# Úřední věstník L 243/2010

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2010.243.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 243 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5316. září2010 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2010.243.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 243

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5316. září2010

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | | 2010/489/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 12. července 2010 o podpisu Dohody mezi Evropskou unií a vládou Brazilské federativní republiky o bezpečnosti civilního letectví | 1 |
| | | 2010/490/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 26. července 2010 o uzavření Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie jménem Unie | 2 |
| Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie | 4 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 810/2010 ze dne 15. září 2010, kterým se mění nařízení (EU) č. 206/2010, kterým se stanoví seznamy třetích zemí, území nebo jejich částí, z nichž je povolen vstup některých zvířat a čerstvého masa na území Evropské unie, a požadavky na veterinární osvědčení (
  1
  ) | 16 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 811/2010 ze dne 15. září 2010, kterým se podle čl. 24 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, zavádí celní evidence dovozu bezdrátových širokoplošných síťových (WWAN) modemů pocházejících z Čínské lidové republiky | 37 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 812/2010 ze dne 15. září 2010 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky | 40 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 813/2010 ze dne 15. září 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 59 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 814/2010 ze dne 15. září 2010, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. září 2010 | 61 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 815/2010 ze dne 15. září 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10 | 64 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

2010/489/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 12. července 2010 o podpisu Dohody mezi Evropskou unií a vládou Brazilské federativní republiky o bezpečnosti civilního letectví

1

2010/490/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 26. července 2010 o uzavření Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie jménem Unie

2

Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie

4

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) č. 810/2010 ze dne 15. září 2010, kterým se mění nařízení (EU) č. 206/2010, kterým se stanoví seznamy třetích zemí, území nebo jejich částí, z nichž je povolen vstup některých zvířat a čerstvého masa na území Evropské unie, a požadavky na veterinární osvědčení (
  1
  )

1

16

*

Nařízení Komise (EU) č. 811/2010 ze dne 15. září 2010, kterým se podle čl. 24 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, zavádí celní evidence dovozu bezdrátových širokoplošných síťových (WWAN) modemů pocházejících z Čínské lidové republiky

37

*

Nařízení Komise (EU) č. 812/2010 ze dne 15. září 2010 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky

40

Nařízení Komise (EU) č. 813/2010 ze dne 15. září 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

59

Nařízení Komise (EU) č. 814/2010 ze dne 15. září 2010, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. září 2010

61

Nařízení Komise (EU) č. 815/2010 ze dne 15. září 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10

64

| | | IV   Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/491/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 27. července 2009 o podpisu Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie jménem Společenství | 66 |

IV   Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu

2010/491/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 27. července 2009 o podpisu Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie jménem Společenství

66

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/45/EU ze dne 7. července 2010 o jakostních a bezpečnostních normách pro lidské orgány určené k transplantaci (Úř. věst. L 207 ze dne 6.8.2010) | 68 |

Opravy

*

Oprava směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/45/EU ze dne 7. července 2010 o jakostních a bezpečnostních normách pro lidské orgány určené k transplantaci (Úř. věst. L 207 ze dne 6.8.2010)

(Úř. věst. L 207 ze dne 6.8.2010)

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 16.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 243/1

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 12. července 2010

o podpisu Dohody mezi Evropskou unií a vládou Brazilské federativní republiky o bezpečnosti civilního letectví

(2010/489/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 a čl. 207 odst. 4 ve spojení s čl. 218 odst. 5 a čl. 218 odst. 8 prvním pododstavcem této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Komise jménem Evropské unie vyjednala dohodu o bezpečnosti civilního letectví s vládou Brazilské federativní republiky v souladu s rozhodnutím Rady ze dne 9. října 2009, kterým se Komise zmocňuje k zahájení jednání. |
| --- | --- |

(1)

Komise jménem Evropské unie vyjednala dohodu o bezpečnosti civilního letectví s vládou Brazilské federativní republiky v souladu s rozhodnutím Rady ze dne 9. října 2009, kterým se Komise zmocňuje k zahájení jednání.

| (2) | Dohoda vyjednaná Komisí by měla být podepsána s výhradou jejího pozdějšího uzavření. |
| --- | --- |

(2)

Dohoda vyjednaná Komisí by měla být podepsána s výhradou jejího pozdějšího uzavření.

| (3) | Členské státy by měly přijmout nezbytná opatření s cílem zajistit, aby jejich dvoustranné dohody s Brazílií týkající se téže záležitosti byly ukončeny ke dni vstupu této dohody v platnost, |
| --- | --- |

(3)

Členské státy by měly přijmout nezbytná opatření s cílem zajistit, aby jejich dvoustranné dohody s Brazílií týkající se téže záležitosti byly ukončeny ke dni vstupu této dohody v platnost,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Podpis Dohody mezi Evropskou unií a vládou Brazilské federativní republiky o bezpečnosti civilního letectví (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Unie s výhradou jejího uzavření (1).

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie s výhradou jejího uzavření.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 12. července 2010.

Za Radu

předsedkyně

S. LARUELLE

---

(1)  Znění dohody bude vyhlášeno spolu s rozhodnutím o jejím uzavření.

1

---

| 16.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 243/2

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 26. července 2010

o uzavření Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie jménem Unie

(2010/490/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. b) a článek 74 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 21 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (1) se země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis účastní činnosti agentury. Pravidla pro jejich účast mají být upřesněna v dalších ujednáních, která mají být uzavřena mezi Unií a těmito zeměmi. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 21 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (1) se země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis účastní činnosti agentury. Pravidla pro jejich účast mají být upřesněna v dalších ujednáních, která mají být uzavřena mezi Unií a těmito zeměmi.

| (2) | Na základě zmocnění uděleného Komisi dne 11. března 2008 byla se Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím ukončena jednání týkající se ujednání o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie. |
| --- | --- |

(2)

Na základě zmocnění uděleného Komisi dne 11. března 2008 byla se Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím ukončena jednání týkající se ujednání o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie.

| (3) | V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 se Evropská unie stala právním nástupcem Evropského společenství. |
| --- | --- |

(3)

V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 se Evropská unie stala právním nástupcem Evropského společenství.

| (4) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.

| (5) | Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (2). Spojené království se tedy nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(5)

Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (2). Spojené království se tedy nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

| (6) | Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (3). Irsko se tedy neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(6)

Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (3). Irsko se tedy neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

| (7) | Uvedené ujednání by mělo být uzavřeno, |
| --- | --- |

(7)

Uvedené ujednání by mělo být uzavřeno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (4) (dále jen „ujednání“) se schvaluje jménem Unie.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou uložit jménem Unie schvalovací listinu v souladu s čl. 9 odst. 4 ujednání zavazující Unii a učinit toto oznámení:

„V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 se Evropská unie stala právním nástupcem Evropského společenství a od uvedeného dne vykonává všechna jeho práva a povinnosti. Odkazy v dohodě na „Evropské společenství“ nebo „Společenství“ se proto tam, kde je to vhodné, považují za odkazy na „Evropskou unii“.“

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Článek 4

Toto rozhodnutí bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 26. července 2010.

Za Radu

předseda

S. VANACKERE

---

(1)  Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.

2

(3)  Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.

3

(4)  Viz strana 4 v tomto čísle Úředního věstníku.

4

---

UJEDNÁNÍ

mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie

EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ

na straně jedné a

ŠVÝCARSKÁ KONFEDERACE,

dále jen „Švýcarsko“, a

LICHTENŠTEJNSKÉ KNÍŽECTVÍ,

dále jen „Lichtenštejnsko“,

na straně druhé,

S OHLEDEM NA Dohodu podepsanou dne 26. října 2004 mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (dále jen „dohoda“),

S OHLEDEM NA Protokol podepsaný dne 28. února 2008 mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (dále jen „protokol“),

S OHLEDEM NA společné prohlášení Evropské unie, Evropského společenství, Švýcarské konfederace a Lichtenštejnského knížectví o Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, připojené k protokolu,

S OHLEDEM NA Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou a Norským královstvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto dvou států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (1),

Vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (2) (dále jen „nařízení“) zřídilo Evropské společenství Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (dále jen „agentura“). |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (2) (dále jen „nařízení“) zřídilo Evropské společenství Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (dále jen „agentura“).

| (2) | Nařízení rozvíjí schengenské acquis ve smyslu dohody a protokolu. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení rozvíjí schengenské acquis ve smyslu dohody a protokolu.

| (3) | Nařízení potvrzuje, že se země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis mají plně účastnit činnosti agentury, třebaže s omezenými hlasovacími právy. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení potvrzuje, že se země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis mají plně účastnit činnosti agentury, třebaže s omezenými hlasovacími právy.

| (4) | Lichtenštejnsko nemá vnější hranice, na které by se vztahoval Schengenský hraniční kodex. |
| --- | --- |

(4)

Lichtenštejnsko nemá vnější hranice, na které by se vztahoval Schengenský hraniční kodex.

| (5) | Dohoda a protokol neupravují pravidla pro přidružení Švýcarska a Lichtenštejnska k činnostem nových subjektů zřízených Evropskou unií v rámci dalšího rozvoje schengenského acquis a některé aspekty přidružení k agentuře by měly být vymezeny v doplňujícím ujednání mezi smluvními stranami dohody a protokolu, |
| --- | --- |

(5)

Dohoda a protokol neupravují pravidla pro přidružení Švýcarska a Lichtenštejnska k činnostem nových subjektů zřízených Evropskou unií v rámci dalšího rozvoje schengenského acquis a některé aspekty přidružení k agentuře by měly být vymezeny v doplňujícím ujednání mezi smluvními stranami dohody a protokolu,

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

Správní rada

1.   Švýcarsko a Lichtenštejnsko jsou ve správní radě agentury zastoupeny v souladu s čl. 21 odst. 3 nařízení.

