za želeno delitev izpušnih plinov uporablja qm

  ew ali qm

  aw in qm

  f. Pretok vzorca v DT je razlika med skupnim pretokom in pretokom zraka za redčenje. Stopnja pretoka zraka za redčenje se meri z napravo za merjenje pretoka FM1, stopnja skupnega pretoka pa z napravo za merjenje pretoka FM3 sistema za vzorčenje delcev (glej sliko 16). Razmerje redčenja se izračuna iz teh dveh stopenj pretoka.

Image

Pri sistemu za delno vzorčenje, kot je prikazan na sliki 13, se nerazredčeni izpušni plini prenašajo iz izpušne cevi EP skozi sondo za vzorčenje SP in cev za prenos vzorca TT v tunel za redčenje DT. Skupni pretok skozi tunel se naravna s krmilnikom pretoka FC1, ki je povezan s pretokom zraka za redčenje ali s sesalnim puhalom za skupni pretok skozi tunel. Krmilnik pretoka FC1 lahko kot ukazne signale za želeno delitev izpušnih plinov uporablja qm

  ew ali qm

  aw in qm

  f. Pretok vzorca v DT je razlika med skupnim pretokom in pretokom zraka za redčenje. Stopnja pretoka zraka za redčenje se meri z napravo za merjenje pretoka FM1, stopnja skupnega pretoka pa z napravo za merjenje pretoka FM2. Razmerje redčenja se izračuna iz teh dveh stopenj pretoka. Iz DT se s sistemom za vzorčenje delcev odvzame vzorec delcev (glej sliko 16).

Image

A.3.2.2   Sestavni deli s slik 12 in 13:

| EP | Izpušna cev |
| --- | --- |

EP

Izpušna cev

Izpušna cev je lahko izolirana. Za zmanjšanje toplotne vztrajnosti izpušne cevi se priporoča razmerje debelina/premer 0,015 ali manj. Uporaba prožnih odsekov se omeji na razmerje dolžina/premer 12 ali manj. Krivin mora biti čim manj, da se čim bolj zmanjša odlaganje zaradi vztrajnosti. Če sistem vključuje glušnik preskusne naprave, je lahko izoliran tudi glušnik. Priporoča se ravna cev 6 premerov cevi v smeri proti toku in 3 premere cevi v smeri toka od konice sonde.

| SP | Sonda za vzorčenje |
| --- | --- |

SP

Sonda za vzorčenje

Tip sonde mora biti nekaj od naslednjega:

| (a) | odprta cev na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri proti toku; |
| --- | --- |

(a)

odprta cev na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri proti toku;

| (b) | odprta cev na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri toka; |
| --- | --- |

(b)

odprta cev na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri toka;

| (c) | sonda z več luknjami, kot je opisano pod SP v odstavku A.3.1.3; |
| --- | --- |

(c)

sonda z več luknjami, kot je opisano pod SP v odstavku A.3.1.3;

| (d) | pokrita sonda na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri proti toku, kot je prikazano na sliki 14. |
| --- | --- |

(d)

pokrita sonda na središčni črti izpušne cevi, ki gleda v smeri proti toku, kot je prikazano na sliki 14.

Notranji premer konice sonde mora biti najmanj 4 mm. Najmanjše razmerje med premerom izpušne cevi in sonde mora biti 4.

Če se uporablja sonda tipa (a), se tik pred posodo za filter namesti inercijski predklasifikator (ciklon ali impaktor) s 50 % ločevanjem med 2,5 μm in 10 μm.

Image

| TT | Izpušna cev za prenos vzorca |
| --- | --- |

TT

Izpušna cev za prenos vzorca

Cev za prenos vzorca mora biti čim krajša, vendar:

| (a) | ne daljša od 0,26 m v dolžino, če je izoliranih 80 % skupne dolžine, izmerjene med koncem sonde in fazo redčenja;
  ali |
| --- | --- |

(a)

ne daljša od 0,26 m v dolžino, če je izoliranih 80 % skupne dolžine, izmerjene med koncem sonde in fazo redčenja;

ali

| (b) | ne daljša od 1 m v dolžino, če je 90 % skupne dolžine, izmerjene med koncem sonde in fazo redčenja, segretih nad 150 °C. |
| --- | --- |

(b)

ne daljša od 1 m v dolžino, če je 90 % skupne dolžine, izmerjene med koncem sonde in fazo redčenja, segretih nad 150 °C.

Imeti mora enak ali večji premer, kot je premer sonde, vendar ne večjega od 25 mm in mora izstopati na središčni črti tunela za redčenje in gledati v smeri toka.

V primeru točke (a) mora biti izolirana z materialom, ki ima največjo toplotno prevodnost 0,05 W/mK, radialna debelina izolacije pa mora ustrezati premeru sonde.

| FC1 | Krmilnik pretoka |
| --- | --- |

FC1

Krmilnik pretoka

Krmilnik pretoka se uporablja za krmiljenje pretoka zraka za redčenje skozi tlačno puhalo PB in/ali sesalno puhalo SB. Lahko je povezan s signali senzorja pretoka izpušnih plinov iz odstavka 8.4.1. Krmilnik pretoka je lahko nameščen višje ali nižje od ustreznega puhala. Kadar se uporablja zrak pod tlakom, FC1 neposredno krmili pretok zraka.

| FM1 | Naprava za merjenje pretoka |
| --- | --- |

FM1

Naprava za merjenje pretoka

Plinomer ali druga merila pretoka zraka za redčenje. FM1 niso obvezna, če je tlačno puhalo PB kalibrirano za merjenje pretoka.

| DAF | Filter redčila |
| --- | --- |

DAF

Filter redčila

Redčilo (okoliški zrak, sintetični zrak ali dušik) se filtrira z visoko učinkovitim filtrom (HEPA), katerega začetna najmanjša zbiralna učinkovitost je 99,97-odstotna v skladu s standardom EN 1822-1 (filter razreda H14 ali boljši), ASTM F 1471–93 ali enakovrednim standardom.

| FM2 | Naprava za merjenje pretoka (delno vzorčenje, samo slika 13) |
| --- | --- |

FM2

Naprava za merjenje pretoka (delno vzorčenje, samo slika 13)

Plinomer ali drugi merilni instrumenti pretoka za merjenje razredčenih izpušnih plinov. FM2 ni obvezen, če je sesalno puhalo SB kalibrirano za merjenje pretoka.

| PB | Tlačno puhalo (delno vzorčenje, samo slika 13) |
| --- | --- |

PB

Tlačno puhalo (delno vzorčenje, samo slika 13)

Za krmiljenje stopnje pretoka zraka za redčenje je lahko tlačno puhalo PB priključeno na krmilnik pretoka FC1 ali FC2. PB ni potreben, če se uporablja dušilna loputa. Če je PB kalibriran, se lahko uporablja za merjenje pretoka zraka za redčenje.

| SB | Sesalno puhalo (delno vzorčenje, samo slika 13) |
| --- | --- |

SB

Sesalno puhalo (delno vzorčenje, samo slika 13)

Če je SB kalibriran, se lahko uporablja za merjenje pretoka razredčenih izpušnih plinov.

| DT | Tunel za redčenje (delni tok) |
| --- | --- |

DT

Tunel za redčenje (delni tok)

Za tunel za redčenje velja, da:

| (a) | mora biti pri sistemih za delno vzorčenje dovolj dolg, da se izpušni plini in redčilo v vrtinčastem toku popolnoma premešajo (Reynoldsovo število Re je večje od 4 000, pri čemer temelji na notranjem premeru tunela za redčenje); pri sistemih za celotno vzorčenje ni treba, da se izpušni plini in redčilo popolnoma premešajo; |
| --- | --- |

(a)

mora biti pri sistemih za delno vzorčenje dovolj dolg, da se izpušni plini in redčilo v vrtinčastem toku popolnoma premešajo (Reynoldsovo število Re je večje od 4 000, pri čemer temelji na notranjem premeru tunela za redčenje); pri sistemih za celotno vzorčenje ni treba, da se izpušni plini in redčilo popolnoma premešajo;

| (b) | mora biti izdelan iz nerjavnega jekla; |
| --- | --- |

(b)

mora biti izdelan iz nerjavnega jekla;

| (c) | se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(c)

se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C);

| (d) | je lahko izoliran. |
| --- | --- |

(d)

je lahko izoliran.

| PSP | Sonda za vzorčenje delcev (delno vzorčenje, samo slika 13) |
| --- | --- |

PSP

Sonda za vzorčenje delcev (delno vzorčenje, samo slika 13)

Sonda za vzorčenje delcev je vodilni del cevi za prenos delcev PTT (glej odstavek A.3.2.6) in:

| (a) | mora biti usmerjena proti toku in nameščena na točki, kjer so redčilo in izpušni plini dobro premešani, tj. na središčni črti tunela za redčenje DT, približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje; |
| --- | --- |

(a)

mora biti usmerjena proti toku in nameščena na točki, kjer so redčilo in izpušni plini dobro premešani, tj. na središčni črti tunela za redčenje DT, približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje;

| (b) | mora imeti notranji premer najmanj 8 mm; |
| --- | --- |

(b)

mora imeti notranji premer najmanj 8 mm;

| (c) | se sme z neposrednim ogrevanjem ali s predogrevanjem redčila ogreti na temperaturo sten največ 325 K (52 °C), če temperatura redčila pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(c)

se sme z neposrednim ogrevanjem ali s predogrevanjem redčila ogreti na temperaturo sten največ 325 K (52 °C), če temperatura redčila pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 °C);

| (d) | je lahko izolirana. |
| --- | --- |

(d)

je lahko izolirana.

A.3.2.3   Opis sistema redčenja s celotnim tokom

Podan je opis sistema redčenja, ki temelji na redčenju celotnih nerazredčenih izpušnih plinov v tunelu za redčenje DT po konceptu CVS (vzorčenje s konstantno prostornino) in je prikazan na sliki 15.

Stopnja pretoka razredčenih izpušnih plinov se izmeri s črpalko s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev (PDP), z venturijevo cevjo s kritičnim pretokom (CFV) ali z venturijevo cevjo s podzvočnim pretokom (SSV). Za sorazmerno vzorčenje delcev in za določanje pretoka se lahko uporabi toplotni izmenjevalnik (HE) ali elektronska kompenzacija pretoka (EFC). Ker določanje mase delcev temelji na skupnem pretoku razredčenih izpušnih plinov, razmerja redčenja ni treba izračunavati.

Za zbiranje delcev, ki sledi, se v sistem za vzorčenje delcev z dvojnim redčenjem (glej sliko 17) pošlje vzorec razredčenih izpušnih plinov. Čeprav je dvojni sistem redčenja delno sistem redčenja, je opisan kot sprememba sistema za vzorčenje delcev, saj ima s tipičnim sistemom za vzorčenje delcev skupno večino delov.

Image

A.3.2.4   Sestavni deli s slike 15:

| EP | Izpušna cev |
| --- | --- |

EP

Izpušna cev

Dolžina izpušne cevi od izhoda izpušnega kolektorja motorja, izstopa iz turbopuhala ali od naprave za naknadno obdelavo izpušnih plinov do tunela za redčenje ne sme biti večja od 10 m. Če je sistem daljši od 4 m, je treba izolirati vse cevi, daljše od 4 m, razen merilnika dima izpušnih plinov, če je vgrajen v izpušni sistem. Radialna debelina izolacije mora biti najmanj 25 mm. Toplotna prevodnost izolacijskega materiala, izmerjena pri 673 K, ne sme biti večja od 0,1 W/mK. Za zmanjšanje toplotne vztrajnosti izpušne cevi se priporoča razmerje debelina/premer 0,015 ali manj. Uporaba prožnih odsekov naj bo omejena na razmerje dolžina/premer 12 ali manj.

| PDP | Črpalka s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev |
| --- | --- |

PDP

Črpalka s prisilnim pretokom za natančno odvzemanje vzorcev

PDP meri skupni pretok razredčenih izpušnih plinov iz števila obratov črpalke in njene gibne prostornine. PDP ali sistem za polnjenje redčila ne sme umetno zniževati protitlaka v izpušnem sistemu. Statični protitlak izpušnih plinov, izmerjen, ko sistem PDP deluje, mora ostati v območju ±1,5 kPa statičnega tlaka, izmerjenega pri enakem številu vrtljajev in obremenitvi motorja, če PDP ni priključena. Temperatura mešanice plinov tik pred PDP mora biti v območju ±6 K povprečne delovne temperature, izmerjene med preskusom, kadar se ne uporablja kompenzacija pretoka (EFC). Kompenzacija pretoka je dovoljena le, če temperatura na vstopu v PDP ne presega 323 K (50 °C).

| CFV | Venturijeva cev s kritičnim pretokom |
| --- | --- |

CFV

Venturijeva cev s kritičnim pretokom

CFV meri skupni pretok razredčenih izpušnih plinov pri pretoku pod pogoji nasičenja (pri kritičnem pretoku). Statični protitlak izpušnih plinov, izmerjen, ko sistem CFV deluje, mora ostati v območju ±1,5 kPa statičnega tlaka, izmerjenega pri enaki vrtilni frekvenci in obremenitvi motorja, kadar CFV ni priključena. Temperatura mešanice plinov tik pred CFV mora biti v območju ±11 K povprečne delovne temperature, izmerjene med preskusom, kadar se ne uporablja kompenzacija pretoka (EFC).

| SSV | Venturijeva cev s podzvočnim pretokom |
| --- | --- |

SSV

Venturijeva cev s podzvočnim pretokom

SSV meri skupni pretok razredčenih izpušnih plinov z uporabo funkcije pretoka plina v venturijevi cevi s podzvočnim pretokom v odvisnosti od tlaka in temperature na vstopu ter padca tlaka med vstopom v venturijevo cev in grlom. Statični protitlak v izpušnem sistemu, izmerjen, ko sistem SSV deluje, mora ostati v območju ±1,5 kPa statičnega tlaka, izmerjenega pri enaki vrtilni frekvenci in obremenitvi motorja, kadar SSV ni priključena. Temperatura mešanice plinov tik pred SSV mora biti v območju ±11 K povprečne delovne temperature, izmerjene med preskusom, kadar se ne uporablja kompenzacija pretoka (EFC).

| HE | Toplotni izmenjevalnik (neobvezno) |
| --- | --- |

HE

Toplotni izmenjevalnik (neobvezno)

Toplotni izmenjevalnik mora biti dovolj zmogljiv, da ohranja temperaturo v zgoraj predpisanih mejah. Če se uporablja EFC, toplotni izmenjevalnik ni potreben.

| EFC | Elektronska kompenzacija pretoka (neobvezno) |
| --- | --- |

EFC

Elektronska kompenzacija pretoka (neobvezno)

Če temperatura na vstopu v PDP, CFV ali SSV ni vedno v zgoraj navedenih mejah, je za neprekinjeno merjenje stopnje pretoka in krmiljenje sorazmernega vzorčenja v sistemu dvojnega redčenja potreben sistem za kompenzacijo pretoka. V ta namen se za ohranjanje sorazmernosti stopnje pretoka vzorca skozi filtre za delce v sistemu dvojnega redčenja (glej sliko 17) v območju ±2,5 % ustrezno uporabljajo signali neprekinjeno merjene stopnje pretoka.

| DT | Tunel za redčenje (celotni tok) |
| --- | --- |

DT

Tunel za redčenje (celotni tok)

Za tunel za redčenje velja, da:

| (a) | mora imeti dovolj majhen premer, da nastane vrtinčast tok (Reynoldsovo število Re je večje od 4 000, pri čemer temelji na notranjem premeru tunela za redčenje) in biti dovolj dolg, da se izpušni plini in redčilo popolnoma premešajo; |
| --- | --- |

(a)

mora imeti dovolj majhen premer, da nastane vrtinčast tok (Reynoldsovo število Re je večje od 4 000, pri čemer temelji na notranjem premeru tunela za redčenje) in biti dovolj dolg, da se izpušni plini in redčilo popolnoma premešajo;

| (b) | je lahko izoliran; |
| --- | --- |

(b)

je lahko izoliran;

| (c) | se lahko ogreje na temperaturo sten, ki zadostuje za preprečevanje vodne kondenzacije. |
| --- | --- |

(c)

se lahko ogreje na temperaturo sten, ki zadostuje za preprečevanje vodne kondenzacije.

Izpušni plini iz motorja morajo biti na točki vstopa v tunel za redčenje usmerjeni v smeri toka in temeljito premešani. Uporabi se lahko mešalna zaslonka.

V primeru sistema dvojnega redčenja se vzorec iz tunela za redčenje prenese v sekundarni tunel za redčenje, kjer se redči naprej, nato pa pošlje skozi filtre za vzorčenje (slika 17). Sekundarni sistem za redčenje mora zagotavljati dovolj sekundarnega redčila, da se tok dvojno razredčenih izpušnih plinov tik pred filtrom za delce ohranja pri temperaturi med 315 K (42 °C) in 325 K (52 °C).

| DAF | Filter redčila |
| --- | --- |

DAF

Filter redčila

Redčilo (okoliški zrak, sintetični zrak ali dušik) se filtrira z visoko učinkovitim filtrom (HEPA), katerega začetna najmanjša zbiralna učinkovitost je 99,97-odstotna v skladu s standardom EN 1822-1 (filter razreda H14 ali boljši), ASTM F 1471–93 ali enakovrednim standardom.

| PSP | Sonda za vzorčenje delcev |
| --- | --- |

PSP

Sonda za vzorčenje delcev

Sonda je vodilni del cevi za prenos delcev PTT in:

| (a) | mora biti usmerjena proti toku in nameščena na točki, kjer so redčilo in izpušni plini dobro premešani, tj. na središčni črti tunela za redčenje DT sistemov redčenja, približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje; |
| --- | --- |

(a)

mora biti usmerjena proti toku in nameščena na točki, kjer so redčilo in izpušni plini dobro premešani, tj. na središčni črti tunela za redčenje DT sistemov redčenja, približno 10 premerov tunela v smeri toka od točke, kjer izpušni plini vstopajo v tunel za redčenje;

| (b) | mora imeti notranji premer najmanj 8 mm; |
| --- | --- |

(b)

mora imeti notranji premer najmanj 8 mm;

| (c) | se sme z neposrednim ogrevanjem ali s predogrevanjem redčila ogreti na temperaturo sten največ 325 K (52 °C), če temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(c)

se sme z neposrednim ogrevanjem ali s predogrevanjem redčila ogreti na temperaturo sten največ 325 K (52 °C), če temperatura zraka pred uvajanjem izpušnih plinov v tunel za redčenje ne presega 325 K (52 °C);

| (d) | je lahko izolirana. |
| --- | --- |

(d)

je lahko izolirana.