2.   Švýcarsko vykonává hlasovací práva při

| a) | rozhodování o konkrétních činnostech, které je třeba provést na jeho vnějších hranicích. Návrhy na přijetí takových rozhodnutí vyžadují souhlasný hlas jeho zástupce ve správní radě; |
| --- | --- |

a)

rozhodování o konkrétních činnostech, které je třeba provést na jeho vnějších hranicích. Návrhy na přijetí takových rozhodnutí vyžadují souhlasný hlas jeho zástupce ve správní radě;

| b) | rozhodování o konkrétních činnostech podle článku 3 (společné operace a pilotní projekty na vnějších hranicích), článku 7 (správa technického vybavení), článku 8 (podpora poskytovaná členským státům za okolností vyžadujících zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích) a čl. 9 odst. 1 první věty (společné návratové operace), které je třeba provádět s lidskými zdroji nebo vybavením poskytovaným Švýcarskem; |
| --- | --- |

b)

rozhodování o konkrétních činnostech podle článku 3 (společné operace a pilotní projekty na vnějších hranicích), článku 7 (správa technického vybavení), článku 8 (podpora poskytovaná členským státům za okolností vyžadujících zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích) a čl. 9 odst. 1 první věty (společné návratové operace), které je třeba provádět s lidskými zdroji nebo vybavením poskytovaným Švýcarskem;

| c) | rozhodování o analýze rizik (rozvoj společné integrované analýzy rizik, obecné a cílené analýzy rizik) podle článku 4, která se Švýcarska bezprostředně dotýká; |
| --- | --- |

c)

rozhodování o analýze rizik (rozvoj společné integrované analýzy rizik, obecné a cílené analýzy rizik) podle článku 4, která se Švýcarska bezprostředně dotýká;

| d) | rozhodování o odborné přípravě podle článku 5 s výjimkou zavedení společných hlavních osnov. |
| --- | --- |

d)

rozhodování o odborné přípravě podle článku 5 s výjimkou zavedení společných hlavních osnov.

3.   Lichtenštejnsko vykonává hlasovací práva při

| a) | rozhodování o konkrétních činnostech podle článku 3 (společné operace a pilotní projekty na vnějších hranicích), článku 7 (správa technického vybavení), článku 8 (podpora poskytovaná členským státům za okolností vyžadujících zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích) a čl. 9 odst. 1 první věty (společné návratové operace), které je třeba provádět s lidskými zdroji nebo vybavením poskytovaným Lichtenštejnskem; |
| --- | --- |

a)

rozhodování o konkrétních činnostech podle článku 3 (společné operace a pilotní projekty na vnějších hranicích), článku 7 (správa technického vybavení), článku 8 (podpora poskytovaná členským státům za okolností vyžadujících zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích) a čl. 9 odst. 1 první věty (společné návratové operace), které je třeba provádět s lidskými zdroji nebo vybavením poskytovaným Lichtenštejnskem;

| b) | rozhodování o analýze rizik (rozvoj společné integrované analýzy rizik, obecné a cílené analýzy rizik) podle článku 4, která se Lichtenštejnska bezprostředně dotýká; |
| --- | --- |

b)

rozhodování o analýze rizik (rozvoj společné integrované analýzy rizik, obecné a cílené analýzy rizik) podle článku 4, která se Lichtenštejnska bezprostředně dotýká;

| c) | rozhodování o odborné přípravě podle článku 5 s výjimkou zavedení společných hlavních osnov. |
| --- | --- |

c)

rozhodování o odborné přípravě podle článku 5 s výjimkou zavedení společných hlavních osnov.

Článek 2

Finanční příspěvek

Švýcarsko odvádí do rozpočtu agentury příspěvky v souladu s procentním podílem stanoveným v čl. 11 odst. 3 dohody.

Lichtenštejnsko odvádí do rozpočtu agentury příspěvky v souladu s článkem 3 protokolu, který odkazuje na metodu výpočtu příspěvků stanovenou v čl. 11 odst. 3 dohody.

Článek 3

Ochrana a důvěrnost údajů

1.   Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3) se použije v případech, kdy agentura předává osobní údaje švýcarským a lichtenštejnským orgánům.

2.   Na osobní údaje předané agentuře švýcarskými a lichtenštejnskými orgány se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (4).

3.   Švýcarsko a Lichtenštejnsko dodržují pravidla důvěrného zacházení s dokumenty v držení agentury, jak je stanoveno v jednacím řádu správní rady.

Článek 4

Právní postavení

Agentura má právní subjektivitu podle švýcarského a lichtenštejnského práva a má ve Švýcarsku a v Lichtenštejnsku nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou tato práva přiznávají právnickým osobám podle švýcarského a lichtenštejnského práva. Může zejména nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.

Článek 5

Odpovědnost

Odpovědnost agentury se řídí čl. 19 odst. 1, 3 a 5 nařízení.

Článek 6

Soudní dvůr

1.   Švýcarsko a Lichtenštejnsko uznávají pravomoc Soudního dvora Evropských společenství rozhodovat ve věcech týkajících se agentury, jak je stanoveno v čl. 19 odst. 2 a 4 nařízení.

2.   Spory týkající se občanskoprávní odpovědnosti se řeší v souladu s čl. 10b odst. 4 nařízení ve znění nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007 ze dne 11. července 2007, kterým se zřizuje mechanismus pro vytvoření pohraničních jednotek rychlé reakce a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2007/2004, pokud se jedná o tento mechanismus a o pravomoci a úkoly vyslaných příslušníků (5).

Článek 7

Výsady a imunity

1.   Švýcarsko a Lichtenštejnsko uplatňují na agenturu a její zaměstnance Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství, který je obsažen v příloze této dohody.

2.   Příloha této dohody a v případě Švýcarska také dodatek o prováděcích pravidlech k Protokolu o výsadách a imunitách tvoří nedílnou součást tohoto ujednání.

Článek 8

Zaměstnanci

1.   Švýcarsko a Lichtenštejnsko uplatňují předpisy, které se týkají personálních záležitostí agentury a byly přijaty v souladu s Protokolem o výsadách a imunitách Evropských společenství.

2.   Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství je výkonný ředitel agentury oprávněn na základě smlouvy zaměstnávat švýcarské a lichtenštejnské státní příslušníky, kteří požívají plných občanských práva.

3.   Švýcarští a lichtenštejnští státní příslušníci však nesmějí být jmenováni do funkce výkonného ředitele agentury nebo jeho zástupce.

4.   Švýcarští a lichtenštejnští státní příslušníci nemohou být zvoleni předsedou ani místopředsedou správní rady.

Článek 9

Vstup v platnost

1.   Depozitářem tohoto ujednání je generální tajemník Rady Evropské unie.

2.   Evropské společenství, Švýcarsko a Lichtenštejnsko schválí toto ujednání v souladu s vlastními postupy.

3.   Vstup tohoto ujednání v platnost vyžaduje schválení Evropským společenstvím a alespoň jednou další stranou tohoto ujednání.

4.   Toto ujednání vstupuje v platnost ve vztahu ke kterékoli straně tohoto ujednání prvním dnem měsíce následujícího po dni uložení její schvalovací listiny u depozitáře.

5.   Co se týká Lichtenštejnska, použije se toto ujednání ode dne nabytí účinnosti ustanovení uvedených v článku 2 protokolu v souladu s článkem 10 protokolu.

Článek 10

Platnost a pozbytí platnosti

1.   Toto ujednání se uzavírá na dobu neurčitou.

2.   Toto ujednání pozbývá platnosti šest měsíců po vypovězení dohody Švýcarskem anebo rozhodnutím Rady Evropské unie nebo po zrušení jiným způsobem v souladu s postupy uvedenými v čl. 7 odst. 4, článku 10 nebo článku 17 dohody.

3.   Toto ujednání pozbývá platnosti šest měsíců po vypovězení protokolu Lichtenštejnskem nebo rozhodnutím Rady Evropské unie nebo po zrušení jiným způsobem v souladu s postupy uvedenými v článku 3, čl. 5 odst. 4, čl. 11 odst. 1 nebo čl. 11 odst. 3 protokolu.

Toto ujednání i přiložená společná prohlášení jsou sepsány v jednom vyhotovení v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Съставено в Брюксел на тридесети септември две хиляди и девета година.