A.3.2.5   Opis sistema za vzorčenje delcev

Sistem za vzorčenje delcev je potreben za zbiranje delcev na filtru za delce in je prikazan na slikah 16 in 17. Pri redčenju z delnim tokom s celotnim vzorčenjem, ki sestoji iz pošiljanja celotnega vzorca razredčenih plinov skozi filtre, sistema za redčenje in vzorčenje običajno tvorita integralno enoto (glej sliko 12). Pri redčenju z delnim tokom z delnim vzorčenjem ali redčenju s celotnim tokom, ki sestoji iz pošiljanja le dela razredčenih izpušnih plinov skozi filtre, sistema za redčenje in vzorčenje običajno tvorita dve različni enoti.

Pri sistemu redčenja z delnim tokom se iz tunela za redčenje DT skozi sondo za vzorčenje delcev PSP in cev za prenos delcev PTT s črpalko za vzorčenje P odvzame vzorec razredčenih izpušnih plinov, kot je prikazano na sliki 16. Vzorec se pošlje skozi posode za filter FH, ki vsebujejo filtre za vzorčenje delcev. Stopnja pretoka vzorca se krmili s krmilnikom pretoka FC3.

Pri sistemu redčenja s celotnim tokom se uporabi sistem za vzorčenje delcev z dvojnim redčenjem, kot je prikazano na sliki 17. Iz tunela za redčenje DT se skozi sondo za vzorčenje delcev PSP in cev za prenos delcev PTT vzorec razredčenih izpušnih plinov prenese v sekundarni tunel za redčenje SDT, kjer se še enkrat razredči. Nato se vzorec pošlje skozi posode za filter FH, ki vsebujejo filtre za vzorčenje delcev. Stopnja pretoka zraka za redčenje je običajno konstantna, medtem ko se stopnja pretoka vzorca krmili s krmilnikom pretoka FC3. Če se uporablja elektronska kompenzacija pretoka EFC (glej sliko 15), se kot ukazni signal za FC3 uporabi pretok razredčenih izpušnih plinov.

Image

Image

A.3.2.6   Sestavni deli s slik 16 (samo sistem z delnim tokom) in 17 (samo sistem s celotnim tokom)

| PTT | Cev za prenos delcev |
| --- | --- |

PTT

Cev za prenos delcev

Cev za prenos vzorca:

| (a) | mora biti inertna za PM; |
| --- | --- |

(a)

mora biti inertna za PM;

| (b) | se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(b)

se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C);

| (c) | je lahko izolirana. |
| --- | --- |

(c)

je lahko izolirana.

| SDT | Sekundarni tunel za redčenje (samo slika 17) |
| --- | --- |

SDT

Sekundarni tunel za redčenje (samo slika 17)

Sekundarni tunel za redčenje:

| (a) | mora biti dovolj dolg in imeti dovolj velik premer, da izpolnjuje zahteve o zadrževalnem času iz odstavka 9.4.2(f); |
| --- | --- |

(a)

mora biti dovolj dolg in imeti dovolj velik premer, da izpolnjuje zahteve o zadrževalnem času iz odstavka 9.4.2(f);

| (b) | se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(b)

se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C);

| (c) | je lahko izoliran. |
| --- | --- |

(c)

je lahko izoliran.

| FH | Posoda za filter |
| --- | --- |

FH

Posoda za filter

Posoda za filter:

| (a) | mora imeti divergenčni kot stožca 12,5° (od središča) na prehod od premera cevi za prenos vzorca do izpostavljenega premera dotoka v filter; |
| --- | --- |

(a)

mora imeti divergenčni kot stožca 12,5° (od središča) na prehod od premera cevi za prenos vzorca do izpostavljenega premera dotoka v filter;

| (b) | se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

(b)

se lahko ogreje na temperaturo sten največ 325 K (52 °C);

| (c) | je lahko izoliran. |
| --- | --- |

(c)

je lahko izoliran.

Sprejemljivi so različni menjalniki filtrov (samodejni menjalniki), dokler ni medsebojnega učinkovanja filtrov za vzorčenje delcev.

Filtre z membrano na podlagi PTFE je treba namestiti v posebno kaseto v posodi za filter.

Če se uporablja sonda za vzorčenje z odprto cevjo, ki je obrnjena v smeri proti toku, se tik pred posodo za filter namesti inercijski predklasifikator s 50 % ločevanjem med 2,5 μm in 10 μm.

| P | Črpalka za vzorčenje |
| --- | --- |
| FC2 | Krmilnik pretoka |

P

Črpalka za vzorčenje

FC2

Krmilnik pretoka

Krmilnik pretoka se uporablja za krmiljenje stopnje pretoka vzorca delcev.

| FM3 | Naprava za merjenje pretoka |
| --- | --- |

FM3

Naprava za merjenje pretoka

Plinomer ali merila pretoka za določanje pretoka vzorca delcev skozi filter za delce. Lahko je nameščen višje ali nižje od črpalke za vzorčenje P.

| FM4 | Naprava za merjenje pretoka |
| --- | --- |

FM4

Naprava za merjenje pretoka

Plinomer ali merila pretoka za določanje pretoka sekundarnega zraka za redčenje skozi filter za delce.

| BV | Kroglasti ventil (neobvezno) |
| --- | --- |

BV

Kroglasti ventil (neobvezno)

Notranji premer kroglastega ventila ne sme biti manjši od notranjega premera cevi za prenos delcev PTT, preklopni čas pa ne krajši od 0,5 s.

DODATEK 4

STATISTIKA

A.4.1   Povprečna vrednost in standardni odklon

Vrednost aritmetične sredine se izračuna na naslednji način:

Formula (92)

Standardni odklon se izračuna na naslednji način:

Formula (93)

A.4.2   Regresijska analiza

Naklon regresije se izračuna na naslednji način:

Formula (94)

Odsek regresije na osi y se izračuna na naslednji način:

Formula (95)

Standardna napaka ocene se izračuna na naslednji način:

Formula (96)

Determinacijski koeficient se izračuna na naslednji način:

Formula (97)

A.4.3   Ugotavljanje enakovrednosti sistemov

Ugotavljanje enakovrednosti sistemov v skladu z odstavkom 5.1.1 temelji na študiji korelacije med parom 7 (ali več) vzorcev obravnavanega sistema in enim od referenčnih sistemov te priloge z uporabo ustreznih preskusnih ciklov. Merila enakovrednosti, ki se uporabljajo, so F-test in dvostranski Studentov t-test.

Ta statistična metoda preverja hipotezo, da se standardni odklon vzorca in povprečna vrednost vzorca za emisije, izmerjene z obravnavanim sistemom, ne razlikujeta od standardnega odklona vzorca in povprečne vrednosti vzorca za te emisije, izmerjene z referenčnim sistemom. Hipoteza se preskusi na podlagi 10-odstotne stopnje značilnosti za vrednosti F in t. Kritične vrednosti F in t za pare 7 do 10 vzorcev so podane v tabeli 9. Če so vrednosti F in t, izračunane po spodnji enačbi, večje od kritičnih vrednosti F in t, potem obravnavani sistem ni enakovreden.

Uporabi se naslednji postopek. Spodnja indeksa R in C se nanašata na referenčni in obravnavani sistem:

| (a) | z obravnavanim in referenčnim sistemom, ki naj potekata vzporedno, se izvede najmanj 7 preskusov. Število preskusov se navede z n
  R in n
  C; |
| --- | --- |

(a)

z obravnavanim in referenčnim sistemom, ki naj potekata vzporedno, se izvede najmanj 7 preskusov. Število preskusov se navede z n
  R in n
  C;

| (b) | izračunajo se povprečne vrednosti

  in

  ter standardni odkloni s
  R in s
  C; |
| --- | --- |

(b)

Formula

Formula

| (c) | izračuna se vrednost F, in sicer na naslednji način:

   (98)
  (večji od obeh standardnih odklonov s
  R ali s
  C mora biti v števcu) |
| --- | --- |

(c)

izračuna se vrednost F, in sicer na naslednji način:

Formula (98)

(večji od obeh standardnih odklonov s
  R ali s
  C mora biti v števcu)

| (d) | izračuna se vrednost t, in sicer na naslednji način:

   (99) |
| --- | --- |

(d)

izračuna se vrednost t, in sicer na naslednji način:

Formula (99)

| (e) | Izračunane vrednosti F in t se primerjajo s kritičnimi vrednostmi F in t, ki ustrezajo zadevnemu številu preskusov, navedenih v tabeli 9. Če se izbere večji vzorec, je treba upoštevati statistične tabele za 10-odstotno stopnjo pomembnosti (90-odstotno stopnjo zaupnosti). |
| --- | --- |

(e)

Izračunane vrednosti F in t se primerjajo s kritičnimi vrednostmi F in t, ki ustrezajo zadevnemu številu preskusov, navedenih v tabeli 9. Če se izbere večji vzorec, je treba upoštevati statistične tabele za 10-odstotno stopnjo pomembnosti (90-odstotno stopnjo zaupnosti).

| (f) | Določijo se stopinje prostosti (df), in sicer na naslednji način:







  za F-test: | , | (100) |
| --- | --- | --- | --- |
| za t-test: | | (101) |

(f)

Določijo se stopinje prostosti (df), in sicer na naslednji način:

za F-test:

Formula

Formula

(100)

za t-test:

Formula

(101)

| (g) | Določi se enakovrednost, in sicer na naslednji način:






  (i) | če je F < F
  crit in t < t
  crit, potem je obravnavani sistem enakovreden referenčnemu sistemu iz te priloge; |
| --- | --- | --- |

(g)

Določi se enakovrednost, in sicer na naslednji način:

(i)

če je F < F
  crit in t < t
  crit, potem je obravnavani sistem enakovreden referenčnemu sistemu iz te priloge;

| (ii) | če je F ≥ F
  crit ali t ≥ t
  crit, potem obravnavani sistem ni enakovreden referenčnemu sistemu iz te priloge. |
| --- | --- |

(ii)

če je F ≥ F
  crit ali t ≥ t
  crit, potem obravnavani sistem ni enakovreden referenčnemu sistemu iz te priloge.

Tabela 9

Vrednosti t in F za izbrane velikosti vzorcev

| Velikost vzorca | F-test | t-test |
| --- | --- | --- |
| | df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6,6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7,7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8,8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9,9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Velikost vzorca

F-test

t-test

df

F
  crit

df

t
  crit

7

6,6

3,055

6

1,943

8

7,7

2,785

7

1,895

9

8,8

2,589

8

1,860

10

9,9

2,440

9

1,833

DODATEK 5

PREVERJANJE PRETOKA OGLJIKA

A.5.1   Uvod

Skoraj ves ogljik v izpušnih plinih pride iz goriva in skoraj ves del tega ogljika se nahaja v izpušnih plinih kot CO2. To je osnova za preverjanje sistema, ki temelji na meritvah CO2.

Dotok ogljika v sisteme merjenja izpušnih plinov se določi iz pretoka goriva. Pretok ogljika na različnih mestih vzorčenja v sistemih vzorčenja emisij in delcev se določi na podlagi koncentracij CO2 in stopenj pretoka plina na teh mestih.

V tem smislu motor zagotavlja znan vir pretoka ogljika, z opazovanjem tega pretoka ogljika v izpušni cevi in na izhodu iz sistema vzorčenja PM z delnim tokom pa se preverjata neprepustnost in točnost merjenja pretoka. To preverjanje ima prednost, da sestavni deli delujejo pod dejanskimi preskusnimi pogoji za motor, in sicer v zvezi s temperaturo in pretokom.

Na sliki 18 so prikazana mesta vzorčenja, na katerih je treba preveriti pretoke ogljika. Specifične enačbe za pretoke ogljika na vsakem mestu vzorčenja so navedene spodaj.

Image

A.5.2   Stopnja dotoka ogljika v motor (točka 1)

Masni dotok ogljika v motor za gorivo CH
  α
  O
  ε
  je določen z enačbo:

Formula (102)

pri čemer je:

| qm

  f | masni pretok goriva, v kg/s. |
| --- | --- |

qm

  f

masni pretok goriva, v kg/s.

A.5.3   Stopnja pretoka ogljika v nerazredčenih izpušnih plinih (točka 2)

Masni pretok ogljika v izpušni cevi motorja se določi na podlagi koncentracije nerazredčenega CO2 in masnega pretoka izpušnih plinov:

Formula (103)

pri čemer je:

| c
  CO2,r | vlažna koncentracija CO2 v nerazredčenih izpušnih plinih v % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | vlažna koncentracija CO2 v okoliškem zraku v % |
| qm

  ew | masni pretok izpušnih plinov na vlažni osnovi v kg/s |
| M
  e | molska masa izpušnih plinov v g/mol |

c
  CO2,r

vlažna koncentracija CO2 v nerazredčenih izpušnih plinih v %

c
  CO2,a

vlažna koncentracija CO2 v okoliškem zraku v %

qm

  ew

masni pretok izpušnih plinov na vlažni osnovi v kg/s

M
  e

molska masa izpušnih plinov v g/mol

Če se CO2 meri na suhi osnovi, ga je treba pretvoriti na vlažno osnovo v skladu z odstavkom 8.1.

A.5.4   Stopnja pretoka ogljika v sistemu redčenja (točka 3)

Pri sistemu redčenja z delnim tokom je treba upoštevati tudi delilno razmerje. Stopnjo pretoka ogljika je treba določiti iz koncentracije razredčenega CO2, masnega pretoka izpušnih plinov in stopnje pretoka vzorca:

Formula (104)

pri čemer je:

| c
  CO2,d | vlažna koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih na izhodu iz tunela za redčenje v % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | vlažna koncentracija CO2 v okoliškem zraku v % |
| qm

  ew | masni pretok izpušnih plinov na vlažni osnovi v kg/s |
| qm

  p | pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom v kg/s |
| M
  e | molska masa izpušnih plinov v g/mol |

c
  CO2,d

vlažna koncentracija CO2 v razredčenih izpušnih plinih na izhodu iz tunela za redčenje v %

c
  CO2,a

vlažna koncentracija CO2 v okoliškem zraku v %

qm

  ew

masni pretok izpušnih plinov na vlažni osnovi v kg/s

qm

  p

pretok vzorca izpušnih plinov v sistem redčenja z delnim tokom v kg/s

M
  e

molska masa izpušnih plinov v g/mol

Če se CO2 meri na suhi osnovi, ga je treba pretvoriti na vlažno osnovo v skladu z odstavkom 8.1.

A.5.5   Izračun molske mase izpušnih plinov

Molska masa izpušnih plinov se izračuna v skladu z enačbo (41) (glej odstavek 8.4.2.4).

Namesto tega je mogoče uporabiti tudi naslednje molske mase izpušnih plinov:

| M
  e (dizel) | = | 28,9 g/mol |
| --- | --- | --- |
| M
  e (LPG) | = | 28,6 g/mol |
| M
  e (NG) | = | 28,3 g/mol |

M
  e (dizel)

=

28,9 g/mol

M
  e (LPG)

=

28,6 g/mol

M
  e (NG)

=

28,3 g/mol

DODATEK 6

PRIMER POSTOPKA IZRAČUNAVANJA

A.6.1   Postopek denormalizacije vrtilne frekvence in navora

Kot primer se denormalizira naslednja preskusna točka:

| vrtilna frekvenca v % | = | 43 % |
| --- | --- | --- |
| navor v % | = | 82 % |

vrtilna frekvenca v %

=

43 %

navor v %

=

82 %

pri naslednjih vrednostih:

| n
  lo | = | 1 015 min–1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min–1 |
| n
  pref | = | 1 300 min–1 |
| n
  idle | = | 600 min–1 |

n
  lo

=

1 015 min–1

n
  hi

=

2 200 min–1

n
  pref

=

1 300 min–1

n
  idle

=

600 min–1

je

| dejanska vrtilna frekvenca | = |
| --- | --- |
| | = 1 178 min–1 |

dejanska vrtilna frekvenca

Formula

= 1 178 min–1

pri čemer je največji navor, razviden s krivulje karakterističnega diagrama pri 1 178 min–1, 700 Nm;

dejanski navor = Formula = 574 Nm.

A.6.2   Osnovni podatki za stehiometrične izračune

| Atomska masa vodika | 1,00794 g/atom |
| --- | --- |
| Atomska masa ogljika | 12,011 g/atom |
| Atomska masa žvepla | 32,065 g/atom |
| Atomska masa dušika | 14,0067 g/atom |
| Atomska masa kisika | 15,9994 g/atom |
| Atomska masa argona | 39,9 g/atom |
| Molska masa vode | 18,01534 g/mol |
| Molska masa ogljikovega dioksida | 44,01 g/mol |
| Molska masa ogljikovega monoksida | 28,011 g/mol |
| Molska masa kisika | 31,9988 g/mol |
| Molska masa dušika | 28,011 g/mol |
| Molska masa dušikovega oksida | 30,008 g/mol |
| Molska masa dušikovega dioksida | 46,01 g/mol |
| Molska masa žveplovega dioksida | 64,066 g/mol |
| Molska masa suhega zraka | 28,965 g/mol |

Atomska masa vodika

1,00794 g/atom

Atomska masa ogljika

12,011 g/atom

Atomska masa žvepla

32,065 g/atom

Atomska masa dušika

14,0067 g/atom

Atomska masa kisika

15,9994 g/atom

Atomska masa argona

39,9 g/atom

Molska masa vode

18,01534 g/mol

Molska masa ogljikovega dioksida

44,01 g/mol

Molska masa ogljikovega monoksida

28,011 g/mol

Molska masa kisika

31,9988 g/mol

Molska masa dušika

28,011 g/mol

Molska masa dušikovega oksida

30,008 g/mol

Molska masa dušikovega dioksida

46,01 g/mol

Molska masa žveplovega dioksida

64,066 g/mol

Molska masa suhega zraka

28,965 g/mol

Ob predpostavki, da ni vplivov stisljivosti, se lahko šteje, da so vsi plini, ki so vključeni v proces dovoda v motor/zgorevanja/izpuha, idealni, zaradi česar morajo vsi volumetrični izračuni temeljiti na molskem volumnu 22,414 l/mol v skladu z Avogadrovo hipotezo.