Hecho en Bruselas el treinta de septiembre de dos mil nueve.

V Bruselu dne třicátého září dva tisíce devět.

Udfærdiget i Bruxelles den tredivte september to tusind og ni.

Geschehen zu Brüssel am dreißigsten September zweitausendneun.

Kahe tuhande üheksanda aasta septembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.

’Εγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες εννιά.

Done at Brussels on the thirtieth day of September in the year two thousand and nine.

Fait à Bruxelles, le trente septembre deux mille neuf.

Fatto a Bruxelles, addì trenta settembre duemilanove.

Briselē, divi tūkstoši devītā gada trīsdesmitajā septembrī

Priimta du tūkstančiai devintų metų rugsėjo trisdešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év szeptember harmincadik napján.

Magħmul fi Brussell, it-tletin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan te Brussel, de dertigste september tweeduizend negen.

Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego września dwa tysiące dziewiątego roku.

Feito em Bruxelas, em trinta de Setembro de dois mil e nove.

Încheiat la Bruxelles, la treizeci septembrie două mii nouă.

V Bruseli dňa tridsiateho septembra dvetisícdeväť.

V Bruslju, dne tridesetega septembra leta dva tisoč devet.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Som skedde i Bryssel den trettionde september tjugohundranio.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image

За Княжество Лихтенщайн

Por el Principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat ta’ Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Liechtensteinu

Pelo Principado do Liechtenstein

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

Image

---

(1)  Úř. věst. L 188, 20.7.2007, s. 19.

1

(2)  Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

3

(4)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 199, 31.7.2007, s. 30.

5

PŘÍLOHA

Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství

VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,

BEROUCE V ÚVAHU, že podle článku 28 Smlouvy o vytvoření jednotné Rady a jednotné Komise Evropských společenství požívají tato společenství a Evropská investiční banka na území členských států imunit a výsad nezbytných pro plnění svého poslání,

SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují k této smlouvě:

KAPITOLA I

MOVITÝ A NEMOVITÝ MAJETEK, POHLEDÁVKY A OPERACE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ

Článek 1

Prostory a budovy Společenství jsou nedotknutelné. Jsou vyloučeny z domovních prohlídek, rekvizic, zabavení či vyvlastnění. Majetek a pohledávky Společenství se nemohou stát předmětem jakéhokoli výkonu správního nebo soudního rozhodnutí bez zmocnění Soudního dvora.

Článek 2

Archivy Společenství jsou nedotknutelné.

Článek 3

Společenství, jejich pohledávky, příjmy a ostatní majetek jsou osvobozeny od veškerých přímých daní. Vlády členských států přijímají, kdykoli je to možné, vhodná opatření umožňující prominutí nebo navrácení nepřímých daní a poplatků z prodeje, které tvoří součást ceny věcí movitých nebo nemovitostí, jestliže Společenství uskuteční pro své úřední potřeby větší nákupy, jejichž cena zahrnuje daně a poplatky tohoto druhu. Prováděním těchto opatření nesmí být narušena hospodářská soutěž v rámci Společenství.

Osvobození se nevztahuje na daně, dávky a poplatky představující pouze odměnu za veřejně prospěšné služby.

Článek 4

Společenství jsou osvobozena od veškerých cel, zákazů a omezení při dovozu a vývozu, pokud jde o předměty určené pro jejich úřední potřebu; takto dovezené předměty nebudou zcizeny úplatně ani bezúplatně na území země, na něž budou dovezeny, jinak než za podmínek schválených vládou příslušné země.

Společenství jsou rovněž osvobozena od veškerých cel a od zákazu a omezení při dovozu a vývozu svých publikací.

Článek 5

Evropské společenství uhlí a oceli může vlastnit jakékoli devizy a vést své účty v jakékoli měně.

KAPITOLA II

KOMUNIKACE A PRŮKAZY

Článek 6

Orgány Společenství požívají pro svou úřední komunikaci a předávání veškerých dokumentů na území všech členských států stejného zacházení, jaké daný stát přiznává diplomatickým zastoupením.

Úřední korespondence a jiná úřední komunikace orgánů Společenství nepodléhá cenzuře.

Článek 7

1.   Předsedové orgánů Společenství mohou vydávat členům a zaměstnancům orgánů Společenství průkazy, jejichž formu stanoví Rada a jež úřady členských států uznávají za platné cestovní doklady. Tyto průkazy jsou vydávány úředníkům a jiným zaměstnancům za podmínek stanovených služebním a pracovním řádem Společenství. Komise může uzavřít dohody umožňující uznávat tyto průkazy za platné cestovní doklady na území třetích zemí.

2.   Na členy a zaměstnance orgánů, kteří jsou ke dni vstupu této smlouvy v platnost držiteli průkazů podle článku 6 Protokolu o výsadách a imunitách Evropského společenství uhlí a oceli, se i nadále uplatňují ustanovení zmíněného článku, a to až do uplatnění odstavce 1.

KAPITOLA III

ČLENOVÉ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Článek 8

Volný pohyb členů Evropského parlamentu, kteří jedou na místo zasedání Evropského parlamentu nebo se z něj vracejí, nepodléhá žádným omezením správní či jiné povahy.

Členům Evropského parlamentu při celním odbavení a při devizové kontrole:

| a) | přiznává jejich vlastní vláda stejné výhody, jaké přiznává vyšším úředníkům pohybujícím se v zahraničí při plnění dočasného úředního poslání; |
| --- | --- |

a)

přiznává jejich vlastní vláda stejné výhody, jaké přiznává vyšším úředníkům pohybujícím se v zahraničí při plnění dočasného úředního poslání;

| b) | přiznávají vlády ostatních členských států stejné výhody, jaké přiznávají zástupcům zahraničních vlád při plnění dočasného úředního poslání. |
| --- | --- |

b)

přiznávají vlády ostatních členských států stejné výhody, jaké přiznávají zástupcům zahraničních vlád při plnění dočasného úředního poslání.

Článek 9

Členové Evropského parlamentu nemohou být vyšetřováni, zadrženi nebo stíháni pro své názory či hlasování během výkonu své funkce.

Článek 10

V průběhu zasedání Evropského parlamentu jeho členové:

| a) | na území vlastního státu požívají imunit přiznávaných členům parlamentu vlastního státu; |
| --- | --- |

a)

na území vlastního státu požívají imunit přiznávaných členům parlamentu vlastního státu;

| b) | na území všech ostatních členských států nemohou být zadrženi ani soudně stíháni. |
| --- | --- |

b)

na území všech ostatních členských států nemohou být zadrženi ani soudně stíháni.

Jsou chráněni imunitou rovněž během cesty na místo zasedání Evropského parlamentu a při návratu z něj.

Imunity se nelze dovolávat v případě přistižení při činu; Evropský parlament je oprávněn svého člena imunity zbavit.

KAPITOLA IV

ZÁSTUPCI ČLENSKÝCH STÁTŮ ÚČASTNÍCÍ SE ČINNOSTI ORGÁNŮ EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ

Článek 11

Zástupci členských států, kteří se účastní činnosti orgánů Společenství, jejich poradci a techničtí experti požívají po dobu výkonu své činnosti a během cest na místo zasedání nebo při návratu z něj obvyklých výsad, imunit a výhod.

Tento článek se vztahuje rovněž na členy poradních orgánů Společenství.

KAPITOLA V

ÚŘEDNÍCI A JINÍ ZAMĚSTNANCI EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ

Článek 12

Na území všech členských států úředníci a jiní zaměstnanci Společenství bez ohledu na svou státní příslušnost:

| a) | jsou vyňati z pravomoci soudů pro úkony spojené s výkonem jejich funkce, včetně ústních a písemných projevů, s výhradou použití ustanovení smluv jednak o pravidlech určujících odpovědnost úředníků a jiných zaměstnanců vůči Společenstvím a jednak o příslušnosti Soudního dvora rozhodovat spory mezi Společenstvími a jejich úředníky a jinými zaměstnanci. Této imunity požívají i po ukončení své funkce; |
| --- | --- |

a)

jsou vyňati z pravomoci soudů pro úkony spojené s výkonem jejich funkce, včetně ústních a písemných projevů, s výhradou použití ustanovení smluv jednak o pravidlech určujících odpovědnost úředníků a jiných zaměstnanců vůči Společenstvím a jednak o příslušnosti Soudního dvora rozhodovat spory mezi Společenstvími a jejich úředníky a jinými zaměstnanci. Této imunity požívají i po ukončení své funkce;

| b) | nepodléhají oni ani jejich manželé či manželky a jimi vyživovaní rodinní příslušníci předpisům omezujícím přistěhovalectví a určujícím náležitosti přihlašování cizinců; |
| --- | --- |

b)

nepodléhají oni ani jejich manželé či manželky a jimi vyživovaní rodinní příslušníci předpisům omezujícím přistěhovalectví a určujícím náležitosti přihlašování cizinců;

| c) | požívají v oblasti měnových a devizových předpisů výhod přiznávaných obvykle zaměstnancům mezinárodních organizací; |
| --- | --- |

c)

požívají v oblasti měnových a devizových předpisů výhod přiznávaných obvykle zaměstnancům mezinárodních organizací;

| d) | požívají práva bezcelně dovážet bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby v souvislosti s prvním nástupem do funkce v dané zemi a práva bezcelně zpětně vyvézt bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby při ukončení výkonu funkce v dané zemi, v obou případech s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno; |
| --- | --- |

d)

požívají práva bezcelně dovážet bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby v souvislosti s prvním nástupem do funkce v dané zemi a práva bezcelně zpětně vyvézt bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby při ukončení výkonu funkce v dané zemi, v obou případech s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno;

| e) | požívají práva bezcelně dovézt automobil pro svou osobní potřebu, který získali v zemi svého posledního pobytu nebo v zemi, jejímiž jsou státními příslušníky, za podmínek daného vnitřního trhu, a bezcelně zpětně vyvézt automobil, s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno. |
| --- | --- |

e)

požívají práva bezcelně dovézt automobil pro svou osobní potřebu, který získali v zemi svého posledního pobytu nebo v zemi, jejímiž jsou státními příslušníky, za podmínek daného vnitřního trhu, a bezcelně zpětně vyvézt automobil, s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno.