A.6.3   Plinaste emisije (dizelsko gorivo)

Spodaj so prikazani merilni podatki posamezne točke preskusnega cikla (frekvenca vzorčenja podatkov 1 Hz) za izračun trenutne masne emisije. V tem primeru se merita CO in NOx na suhi osnovi, HC pa na vlažni osnovi. Koncentracija HC je podana z ekvivalentom propana (C3) in jo je treba pomnožiti s 3, da dobimo ekvivalent C1. Za druge točke cikla je postopek izračunavanja enak.

Primer izračuna za boljšo ponazoritev kaže zaokrožene vmesne rezultate različnih korakov. Upoštevati je treba, da za dejanski izračun zaokroževanje vmesnih rezultatov ni dovoljeno (glej odstavek 8).

| T
  a,i

  (K) | H
  a,i

  (g/kg) | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  aw,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | c
  HC,i

  (ppm) | c
  CO,i

  (ppm) | c
  NOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

T
  a,i

(K)

H
  a,i

(g/kg)

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  aw,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

c
  HC,i

(ppm)

c
  CO,i

(ppm)

c
  NOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

Upošteva se naslednja sestava goriva:

| Sestavina | Molarno razmerje | % mase |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Sestavina

Molarno razmerje

% mase

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Korak 1: Korekcija iz suhega v vlažno stanje (odstavek 8.1):

Enačba (16): k
  f = 0,055584 × 13,45 – 0,0001083 × 86,5 – 0,0001562 × 0,05 = 0,7382

Enačba (13): k
  w,a= Formula = 0,9331

| Enačba (12): | c
  CO,i (vlažna) | = | 40 × 0,9331 | = 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx,i (vlažna) | = | 500 × 0,9331 | = 466,6 ppm |

Enačba (12):

c
  CO,i (vlažna)

=

40 × 0,9331

= 37,3 ppm

c
  NOx,i (vlažna)

=

500 × 0,9331

= 466,6 ppm

Korak 2: Korekcija NOx za temperaturo in vlažnost (odstavek 8.2.1):

| Enačba (23): | | = 0,9576 |
| --- | --- | --- |

Enačba (23):

Formula

= 0,9576

Korak 3: Izračun trenutne emisije vsake posamezne točke cikla (odstavek 8.4.2.3):

| Enačba (36): | m
  HC,i | = | 10 × 3 × 0,155 | = 4,650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO,i | = | 37,3 × 0,155 | = 5,782 |
| | m
  Nox,I | = | 466,6 × 0,9576 × 0,155 | = 69,26 |

Enačba (36):

m
  HC,i

=

10 × 3 × 0,155

= 4,650

m
  CO,i

=

37,3 × 0,155

= 5,782

m
  Nox,I

=

466,6 × 0,9576 × 0,155

= 69,26

Korak 4: Izračun masne emisije skozi ves cikel z integriranjem trenutnih vrednosti emisij in vrednosti u iz tabele 5 (odstavek 8.4.2.3):

Naslednji izračun se predpostavlja za cikel WHTC (1 800 s), in sicer z enako emisijo v vsaki točki cikla.

| Enačba (36): | m
  HC | = | | = 4,01 g/preskus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO | = | | = 10,05 g/preskus |
| | m
  NOx | = | | = 197,72 g/preskus |

Enačba (36):

m
  HC

=

Formula

= 4,01 g/preskus

m
  CO

=

Formula

= 10,05 g/preskus

m
  NOx

=

Formula

= 197,72 g/preskus

Korak 5: Izračun specifičnih emisij (odstavek 8.6.3):

| Enačba (69): | e
  HC | = | 4,01/40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | e
  CO | = | 10,05/40 | = 0,25 g/kWh |
| | e
  NOx | = | 197,72/40 | = 4,94 g/kWh |

Enačba (69):

e
  HC

=

4,01/40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05/40

= 0,25 g/kWh

e
  NOx

=

197,72/40

= 4,94 g/kWh

A.6.4   Emisija delcev (dizelsko gorivo)

| p
  b,b

  (kPa) | p
  b,a

  (kPa) | W
  act

  (kWh) | q

  mew,i

  (kg/s) | q

  mf,i

  (kg/s) | q

  mdw,i

  (kg/s) | q

  mdew,i

  (kg/s) | m
  uncor,b

  (mg) | m
  uncor,a

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

p
  b,b

(kPa)

p
  b,a

(kPa)

W
  act

(kWh)

q

  mew,i

(kg/s)

q

  mf,i

(kg/s)

q

  mdw,i

(kg/s)

q

  mdew,i

(kg/s)

m
  uncor,b

(mg)

m
  uncor,a

(mg)

m
  sep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

Korak 1: Izračun m
  edf (odstavek 8.4.3.2.2):

| Enačba (48): | r
  d,i | = | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enačba (47): | qm

  edf,i | = | 0,155 × 4 | = 0,620 kg/s |
| Enačba (46): | m
  edf | = | | = 1 116 kg/preskus |

Enačba (48):

r
  d,i

=

Formula

= 4

Enačba (47):

qm

  edf,i

=

0,155 × 4

= 0,620 kg/s

Enačba (46):

m
  edf

=

Formula

= 1 116 kg/preskus

Korak 2: Korekcija plovnosti mase delcev (odstavek 8.3)

Pred preskusom:

| Enačba (26): | ρ
  a,b | = | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enačba (25): | m
  f,T | = | | = 90,0325 mg |

Enačba (26):

ρ
  a,b

=

Formula

= 1,164 kg/m3

Enačba (25):

m
  f,T

=

Formula

= 90,0325 mg

Po preskusu:

| Enačba (26): | ρ
  a,a | = | | = 1,176 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enačba (25): | m
  f,G | = | | = 91,7334 mg |
| Enačba (27): | m
  p | = | 91,7334 mg – 90,0325 mg | = 1,7009 mg |

Enačba (26):

ρ
  a,a

=

Formula

= 1,176 kg/m3

Enačba (25):

m
  f,G

=

Formula

= 91,7334 mg

Enačba (27):

m
  p

=

91,7334 mg – 90,0325 mg

= 1,7009 mg

Korak 3: Izračun emisije mase delcev (odstavek 8.4.3.2.2):

| Enačba (45): | m
  PM | = | | = 1,253 g/preskus |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Enačba (45):

m
  PM

=

Formula

= 1,253 g/preskus

Korak 4: Izračun specifične emisije (odstavek 8.6.3):

| Enačba (69): | e
  PM | = | 1,253/40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Enačba (69):

e
  PM

=

1,253/40

= 0,031 g/kWh

DODATEK 7

NAMESTITEV DODATNE OPREME IN OPREME ZA PRESKUS EMISIJ

| Številka | Dodatna oprema | Nameščena za preskus emisij |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sistem za polnjenje | |
| Polnilni zbiralnik | Da |
| Naprava za odsesavanje plinov iz ohišja motorja | Da |
| Regulatorji za sistem polnilnega zbiralnika z dvojnim uvajanjem | Da |
| Merilnik pretoka zraka | Da |
| Vodi za dovajanje zraka | Da ali preskusna oprema |
| Zračni filter | Da ali preskusna oprema |
| Glušnik dovoda | Da ali preskusna oprema |
| Naprava za omejevanje hitrosti | Da |
| 2 | Grelna naprava za predgrevanje vstopnega zraka na polnilnem zbiralniku | Da, če je mogoče, se nastavi v najbolj ugoden položaj |
| 3 | Izpušni sistem | |
| Izpušni kolektor | Da |
| Izpušni kanali | Da |
| Glušnik | Da |
| Izpušna cev | Da |
| Zavora na izpušne pline | Ne ali popolnoma sproščena |
| Naprava za nadtlačno polnjenje | Da |
| 4 | Črpalka za gorivo | Da |
| 5 | Oprema za plinske motorje | |
| Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd. | Da |
| Regulator tlaka | Da |
| Uparjalnik | Da |
| Mešalnik | Da |
| 6 | Oprema za vbrizgavanje goriva | |
| Predfilter | Da |
| Filter | Da |
| Črpalka | Da |
| Visokotlačna cev | Da |
| Vbrizgalna šoba | Da |
| Ventil za dovajanje zraka | Da |
| Elektronski krmilni sistem, senzorji itd. | Da |
| Regulatorski/krmilni sistem | Da |
| Samodejna ustavitev ob polni obremenitvi za krmilno zobato letev glede na atmosferske pogoje | Da |
| 7 | Oprema za tekočinsko hlajenje | |
| Hladilnik | Ne |
| Ventilator | Ne |
| Okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju | Ne |
| Vodna črpalka | Da |
| Termostat | Da, lahko je nameščen popolnoma odprt |
| 8 | Zračno hlajenje | |
| Okrov | Ne |
| Ventilator ali puhalo | Ne |
| Regulator temperature | Ne |
| 9 | Električna oprema | |
| Generator | Ne |
| Tuljava ali tuljave | Da |
| Vezje | Da |
| Elektronski krmilni sistem | Da |
| 10 | Oprema za polnjenje polnilnega zraka | |
| Polnilnik, ki ga poganja neposredno motor in/ali izpušni plini | Da |
| Hladilnik polnilnega zraka | Da ali preskusni sistem |
| Črpalka ali ventilator hladilnega sredstva (ki ju poganja motor) | Ne |
| Regulator pretoka hladilnega sredstva | Da |
| 11 | Naprava proti onesnaževanju (sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov) | Da |
| 12 | Oprema za zagon | Da ali preskusni sistem |
| 13 | Črpalka za mazalno olje | Da |

Številka

Dodatna oprema

Nameščena za preskus emisij

1

Sistem za polnjenje

Polnilni zbiralnik

Da

Naprava za odsesavanje plinov iz ohišja motorja

Da

Regulatorji za sistem polnilnega zbiralnika z dvojnim uvajanjem

Da

Merilnik pretoka zraka

Da

Vodi za dovajanje zraka

Da ali preskusna oprema

Zračni filter

Da ali preskusna oprema

Glušnik dovoda

Da ali preskusna oprema

Naprava za omejevanje hitrosti

Da

2

Grelna naprava za predgrevanje vstopnega zraka na polnilnem zbiralniku

Da, če je mogoče, se nastavi v najbolj ugoden položaj

3

Izpušni sistem

Izpušni kolektor

Da

Izpušni kanali

Da

Glušnik

Da

Izpušna cev

Da

Zavora na izpušne pline

Ne ali popolnoma sproščena

Naprava za nadtlačno polnjenje

Da

4

Črpalka za gorivo

Da

5

Oprema za plinske motorje

Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd.

Da

Regulator tlaka

Da

Uparjalnik

Da

Mešalnik

Da

6

Oprema za vbrizgavanje goriva

Predfilter

Da

Filter

Da

Črpalka

Da

Visokotlačna cev

Da

Vbrizgalna šoba

Da

Ventil za dovajanje zraka

Da

Elektronski krmilni sistem, senzorji itd.

Da

Regulatorski/krmilni sistem

Da

Samodejna ustavitev ob polni obremenitvi za krmilno zobato letev glede na atmosferske pogoje

Da

7

Oprema za tekočinsko hlajenje

Hladilnik

Ne

Ventilator

Ne

Okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju

Ne

Vodna črpalka

Da

Termostat

Da, lahko je nameščen popolnoma odprt

8

Zračno hlajenje

Okrov

Ne

Ventilator ali puhalo

Ne

Regulator temperature

Ne

9

Električna oprema

Generator

Ne

Tuljava ali tuljave

Da

Vezje

Da

Elektronski krmilni sistem

Da

10

Oprema za polnjenje polnilnega zraka

Polnilnik, ki ga poganja neposredno motor in/ali izpušni plini

Da

Hladilnik polnilnega zraka

Da ali preskusni sistem

Črpalka ali ventilator hladilnega sredstva (ki ju poganja motor)

Ne

Regulator pretoka hladilnega sredstva

Da

11

Naprava proti onesnaževanju (sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov)

Da

12

Oprema za zagon

Da ali preskusni sistem

13

Črpalka za mazalno olje

Da

Spremembe Priloge 9B

Naslov se spremeni, tako da se glasi:

Odstavek 1 se spremeni, tako da se glasi:

| „1. | UPORABA
  Ta priloga se uporablja za dizelske ali plinske (NG ali LPG) motorje, namenjene za vgradnjo v cestna vozila, vendar se ne uporablja za motorje na dvojno gorivo ali dvogorivne motorje. |
| --- | --- |

„1.

UPORABA

Ta priloga se uporablja za dizelske ali plinske (NG ali LPG) motorje, namenjene za vgradnjo v cestna vozila, vendar se ne uporablja za motorje na dvojno gorivo ali dvogorivne motorje.

Opomba: Priloga 9B se na podlagi odločitve pogodbenic uporablja namesto Priloge 9A, če se uporablja tudi Priloga 4B. Če se pogodbenica odloči za uporabo te priloge, se lahko na izrecno zahtevo pogodbenice kljub temu še naprej uporabljajo nekatere zahteve iz Priloge 9A, če te zahteve niso v nasprotju s specifikacijami iz te priloge.“

Odstavek 3.35 se spremeni, tako da se glasi:

| „3.35 | ‚ogrevalni cikel‘ pomeni dovolj dolgo delovanje motorja, da temperatura hladilnega sredstva naraste za vsaj 22 K (22 °C/40 °F) od zagona motorja in doseže najmanj 333 K (60 °C/140 °F) (2).“ |
| --- | --- |

„3.35

‚ogrevalni cikel‘ pomeni dovolj dolgo delovanje motorja, da temperatura hladilnega sredstva naraste za vsaj 22 K (22 °C/40 °F) od zagona motorja in doseže najmanj 333 K (60 °C/140 °F) (2).“

Odstavek 3.36 se spremeni, tako da se glasi:

| „3.36 | Kratice






  CV | odzračevanje ohišja motorja |
| --- | --- | --- |
| DOC | dizelski oksidacijski katalizator |
| DPF | dizelski filter za delce ali lovilnik delcev, vključno s kataliziranimi DPF-ji in stalno regenerirajočimi se lovilniki (CRT-ji) |
| DTC | diagnostična koda težave |
| EGR | vračanje izpušnih plinov v valj |
| HC | ogljikovodik |
| LNT | varčen lovilnik NOx (ali absorber NOx) |
| LPG | utekočinjeni naftni plin |
| MECS | okvarna strategija za uravnavanje emisij |
| NG | zemeljski plin |
| NOx | dušikovi oksidi |
| OTL | mejna vrednost OBD |
| PM | delci |
| SCR | selektivna katalitična redukcija |
| SW | brisalci stekla |
| TFF | nadzor popolne odpovedi delovanja |
| VGT | turbopuhalo s spremenljivo geometrijo |
| VVT | spremenljivi krmilni časi ventilov“ |

„3.36

Kratice

CV

odzračevanje ohišja motorja

DOC

dizelski oksidacijski katalizator

DPF

dizelski filter za delce ali lovilnik delcev, vključno s kataliziranimi DPF-ji in stalno regenerirajočimi se lovilniki (CRT-ji)

DTC

diagnostična koda težave

EGR

vračanje izpušnih plinov v valj

HC

ogljikovodik

LNT

varčen lovilnik NOx (ali absorber NOx)

LPG

utekočinjeni naftni plin

MECS

okvarna strategija za uravnavanje emisij

NG

zemeljski plin

NOx

dušikovi oksidi

OTL

mejna vrednost OBD

PM

delci

SCR

selektivna katalitična redukcija

SW

brisalci stekla

TFF

nadzor popolne odpovedi delovanja

VGT

turbopuhalo s spremenljivo geometrijo

VVT

spremenljivi krmilni časi ventilov“

Odstavek 4.3 se spremeni, tako da se glasi:

| „4.3 | Zahteve za zapis podatkov OBD
  Če je bila zaznana napaka [...]
  Ko sistem potrjene in aktivne napake v celotnem zaporedju delovanja ne zazna več, se ji do začetka naslednjega zaporedja delovanja podeli predhodno aktivni status, ki ga obdrži, dokler se podatki OBD v zvezi s to napako ne izbrišejo s pregledovalnikom ali niso izbrisani iz računalniškega pomnilnika skladno z odstavkom 4.4.“ |
| --- | --- |

„4.3

Zahteve za zapis podatkov OBD

Če je bila zaznana napaka [...]

Ko sistem potrjene in aktivne napake v celotnem zaporedju delovanja ne zazna več, se ji do začetka naslednjega zaporedja delovanja podeli predhodno aktivni status, ki ga obdrži, dokler se podatki OBD v zvezi s to napako ne izbrišejo s pregledovalnikom ali niso izbrisani iz računalniškega pomnilnika skladno z odstavkom 4.4.“

Točka (1) odstavka 4.7.1.2 „aktivni DTC-ji za napake kategorije B1“ se popravi, tako da se glasi „aktivni DTC-ji za napake kategorije B1“.