Článek 13

Platy, mzdy a služební požitky, které poskytují Společenství svým úředníkům a jiným zaměstnancům, podléhají dani ve prospěch Společenství, jejíž podmínky a způsob vybírání stanoví Rada na návrh Komise.

Úředníci a jiní zaměstnanci jsou osvobozeni od vnitrostátních daní z platů, mezd a požitků, které jim poskytují Společenství.

Článek 14

S úředníky a jinými zaměstnanci Společenství, kteří si výlučně z důvodů výkonu svých funkcí ve službách Společenství zřizují bydliště na území členského státu jiného, než jehož jsou daňovými rezidenty, je pro účely vybírání daní z příjmu, z majetku a dědické daně a dodržování smluv o zamezení dvojího zdanění, uzavřených mezi členskými zeměmi Společenství, zacházeno jak ve státě, v němž pobývají, tak ve státě, jehož jsou daňovými rezidenty, tak, jako by si zachovali své původní bydliště v posledně jmenovaném státě, je-li tento stát členem Společenství. Toto ustanovení se vztahuje rovněž na manžela nebo manželku, pokud nevykonává vlastní profesionální činnost, a na děti vyživované osobami uvedenými v tomto článku a v jejich péči.

Movitý majetek ve vlastnictví osob uvedených v předchozím pododstavci, který se nachází na území státu pobytu, je osvobozen od dědické daně v tomto státě; pro stanovení této daně je tento majetek posuzován, jako by se nacházel ve státě, jehož jsou tyto osoby daňovými rezidenty, s výhradou práv třetích zemí a případného použití ustanovení mezinárodních smluv o zamezení dvojího zdanění.

Při použití ustanovení tohoto článku se nepřihlíží k bydlišti získanému výlučně k výkonu funkcí ve službách jiných mezinárodních organizací.

Článek 15

Rada na návrh Komise jednomyslně rozhoduje o stanovení systému sociálních dávek příslušejících úředníkům a jiným zaměstnancům Společenství.

Článek 16

Rada na návrh Komise a po konzultaci s ostatními zúčastněnými orgány určí kategorie úředníků a jiných zaměstnanců Společenství, na které se použijí všechna nebo některá ustanovení článku 12, čl. 13 druhého pododstavce a článku 14.

Jména, funkce a adresy úředníků a jiných zaměstnanců zařazených do jednotlivých kategorií jsou pravidelně sdělovány vládám členských států.

KAPITOLA VI

VÝSADY A IMUNITY ZASTOUPENÍ TŘETÍCH ZEMÍ POVĚŘENÝCH U EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ

Článek 17

Členský stát, na jehož území se nachází sídlo Společenství, přiznává zastoupením třetích zemí pověřeným u Společenství obvyklé diplomatické imunity a výsady.

KAPITOLA VII

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 18

Výsady, imunity a výhody jsou přiznávány úředníkům a jiným zaměstnancům Společenství výhradně v zájmu Společenství.

Každý orgán Společenství je povinen zbavit úředníka nebo jiného zaměstnance imunity ve všech případech, kdy podle jeho názoru zrušení této imunity není v rozporu se zájmy Společenství.

Článek 19

Při uplatňování tohoto protokolu jednají orgány Společenství ve vzájemné shodě s odpovědnými úřady příslušných členských států.

Článek 20

Články 12 až 15 a článek 18 se vztahují na členy Komise.

Článek 21

Články 12 až 15 a článek 18 se vztahují na soudce, generální advokáty, tajemníka a pomocné zpravodaje při Soudním dvoru a na členy a tajemníka Soudu prvního stupně, aniž je dotčen článek 3 protokolu o statutu Soudního dvora týkající se vynětí soudců a generálních advokátů z pravomoci soudů.

Článek 22

Tento protokol se vztahuje rovněž na Evropskou investiční banku, na členy jejích orgánů, její zaměstnance a zástupce členských států, kteří se účastní její činnosti; ustanovení protokolu o statutu této banky tím nejsou dotčena.

Evropská investiční banka je rovněž osvobozena od veškerých daní a obdobných poplatků v souvislosti se zvýšením svého základního kapitálu a od různých formalit, které jsou s tím spojeny ve státě, na jehož území se nachází její sídlo. Rovněž její rozpuštění či likvidace nepodléhá poplatkům. Kromě toho činnost banky a jejích orgánů vykonávaná na základě statutu nepodléhá dani z obratu.

Článek 23

Tento protokol se rovněž vztahuje na Evropskou centrální banku, na členy jejích orgánů a na její zaměstnance, aniž jsou dotčena ustanovení Protokolu o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky.

Evropská centrální banka je rovněž osvobozena od veškerých daní a jiných poplatků v souvislosti se zvýšením jejího základního kapitálu a veškerých formalit, které s tím jsou spojeny ve státě, v němž má sídlo. Činnost ECB a jejích orgánů vykonávaná v souladu se statutem Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky nepodléhá dani z obratu.

Výše uvedená ustanovení se vztahují rovněž na Evropský měnový institut. Jeho rozpuštění nebo jeho likvidace nepodléhají žádnému poplatku.

Dodatek k příloze

Prováděcí pravidla k Protokolu o výsadách a imunitách ve Švýcarsku

1.   Rozšíření působnosti na Švýcarsko

Odkazy na členské státy činěné v Protokolu o výsadách a imunitách Evropských společenství (dále jen „protokol“) se považují rovněž za odkazy na Švýcarsko, není-li dále stanoveno jinak.

2.   Osvobození agentury od nepřímých daní (včetně DPH)

Zboží a služby vyvážené ze Švýcarska nepodléhají švýcarské dani z přidané hodnoty (DPH). Pokud se jedná o zboží a služby dodané agentuře ve Švýcarsku pro její úřední potřebu, uplatní se osvobození od DPH v souladu s čl. 3 druhým pododstavcem protokolu prostřednictvím vrácení daně. Osvobození od DPH lze uplatnit, pokud skutečná nákupní cena zboží a poskytnutých služeb, která je uvedena na faktuře nebo na rovnocenném dokladu, činí nejméně 100 švýcarských franků (včetně daně).

Vrácení DPH lze uplatňovat na základě předložení příslušných švýcarských formulářů hlavnímu oddělení pro DPH Federálního daňového úřadu. Žádosti se vyřizují zpravidla do tří měsíců ode dne podání spolu s příslušnými nezbytnými doklady.

3.   Postupy pro uplatňování pravidel týkajících se zaměstnanců agentury

Pokud se jedná o čl. 13 druhý pododstavec protokolu, osvobozuje Švýcarsko, v souladu se zásadami svého vnitrostátního práva, úředníky a ostatní zaměstnance agentury ve smyslu článku 2 nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 ze dne 25. března 1969 (Úř. věst. L 74, 27.3.1969, s. 1) od federálních, kantonálních i obecních daní z platů, mezd a požitků, které jim poskytuje Společenství a které podléhají jeho vlastní vnitřní dani.

Pro účely použití článku 14 protokolu se Švýcarsko nepovažuje za členský stát ve smyslu bodu 1 výše.

Úředníci a ostatní zaměstnanci agentury, jakož i jejich rodinní příslušníci, na které se vztahuje systém sociálního pojištění pro úředníky a ostatní zaměstnance Společenství, nejsou povinni účastnit se švýcarského systému sociálního pojištění.

Soudní dvůr Evropských společenství má výhradní pravomoc rozhodovat ve všech otázkách týkajících se vztahů mezi agenturou nebo Komisí a jejími zaměstnanci, pokud jde o používání nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 ze dne 29. února 1968 (Úř. věst. Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1) a ostatních právních předpisů Společenství, které upravují podmínky zaměstnávání.

SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ, VLÁDY ŠVÝCARSKÉ KONFEDERACE A VLÁDY LICHTENŠTEJNSKÉHO KNÍŽECTVÍ K UJEDNÁNÍ O PRAVIDLECH PRO ÚČAST ŠVÝCARSKÉ KONFEDERACE A LICHTENŠTEJNSKÉHO KNÍŽECTVÍ V EVROPSKÉ AGENTUŘE PRO ŘÍZENÍ OPERATIVNÍ SPOLUPRÁCE NA VNĚJŠÍCH HRANICÍCH ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropské společenství,

vláda Švýcarské konfederace

a

vláda Lichtenštejnského knížectví,

uzavřevše Ujednání o pravidlech pro účast Švýcarské konfederace a Lichtenštejnského knížectví v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie v souladu s čl. 21 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2007/2004,

tímto společně prohlašují, že:

Důvodem poskytnutí hlasovacích práv stanovených v ujednání jsou zvláštní vztahy se Švýcarskem a Lichtenštejnskem vyplývající z přidružení těchto států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis.

Tato hlasovací práva mají výjimečnou povahu vyplývající ze zvláštní povahy schengenské spolupráce a zvláštního postavení Švýcarska a Lichtenštejnska.

Z tohoto důvodu je nelze považovat ani za právní ani za politický precedens v žádné oblasti spolupráce mezi stranami ujednání a ani za precedens pro účast třetích zemí v jiných agenturách Evropské unie.

Tato hlasovací práva nelze za žádných okolností vykonávat při přijímání regulačních nebo legislativních rozhodnutí.

SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ SMLUVNÍCH STRAN O UPLATNĚNÍ USTANOVENÍ O OBČANSKOPRÁVNÍ ODPOVĚDNOSTI

V případě vyslání pohraniční jednotky rychlé reakce v rámci Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie se použije ve věci občanskoprávní odpovědnosti čl. 10 odst. 4 písm. nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007 ze dne 11. července 2007, kterým se zřizuje mechanismus pro vytvoření pohraničních jednotek rychlé reakce a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2007/2004, pokud se jedná o tento mechanismus a o pravomoci a úkoly vyslaných příslušníků.

---

NAŘÍZENÍ

| 16.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 243/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 243/16

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 810/2010

ze dne 15. září 2010,

kterým se mění nařízení (EU) č. 206/2010, kterým se stanoví seznamy třetích zemí, území nebo jejich částí, z nichž je povolen vstup některých zvířat a čerstvého masa na území Evropské unie, a požadavky na veterinární osvědčení

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 92/65/EHS ze dne 13. července 1992 o veterinárních předpisech pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství, pokud se na ně nevztahují zvláštní veterinární předpisy Společenství uvedené v příloze A oddíle I směrnice 90/425/EHS (1), a zejména na čl. 17 odst. 3 písm. a) uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (2), a zejména na čl. 8 úvodní větu, čl. 8 odst. 1 první pododstavec, čl. 8 odst. 4, čl. 9 odst. 2 a čl. 9 odst. 4 písm. b) uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 2004/68/ES ze dne 26. dubna 2004, kterou se stanoví veterinární předpisy pro dovoz některých živých kopytníků do Společenství a pro jejich tranzit, mění směrnice 90/426/EHS a 92/65/EHS a zrušuje směrnice 72/462/EHS (3), a zejména na čl. 3 odst. 1 první a druhý pododstavec, čl. 6 odst. 1 první pododstavec, čl. 7 písm. e), článek 8, čl. 10 první pododstavec a čl. 13 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (EU) č. 206/2010 (4) stanoví požadavky na veterinární osvědčení pro vstup některých zásilek obsahujících živá zvířata nebo čerstvé maso na území Unie. Uvedené nařízení rovněž stanoví seznamy třetích zemí, území nebo jejich částí, z nichž je povoleno propustit zásilky do Unie. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (EU) č. 206/2010 (4) stanoví požadavky na veterinární osvědčení pro vstup některých zásilek obsahujících živá zvířata nebo čerstvé maso na území Unie. Uvedené nařízení rovněž stanoví seznamy třetích zemí, území nebo jejich částí, z nichž je povoleno propustit zásilky do Unie.

| (2) | Nařízení (EU) č. 206/2010 stanoví, že zásilky čerstvého masa určeného k lidské spotřebě mohou být do Unie dováženy, pouze pokud pocházejí ze třetích zemí, území nebo jejich částí uvedených v části 1 přílohy II uvedeného nařízení, přičemž vzor veterinárního osvědčení odpovídající dotčené zásilce je uveden ve zmíněné části. Zásilky musí navíc splňovat požadavky stanovené v příslušném veterinárním osvědčení, které musí být vypracováno podle vzorů uvedených v části 2 uvedené přílohy. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EU) č. 206/2010 stanoví, že zásilky čerstvého masa určeného k lidské spotřebě mohou být do Unie dováženy, pouze pokud pocházejí ze třetích zemí, území nebo jejich částí uvedených v části 1 přílohy II uvedeného nařízení, přičemž vzor veterinárního osvědčení odpovídající dotčené zásilce je uveden ve zmíněné části. Zásilky musí navíc splňovat požadavky stanovené v příslušném veterinárním osvědčení, které musí být vypracováno podle vzorů uvedených v části 2 uvedené přílohy.

| (3) | Nařízení (EU) č. 206/2010 kromě toho stanoví, že zásilky některých druhů včelovitých mohou být propuštěny do Unie pouze ze třetích zemí nebo území uvedených v části 1 přílohy II uvedeného nařízení, kde výskyt lesknáčka úlového (Aethina tumida) podléhá povinnému hlášení na celém území dotčené třetí země nebo území. Zásilky včelovitých však mohou být do Unie propuštěny z části třetí země nebo území uvedených v části 1, která je zeměpisně a epizooticky izolovanou částí třetí země nebo území a je uvedena ve třetím sloupci tabulky v oddíle 1 části 1 přílohy IV. V tomto sloupci je v současné době uveden stát Havaj. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (EU) č. 206/2010 kromě toho stanoví, že zásilky některých druhů včelovitých mohou být propuštěny do Unie pouze ze třetích zemí nebo území uvedených v části 1 přílohy II uvedeného nařízení, kde výskyt lesknáčka úlového (Aethina tumida) podléhá povinnému hlášení na celém území dotčené třetí země nebo území. Zásilky včelovitých však mohou být do Unie propuštěny z části třetí země nebo území uvedených v části 1, která je zeměpisně a epizooticky izolovanou částí třetí země nebo území a je uvedena ve třetím sloupci tabulky v oddíle 1 části 1 přílohy IV. V tomto sloupci je v současné době uveden stát Havaj.

| (4) | Nařízení (EU) č. 206/2010 stanovilo přechodné období do 30. června 2010, během něhož mohou být zásilky živých zvířat a čerstvého masa určeného k lidské spotřebě, pro něž byla vydána příslušná veterinární osvědčení před vstupem uvedeného nařízení v platnost, nadále propouštěny do Unie. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (EU) č. 206/2010 stanovilo přechodné období do 30. června 2010, během něhož mohou být zásilky živých zvířat a čerstvého masa určeného k lidské spotřebě, pro něž byla vydána příslušná veterinární osvědčení před vstupem uvedeného nařízení v platnost, nadále propouštěny do Unie.

| (5) | Z důvodu prováděcích chyb ve zveřejněné verzi nařízení (EU) č. 206/2010, zejména ve vzorech osvědčení stanovených v přílohách uvedeného nařízení, bylo nařízení znovu zveřejněno v Úředním věstníku (5). Přechodné období stanovené v nařízení (EU) č. 206/2010 by proto mělo být prodlouženo s ohledem na období mezi původním zveřejněním uvedeného nařízení a zveřejněním opravené verze. |
| --- | --- |

(5)

Z důvodu prováděcích chyb ve zveřejněné verzi nařízení (EU) č. 206/2010, zejména ve vzorech osvědčení stanovených v přílohách uvedeného nařízení, bylo nařízení znovu zveřejněno v Úředním věstníku (5). Přechodné období stanovené v nařízení (EU) č. 206/2010 by proto mělo být prodlouženo s ohledem na období mezi původním zveřejněním uvedeného nařízení a zveřejněním opravené verze.

| (6) | Argentina požádala o povolení vývozu vykostěného a vyzrálého masa volně žijících jelenovitých do Unie z oblasti, která byla Evropskou unií schválena jako prostá slintavky a kulhavky s očkováním (AR-1). Uvedená třetí země na podporu své žádosti rovněž poskytla dostatečné veterinární záruky. Vzor veterinárního osvědčení RUW by proto měl být uveden ve sloupci 4 tabulky uvedené v části 1 přílohy II nařízení (EU) č. 206/2010 pro část území Argentiny označeného jako AR-1 ve druhém sloupci uvedené části. |
| --- | --- |

(6)