Odstavek 5.2.3 se spremeni, tako da se glasi:

| „5.2.3 | Nizka količina goriva
  Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov nadzora, na katere vpliva nizka količina/tlak goriva ali premalo goriva (npr. diagnoza napake sistema za dovajanje goriva ali neuspel vžig), na naslednji način: | Dizelsko gorivo | PLIN |
| --- | --- | --- | --- |
| Zemeljski plin | Utekočinjeni naftni plin |
| (a) | Nizka količina goriva, ki se upošteva za tako deaktiviranje, ne sme preseči 100 litrov ali 20 % nazivne prostornine rezervoarja za gorivo, kar je nižje. |

„5.2.3

Nizka količina goriva

Proizvajalci lahko zahtevajo dovoljenje za deaktiviranje sistemov nadzora, na katere vpliva nizka količina/tlak goriva ali premalo goriva (npr. diagnoza napake sistema za dovajanje goriva ali neuspel vžig), na naslednji način:

Dizelsko gorivo

PLIN

Zemeljski plin

Utekočinjeni naftni plin

(a)

Nizka količina goriva, ki se upošteva za tako deaktiviranje, ne sme preseči 100 litrov ali 20 % nazivne prostornine rezervoarja za gorivo, kar je nižje.

X

X

| (b) | Nizek tlak goriva, ki se upošteva za tako deaktiviranje, ne sme preseči 20 % nazivnega tlaka goriva v rezervoarju. |
| --- | --- |

(b)

Nizek tlak goriva, ki se upošteva za tako deaktiviranje, ne sme preseči 20 % nazivnega tlaka goriva v rezervoarju.

X“

Doda se nov odstavek 5.2.8, ki se glasi:

| „5.2.8 | Ponovno polnjenje
  Proizvajalec vozila s plinskim motorjem lahko po ponovnem polnjenju začasno deaktivira sistem OBD, če se mora sistem prilagoditi, da elektronska krmilna enota prepozna spremembo kakovosti in sestave goriva.
  Sistem OBD se mora ponovno aktivirati takoj, ko je prepoznano novo gorivo in se parametri motorja prilagodijo. To deaktiviranje je omejeno na največ 10 minut.“ |
| --- | --- |

„5.2.8

Ponovno polnjenje

Proizvajalec vozila s plinskim motorjem lahko po ponovnem polnjenju začasno deaktivira sistem OBD, če se mora sistem prilagoditi, da elektronska krmilna enota prepozna spremembo kakovosti in sestave goriva.

Sistem OBD se mora ponovno aktivirati takoj, ko je prepoznano novo gorivo in se parametri motorja prilagodijo. To deaktiviranje je omejeno na največ 10 minut.“

Odstavek 6 se spremeni, tako da se glasi (doda se nov pododstavek (d)):

| „6. | ZAHTEVE ZA DOKAZOVANJE
  [...]






  (d) | postopek izbiranja referenčnega goriva v primeru plinskega motorja.“ |
| --- | --- | --- |

„6.

ZAHTEVE ZA DOKAZOVANJE

[...]

(d)

postopek izbiranja referenčnega goriva v primeru plinskega motorja.“

Odstavek 6.3 se spremeni, tako da se glasi:

| „6.3 | Postopki dokazovanja delovanja OBD
  Proizvajalec mora [...]
  V naslednjih odstavkih so navedene zahteve za dokazovanje delovanja OBD, vključno z zahtevami za preskušanje. Število preskusov mora biti štirikrat toliko, kolikor se upošteva družin motorjev v družini sistemov OBD glede na emisije, vendar ne sme biti manjše od 8.
  Izbrani monitorji morajo izražati različne vrste monitorjev iz odstavka 4.2 (tj. nadzor mejnih vrednosti emisij, nadzor delovanja, nadzor popolne odpovedi delovanja ali nadzor komponent) na dobro uravnotežen način. Izbrani monitorji morajo na dobro uravnotežen način izražati tudi različne točke iz Dodatka 3 k tej prilogi.“ |
| --- | --- |

„6.3

Postopki dokazovanja delovanja OBD

Proizvajalec mora [...]

V naslednjih odstavkih so navedene zahteve za dokazovanje delovanja OBD, vključno z zahtevami za preskušanje. Število preskusov mora biti štirikrat toliko, kolikor se upošteva družin motorjev v družini sistemov OBD glede na emisije, vendar ne sme biti manjše od 8.

Izbrani monitorji morajo izražati različne vrste monitorjev iz odstavka 4.2 (tj. nadzor mejnih vrednosti emisij, nadzor delovanja, nadzor popolne odpovedi delovanja ali nadzor komponent) na dobro uravnotežen način. Izbrani monitorji morajo na dobro uravnotežen način izražati tudi različne točke iz Dodatka 3 k tej prilogi.“

Odstavek 6.3.2 se spremeni, tako da se glasi (popravi se tudi opomba 10):

| „6.3.2 | Postopek kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela (ali sistema)
  Ta odstavek se uporablja za primere, ko se napaka, izbrana za demonstracijski preskus OBD, nadzira v primerjavi z emisijami iz izpušne cevi (17) (nadzor mejnih vrednosti emisij – glej odstavek 4.2), pri čemer se zahteva, da proizvajalec s preskusom emisij dokaže kvalificiranje tega okvarjenega sestavnega dela. |
| --- | --- |

„6.3.2

Postopek kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela (ali sistema)

Ta odstavek se uporablja za primere, ko se napaka, izbrana za demonstracijski preskus OBD, nadzira v primerjavi z emisijami iz izpušne cevi (17) (nadzor mejnih vrednosti emisij – glej odstavek 4.2), pri čemer se zahteva, da proizvajalec s preskusom emisij dokaže kvalificiranje tega okvarjenega sestavnega dela.

Vstavi se nov odstavek 6.5, ki se glasi:

| „6.5 | Postopek izbiranja referenčnega goriva v primeru plinskega motorja
  Dokazovanje delovanja OBD in razvrstitev okvare se izvede z uporabo enega od referenčnih goriv iz Priloge 5, na katero naj bi deloval motor.
  To referenčno gorivo izbere homologacijski organ, ki preskusnemu laboratoriju zagotovi dovolj časa za dobavo izbranega referenčnega goriva.“ |
| --- | --- |

„6.5

Postopek izbiranja referenčnega goriva v primeru plinskega motorja

Dokazovanje delovanja OBD in razvrstitev okvare se izvede z uporabo enega od referenčnih goriv iz Priloge 5, na katero naj bi deloval motor.

To referenčno gorivo izbere homologacijski organ, ki preskusnemu laboratoriju zagotovi dovolj časa za dobavo izbranega referenčnega goriva.“

Odstavek 7.2 se spremeni, tako da se glasi:

| „7.2 | Ustrezni preskusi
  V tej prilogi je:






  (a) | cikel preskušanja za določanje emisij preskusni cikel, ki se uporablja za merjenje s predpisi urejenih emisij v primeru kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela ali sistema; |
| --- | --- | --- |

„7.2

Ustrezni preskusi

V tej prilogi je:

(a)

cikel preskušanja za določanje emisij preskusni cikel, ki se uporablja za merjenje s predpisi urejenih emisij v primeru kvalificiranja okvarjenega sestavnega dela ali sistema;

| (b) | preskusni cikel OBD preskusni cikel, ki se uporablja za dokazovanje zmogljivosti monitorjev OBD za zaznavanje napak.“ |
| --- | --- |

(b)

preskusni cikel OBD preskusni cikel, ki se uporablja za dokazovanje zmogljivosti monitorjev OBD za zaznavanje napak.“

Odstavek 7.2.2 se spremeni, tako da se glasi (črtata se besedi „Vsesvetovni harmonizirani“):

| „7.2.2 | Preskusni cikel OBD
  Preskusni cikel OBD, ki se upošteva v tej prilogi, je vroči del cikla WHTC, kot je opisan v Prilogi 4B.
  Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa se lahko nadomestni preskusni cikel OBD uporabi (npr. hladni del cikla WHTC) za posamezni monitor. Zahtevek mora vsebovati dokumentacijo (tehnične ocene, simulacija, rezultati preskusov itd.), ki kažejo, da:






  (a) | se zahtevani preskusni cikel, primeren za dokazovanje nadzora, pojavi med dejanskimi voznimi razmerami, in |
| --- | --- | --- |

„7.2.2

Preskusni cikel OBD

Preskusni cikel OBD, ki se upošteva v tej prilogi, je vroči del cikla WHTC, kot je opisan v Prilogi 4B.

Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa se lahko nadomestni preskusni cikel OBD uporabi (npr. hladni del cikla WHTC) za posamezni monitor. Zahtevek mora vsebovati dokumentacijo (tehnične ocene, simulacija, rezultati preskusov itd.), ki kažejo, da:

(a)

se zahtevani preskusni cikel, primeren za dokazovanje nadzora, pojavi med dejanskimi voznimi razmerami, in

| (b) | se vroči del cikla WHTC zdi manj primeren za obravnavani nadzor (npr. nadzor porabe tekočine).“ |
| --- | --- |

(b)

se vroči del cikla WHTC zdi manj primeren za obravnavani nadzor (npr. nadzor porabe tekočine).“

Odstavek 8.1.3 se popravi, tako da se glasi:

| „8.1.3 | Dokumentacija v zvezi z družino sistemov OBD glede na emisije
  [...]
  Poleg tega mora proizvajalec predložiti seznam vseh elektronskih vhodov in izhodov ter identifikacijo komunikacijskega protokola, ki ga uporablja posamezna družina sistemov OBD glede na emisije.“ |
| --- | --- |

„8.1.3

Dokumentacija v zvezi z družino sistemov OBD glede na emisije

[...]

Poleg tega mora proizvajalec predložiti seznam vseh elektronskih vhodov in izhodov ter identifikacijo komunikacijskega protokola, ki ga uporablja posamezna družina sistemov OBD glede na emisije.“

Prvi odstavek Dodatka 2 k Prilogi 9B se popravi, tako da se glasi:

„Namen tega dodatka je ponazoritev zahtev iz odstavkov 4.3 in 4.6.5 te priloge.“

Dodatek 3 k Prilogi 9B se spremeni, tako da se glasi (vstavi se tudi nova točka 15):

„ZAHTEVE ZA NADZOR

V točkah tega dodatka so navedeni sistemi ali sestavni deli, ki jih mora nadzirati sistem OBD v skladu z odstavkom 4.2. Če ni navedeno drugače, se zahteve uporabljajo za dizelske in plinske motorje.

TOČKA 1

NADZOR ELEKTRIČNIH/ELEKTRONSKIH KOMPONENT

Električne/elektronske komponente, ki se uporabljajo za krmiljenje ali spremljanje sistemov za uravnavanje emisij, opisanih v tem dodatku, so predmet nadzora komponent v skladu z določbami odstavka 4.2 te priloge. To so med drugim tlačni senzorji, temperaturni senzorji, senzorji izpušnih plinov in lambda sonde, kadar so prisotne, senzorji detonacije, injektorji goriva v izpušnih plinih ali injektorji reagentov, gorilniki v izpuhu ali grelni elementi, žarilne svečke in grelniki vsesanega zraka.

Kadar koli obstaja povratna krmilna zanka, sistem OBD nadzira sposobnost sistema, da ohrani povratno krmiljenje táko, kot je zasnovano (npr. da vstopi v povratno krmiljenje v časovnem intervalu, kot ga določi proizvajalec, sistem ne uspe ohraniti povratnega krmiljenja, povratno krmiljenje je porabilo vso nastavitev, kot jo dovoli proizvajalec) – nadzor komponent.

Opomba: Te določbe se uporabljajo za vse električne in elektronske komponente, tudi če spadajo h kateremu koli od monitorjev, opisanih v drugih točkah tega dodatka.

TOČKA 2

SISTEM DPF

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema DPF na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | substrat DPF: prisotnost substrata DPF – nadzor popolne odpovedi delovanja; |
| --- | --- |

(a)

substrat DPF: prisotnost substrata DPF – nadzor popolne odpovedi delovanja;

| (b) | delovanje DPF: zamašitev DPF – popolna odpoved delovanja; |
| --- | --- |

(b)

delovanje DPF: zamašitev DPF – popolna odpoved delovanja;

| (c) | delovanje DPF: postopek filtriranja in regeneracije (npr. nalaganje delcev v postopku filtriranja in odstranjevanje delcev v prisilnem postopku regeneracije) – nadzor delovanja (na primer ocenjevanje merljivih lastnosti DPF, kot je protitlak ali diferenčni tlak, za katerega ni nujno, da zazna vse vrste okvar, ki zmanjšujejo učinkovitost lovljenja). |
| --- | --- |

(c)

delovanje DPF: postopek filtriranja in regeneracije (npr. nalaganje delcev v postopku filtriranja in odstranjevanje delcev v prisilnem postopku regeneracije) – nadzor delovanja (na primer ocenjevanje merljivih lastnosti DPF, kot je protitlak ali diferenčni tlak, za katerega ni nujno, da zazna vse vrste okvar, ki zmanjšujejo učinkovitost lovljenja).

TOČKA 3

NADZOR SELEKTIVNE KATALITIČNE REDUKCIJE (SCR)

Za namen te točke SCR pomeni selektivno katalitično redukcijo ali drugo varčno katalitično napravo NOx. Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema SCR na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | aktivni/intruzivni reagentni sistem za vbrizgavanje: sposobnost sistema za ustrezno uravnavanje reagentne dobave goriva, ne glede na to, ali ta poteka z vbrizgavanjem v izpuhu ali z vbrizgavanjem v valju – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(a)

aktivni/intruzivni reagentni sistem za vbrizgavanje: sposobnost sistema za ustrezno uravnavanje reagentne dobave goriva, ne glede na to, ali ta poteka z vbrizgavanjem v izpuhu ali z vbrizgavanjem v valju – nadzor delovanja;

| (b) | aktivni/intruzivni reagent: dostopnost reagenta v vozilu, pravilna poraba reagenta, če se uporablja reagent, ki ni gorivo (npr. sečnina) – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(b)

aktivni/intruzivni reagent: dostopnost reagenta v vozilu, pravilna poraba reagenta, če se uporablja reagent, ki ni gorivo (npr. sečnina) – nadzor delovanja;

| (c) | aktivni/intruzivni reagent: v največji možni meri kakovost reagenta, če se uporablja reagent, ki ni gorivo (npr. sečnina) – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(c)

aktivni/intruzivni reagent: v največji možni meri kakovost reagenta, če se uporablja reagent, ki ni gorivo (npr. sečnina) – nadzor delovanja;

| (d) | učinkovitost pretvorbe katalizatorja SCR: nadzor sposobnosti SCR katalizatorja za pretvorbo mejnih vrednosti emisij NOx. |
| --- | --- |

(d)

učinkovitost pretvorbe katalizatorja SCR: nadzor sposobnosti SCR katalizatorja za pretvorbo mejnih vrednosti emisij NOx.

TOČKA 4

VARČEN LOVILNIK NOx (LNT ALI ADSORBER NOx)

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema LNT na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | zmogljivost LNT: sposobnost sistema LNT za adsorbiranje/shranjevanje in pretvorbo NOx – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(a)

zmogljivost LNT: sposobnost sistema LNT za adsorbiranje/shranjevanje in pretvorbo NOx – nadzor delovanja;

| (b) | aktivni/intruzivni reagentni sistem za vbrizgavanje LNT: sposobnost sistema za ustrezno uravnavanje reagentne dobave goriva, ne glede na to, ali ta poteka z vbrizgavanjem v izpuhu ali z vbrizgavanjem v valju – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(b)

aktivni/intruzivni reagentni sistem za vbrizgavanje LNT: sposobnost sistema za ustrezno uravnavanje reagentne dobave goriva, ne glede na to, ali ta poteka z vbrizgavanjem v izpuhu ali z vbrizgavanjem v valju – nadzor delovanja;

TOČKA 5

NADZOR OKSIDACIJSKIH KATALIZATORJEV (VKLJUČNO Z DIZELSKIM OKSIDACIJSKIM KATALIZATORJEM – DOC)

Ta točka se uporablja za oksidacijske katalizatorje, ki so ločeni od drugih sistemov za naknadno obdelavo. Tisti, ki so vključeni v konzerviranje sistema za naknadno obdelavo, so zajeti v ustrezne točke tega dodatka.

Sistem OBD nadzira naslednje elemente oksidacijskih katalizatorjev na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | učinkovitost pretvorbe HC: sposobnost oksidacijskih katalizatorjev za pretvorbo HC višje od drugih naprav za naknadno obdelavo – nadzor popolne odpovedi delovanja; |
| --- | --- |

(a)

učinkovitost pretvorbe HC: sposobnost oksidacijskih katalizatorjev za pretvorbo HC višje od drugih naprav za naknadno obdelavo – nadzor popolne odpovedi delovanja;

| (b) | učinkovitost pretvorbe HC: sposobnost oksidacijskih katalizatorjev za pretvorbo HC nižje od drugih naprav za naknadno obdelavo – nadzor popolne odpovedi delovanja. |
| --- | --- |

(b)

učinkovitost pretvorbe HC: sposobnost oksidacijskih katalizatorjev za pretvorbo HC nižje od drugih naprav za naknadno obdelavo – nadzor popolne odpovedi delovanja.

TOČKA 6

NADZOR SISTEMA VRAČANJA IZPUŠNIH PLINOV V VALJ (EGR)

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema EGR na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| | DIZELSKO GORIVO | PLIN |
| --- | --- | --- |
| (a1) | nizek/visok pretok EGR: sposobnost sistema EGR za ohranjanje zahtevane stopnje pretoka EGR ter zaznavanje ‚prenizke stopnje pretoka‘ in ‚previsoke stopnje pretoka‘ – nadzor mejnih vrednosti emisij; |

DIZELSKO GORIVO

PLIN

(a1)

nizek/visok pretok EGR: sposobnost sistema EGR za ohranjanje zahtevane stopnje pretoka EGR ter zaznavanje ‚prenizke stopnje pretoka‘ in ‚previsoke stopnje pretoka‘ – nadzor mejnih vrednosti emisij;

X

| (a2) | nizek/visok pretok EGR: sposobnost sistema EGR za ohranjanje zahtevane stopnje pretoka EGR ter zaznavanje ‚prenizke stopnjo pretoka‘ in ‚previsoke stopnjo pretoka‘ – nadzor delovanja;
  (Zahtevo za nadzor je treba dodatno obravnavati.) |
| --- | --- |

(a2)

nizek/visok pretok EGR: sposobnost sistema EGR za ohranjanje zahtevane stopnje pretoka EGR ter zaznavanje ‚prenizke stopnjo pretoka‘ in ‚previsoke stopnjo pretoka‘ – nadzor delovanja;

(Zahtevo za nadzor je treba dodatno obravnavati.)

X

| (b) | počasen odziv aktivatorja EGR: sposobnost sistema EGR za doseganje zahtevane stopnje pretoka v časovnem intervalu, kot ga določi proizvajalec, po ukazu – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(b)

počasen odziv aktivatorja EGR: sposobnost sistema EGR za doseganje zahtevane stopnje pretoka v časovnem intervalu, kot ga določi proizvajalec, po ukazu – nadzor delovanja;

X

X

| (c) | podhlajevalna zmogljivost hladilnika EGR: sposobnost sistema hladilnika EGR za doseganje zmogljivosti hlajenja, kot jo določi proizvajalec – nadzor delovanja. |
| --- | --- |

(c)

podhlajevalna zmogljivost hladilnika EGR: sposobnost sistema hladilnika EGR za doseganje zmogljivosti hlajenja, kot jo določi proizvajalec – nadzor delovanja.

X

X

TOČKA 7

NADZOR SISTEMA ZA GORIVO

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema za gorivo na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| | DIZELSKO GORIVO | PLIN |
| --- | --- | --- |
| (a) | nadzor tlaka v sistemu za gorivo: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega tlaka goriva pri krmiljenju s povratno zanko – nadzor delovanja; |

DIZELSKO GORIVO

PLIN

(a)

nadzor tlaka v sistemu za gorivo: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega tlaka goriva pri krmiljenju s povratno zanko – nadzor delovanja;

X

| (b) | nadzor tlaka v sistemu za gorivo: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega tlaka goriva pri krmiljenju v povratni zanki v primeru, ko je sistem zgrajen tako, da je tlak mogoče nadzorovati neodvisno od drugih parametrov – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(b)

nadzor tlaka v sistemu za gorivo: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega tlaka goriva pri krmiljenju v povratni zanki v primeru, ko je sistem zgrajen tako, da je tlak mogoče nadzorovati neodvisno od drugih parametrov – nadzor delovanja;

X

| (c) | krmiljenje vbrizgavanja goriva: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega krmiljenja vbrizgavanja goriva za vsaj enega od dogodkov vbrizgavanja, če je motor opremljen z ustreznimi senzorji – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(c)

krmiljenje vbrizgavanja goriva: sposobnost sistema za gorivo za doseganje zahtevanega krmiljenja vbrizgavanja goriva za vsaj enega od dogodkov vbrizgavanja, če je motor opremljen z ustreznimi senzorji – nadzor delovanja;

X

| (d) | sistem za vbrizgavanje goriva: sposobnost za ohranjanje želenega razmerja zrak/gorivo (med drugim vključno s funkcijami za samoprilagajanje) – nadzor delovanja. |
| --- | --- |

(d)

sistem za vbrizgavanje goriva: sposobnost za ohranjanje želenega razmerja zrak/gorivo (med drugim vključno s funkcijami za samoprilagajanje) – nadzor delovanja.

X

TOČKA 8

SISTEM ZA NADZOR OBDELAVE ZRAKA IN TLAKA V TURBOPUHALU/TLAKA POLNILNEGA ZRAKA

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema za nadzor obdelave zraka in tlaka v turbopuhalu/tlaka polnilnega zraka na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| | DIZELSKO GORIVO | PLIN |
| --- | --- | --- |
| (a1) | prekomeren/premajhen ‚turbo boost‘: sposobnost sistema ‚turbo boost‘ za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka ter zaznavanje ‚prenizkega tlaka polnilnega zraka‘ in ‚previsokega tlaka polnilnega zraka‘ – nadzor mejnih vrednosti emisij; |

DIZELSKO GORIVO

PLIN

(a1)

prekomeren/premajhen ‚turbo boost‘: sposobnost sistema ‚turbo boost‘ za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka ter zaznavanje ‚prenizkega tlaka polnilnega zraka‘ in ‚previsokega tlaka polnilnega zraka‘ – nadzor mejnih vrednosti emisij;

X

| (a2) | prekomeren/premajhen ‚turbo boost‘: sposobnost sistema ‚turbo boost‘ za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka ter zaznavanje ‚prenizkega tlaka polnilnega zraka‘ in ‚previsokega tlaka polnilnega zraka‘ – nadzor delovanja;
  (Zahtevo za nadzor je treba dodatno obravnavati.) |
| --- | --- |

(a2)

prekomeren/premajhen ‚turbo boost‘: sposobnost sistema ‚turbo boost‘ za ohranjanje zahtevanega tlaka polnilnega zraka ter zaznavanje ‚prenizkega tlaka polnilnega zraka‘ in ‚previsokega tlaka polnilnega zraka‘ – nadzor delovanja;

(Zahtevo za nadzor je treba dodatno obravnavati.)

X

| (b) | počasen odziv turbopuhala s spremenljivo geometrijo (VGT): sposobnost sistema VGT za doseganje zahtevane geometrije v času, ki ga določi proizvajalec – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(b)

počasen odziv turbopuhala s spremenljivo geometrijo (VGT): sposobnost sistema VGT za doseganje zahtevane geometrije v času, ki ga določi proizvajalec – nadzor delovanja;

X

X

| (c) | hlajenje polnilnega (stisnjenega) zraka: učinkovitost sistema hlajenja polnilnega (stisnjenega) zraka – popolna odpoved delovanja. |
| --- | --- |

(c)

hlajenje polnilnega (stisnjenega) zraka: učinkovitost sistema hlajenja polnilnega (stisnjenega) zraka – popolna odpoved delovanja.

X

X

TOČKA 9

SISTEM SPREMENLJIVIH KRMILNIH ČASOV VENTILOV (VVT)

Sistem OBD nadzira naslednje elemente sistema spremenljivih krmilnih časov ventilov (VVT) na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| (a) | ciljna napaka VVT: sposobnost sistema VVT za doseganje zahtevanih krmilnih časov ventilov – nadzor delovanja; |
| --- | --- |

(a)

ciljna napaka VVT: sposobnost sistema VVT za doseganje zahtevanih krmilnih časov ventilov – nadzor delovanja;

| (b) | počasen odziv VVT: sposobnost sistema VVT za doseganje zahtevanih krmilnih časov ventilov v časovnem intervalu, kot ga določi proizvajalec, po ukazu – nadzor delovanja. |
| --- | --- |

(b)

počasen odziv VVT: sposobnost sistema VVT za doseganje zahtevanih krmilnih časov ventilov v časovnem intervalu, kot ga določi proizvajalec, po ukazu – nadzor delovanja.

TOČKA 10

NADZOR NEUSPELIH VŽIGOV

| | DIZELSKO GORIVO | PLIN |
| --- | --- | --- |
| (a) | ni predpisov; |

DIZELSKO GORIVO

PLIN

(a)

ni predpisov;

X

| (b) | neuspeli vžig, ki lahko poškoduje katalizator (npr. z nadzorom določenega odstotka neuspelih vžigov v določenem časovnem obdobju) – nadzor delovanja.
  (Zahtevo za nadzor je treba obravnavati skupaj s točkama 6 in 8.) |
| --- | --- |

(b)

neuspeli vžig, ki lahko poškoduje katalizator (npr. z nadzorom določenega odstotka neuspelih vžigov v določenem časovnem obdobju) – nadzor delovanja.

(Zahtevo za nadzor je treba obravnavati skupaj s točkama 6 in 8.)

X

TOČKA 11

NADZOR SISTEMA ODZRAČEVANJA OHIŠJA MOTORJA

Ni predpisov.

TOČKA 12

NADZOR HLADILNEGA SISTEMA MOTORJA

Sistem OBD nadzira naslednje elemente hladilnega sistema motorja glede pravilnega delovanja:

| (a) | temperatura hladilnega sredstva motorja (termostat): proizvajalcem odprtih termostatov ni treba nadzirati termostata, če njegova okvara ne bo deaktivirala nobenega drugega monitorja OBD – popolna odpoved delovanja. |
| --- | --- |

(a)

temperatura hladilnega sredstva motorja (termostat): proizvajalcem odprtih termostatov ni treba nadzirati termostata, če njegova okvara ne bo deaktivirala nobenega drugega monitorja OBD – popolna odpoved delovanja.

Proizvajalcem ni treba nadzirati temperature hladilnega sredstva motorja ali senzorja temperature hladilnega sredstva motorja, če se temperatura hladilnega sredstva motorja ali senzor temperature hladilnega sredstva motorja ne uporablja za aktiviranje krmiljenja v povratni zanki/povratnega krmiljenja morebitnih sistemov za uravnavanje emisij in/ali ne bo deaktiviral(-a) nobenega drugega monitorja.

Proizvajalci lahko zaustavijo ali zakasnijo monitor za toliko časa, da se doseže temperatura, ki omogoča povratno zanko, če je motor podvržen pogojem, ki bi lahko privedli do napačne diagnoze (npr. vozilo deluje v prostem teku več kot 50 do 75 % ogrevalnega časa).

TOČKA 13

NADZOR SENZORJEV IZPUŠNIH PLINOV IN LAMBDA SOND

Sistem OBD nadzira:

| | DIZELSKO GORIVO | PLIN |
| --- | --- | --- |
| (a) | električne elemente senzorjev izpušnih plinov na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja v skladu s točko 1 tega dodatka – nadzor komponent; |

DIZELSKO GORIVO

PLIN

(a)

električne elemente senzorjev izpušnih plinov na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja v skladu s točko 1 tega dodatka – nadzor komponent;

X

X

| (b) | primarne in sekundarne (uravnavanje goriva) lambda sonde. Ti senzorji so senzorji izpušnih plinov, katerih pravilno delovanje je treba nadzorovati v skladu s točko 1 tega dodatka – nadzor komponent. |
| --- | --- |

(b)

primarne in sekundarne (uravnavanje goriva) lambda sonde. Ti senzorji so senzorji izpušnih plinov, katerih pravilno delovanje je treba nadzorovati v skladu s točko 1 tega dodatka – nadzor komponent.

X

TOČKA 14

NADZOR SISTEMA KRMILJENJA VRTILNE FREKVENCE V PROSTEM TEKU

Sistem OBD nadzira električne elemente sistemov krmiljenja vrtilne frekvence v prostem teku na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja v skladu s točko 1 tega dodatka.

TOČKA 15

TRISTEZNI KATALIZATOR

Sistem OBD nadzira tristezni katalizator na tako opremljenih motorjih glede pravilnega delovanja:

| | DIZELSKO GORIVO | PLIN |
| --- | --- | --- |
| (a) | učinkovitost pretvorbe tristeznega katalizatorja: sposobnost katalizatorja za pretvorbo NOx in CO – nadzor delovanja. |

DIZELSKO GORIVO

PLIN

(a)

učinkovitost pretvorbe tristeznega katalizatorja: sposobnost katalizatorja za pretvorbo NOx in CO – nadzor delovanja.

X“

Dodatek 4 k Prilogi 9B se spremeni, tako da se glasi:

„Poročilo o tehnični skladnosti

To poročilo [...]

KONČNO POROČILO O SKLADNOSTI

Sveženj dokumentacije in v njem opisan(-a) sistem OBD/družina sistemov OBD glede na emisije izpolnjujeta zahteve naslednjega pravilnika:

Pravilnik .../različica .../datum izvršitve .... /vrsta goriva ...

...“

V odstavku 1.1 točke 4 Dodatka 4 k Prilogi 9B se v tabeli vrstica „Podatki o preskusu“ besedilo „Preskuševalno gorivo“ spremeni, tako da se glasi „Referenčno gorivo“.

Tabela 3 v Dodatku 5 k Prilogi 9B se spremeni, tako da se glasi:

„Tabela 3

Neobvezni podatki, če jih uporablja sistem za emisije ali sistem OBD za omogočenje ali onemogočenje morebitnih podatkov o OBD

| | Zamrznjeni niz | Pretok podatkov |
| --- | --- | --- |
| Količina goriva ali tlak goriva v rezervoarju (kot je primerno) | X | X |
| Temperatura motornega olja | X | X |
| Hitrost vozila | X | X |
| Stanje prilagajanja kakovosti goriva (aktivno/neaktivno) v primeru plinskih motorjev | | X |
| Napetost računalniškega sistema za krmiljenje motorja (za glavni kontrolni čip) | X | X“ |

Zamrznjeni niz

Pretok podatkov

Količina goriva ali tlak goriva v rezervoarju (kot je primerno)

X

X

Temperatura motornega olja

X

X

Hitrost vozila

X

X

Stanje prilagajanja kakovosti goriva (aktivno/neaktivno) v primeru plinskih motorjev

X

Napetost računalniškega sistema za krmiljenje motorja (za glavni kontrolni čip)

X

X“

Tabela 4 v Dodatku 5 k Prilogi 9B se spremeni, tako da se glasi:

„Tabela 4

Neobvezni podatki, če je motor tako opremljen, bere ali izračunava podatke:

| | Zamrznjeni niz | Pretok podatkov |
| --- | --- | --- |
| Absolutni položaj dušilne lopute [...] | X | X |
| [...] | | |
| Izhodna vrednost lambda sonde | | X |
| Izhodna vrednost sekundarne lambda sonde (kadar je nameščena) | | x |
| Izhodna vrednost senzorja NOx | | X“ |

Zamrznjeni niz

Pretok podatkov

Absolutni položaj dušilne lopute [...]

X

X

[...]

Izhodna vrednost lambda sonde

X

Izhodna vrednost sekundarne lambda sonde (kadar je nameščena)

x

Izhodna vrednost senzorja NOx

X“

Vstavi se nova Priloga 9C, ki se glasi:

PRILOGA 9C

Tehnične zahteve za oceno učinkovitosti vgrajenih sistemov za diagnostiko na vozilu (OBD) med uporabo

1.   UPORABA

Trenutna različica te priloge se uporablja le za cestna vozila z dizelskim motorjem.

2.   (Rezervirano)

3.   OPREDELITEV POJMOV

3.1   ‚Razmerje učinkovitosti med uporabo‘

Razmerje učinkovitosti posameznega monitorja m sistema OBD med uporabo (IUPR) je: IUPRm = števecm/imenovalecm.

3.2   ‚Števec‘

Števec posameznega monitorja m (števecm) je števec, ki označuje, kolikokrat je vozilo delovalo tako, da so bili izpolnjeni vsi pogoji za nadzor, ki so potrebni, da posamezni monitor zazna napako.

3.3   ‚Imenovalec‘

Imenovalec posameznega monitorja m (imenovalecm) je števec, ki označuje, kolikokrat je bilo vozilo voženo, pri čemer upošteva posebne pogoje za posamezni monitor.

3.4   ‚Splošni imenovalec‘

Splošni imenovalec je števec, ki označuje, kolikokrat je vozilo delovalo, pri čemer upošteva splošne pogoje.

3.5   ‚Števec ciklov vžiga‘

Števec ciklov vžiga je števec, ki označuje število vžigov vozila.

3.6   ‚Zagon motorja‘

Zagon motorja vključuje vžig, zaganjanje in začetek zgorevanja ter je zaključen, ko vrtilna frekvenca motorja doseže 150 min–1 pod običajno vrtilno frekvenco v prostem teku pri ogretem motorju.

3.7   ‚Vozni cikel‘

Vozni cikel pomeni zaporedje, ki vključuje zagon motorja, obdobje delovanja, zaustavitev motorja in čas do naslednjega zagona motorja.

3.8   Kratici

| IUPR | razmerje učinkovitosti med uporabo |
| --- | --- |
| IUPRm | razmerje učinkovitosti posameznega monitorja m med uporabo |

IUPR

razmerje učinkovitosti med uporabo

IUPRm

razmerje učinkovitosti posameznega monitorja m med uporabo

4.   SPLOŠNE ZAHTEVE

Sistem OBD lahko spremlja in beleži podatke o učinkovitosti monitorjev OBD iz tega odstavka med uporabo (odstavek 6), te podatke hrani v računalniškem pomnilniku in jih na zahtevo posreduje na zunanjo napravo (odstavek 7).

Podatki o učinkovitosti monitorja med uporabo vključujejo števec in imenovalec, ki omogočata izračun IUPR.

4.1   Monitorji IUPR

4.1.1   Skupine monitorjev

Proizvajalci v sistem OBD implementirajo programske algoritme za posamezno spremljanje in poročanje v zvezi s podatki o učinkovitosti skupin monitorjev iz Dodatka 1 k tej prilogi med uporabo.

Proizvajalcem v sistem OBD ni treba implementirati programskih algoritmov za posamezno spremljanje in poročanje v zvezi s podatki o učinkovitosti monitorjev med uporabo, ki delujejo neprekinjeno, kot je določeno v odstavku 4.2.3 Priloge 9B, če so ti monitorji že del ene od skupin monitorjev iz Dodatka 1 k tej prilogi.

Podatki o učinkovitosti monitorjev med uporabo, ki so povezani z različnimi izpušnimi linijami ali vrstami motorjev v skupini monitorjev, se spremljajo in beležijo ločeno, kot je določeno v odstavku 6, pri čemer se o njih poroča, kot je določeno v odstavku 7.

4.1.2   Več monitorjev

Za vsako skupino monitorjev, o katerih je treba poročati v skladu z odstavkom 4.1.1, sistem OBD ločeno spremlja podatke o učinkovitosti med uporabo, kot je določeno v odstavku 6, za vsak posamezen monitor iz te skupine.