Argentina požádala o povolení vývozu vykostěného a vyzrálého masa volně žijících jelenovitých do Unie z oblasti, která byla Evropskou unií schválena jako prostá slintavky a kulhavky s očkováním (AR-1). Uvedená třetí země na podporu své žádosti rovněž poskytla dostatečné veterinární záruky. Vzor veterinárního osvědčení RUW by proto měl být uveden ve sloupci 4 tabulky uvedené v části 1 přílohy II nařízení (EU) č. 206/2010 pro část území Argentiny označeného jako AR-1 ve druhém sloupci uvedené části.

| (7) | Pokud se dodrží veterinární předpisy EU a zejména pokud lze prostřednictvím vhodného systému pro identifikaci a sledovatelnost zvířat zaručit, že skot, kozy a ovce shromážděné ve sběrných střediscích včetně trhů mají stejný nákazový status, pak zvířata určená k porážce pro produkci čerstvého masa na vývoz do Unie mohou pocházet z jednoho sběrného střediska a mohou být odeslána přímo na schválená jatka. Bylo prokázáno, že systém pro identifikaci a sledovatelnost zvířat v Namibii zajišťuje, že zvířata v takových sběrných střediscích mají stejný nákazový status ohledně požadavků na vývoz do EU, a že může poskytovat doplňkové záruky (J) uvedené v příslušném sloupci části 1 přílohy II tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Pokud se dodrží veterinární předpisy EU a zejména pokud lze prostřednictvím vhodného systému pro identifikaci a sledovatelnost zvířat zaručit, že skot, kozy a ovce shromážděné ve sběrných střediscích včetně trhů mají stejný nákazový status, pak zvířata určená k porážce pro produkci čerstvého masa na vývoz do Unie mohou pocházet z jednoho sběrného střediska a mohou být odeslána přímo na schválená jatka. Bylo prokázáno, že systém pro identifikaci a sledovatelnost zvířat v Namibii zajišťuje, že zvířata v takových sběrných střediscích mají stejný nákazový status ohledně požadavků na vývoz do EU, a že může poskytovat doplňkové záruky (J) uvedené v příslušném sloupci části 1 přílohy II tohoto nařízení.

| (8) | Dne 5. května 2010 Spojené státy ohlásily Komisi ohniska výskytu lesknáčka úlového v částech státu Havaj. Propuštění zásilek včelovitých z tohoto státu by mohlo představovat vážnou hrozbu pro populace včelovitých v Unii. Uvedení státu Havaj ve třetím sloupci tabulky v oddíle 1 části 1 přílohy IV nařízení (EU) č. 206/2010 by proto mělo být od uvedeného data pozastaveno. |
| --- | --- |

(8)

Dne 5. května 2010 Spojené státy ohlásily Komisi ohniska výskytu lesknáčka úlového v částech státu Havaj. Propuštění zásilek včelovitých z tohoto státu by mohlo představovat vážnou hrozbu pro populace včelovitých v Unii. Uvedení státu Havaj ve třetím sloupci tabulky v oddíle 1 části 1 přílohy IV nařízení (EU) č. 206/2010 by proto mělo být od uvedeného data pozastaveno.

| (9) | Nařízení (EU) č. 206/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení (EU) č. 206/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (10) | Je nezbytné stanovit přechodné období, aby měly členské státy a odvětví dostatek času přijmout nezbytná opatření pro splnění požadavků stanovených v nařízení (EU) č. 206/2010 ve znění tohoto nařízení a aby nedošlo k narušení obchodu. |
| --- | --- |

(10)

Je nezbytné stanovit přechodné období, aby měly členské státy a odvětví dostatek času přijmout nezbytná opatření pro splnění požadavků stanovených v nařízení (EU) č. 206/2010 ve znění tohoto nařízení a aby nedošlo k narušení obchodu.

| (11) | Je nezbytné, aby toto nařízení mělo zpětnou platnost, aby nedošlo k zbytečnému narušení obchodu s ohledem na nedávné zveřejnění oprav ovlivňujících zejména veterinární osvědčení. |
| --- | --- |

(11)

Je nezbytné, aby toto nařízení mělo zpětnou platnost, aby nedošlo k zbytečnému narušení obchodu s ohledem na nedávné zveřejnění oprav ovlivňujících zejména veterinární osvědčení.

| (12) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EU) č. 206/2010 se mění takto:

| 1) | Článek 19 se nahrazuje tímto:
  „Během přechodného období mohou být zásilky živých zvířat, kromě včelovitých pocházejících ze státu Havaj, a čerstvého masa určeného k lidské spotřebě, pro něž byla před 30. listopadem 2010 vydána příslušná veterinární osvědčení podle rozhodnutí 79/542/EHS a 2003/881/ES, nadále propouštěny do Unie do 31. května 2011.“ |
| --- | --- |

1)

Článek 19 se nahrazuje tímto:

„Během přechodného období mohou být zásilky živých zvířat, kromě včelovitých pocházejících ze státu Havaj, a čerstvého masa určeného k lidské spotřebě, pro něž byla před 30. listopadem 2010 vydána příslušná veterinární osvědčení podle rozhodnutí 79/542/EHS a 2003/881/ES, nadále propouštěny do Unie do 31. května 2011.“

| 2) | Příloha II se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

Příloha II se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

| 3) | V příloze IV části 1 se tabulka v oddíle 1 nahrazuje tímto:







  „Země/území: | Kód části země/území | Popis části země/území |
| --- | --- | --- | --- |
| US – Spojené státy | US-A | stát Havaj (6) |

3)

V příloze IV části 1 se tabulka v oddíle 1 nahrazuje tímto:

„Země/území:

Kód části země/území

Popis části země/území

US – Spojené státy

US-A

stát Havaj (6)

Článek 2

Během přechodného období mohou být zásilky čerstvého masa určeného k lidské spotřebě, pro něž byla před 30. listopadem 2010 vydána příslušná veterinární osvědčení, v souladu se vzory BOV a OVI stanovenými v příloze II části 2 nařízení (EU) č. 206/2010 před změnami zavedenými čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení, nadále propouštěny do Unie do 31. května 2011.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 268, 14.9.1992, s. 54.

1

(2)  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

2

(3)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 321.

3

(4)  Úř. věst. L 73, 20.3.2010, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 146, 11.6.2010, s. 1.

5

(6)  Pozastaveno od 5. května 2010.“

6

---

PŘÍLOHA

Příloha II se mění takto:

| 1) | Část 1 se nahrazuje tímto:
  „ČÁST 1

  Seznam třetích zemí, území a jejich částí
   (1)













  Kód ISO a název třetí země | Kód území | Popis třetí země, území nebo jejich části | Veterinární osvědčení | Zvláštní podmínky | Datum ukončení (2) | Datum zahájení (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vzor(y) | SG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL – Albánie | AL-0 | Celá země | — | | | | |
| AR – Argentina | AR-0 | Celá země | EQU | | | | |
| AR-1 | Provincie: | Buenos Aires, |

1)

Část 1 se nahrazuje tímto:

„ČÁST 1

Seznam třetích zemí, území a jejich částí
   (1)

Kód ISO a název třetí země

Kód území

Popis třetí země, území nebo jejich části

Veterinární osvědčení

Zvláštní podmínky

Datum ukončení (2)

Datum zahájení (3)

Vzor(y)

SG

1

2

3

4

5

6

7

8

AL – Albánie

AL-0

Celá země

—

AR – Argentina

AR-0

Celá země

EQU

AR-1

Provincie:

Buenos Aires,

| | Catamarca, |
| --- | --- |

Catamarca,

| | Corrientes (kromě departmentů Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme a San Luís del Palmar), |
| --- | --- |

Corrientes (kromě departmentů Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme a San Luís del Palmar),

| | Entre Ríos, |
| --- | --- |

Entre Ríos,

| | La Rioja, |
| --- | --- |

La Rioja,

| | Mendoza, |
| --- | --- |

Mendoza,

| | Misiones, |
| --- | --- |

Misiones,

| | část provincie Neuquén (kromě území zahrnutého v AR-4), |
| --- | --- |

část provincie Neuquén (kromě území zahrnutého v AR-4),

| | část provincie Río Negro (kromě území zahrnutého v AR-4), |
| --- | --- |

část provincie Río Negro (kromě území zahrnutého v AR-4),

| | San Juan, |
| --- | --- |

San Juan,

| | San Luis, |
| --- | --- |

San Luis,

| | Santa Fe, |
| --- | --- |

Santa Fe,

| | Tucuman, |
| --- | --- |

Tucuman,

| | Cordoba, |
| --- | --- |

Cordoba,

| | La Pampa, |
| --- | --- |

La Pampa,

| | Santiago del Estero, |
| --- | --- |

Santiago del Estero,

| | Chaco, Formosa, Jujuy a Salta, kromě nárazníkové zóny o šířce 25 km od hranic s Bolívií a Paraguayí, která se rozkládá od okresu Santa Catalina v provincii Jujuy po okres Laishi v provincii Formosa |
| --- | --- |