4.2   Omejitev uporabe podatkov o učinkovitosti med uporabo

Podatki o učinkovitosti med uporabo v zvezi s posameznim vozilom se uporabljajo za statistično oceno učinkovitosti sistema OBD večje skupine vozil med uporabo.

V nasprotju s podatki o OBD podatkov o učinkovitosti med uporabo ni mogoče uporabiti za zaključke o tehnični brezhibnosti posameznega vozila.

5.   ZAHTEVE ZA IZRAČUN RAZMERIJ UČINKOVITOSTI MED UPORABO

5.1   Izračun razmerja učinkovitosti med uporabo

Za vsak monitor m, obravnavan v tej prilogi, se razmerje učinkovitosti med uporabo izračuna po naslednji enačbi:

IUPRm = števecm/imenovalecm

pri čemer sta števecm in imenovalecm povečana v skladu s specifikacijami iz tega odstavka.

5.1.1   Zahteve za razmerje, kadar ga izračuna in hrani sistem

Najmanjša vrednost posameznega razmerja IUPRm je nič, največja vrednost pa 7,99527, pri čemer je ločljivost 0,000122. (18)

Šteje se, da je razmerje posameznega sestavnega dela nič, če je ustrezni števec enak nič, ustrezni imenovalec pa ni nič.

Šteje se, da je največja vrednost razmerja za posamezen sestavni del 7,99527, če je ustrezni imenovalec nič ali če dejanska vrednost števca, deljenega z imenovalcem, presega največjo vrednost, tj. 7,99527.

5.2   Zahteve za povečanje števca

Števec se ne sme povečati več kot enkrat na vozni cikel.

Števec za posamezen monitor se poveča v 10 sekundah le, če so v enem voznem ciklu izpolnjena naslednja merila:

| (a) | izpolnjeni so vsi pogoji za spremljanje, ki so potrebni, da monitor posameznega sestavnega dela zazna napako in shrani morebitni DTC, vključno z merili za omogočanje, prisotnostjo ali odsotnostjo povezanih DTC-jev, ustreznim časom nadzora in prednostnim izvajanjem nalog v zvezi z diagnostiko (npr. diagnostika ‚A‘ mora biti izvedena pred diagnostiko ‚B‘).
  Opomba: Za povečanje števca posameznega monitorja izpolnitev vseh pogojev za spremljanje, ki so potrebni, da ta monitor določi odsotnost napake, morda ne bo dovolj; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjeni so vsi pogoji za spremljanje, ki so potrebni, da monitor posameznega sestavnega dela zazna napako in shrani morebitni DTC, vključno z merili za omogočanje, prisotnostjo ali odsotnostjo povezanih DTC-jev, ustreznim časom nadzora in prednostnim izvajanjem nalog v zvezi z diagnostiko (npr. diagnostika ‚A‘ mora biti izvedena pred diagnostiko ‚B‘).

Opomba: Za povečanje števca posameznega monitorja izpolnitev vseh pogojev za spremljanje, ki so potrebni, da ta monitor določi odsotnost napake, morda ne bo dovolj;

| (b) | pri monitorjih, ki za zaznavo napake zahtevajo več stopenj ali dogodkov v enem voznem ciklu, morajo biti izpolnjeni vsi pogoji za nadzor, ki so potrebni za zaključitev vseh dogodkov; |
| --- | --- |

(b)

pri monitorjih, ki za zaznavo napake zahtevajo več stopenj ali dogodkov v enem voznem ciklu, morajo biti izpolnjeni vsi pogoji za nadzor, ki so potrebni za zaključitev vseh dogodkov;

| (c) | pri monitorjih, ki se uporabljajo za ugotavljanje okvar in delujejo le po shranitvi morebitnega DTC, sta števec in imenovalec enaka kot števec in imenovalec monitorja, ki zazna prvotno napako; |
| --- | --- |

(c)

pri monitorjih, ki se uporabljajo za ugotavljanje okvar in delujejo le po shranitvi morebitnega DTC, sta števec in imenovalec enaka kot števec in imenovalec monitorja, ki zazna prvotno napako;

| (d) | pri monitorjih, pri katerih je za nadaljnje preiskovanje prisotnosti napake potrebno vsiljeno delovanje, lahko proizvajalec homologacijskemu organu predloži nadomestni način za povečanje števca. Nadomestni način mora biti enak načinu, ki bi v primeru prisotne napake omogočal povečanje števca. |
| --- | --- |

(d)

pri monitorjih, pri katerih je za nadaljnje preiskovanje prisotnosti napake potrebno vsiljeno delovanje, lahko proizvajalec homologacijskemu organu predloži nadomestni način za povečanje števca. Nadomestni način mora biti enak načinu, ki bi v primeru prisotne napake omogočal povečanje števca.

Pri monitorjih, ki delujejo ali nehajo delovati med ugasnitvijo motorja, se števec poveča v 10 sekundah po prenehanju delovanja monitorja med ugasnitvijo motorja ali v prvih 10 sekundah zagona motorja v naslednjem voznem ciklu.

5.3   Zahteve za povečanje imenovalca

5.3.1   Splošna pravila za povečanje

Imenovalec se poveča enkrat na vozni cikel, če je med tem voznim ciklom izpolnjeno naslednje:

| (a) | splošni imenovalec se poveča, kot je določeno v odstavku 5.4, in |
| --- | --- |

(a)

splošni imenovalec se poveča, kot je določeno v odstavku 5.4, in

| (b) | imenovalec ni onemogočen v skladu z odstavkom 5.6 ter |
| --- | --- |

(b)

imenovalec ni onemogočen v skladu z odstavkom 5.6 ter

| (c) | kadar je primerno, so izpolnjena dodatna posebna pravila za povečanje iz odstavka 5.3.2. |
| --- | --- |

(c)

kadar je primerno, so izpolnjena dodatna posebna pravila za povečanje iz odstavka 5.3.2.

5.3.2   Dodatna posebna pravila za povečanje v zvezi z monitorjem

5.3.2.1   Posebni imenovalec za sistem izhlapevanja (rezervirano)

5.3.2.2   Posebni imenovalec za sisteme za sekundarni zrak (rezervirano)

5.3.2.3   Posebni imenovalec za sestavne dele/sisteme, ki delujejo le ob zagonu motorja

Poleg zahtev iz odstavka 5.3.1 (a) in (b) se imenovalci za monitorje sestavnih delov ali sistemov, ki delujejo le ob zagonu motorja, povečajo, če pride do ukazanega delovanja sestavnega dela ali strategije za 10 sekund ali več.

Za določitev tega ukazanega časa delovanja sistem OBD ne sme vključevati časa med vsiljenim delovanjem katerih koli sestavnih delov ali strategij pozneje v istem voznem ciklu samo za namen nadzora.

5.3.2.4   Posebni imenovalec za sestavne dele ali sisteme, ki jim delovanje ni stalno ukazano

Poleg zahtev iz odstavka 5.3.1 (a) in (b) se imenovalci za monitorje sestavnih delov ali sistemov, ki jim delovanje ni stalno ukazano (npr. sistemi spremenljivih krmilnih časov ventilov (VVT) ali valjev EGR), povečajo, če pride do ukazanega delovanja tega sestavnega dela ali sistema (npr. prejme ukaz za vključitev, odpiranje, zapiranje in zaklepanje) dvakrat ali večkrat med voznim ciklom ali če ukazano delovanje traja skupaj 10 sekund ali več, kar nastopi prej.

5.3.2.5   Posebni imenovalec za DPF

Poleg zahtev iz odstavka 5.3.1 (a) in (b) se v vsaj enem voznem ciklu imenovalci za DPF povečajo, če je vozilo skupaj delovalo vsaj 800 kilometrov ali je motor deloval vsaj 750 minut od zadnjega povečanja imenovalca.

5.3.2.6   Posebni imenovalec za oksidacijske katalizatorje

Poleg zahtev iz odstavka 5.3.1 (a) in (b) se v vsaj enem voznem ciklu imenovalci za monitorje oksidacijskega katalizatorja, ki se uporablja za aktivno regeneracijo DPF, povečajo, če je regeneracija ukazana za 10 sekund ali več.

5.3.2.7   Posebni imenovalec za hibridna vozila (rezervirano)

5.4   Zahteve za povečanje splošnega imenovalca

Splošni imenovalec se poveča v 10 sekundah le, če so v enem voznem ciklu izpolnjena naslednja merila:

| (a) | skupni čas od začetka voznega cikla je 600 sekund ali več, medtem ko je:






  (i) | nadmorska višina do 2 500 metrov in |
| --- | --- | --- |

(a)

skupni čas od začetka voznega cikla je 600 sekund ali več, medtem ko je:

(i)

nadmorska višina do 2 500 metrov in

| (ii) | temperatura okolja 266 K (–7 °C) ali več ter |
| --- | --- |

(ii)

temperatura okolja 266 K (–7 °C) ali več ter

| (iii) | temperatura okolja 308 K (35 °C) ali manj; |
| --- | --- |

(iii)

temperatura okolja 308 K (35 °C) ali manj;

| (b) | skupno delovanje motorja pri 1 150 min–1 ali več za 300 sekund ali več pod pogoji iz zgornjega pododstavka (a); proizvajalec lahko namesto merila na podlagi 1 150 min–1 uporabi delovanje motorja pri 15 % izračunane obremenitve ali več ali delovanje vozila pri 40 km/h ali več; |
| --- | --- |

(b)

skupno delovanje motorja pri 1 150 min–1 ali več za 300 sekund ali več pod pogoji iz zgornjega pododstavka (a); proizvajalec lahko namesto merila na podlagi 1 150 min–1 uporabi delovanje motorja pri 15 % izračunane obremenitve ali več ali delovanje vozila pri 40 km/h ali več;

| (c) | nepretrgan čas delovanja vozila v prostem teku (tj. voznik ne pritiska pedala za plin, pri čemer je hitrost vozila 1,6 km/h ali manj ali vrtilna frekvenca motorja 200 min–1 nad običajno vrtilno frekvenco v prostem teku pri ogretem motorju ali manj) je 30 sekund ali več pod pogoji iz pododstavka (a). |
| --- | --- |

(c)

nepretrgan čas delovanja vozila v prostem teku (tj. voznik ne pritiska pedala za plin, pri čemer je hitrost vozila 1,6 km/h ali manj ali vrtilna frekvenca motorja 200 min–1 nad običajno vrtilno frekvenco v prostem teku pri ogretem motorju ali manj) je 30 sekund ali več pod pogoji iz pododstavka (a).

5.5   Zahteve za povečanje števca ciklov vžiga

Števec ciklov vžiga se poveča le enkrat na zagon motorja.

5.6   Onemogočenje povečanja števcev, imenovalcev in splošnega imenovalca

5.6.1   V 10 sekundah po zaznavi napake (tj. morebiten ali potrjen in aktiven DTC je shranjen), zaradi katere se izklopi monitor, sistem OBD onemogoči nadaljnje povečanje ustreznega števca in imenovalca za vsak izključen monitor.

Ko napake ni več mogoče zaznati (npr. morebitni DTC se samodejno izbriše ali pa ga izbriše ukaz pregledovalnika), se povečevanje vseh ustreznih števcev in imenovalcev nadaljuje v 10 sekundah.

5.6.2   V 10 sekundah po zagonu naprave za odjem moči (PTO), ki izklopi monitor, kot je dovoljeno v odstavku 5.2.5 Priloge 9B, sistem OBD onemogoči nadaljnje povečanje ustreznega števca in imenovalca za vsak izklopljen monitor.

Ko enota za odjem moči neha delovati, se povečevanje vseh ustreznih števcev in imenovalcev nadaljuje v 10 sekundah.

5.6.3   V primeru napake (tj. morebiten ali potrjen in aktiven DTC je shranjen), ki preprečuje določitev, ali so merila za imenovalecm monitorja m iz odstavka 5.3 izpolnjena (19), sistem OBD onemogoči nadaljnje povečanje števcam in imenovalcam v 10 sekundah.

Povečevanje števcam in imenovalcam se nadaljuje v 10 sekundah, ko napaka ni več prisotna (npr. koda v čakanju se samodejno izbriše ali pa jo izbriše ukaz pregledovalnika).

5.6.4   V primeru napake (tj. morebiten ali potrjen in aktiven DTC je shranjen), ki preprečuje določitev, ali so merila za splošni imenovalec iz odstavka 5.4 izpolnjena (20), sistem OBD onemogoči nadaljnje povečanje splošnega imenovalca v 10 sekundah.

Povečevanje splošnega imenovalca se nadaljuje v 10 sekundah, ko napaka ni več prisotna (npr. koda v čakanju se samodejno izbriše ali pa jo izbriše ukaz pregledovalnika).

Povečanja splošnega imenovalca ni mogoče onemogočiti za noben drug pogoj.

6.   ZAHTEVE ZA SPREMLJANJE IN BELEŽENJE PODATKOV O UČINKOVITOSTI MED UPORABO

Za vsako skupino monitorjev iz Dodatka 1 k tej prilogi sistem OBD ločeno spremlja števce in imenovalce za vsak posamezen monitor iz Dodatka 3 k Prilogi 9B in monitorje, ki spadajo v to skupino.

Sporoči le ustrezen števec in imenovalec za posamezen monitor, ki ima najnižje številsko razmerje.

Če imata dva ali več posameznih monitorjev enaka razmerja, se za posamezno skupino monitorjev sporočita ustrezni števec in imenovalec za posamezni monitor, ki ima najvišji imenovalec.

Za nepristransko določitev najnižjega razmerja skupine se upoštevajo le monitorji, posebej omenjeni v navedeni skupini (npr. kadar se senzor NOx uporablja za izvajanje enega od nadzorov iz točke 3 ‚SCR‘ Dodatka 3 k Prilogi 9B, se bo ta senzor upošteval v skupini monitorjev ‚senzorji izpušnih plinov‘ in ne v skupini monitorjev ‚SCR‘).

Sistem OBD mora spremljati tudi splošni imenovalec in števec ciklov vžiga ter poročati o njiju.

Opomba: V skladu z odstavkom 4.1.1 proizvajalcem ni treba implementirati programskih algoritmov v sistem OBD za posamezno spremljanje in poročanje v zvezi s števci in imenovalci monitorjev, ki delujejo neprekinjeno.

7.   ZAHTEVE ZA SHRANJEVANJE IN SPOROČANJE PODATKOV O UČINKOVITOSTI MED UPORABO

Sporočanje podatkov o učinkovitosti med uporabo je nov primer uporabe in ni vključen v tri obstoječe primere uporabe, ki so namenjeni prisotnosti morebitnih napak.

7.1   Informacije v zvezi s podatki o učinkovitosti med uporabo

Informacije v zvezi s podatki o učinkovitosti med uporabo, ki jih zabeleži sistem OBD, so na voljo na zahtevo, ki ne prihaja iz vozila, v skladu z odstavkom 7.2.

Te informacije bodo homologacijskim organom zagotovile podatke o učinkovitosti med uporabo.

Sistem OBD mora zagotoviti vse informacije (v skladu z veljavnim standardom iz Dodatka 6), ki omogočajo, da zunanja preskusna oprema IUPR asimilira podatke in inšpektorju zagotovi naslednje informacije:

| (a) | VIN (identifikacijsko številko vozila); |
| --- | --- |

(a)

VIN (identifikacijsko številko vozila);

| (b) | števec in imenovalec za vsako skupino monitorjev, ki jih zabeleži sistem v skladu z odstavkom 6; |
| --- | --- |

(b)

števec in imenovalec za vsako skupino monitorjev, ki jih zabeleži sistem v skladu z odstavkom 6;

| (c) | splošni imenovalec; |
| --- | --- |

(c)

splošni imenovalec;

| (d) | vrednost števca ciklov vžiga; |
| --- | --- |

(d)

vrednost števca ciklov vžiga;

| (e) | skupno število ur delovanja motorja. |
| --- | --- |

(e)

skupno število ur delovanja motorja.

Te informacije so na voljo le prek dostopa samo za vpogled (tj. ni brisanja).

7.2   Dostop do podatkov o učinkovitosti med uporabo

Dostop do podatkov o učinkovitosti med uporabo se zagotovi izključno v skladu s standardi, omenjenimi v Dodatku 6 k Prilogi 9B in naslednjih pododstavkih. (21)

Dostop do podatkov o učinkovitosti med uporabo ne sme biti odvisen od kakršne koli dostopovne kode ali druge naprave ali metode, ki jo je mogoče dobiti le pri proizvajalcu ali njegovih dobaviteljih. Za razlago podatkov o učinkovitosti med uporabo ne smejo biti potrebne nobene posebne dekodirne informacije, razen če so te informacije javno dostopne.

Metoda dostopa (tj. točka/vozlišče dostopa) do podatkov o učinkovitosti med uporabo mora biti enaka kot metoda za pridobivanje vseh informacij v zvezi z OBD. Ta metoda mora omogočati dostop do vseh podatkov o učinkovitosti med uporabo, ki se zahtevajo v skladu s to prilogo.

7.3   Ponovna določitev začetne vrednosti podatkov o učinkovitosti med uporabo

7.3.1   Ponastavitev na nič

Vsako število se ponastavi na nič le v primeru ponastavitve trajnega pomnilnika (NVRAM) (npr. zaradi reprogramiranja). Števil ni mogoče ponastaviti na nič pod nobenimi drugimi pogoji, vključno s prejetjem ukaza pregledovalnika za izbris kod okvar.

7.3.2   Ponastavitev v primeru prekoračitve pomnilnika

Da se preprečijo težave v zvezi s prekoračitvijo, se števec in imenovalec delita z dve, preden se kateri koli ponovno poveča, če števec ali imenovalec za posamezen monitor doseže vrednost 65 535 ± 2.

Da se preprečijo težave v zvezi s prekoračitvijo, se lahko števec ciklov vžiga obnovi in poveča na nič pri naslednjem ciklu vžiga, če števec ciklov vžiga doseže največjo vrednost 65 535 ± 2.

Da se preprečijo težave v zvezi s prekoračitvijo, se lahko splošni imenovalec obnovi in poveča na nič pri naslednjem voznem ciklu, ki izpolnjuje opredelitev splošnega imenovalca, če splošni imenovalec doseže največjo vrednost 65 535 ± 2.

DODATEK 1

SKUPINE MONITORJEV

Skupine monitorjev, obravnavane v tej prilogi, so naslednje:

| A. | Oksidacijski katalizatorji
  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 5 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

A.

Oksidacijski katalizatorji

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 5 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| B. | Sistemi selektivne katalitične redukcije (SCR)
  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 3 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

B.

Sistemi selektivne katalitične redukcije (SCR)

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 3 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| C. | Senzorji izpušnih plinov in lambda sonde
  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 13 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

C.

Senzorji izpušnih plinov in lambda sonde

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 13 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| D. | Sistemi vračanja izpušnih plinov v valj (EGR) in spremenljivi krmilni časi ventilov (VVT)
  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točkah 6 in 9 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

D.

Sistemi vračanja izpušnih plinov v valj (EGR) in spremenljivi krmilni časi ventilov (VVT)

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točkah 6 in 9 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| E. | Sistemi DPF
  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 2 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

E.

Sistemi DPF

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 2 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| F. | Sistem za nadzor tlaka polnilnega zraka
  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 8 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

F.

Sistem za nadzor tlaka polnilnega zraka

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 8 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| G. | Adsorber NOx

  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 4 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

G.

Adsorber NOx

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 4 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| H. | Tristezni katalizator
  Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 15 Dodatka 3 k Prilogi 9B. |
| --- | --- |

H.

Tristezni katalizator

Monitorji, ki spadajo v to skupino, so navedeni v točki 15 Dodatka 3 k Prilogi 9B.

| I. | Sistemi izhlapevanja (rezervirano) |
| --- | --- |

I.

Sistemi izhlapevanja (rezervirano)

| J. | Sistem za sekundarni zrak (rezervirano) |
| --- | --- |

J.

Sistem za sekundarni zrak (rezervirano)

Posamezni monitor spada le v eno od teh skupin.

Vstavi se nova Priloga 10, ki se glasi:

„PRILOGA 10

TEHNIČNE ZAHTEVE ZA EMISIJE IZVEN PRESKUSNEGA CIKLA (OCE)

1.   UPORABA

V tej prilogi so navedene zahteve za emisije izven preskusnega cikla na podlagi učinkovitosti in prepoved odklopnih strategij za težke motorje in vozila, da se doseže učinkovito uravnavanje emisij pod obsežnimi pogoji delovanja motorja in zunanjimi pogoji pri običajnem delovanju vozila med uporabo.

2.   Rezervirano (22)

3.   OPREDELITEV POJMOV

3.1   ‚Pomožna strategija za uravnavanje emisij‘ (AES) pomeni strategijo za uravnavanje emisij, ki se aktivira in nadomesti ali spremeni osnovno strategijo za poseben namen ali namene ter kot odziv na poseben niz okoljskih pogojev in/ali pogojev delovanja, pri čemer se lahko izvaja le, dokler obstajajo ti pogoji.

3.2   ‚Osnovna strategija za uravnavanje emisij‘ (BES) pomeni strategijo za uravnavanje emisij, ki je aktivna v celotnem obsegu delovanja vrtilne frekvence in bremena motorja, razen če se aktivira pomožna strategija za uravnavanje emisij.

3.3   ‚Odklopna strategija‘ pomeni strategijo za uravnavanje emisij, ki ne izpolnjuje zahtev glede zmogljivosti za osnovno in/ali pomožno strategijo za uravnavanje emisij, kot je določena v tej prilogi.

3.4   ‚Element konstrukcije‘ pomeni:

| (a) | sistem motorja; |
| --- | --- |

(a)

sistem motorja;

| (b) | kakršen koli krmilni sistem, vključno s: programsko opremo računalnika, električnimi krmilnimi sistemi in računalniško logiko; |
| --- | --- |

(b)

kakršen koli krmilni sistem, vključno s: programsko opremo računalnika, električnimi krmilnimi sistemi in računalniško logiko;

| (c) | kakršno koli kalibriranje krmilnega sistema; ali |
| --- | --- |

(c)

kakršno koli kalibriranje krmilnega sistema; ali

| (d) | rezultate medsebojnega delovanja sistemov. |
| --- | --- |

(d)

rezultate medsebojnega delovanja sistemov.

3.5   ‚Strategija za uravnavanje emisij‘ pomeni element ali garnituro elementov sestave, ki je vključena v skupno sestavo sistema motorja ali vozila in se uporablja pri uravnavanju emisij.

3.6   ‚Sistem za uravnavanje emisij‘ pomeni elemente sestave in strategije za uravnavanje emisij, razvite ali kalibrirane za uravnavanje emisij.

3.7   ‚Družina motorjev‘ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, kot je opredeljena v gtp št. 4. (23)

3.8   ‚Zagon motorja‘ pomeni postopek od začetka zaganjanja motorja, dokler motor ne doseže vrtilne frekvence 150 min–1 pod običajno vrtilno frekvenco v prostem teku pri ogretem motorju (kot je določeno za način pogona za vozila, opremljena s samodejnim menjalnikom).

3.9   ‚Sistem motorja‘ pomeni motor, sistem za uravnavanje emisij in komunikacijski vmesnik (strojna oprema in sporočila) med elektronskimi krmilnimi enotami in katerim koli drugim prenosom moči ali krmilno enoto.

3.10   ‚Ogrevanje motorja‘ pomeni ustrezno delovanje vozila, pri katerem temperatura hladilnega sredstva doseže najmanj 70 °C.

3.11   ‚Periodična regeneracija‘ pomeni proces regeneracije sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se izvaja periodično običajno v manj kot 100 urah običajnega delovanja motorja.

3.12   ‚Nazivna vrtilna frekvenca‘ pomeni največjo vrtilno frekvenco pri polni obremenitvi, ki jo omogoča regulator, kot določa proizvajalec v svoji prodajni in servisni literaturi, ali, če regulator ne obstaja, vrtilno frekvenco, pri kateri je iz motorja dobljena največja moč, kot določa proizvajalec v svoji prodajni in servisni literaturi.

3.13   ‚S predpisi urejene emisije‘ pomenijo plinasta onesnaževala, opredeljena kot ogljikov monoksid, ogljikovodiki in/ali nemetanski ogljikovodiki (predpostavlja se razmerje CH1,85 za dizel, CH2,525 za LPG, CH2,93 za NG in predvidena molekula CH3O0,5 za dizelske motorje, ki za gorivo uporabljajo etanol), metan (predpostavlja se razmerje CH4 za NG) in dušikovi oksidi (izražene z ekvivalentom dušikovega dioksida (NO2)), ter delce, opredeljene kot katere koli snovi, ki se naberejo na specificiranem filtru, ko se izpušni plini razredčijo s čistim filtriranim zrakom pri temperaturi med 315 K (42 °C) in 325 K (52 °C), kot je izmerjena na mestu takoj za filtrom, tj. zlasti ogljik, kondenzirani ogljikovodiki in sulfati s primešano vodo.

4.   SPLOŠNE ZAHTEVE

Kateri koli sistem motorja in kateri koli element sestave, ki lahko vpliva na emisije s predpisi urejenih onesnaževal, se načrtuje, izdela, sestavi in namesti tako, da se omogoči skladnost motorja in vozila z določbami te priloge.

4.1   Prepoved odklopnih strategij

Sistemi motorja in vozila ne smejo biti opremljeni z odklopno strategijo.

4.2   Svetovno usklajena zahteva za emisije, ki ne sme biti presežena

V tej prilogi je navedeno, da morajo biti sistemi motorja in vozila v skladu s svetovno usklajenimi mejnimi vrednostmi emisij iz odstavka 5.2, ki ne smejo biti presežene. Pri laboratorijskem preskušanju v skladu z odstavkom 7.4 noben rezultat ne sme presegati mejnih vrednosti emisij iz odstavka 5.2.

5.   ZAHTEVE ZA ZMOGLJIVOST

5.1   Strategije za uravnavanje emisij

Strategije za uravnavanje emisij je treba načrtovati tako, da se omogoči, da je sistem motorja ob običajni uporabi v skladu z določbami te priloge. Običajna uporaba ni omejena na pogoje uporabe, kot so navedeni v odstavku 6.

5.1.1   Zahteve za osnovno strategijo za uravnavanje emisij (BES)

Osnovna strategija za uravnavanje emisij ne sme razlikovati med delovanjem na homologacijskem preskusu ali preskusu za certificiranje, ki se uporablja, in običajnim delovanjem ter zagotavljati nižje ravni nadzora emisij v razmerah, ki niso vključene v postopke homologacijskih preskusov ali preskusov za certificiranje, ki se uporabljajo.

5.1.2   Zahteve za pomožno strategijo za uravnavanje emisij (AES)

Pomožna strategija za uravnavanje emisij ne sme zmanjšati učinkovitosti nadzora emisij v zvezi z osnovno strategijo za uravnavanje emisij v razmerah, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo nastopile pri običajnem delovanju in uporabi vozila, razen kadar pomožna strategija za upravljanje emisij zadeva eno od naslednjih posebnih izjem:

| (a) | njeno delovanje je v največji meri vključeno v homologacijske preskuse ali preskuse za certificiranje, vključno z določbami odstavka 7 o svetovno usklajenih mejnih vrednostih emisij, ki ne smejo biti presežene; |
| --- | --- |

(a)

njeno delovanje je v največji meri vključeno v homologacijske preskuse ali preskuse za certificiranje, vključno z določbami odstavka 7 o svetovno usklajenih mejnih vrednostih emisij, ki ne smejo biti presežene;

| (b) | aktivira se za namene zaščite motorja in/ali vozila pred poškodbo ali nesrečo; |
| --- | --- |

(b)

aktivira se za namene zaščite motorja in/ali vozila pred poškodbo ali nesrečo;

| (c) | aktivirana je le med zagonom ali ogrevanjem motorja, kot je določeno v tej prilogi; |
| --- | --- |

(c)

aktivirana je le med zagonom ali ogrevanjem motorja, kot je določeno v tej prilogi;

| (d) | njeno delovanje se uporabi za uravnavanje nadzora ene vrste s predpisi urejenih emisij, da se ohrani raven emisij drugih vrst s predpisi urejenih emisij pod posebnimi okoljskimi pogoji ali pogoji delovanja, ki niso v največji meri vključeni v homologacijske preskuse ali preskuse za certificiranje. Skupni učinek takšne strategije za uravnavanje emisij mora biti kompenziranje učinkov izjemnih okoljskih pogojev, da se zagotovi sprejemljiv nadzor vseh s predpisi urejenih emisij. |
| --- | --- |

(d)

njeno delovanje se uporabi za uravnavanje nadzora ene vrste s predpisi urejenih emisij, da se ohrani raven emisij drugih vrst s predpisi urejenih emisij pod posebnimi okoljskimi pogoji ali pogoji delovanja, ki niso v največji meri vključeni v homologacijske preskuse ali preskuse za certificiranje. Skupni učinek takšne strategije za uravnavanje emisij mora biti kompenziranje učinkov izjemnih okoljskih pogojev, da se zagotovi sprejemljiv nadzor vseh s predpisi urejenih emisij.

5.2   Svetovno usklajene mejne vrednosti, ki ne smejo biti presežene (WNTE), za emisije plinov in delcev v izpušnih plinih

5.2.1   Emisije izpušnih plinov ne smejo presegati veljavnih svetovno usklajenih mejnih vrednosti emisij iz odstavka 5.2.2, ki ne smejo biti presežene, kadar motor deluje v skladu s pogoji in postopki iz odstavkov 6 in 7.

5.2.2   Veljavne svetovno usklajene mejne vrednosti emisij, ki ne smejo biti presežene, so določene na naslednji način:

mejna vrednost emisij WNTE = mejna vrednost emisij WHTC + komponenta WNTE

pri čemer je:

| ‚mejna vrednost emisij WHTC‘ | mejna vrednost emisij (EL), za katero je motor homologiran v skladu z WHDC gtp; in |
| --- | --- |
| ‚komponenta WNTE‘ | določena z enačbami (1) do (4) iz odstavka 5.2.3. |

‚mejna vrednost emisij WHTC‘

mejna vrednost emisij (EL), za katero je motor homologiran v skladu z WHDC gtp; in

‚komponenta WNTE‘

določena z enačbami (1) do (4) iz odstavka 5.2.3.

5.2.3   Veljavne komponente WNTE se določijo z uporabo naslednjih enačb, pri čemer so mejne vrednosti emisij izražene v g/kWh:

| Za NOx: | komponenta WNTE = 0,25 × EL + 0,1 | (1) |
| --- | --- | --- |
| Za HC: | komponenta WNTE = 0,15 × EL + 0,07 | (2) |
| Za CO: | komponenta WNTE = 0,20 × EL + 0,2 | (3) |
| Za delce: | komponenta WNTE = 0,25 × EL + 0,003 | (4) |

Za NOx:

komponenta WNTE = 0,25 × EL + 0,1

(1)

Za HC:

komponenta WNTE = 0,15 × EL + 0,07

(2)

Za CO:

komponenta WNTE = 0,20 × EL + 0,2

(3)

Za delce:

komponenta WNTE = 0,25 × EL + 0,003

(4)

Če so veljavne mejne vrednosti emisij izražene v drugih enotah kot g/kWh, se nespremenljivke, ki se prištejejo, v enačbah pretvorijo iz g/kWh v ustrezne enote.

Komponenta WNTE se zaokroži na število mest desno od decimalne vejice, ki ga označuje veljavna mejna vrednost emisij v skladu z metodo zaokroževanja ASTM E 29–06.

6.   VELJAVNI OKOLJSKI POGOJI IN POGOJI DELOVANJA

Svetovno usklajene mejne vrednosti emisij, ki ne smejo biti presežene, se uporabljajo pri:

| (a) | vseh atmosferskih tlakih, ki so večji ali enaki 82,5 kPa; |
| --- | --- |

(a)

vseh atmosferskih tlakih, ki so večji ali enaki 82,5 kPa;

| (b) | vseh temperaturah, ki so nižje ali enake temperaturi, določeni z enačbo (5) pri posebnem atmosferskem tlaku:
  T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)
  pri čemer je:






  T | temperatura okoliškega zraka v K; |
| --- | --- | --- |
| pb | atmosferski tlak v kPa; |

(b)

vseh temperaturah, ki so nižje ali enake temperaturi, določeni z enačbo (5) pri posebnem atmosferskem tlaku:

T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)

pri čemer je:

T

temperatura okoliškega zraka v K;

pb

atmosferski tlak v kPa;

| (c) | vseh temperaturah hladilnega sredstva motorja nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

(c)

vseh temperaturah hladilnega sredstva motorja nad 343 K (70 °C).

Veljavni pogoji v zvezi z atmosferskim tlakom in temperaturo v okolici so prikazani na grafu 1.

Svetovno usklajeno območje atmosferskega tlaka in temperature, ki ne sme biti preseženo

Image

7.   METODOLOGIJA ‚SVETOVNO USKLAJENO, KI NE SME BITI PRESEŽENO‘

7.1   Svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo

Svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo, vključuje vrtilne frekvence in mesta obremenitve motorja iz odstavkov 7.1.1–7.1.6. Na grafu 2 je ponazorjen primer svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo.

7.1.1   Območje vrtilnih frekvenc motorja

Svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo, vključuje vse vrtilne frekvence med 30. percentilom porazdelitve skupne vrtilne frekvence v preskusnem ciklu WHTC, vključno z vrtilno frekvenco v prostem teku, (n30) in največjo vrtilno frekvenco, ki je 70 % največje moči (nhi). Graf 3 je primer svetovno usklajene porazdelitve skupne vrtilne frekvence za posamezen motor, ki ne sme biti presežena.

7.1.2   Območje navora motorja

Svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo, vključuje vsa mesta obremenitve motorja z vrednostjo navora 30 % največje vrednosti navora, ki ga proizvede motor, ali več.

7.1.3   Območje moči motorja

Ne glede na določbe odstavkov 7.1.1 in 7.1.2 se vrtilna frekvenca in mesta obremenitve pod 30 % največje vrednosti moči, ki jo proizvede motor, za vse emisije izključijo iz svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo.

7.1.4   Uporaba pojma družine motorjev

Na splošno ima vsak motor v družini s posebno krivuljo navora/moči svoje lastno svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo. Pri preskušanju med uporabo se uporablja posamezno svetovno upravljano območje ustreznega motorja, ki ne sme biti preseženo. Za homologacijsko preskušanje (preskušanje za certificiranje) na podlagi pojma družine motorjev iz WHDC gtp lahko proizvajalec za družino motorjev po izbiri uporabi eno svetovno usklajeno upravljano območje, ki ne sme biti preseženo, pod naslednjimi pogoji:

| (a) | uporabi se lahko eno območje vrtilne frekvence motorja iz svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo; če sta izmerjeni vrtilni frekvenci motorja n30 in nhi v okviru ±3 % vrtilnih frekvenc motorja, kot jih določi proizvajalec. Če je za katero koli vrtilno frekvenco motorja preseženo dovoljeno odstopanje, se za določitev svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo, uporabijo izmerjene vrtilne frekvence motorja; |
| --- | --- |

(a)

uporabi se lahko eno območje vrtilne frekvence motorja iz svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo; če sta izmerjeni vrtilni frekvenci motorja n30 in nhi v okviru ±3 % vrtilnih frekvenc motorja, kot jih določi proizvajalec. Če je za katero koli vrtilno frekvenco motorja preseženo dovoljeno odstopanje, se za določitev svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo, uporabijo izmerjene vrtilne frekvence motorja;

| (b) | eno območje navora/moči motorja iz svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo, se lahko uporabi, če zajema celotno območje od največje do najmanjše nazivne vrtilne frekvence družine. Namesto tega je dovoljena tudi razvrstitev nazivnih vrtilnih frekvenc motorja v različna svetovno usklajena upravljana območja, ki ne smejo biti presežena. |
| --- | --- |

(b)

eno območje navora/moči motorja iz svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo, se lahko uporabi, če zajema celotno območje od največje do najmanjše nazivne vrtilne frekvence družine. Namesto tega je dovoljena tudi razvrstitev nazivnih vrtilnih frekvenc motorja v različna svetovno usklajena upravljana območja, ki ne smejo biti presežena.