Chaco, Formosa, Jujuy a Salta, kromě nárazníkové zóny o šířce 25 km od hranic s Bolívií a Paraguayí, která se rozkládá od okresu Santa Catalina v provincii Jujuy po okres Laishi v provincii Formosa

BOV

A

1

18. března 2005

RUF

A

1

1. prosince 2007

RUW

A

1

1. srpna 2010

AR-2

Chubut, Santa Cruz a Tierra del Fuego

BOV, OVI, RUW, RUF

1. března 2002

AR-3

Corrientes: departmenty Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme a San Luís del Palmar

BOV, RUF

A

1

1. prosince 2007

AR-4

část provincie Río Negro (kromě těchto oblastí: v Avellanedě – oblast nacházející se severně od provinční silnice 7 a východně od provinční silnice 250, v Conese – oblast nacházející se východně od provinční silnice 2, v El Cuy – oblast nacházející se severně od provinční silnice 7 od jejího protnutí s provinční silnicí 66 k hranici s departmentem Avellaneda, a v San Antoniu – oblast nacházející se východně od provinčních silnic 250 a 2);

část provincie Neuquén (kromě těchto oblastí: v Confluencii – oblast nacházející se východně od provinční silnice 17, a v Picun Leufú – oblast nacházející se východně od provinční silnice 17)

BOV, OVI, RUW, RUF

1. srpna 2008

AU – Austrálie

AU-0

Celá země

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

| BA – | Bosna a Hercegovina |
| --- | --- |

BA –

Bosna a Hercegovina

BA-0

Celá země

—

BH – Bahrajn

BH-0

Celá země

—

BR – Brazílie

BR-0

Celá země

EQU

BR-1

| | Stát Minas Gerais; |
| --- | --- |

Stát Minas Gerais;

| | stát Espírito Santo; |
| --- | --- |

stát Espírito Santo;

| | stát Goiás; |
| --- | --- |

stát Goiás;

| | stát Mato Grosso; |
| --- | --- |

stát Mato Grosso;

| | stát Rio Grande do Sul; stát Mato Grosso do Sul (kromě vymezené oblasti přísného dozoru o šířce 15 km podél vnějších hranic v samosprávných obcích Porto Murtinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã a Mundo Novo a vymezené oblasti přísného dozoru v samosprávných obcích Corumbá a Ladário) |
| --- | --- |

stát Rio Grande do Sul; stát Mato Grosso do Sul (kromě vymezené oblasti přísného dozoru o šířce 15 km podél vnějších hranic v samosprávných obcích Porto Murtinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã a Mundo Novo a vymezené oblasti přísného dozoru v samosprávných obcích Corumbá a Ladário)

BOV

A a H

1

1. prosince 2008

BR-2

Stát Santa Catarina

BOV

A a H

1

31. ledna 2008

BR-3

Státy Paraná a São Paulo

BOV

A a H

1

1. srpna 2008

BW – Botswana

BW-0

Celá země

EQU, EQW

BW-1

Veterinární oblasti tlumení nákaz 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 a 18

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1. prosince 2007

BW-2

Veterinární oblasti tlumení nákaz 10, 11, 13 a 14

BOV, OVI, RUF, RUW

F

7. března 2002

BW-3

Veterinární oblast tlumení nákaz 12

BOV, OVI, RUF, RUW

F

20. října 2008

20. ledna 2009

BY – Bělorusko

BY-0

Celá země

—

BZ – Belize

BZ-0

Celá země

BOV, EQU

CA – Kanada

CA-0

Celá země

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

CH – Švýcarsko

CH-0

Celá země

*

CL – Chile

CL-0

Celá země

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – Čína

CN-0

Celá země

—

CO – Kolumbie

CO-0

Celá země

EQU

CR – Kostarika

CR-0

Celá země

BOV, EQU

CU – Kuba

CU-0

Celá země

BOV, EQU

DZ – Alžírsko

DZ-0

Celá země

—

ET – Etiopie

ET-0

Celá země

—

| FK – | Falklandské ostrovy |
| --- | --- |

FK –

Falklandské ostrovy

FK-0

Celá země

BOV, OVI, EQU

GL – Grónsko

GL-0

Celá země

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Guatemala

GT-0

Celá země

BOV, EQU

HK – Hongkong

HK-0

Celá země

—

HN – Honduras

HN-0

Celá země

BOV, EQU

HR – Chorvatsko

HR-0

Celá země

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Izrael

IL-0

Celá země

—

IN – Indie

IN-0

Celá země

—

IS – Island

IS-0

Celá země

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Keňa

KE-0

Celá země

—

MA – Maroko

MA-0

Celá země

EQU

ME – Černá Hora

ME-0

Celá země

BOV, OVI, EQU

MG – Madagaskar

MG-0

Celá země

—

| MK – | Bývalá jugoslávská republika Makedonie (4) |
| --- | --- |

MK –

Bývalá jugoslávská republika Makedonie (4)

MK-0

Celá země

OVI, EQU

MU – Mauricius

MU-0

Celá země

—

MX – Mexiko

MX-0

Celá země

BOV, EQU

NA – Namibie

NA-0

Celá země

EQU, EQW

NA-1

Jižně od bezpečnostní linie, která se rozkládá od Palgrave Point na západě po Gam na východě

BOV, OVI, RUF, RUW

F a J

1

| NC – | Nová Kaledonie |
| --- | --- |

NC –

Nová Kaledonie

NC-0

Celá země

BOV, RUF, RUW

NI – Nikaragua

NI-0

Celá země

—

NZ – Nový Zéland

NZ-0

Celá země

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

Celá země

BOV, EQU

PY – Paraguay

PY-0

Celá země

EQU

PY-1

Celá země kromě vymezené oblasti přísného dozoru o šířce 15 km podél vnějších hranic

BOV

A

1

1. srpna 2008

RS – Srbsko (5)

RS-0

Celá země

BOV, OVI, EQU

RU – Rusko

RU-0

Celá země

—

RU-1

Murmanská oblast, Jamalskoněnecký autonomní okruh

RUF

SV – Salvador

SV-0

Celá země

—

SZ – Svazijsko

SZ-0

Celá země

EQU, EQW

SZ-1

Oblast západně od „červené linie“, která se rozkládá severně od řeky Usutu k hranici s Jihoafrickou republikou západně od Nkalashane

BOV, RUF, RUW

F

SZ-2

Oblasti veterinárního dozoru a očkování proti slintavce a kulhavce podle právního aktu zveřejněného v právním oznámení č. 51 z roku 2001

BOV, RUF, RUW

F

1

4. srpna 2003

TH – Thajsko

TH-0

Celá země

—

TN – Tunisko

TN-0

Celá země

—

TR – Turecko

TR-0

Celá země

—

TR-1

Provincie Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat a Kirikkale

EQU

UA – Ukrajina

UA-0

Celá země

—

US – Spojené státy

US-0

Celá země

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Uruguay

UY-0

Celá země

EQU

BOV

A

1

1. listopadu 2001

OVI

A

1

| ZA – | Jihoafrická republika |
| --- | --- |

ZA –

Jihoafrická republika

ZA-0

Celá země

EQU, EQW

ZA-1

Celá země kromě:

| — | části oblasti tlumení slintavky a kulhavky, která se nachází ve veterinárních oblastech Mpumalanga a v Severních provinciích, v okrese Ingwavuma veterinární oblasti Natal a v hraniční oblasti s Botswanou východně od zeměpisné délky 28°, a |
| --- | --- |

—

části oblasti tlumení slintavky a kulhavky, která se nachází ve veterinárních oblastech Mpumalanga a v Severních provinciích, v okrese Ingwavuma veterinární oblasti Natal a v hraniční oblasti s Botswanou východně od zeměpisné délky 28°, a

| — | okresu Camperdown v provincii KwaZulu-Natal |
| --- | --- |

—

okresu Camperdown v provincii KwaZulu-Natal

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW – Zimbabwe

ZW-0

Celá země

—

| * | Požadavky v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty (Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 132). |
| --- | --- |

*

Požadavky v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty (Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 132).

| — | Není stanoveno žádné osvědčení a dovoz čerstvého masa je zakázán (kromě druhů, které jsou uvedeny v řádku pro celou zemi). |
| --- | --- |

—

Není stanoveno žádné osvědčení a dovoz čerstvého masa je zakázán (kromě druhů, které jsou uvedeny v řádku pro celou zemi).