Image

Image

7.1.5   Izključitev skladnosti iz nekaterih svetovno usklajenih pogojev delovanja, ki ne smejo biti preseženi

Proizvajalec lahko zahteva, da homologacijski organ med certificiranjem/homologacijo izključi pogoje delovanja iz svetovno usklajenega upravljanega območja, ki ne sme biti preseženo, iz odstavkov 7.1.1–7.1.4. Homologacijski organ lahko to izključitev odobri, če lahko proizvajalec dokaže, da motor nikoli ne more delovati pod takšnimi pogoji, kadar se uporablja v kateri koli kombinaciji vozil.

7.2   Najkrajše svetovno usklajeno trajanje dogodka, ki ne sme biti preseženo, in najmanjša svetovno usklajena frekvenca vzorčenja podatkov, ki ne sme biti presežena

7.2.1   Za določitev skladnosti s svetovno usklajenimi mejnimi vrednostmi emisij, ki ne smejo biti presežene, iz odstavka 5.2 mora motor delovati v svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo, iz odstavka 7.1, pri čemer se njegove emisije izmerijo in integrirajo v obdobju vsaj 30 sekund. Svetovno usklajen dogodek, ki ne sme biti presežen, je opredeljen kot niz integriranih emisij v časovnem obdobju. Če motor deluje na primer 65 zaporednih sekund v svetovno usklajenem upravljanem območju in okoljskih pogojih, ki ne smejo biti preseženi, to pomeni en svetovno usklajen dogodek, ki ne sme biti presežen, pri čemer se emisije izrazijo kot povprečje celotnega obdobja 65 sekund. V primeru laboratorijskega preskušanja se uporabi 7,5-sekundno obdobje integriranja.

7.2.2   Pri motorjih, opremljenih s sistemi za uravnavanje emisij, ki vključujejo dogodke periodične regeneracije, kjer se med svetovno usklajenim preskusom, ki ne sme biti presežen, pojavi regeneracija, traja obdobje za izračun povprečja najmanj toliko kot čas med dogodki, pomnožen s številom dogodkov celovite regeneracije v obdobju vzorčenja. Ta zahteva velja le za motorje, ki pošiljajo elektronski signal, ki označuje začetek dogodka regeneracije.

7.2.3   Svetovno usklajen dogodek, ki ne sme biti presežen, je zaporedje podatkov, zbranih pri frekvenci najmanj 1 Hz med delovanjem motorja v svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo, in traja najmanj toliko kot najkrajši dogodek ali dlje. Izmerjeni podatki o emisijah se izrazijo kot povprečje v času trajanja vsakega svetovno usklajenega dogodka, ki ne sme biti presežen.

7.3   Svetovno usklajeno preskušanje med uporabo, ki ne sme biti preseženo

Če se določbe te priloge uporabljajo kot temelj za preskušanje med uporabo, motor deluje pod dejanskimi pogoji med uporabo. Rezultati preskusa, ki izhajajo iz celotnega niza podatkov, skladnih z določbami odstavkov 6, 7.1 in 7.2, se uporabijo za določitev skladnosti s svetovno usklajenimi mejnimi vrednostmi emisij, ki ne smejo biti presežene, iz odstavka 5.2. Razume se, da ni mogoče pričakovati skladnosti emisij med nekaterimi svetovno usklajenimi dogodki, ki ne smejo biti preseženi, s svetovno usklajenimi mejnimi vrednostmi emisij, ki ne smejo biti presežene. Zato je treba za določitev skladnosti opredeliti in izvajati statistične metode, ki so skladne z odstavkoma 7.2 in 7.3.

7.4   Svetovno usklajeno laboratorijsko preskušanje, ki ne sme biti preseženo

Če se kot temelj za laboratorijsko preskušanje uporabljajo določbe te priloge, veljajo naslednje določbe:

7.4.1   specifične masne emisije s pravili urejenih onesnaževal je treba določiti na podlagi naključno opredeljenih preskusnih točk, porazdeljenih po svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo. Vse preskusne točke morajo biti v okviru 3 naključno izbranih mrežnih celic, postavljenih v upravljanem območju. Mreža mora vključevati 9 celic za motorje z nazivno vrtilno frekvenco manj kot 3 000 min–1 in 12 celic za motorje z nazivno vrtilno frekvenco 3 000 min–1 ali več. Mreže so opredeljene na naslednji način:

| (a) | zunanje meje mreže so poravnane s svetovno usklajenim upravljanim območjem, ki ne sme biti preseženo; |
| --- | --- |

(a)

zunanje meje mreže so poravnane s svetovno usklajenim upravljanim območjem, ki ne sme biti preseženo;

| (b) | 2 navpični vrstici z enako razdaljo med vrtilnima frekvencama motorja n30 in nhi za 9 celičnih mrež ali 3 navpične vrstice z enako razdaljo med vrtilnima frekvencama motorja n30 in nhi za 12 celičnih mrež; in |
| --- | --- |

(b)

2 navpični vrstici z enako razdaljo med vrtilnima frekvencama motorja n30 in nhi za 9 celičnih mrež ali 3 navpične vrstice z enako razdaljo med vrtilnima frekvencama motorja n30 in nhi za 12 celičnih mrež; in

| (c) | 2 vrstici z enako razdaljo navora motorja (1/3) pri vsaki navpični vrstici v svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo. |
| --- | --- |

(c)

2 vrstici z enako razdaljo navora motorja (1/3) pri vsaki navpični vrstici v svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo.

Primera mrež, ki se uporabljajo za posebne motorje, sta prikazana na grafih 5 in 6.

7.4.2   Vsaka od 3 izbranih mrežnih celic mora vključevati 5 naključnih preskusnih točk, pri čemer je treba v svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo, preskusiti 15 naključnih točk. Vsako celico je treba preskusiti zaporedno; zato je vseh 5 točk v eni mrežni celici preskušenih pred prehodom v naslednjo mrežno celico. Preskusne točke so združene v en cikel v ustaljenem stanju z rampami.

7.4.3   Vrstni red preskušanja posameznih mrežnih celic in vrstni red preskušanja točk v mrežni celici se določita naključno. Tri mrežne celice za preskušanje, 15 preskusnih točk, vrstni red preskušanja mrežnih celic in vrstni red točk v mrežni celici mora izbrati homologacijski ali certifikacijski organ s priznanimi statističnimi metodami naključne izbire.

7.4.4   Povprečne specifične masne emisije s pravili urejenih plinastih onesnaževal ne smejo presegati svetovno usklajenih mejnih vrednosti, ki ne smejo biti presežene, iz odstavka 5.2, kadar so izmerjene v katerem koli ciklu mrežne celice s 5 preskusnimi točkami.

7.4.5   Povprečne specifične masne emisije s pravili urejenih trdnih onesnaževal ne smejo presegati svetovno usklajenih mejnih vrednosti, ki ne smejo biti presežene, iz odstavka 5.2, kadar so izmerjene v celotnem ciklu s 15 preskusnimi točkami.

7.5   Postopek laboratorijskega preskušanja

7.5.1   Po koncu cikla WHSC je treba motor za tri minute predkondicionirati v fazi 9 WHSC. Zaporedje preskusov je treba začeti takoj po koncu faze predkondicioniranja.

7.5.2   Motor mora obratovati 2 minuti pri vsaki naključni preskusni točki. Ta čas vključuje predhodno rampo iz predhodne točke v ustaljenem stanju. Prehodi med preskusnimi točkami morajo biti linearni za vrtilno frekvenco in obremenitev motorja ter morajo trajati 20 ± 1 sekund.

7.5.3   Skupni čas preskušanja od začetka do konca mora biti 30 minut. Preskušanje posameznega niza 5 naključno izbranih točk v mrežni celici mora trajati 10 minut, pri čemer se izmeri od začetka vstopne rampe do 1. točke do konca ustaljenega stanja, izmerjenega pri 5. točki. Na grafu 5 je ponazorjeno zaporedje preskusnega postopka.

7.5.4   Svetovno usklajeno laboratorijsko preskušanje, ki ne sme biti preseženo, mora izpolnjevati validacijsko statistiko iz odstavka 7.7.2 WHDC gtp.

7.5.5   Emisije je treba meriti v skladu z odstavkom 7.8 WHDC gtp.

7.5.6   Rezultate preskusa je treba izračunati v skladu z odstavkom 8 WHDC gtp.

Image

Image

Image

7.6   Zaokroževanje

Vsak končni rezultat preskusov se v skladu z ASTM E 29–06 v enem koraku zaokroži na število mest desno od decimalne vejice, ki ga navaja veljavni emisijski standard WHDC, povečano za eno dodatno decimalno mesto. Vmesnih vrednosti, s katerimi se izračuna končni rezultat emisij, specifičnih za zavoro, ni dovoljeno zaokroževati.

8.   SVETOVNO USKLAJENE POMANJKLJIVOSTI, KI NE SMEJO BITI PRESEŽENE

Pomanjkljivost omogoča, da je motor ali vozilo certificirano kot skladno s pravilnikom, čeprav omejen obseg posebnih zahtev ni izpolnjen v celoti. Svetovno usklajena določba v zvezi s pomanjkljivostmi, ki ne smejo biti presežene, proizvajalcu omogoča, da zaprosi za oprostitev v zvezi s svetovno usklajenimi zahtevami za emisije, ki ne smejo biti presežene, pod omejenimi pogoji, kot so izjemne temperature okolja in/ali zahtevno delovanje, pri katerem vozila ne dosežejo visokega števila prevoženih kilometrov.

9.   SVETOVNO USKLAJENE OPROSTITVE, KI NE SMEJO BITI PRESEŽENE

Pojem svetovno usklajenih oprostitev, ki ne smejo biti presežene, je niz tehničnih pogojev, pod katerimi se svetovno usklajene mejne vrednosti emisij, ki ne smejo biti presežene, iz te priloge ne uporabljajo. Svetovno usklajena oprostitev, ki ne sme biti presežena, velja za vse proizvajalce motorjev in vozil.

Zlasti zaradi uvedbe strožjih mejnih vrednosti emisij se lahko sprejme odločitev, da se zagotovi svetovno usklajena oprostitev, ki ne sme biti presežena. Svetovno usklajena oprostitev, ki ne sme biti presežena, je lahko potrebna na primer, če homologacijski organ določi, da nekatera delovanja motorjev ali vozil v svetovno usklajenem upravljanem območju, ki ne sme biti preseženo, ne morejo izpolniti svetovno usklajenih mejnih omejitev emisij, ki ne smejo biti presežene. V takšnem primeru lahko homologacijski organ določi, da proizvajalcem motorjev za takšno delovanje ni treba zahtevati svetovno usklajenih pomanjkljivosti, ki ne smejo biti presežene, in da je odobritev svetovno usklajene oprostitve, ki ne sme biti presežena, ustrezna. Homologacijski organ lahko določi obseg oprostitve glede na svetovno usklajene zahteve, ki ne smejo biti presežene, in obdobje, v katerem se oprostitev uporablja.

10.   IZJAVA O SKLADNOSTI EMISIJ IZVEN PRESKUSNEGA CIKLA

V vlogi za certificiranje ali homologacijo proizvajalec predloži izjavo, da je družina motorjev ali vozilo v skladu z zahtevami te priloge za emisije izven preskusnega cikla. Poleg te izjave je treba z dodatnimi preskusi in postopki certificiranja, ki jih določijo pogodbenice, preveriti skladnost s svetovno usklajenimi mejnimi vrednostmi, ki ne smejo biti presežene.

10.1   Primer izjave o skladnosti emisij izven preskusnega cikla

Primer izjave o skladnosti:

‚(Naziv proizvajalca) potrjuje, da so motorji iz te družine motorjev skladni z vsemi zahtevami iz te priloge. (Naziv proizvajalca) to izjavlja v dobri veri po izvedbi ustrezne inženirske ocene emisij motorjev v družini motorjev pod veljavnimi pogoji delovanja in okoljskimi pogoji.‘

10.2   Podlaga za izjavo o skladnosti emisij izven preskusnega cikla

Proizvajalec mora v svojih prostorih hraniti evidenco, ki vključuje vse podatke o preskusih, inženirske analize in druge informacije, ki zagotavljajo podlago za izjavo o skladnosti emisij izven preskusnega cikla. Proizvajalec na zahtevo predloži takšne informacije certifikacijskemu ali homologacijskemu organu.

11.   DOKUMENTACIJA

Homologacijski organ lahko zahteva, da proizvajalec predloži dokumentacijo. Ta mora vključevati opis katerega koli elementa konstrukcije in strategije za uravnavanje emisij sistema motorja ter način uravnavanja izhodnih spremenljivk, ne glede na to, ali je to uravnavanje neposredno ali posredno.

Informacije lahko vključujejo celoten opis strategije za uravnavanje emisij. To lahko vključuje tudi informacije o delovanju vseh pomožnih strategij za uravnavanje emisij in osnovnih strategij za uravnavanje emisij, vključno z opisom parametrov, ki jih spremeni katera koli pomožna strategija za uravnavanje emisij, in mejnih pogojev, pod katerimi deluje pomožna strategija za uravnavanje emisij, ter navedbo, katere pomožne in osnovne strategije za uravnavanje emisij bodo verjetno aktivne pod pogoji za preskusne postopke v tej prilogi.“

---

(1)  Oštevilčenje te priloge je skladno z oštevilčenjem WHDC gtp. Vendar nekateri oddelki WHDC gtp. v tej prilogi niso potrebni.

1

(2)  odvisno od goriva

2

(3)  pri λ = 2, suh zrak, 273 K, 101,3 kPa

3

λ

(4)  u točen do 0,2 % za masno sestavo: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

4

u

(5)  NMHC na podlagi CH2,93 (za skupne HC se uporablja koeficient CH4
  u
  gas)

5

2,93

4

u

gas

(6)  u točen do 0,2 % za masno sestavo: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

6

u

(7)  odvisno od goriva

7

(8)  pri λ = 2, suh zrak, 273 K, 101,3 kPa

8

λ

(9)  u točen do 0,2 % za masno sestavo: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

9

u

(10)  NMHC na podlagi CH2,93 (za skupne HC se uporablja koeficient CH4
  u
  gas)

10

2,93

4

u

gas

(11)  u točen do 0,2 % za masno sestavo: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

11

u

(12)  Vrednosti, navedene v specifikaciji, so ‚prave vrednosti‘. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti se uporablja ISO 4259, ‚Naftni proizvodi – Določanje in uporaba podatkov o natančnosti v zvezi s preskusnimi metodami‘, pri določanju njihove najmanjše vrednosti pa se upošteva najmanjša razlika 2R nad ničlo; pri določanju največje in najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = možnost ponovljivosti).

12

Ne glede na ta ukrep, potreben zaradi statistike, mora proizvajalec goriva poskušati doseči ničelno vrednost, kadar je določena največja vrednost 2R, in povprečno vrednost, kadar sta navedeni največja in najmanjša vrednost. Če je treba razjasniti vprašanje, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo določbe ISO 4259.

(13)  Tudi če se oksidacijska stabilnost nadzoruje, je verjetno, da bo rok trajanja omejen. V zvezi s pogoji skladiščenja in življenjsko dobo se je treba posvetovati z dobaviteljem.

13

(14)  Oksidacijska stabilnost se lahko prikaže z uporabo standarda EN-ISO 12205 ali EN 14112. Ta zahteva se preuči na podlagi ocen oksidacijske stabilnosti in preskusnih mejnih vrednosti CEN/TC19.

14

(15)  Vsebnost FAME mora ustrezati specifikacijam iz standarda EN 14214 (ASTM D 6751).

15

(16)  Uporablja se najnovejša različica preskusne metode.

16

(17)  Ta odstavek bo pozneje razširjen tudi na druge monitorje, razen na monitorje mejnih vrednosti emisij.“

17

(18)  Ta vrednost ustreza največji šestnajstiški vrednosti 0 x FFFF z ločljivostjo 0 x 1.

18

(19)  Na primer, hitrost vozila/vrtilna frekvenca motorja/izračunana obremenitev, temperatura okolja, nadmorska višina, delovanje v prostem teku ali čas delovanja.

19

(20)  Proizvajalec lahko za zagotavljanje dostopa do podatkov o učinkovitosti med uporabo uporablja dodaten diagnostični prikazovalnik na vozilu, kot je video prikazovalnik, pritrjen na armaturno ploščo. Taka dodatna naprava ni predmet zahtev iz te priloge.

20

(21)  Proizvajalec lahko za zagotavljanje dostopa do podatkov o učinkovitosti med uporabo uporablja dodaten diagnostični prikazovalnik na vozilu, kot je video prikazovalnik, pritrjen na armaturno ploščo. Taka dodatna naprava ni predmet zahtev iz te priloge.

21

(22)  Oštevilčenje te priloge je skladno z oštevilčenjem gtp za emisije izven preskusnega cikla. Vendar nekateri odstavki gtp za emisije izven preskusnega cikla v tej prilogi niso potrebni.

22

(23)  Preskusni postopek za motorje na kompresijski vžig in motorje na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin (NG) ali utekočinjeni naftni plin (LPG) glede na emisije onesnaževal (določeno v globalnem registru 15. novembra 2006). Sklici na gtp št. 4 se nanašajo na dokument z dne 15. novembra 2006. Poznejše spremembe WHDC gtp bo treba ponovno oceniti glede na njihovo uporabnost v zvezi s to prilogo.

23

---