„1“ Skupinová omezení:

Není povolen dovoz drobů do Unie, s výjimkou bráničních a žvýkacích svalů skotu.“

| 2) | Část 2 se mění takto:






  a) | Úvodní seznam se nahrazuje tímto:
  „ČÁST 2

  Vzory veterinárních osvědčení


  Vzor/vzory:








  „BOV“ | : | Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, včetně mletého masa, domácího skotu (včetně druhů Bison a Bubalus a jejich kříženců). |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „OVI“ | : | Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, včetně mletého masa, domácích ovcí (Ovis aries) a domácích koz (Capra hircus). |
| „POR“ | : | Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, včetně mletého masa, domácích prasat (Sus scrofa). |
| „EQU“ | : | Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, kromě mletého masa, domácích lichokopytníků (Equus caballus, Equus asinus a jejich kříženců). |
| „RUF“ | : | Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, s výjimkou drobů a mletého masa, nezdomácnělých zvířat řádu sudokopytníci ve farmovém chovu (kromě skotu včetně druhů Bison a Bubalus a jejich kříženců, druhů Ovis aries, Capra hircus, čeledí Suidae a Tayassuidae) a zvířat čeledí nosorožcovití (Rhinocerotidae) a slonovití (Elephantidae). |
| „RUW“ | : | Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, s výjimkou drobů a mletého masa, volně žijících nezdomácnělých zvířat řádu sudokopytníci (kromě skotu včetně druhů Bison a Bubalus a jejich kříženců, druhů Ovis aries, Capra hircus, čeledí Suidae a Tayassuidae) a zvířat čeledí nosorožcovití (Rhinocerotidae) a slonovití (Elephantidae). |
| „SUF“ | : | Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, s výjimkou drobů a mletého masa, nezdomácnělých zvířat čeledí Suidae, Tayassuidae nebo Tapiridae ve farmovém chovu. |
| „SUW“ | : | Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, s výjimkou drobů a mletého masa, volně žijících nezdomácnělých zvířat čeledí Suidae, Tayassuidae nebo Tapiridae. |
| „EQW“ | : | Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, s výjimkou drobů a mletého masa, volně žijících lichokopytníků poddruhu Hippotigris (zebra). |

2)

Část 2 se mění takto:

a)

Úvodní seznam se nahrazuje tímto:

„ČÁST 2

Vzory veterinárních osvědčení

Vzor/vzory:

„BOV“

:

Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, včetně mletého masa, domácího skotu (včetně druhů Bison a Bubalus a jejich kříženců).

„OVI“

:

Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, včetně mletého masa, domácích ovcí (Ovis aries) a domácích koz (Capra hircus).

„POR“

:

Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, včetně mletého masa, domácích prasat (Sus scrofa).

„EQU“

:

Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, kromě mletého masa, domácích lichokopytníků (Equus caballus, Equus asinus a jejich kříženců).

„RUF“

:

Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, s výjimkou drobů a mletého masa, nezdomácnělých zvířat řádu sudokopytníci ve farmovém chovu (kromě skotu včetně druhů Bison a Bubalus a jejich kříženců, druhů Ovis aries, Capra hircus, čeledí Suidae a Tayassuidae) a zvířat čeledí nosorožcovití (Rhinocerotidae) a slonovití (Elephantidae).

„RUW“

:

Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, s výjimkou drobů a mletého masa, volně žijících nezdomácnělých zvířat řádu sudokopytníci (kromě skotu včetně druhů Bison a Bubalus a jejich kříženců, druhů Ovis aries, Capra hircus, čeledí Suidae a Tayassuidae) a zvířat čeledí nosorožcovití (Rhinocerotidae) a slonovití (Elephantidae).

„SUF“

:

Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, s výjimkou drobů a mletého masa, nezdomácnělých zvířat čeledí Suidae, Tayassuidae nebo Tapiridae ve farmovém chovu.

„SUW“

:

Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, s výjimkou drobů a mletého masa, volně žijících nezdomácnělých zvířat čeledí Suidae, Tayassuidae nebo Tapiridae.

„EQW“

:

Vzor veterinárního osvědčení pro čerstvé maso, s výjimkou drobů a mletého masa, volně žijících lichokopytníků poddruhu Hippotigris (zebra).

SG (doplňkové záruky)

| „A“ | : | záruky ohledně zrání, měření pH a vykostění čerstvého masa, vyjma drobů, vybaveného osvědčením podle vzorů veterinárních osvědčení BOV (bod II.2.6), OVI (bod II.2.6), RUF (bod II.2.7) a RUW (bod II.2.4). |
| --- | --- | --- |
| „C“ | : | záruky ohledně laboratorního vyšetření na klasický mor prasat na jatečně upravených tělech, z nichž bylo získáno čerstvé maso vybavené osvědčením podle vzoru veterinárního osvědčení SUW (bod II.2.3 B). |
| „D“ | : | záruky ohledně používání pomyjí k výživě zvířat, z nichž bylo získáno čerstvé maso vybavené osvědčením podle vzoru veterinárního osvědčení POR (bod II.2.3 d), v hospodářství (hospodářstvích). |
| „E“ | : | záruky ohledně vyšetření na tuberkulózu na zvířatech, z nichž bylo získáno čerstvé maso vybavené osvědčením podle vzoru veterinárního osvědčení BOV (bod II.2.4 d). |
| „F“ | : | záruky ohledně zrání a vykostění čerstvého masa, vyjma drobů, vybaveného osvědčením podle vzorů veterinárních osvědčení BOV (bod II.2.6), OVI (bod II.2.6), RUF (bod II.2.6) a RUW (bod II.2.7). |
| „G“ | : | záruky ohledně 1) vyloučení drobů a míchy a 2) vyšetření a původu jelenovitých zvířat, pokud jde o chronické chřadnutí, uvedené ve vzorech veterinárních osvědčení RUF (bod II.1.7) a RUW (bod II.1.8). |
| „H“ | : | doplňkové záruky požadované pro Brazílii. Pokud jde o programy očkování, jelikož stát Santa Catarina v Brazílii neprovádí očkování proti slintavce a kulhavce, nelze pro maso zvířat pocházejících z uvedeného státu a poražených v uvedeném státě použít odkaz na program očkování. |
| „J“ | : | záruky týkající se přesunu skotu, ovcí a koz z hospodářství na jatka, které jim před přepravou přímo na porážku umožní projít přes sběrné středisko (včetně trhů).“ |

„A“

:

záruky ohledně zrání, měření pH a vykostění čerstvého masa, vyjma drobů, vybaveného osvědčením podle vzorů veterinárních osvědčení BOV (bod II.2.6), OVI (bod II.2.6), RUF (bod II.2.7) a RUW (bod II.2.4).

„C“

:

záruky ohledně laboratorního vyšetření na klasický mor prasat na jatečně upravených tělech, z nichž bylo získáno čerstvé maso vybavené osvědčením podle vzoru veterinárního osvědčení SUW (bod II.2.3 B).

„D“

:

záruky ohledně používání pomyjí k výživě zvířat, z nichž bylo získáno čerstvé maso vybavené osvědčením podle vzoru veterinárního osvědčení POR (bod II.2.3 d), v hospodářství (hospodářstvích).

„E“

:

záruky ohledně vyšetření na tuberkulózu na zvířatech, z nichž bylo získáno čerstvé maso vybavené osvědčením podle vzoru veterinárního osvědčení BOV (bod II.2.4 d).

„F“

:

záruky ohledně zrání a vykostění čerstvého masa, vyjma drobů, vybaveného osvědčením podle vzorů veterinárních osvědčení BOV (bod II.2.6), OVI (bod II.2.6), RUF (bod II.2.6) a RUW (bod II.2.7).

„G“

:

záruky ohledně 1) vyloučení drobů a míchy a 2) vyšetření a původu jelenovitých zvířat, pokud jde o chronické chřadnutí, uvedené ve vzorech veterinárních osvědčení RUF (bod II.1.7) a RUW (bod II.1.8).

„H“

:

doplňkové záruky požadované pro Brazílii. Pokud jde o programy očkování, jelikož stát Santa Catarina v Brazílii neprovádí očkování proti slintavce a kulhavce, nelze pro maso zvířat pocházejících z uvedeného státu a poražených v uvedeném státě použít odkaz na program očkování.

„J“

:

záruky týkající se přesunu skotu, ovcí a koz z hospodářství na jatka, které jim před přepravou přímo na porážku umožní projít přes sběrné středisko (včetně trhů).“

| b) | Vzor „BOV“ se nahrazuje tímto:
  „Vzor BOV |
| --- | --- |

b)

Vzor „BOV“ se nahrazuje tímto:

„Vzor BOV

Image
  Image
  Image
  Image
  Image
  Image

| c) | Vzor „OVI“ se nahrazuje tímto:
  „Vzor OVI |
| --- | --- |

c)

Vzor „OVI“ se nahrazuje tímto:

„Vzor OVI

Image
  Image
  Image
  Image
  Image

---

(1)  Aniž jsou dotčeny zvláštní podmínky udělování osvědčení stanovené v dohodách Unie se třetími zeměmi.

(2)  Maso ze zvířat poražených v den nebo přede dnem uvedeným ve sloupci 7 smí být do Unie dovezeno během 90 dnů od uvedeného dne. Zásilky dovážené na lodi na volném moři osvědčené přede dnem uvedeným ve sloupci 7 však mohou být dovezeny do Unie během 40 dnů od uvedeného dne (neuvedení dne ve sloupci 7 znamená, že se nepoužijí žádná časová omezení).

(3)  Pouze maso ze zvířat poražených v den nebo po dni uvedeném ve sloupci 8 smí být dovezeno do Unie. Neuvedení dne ve sloupci 8 znamená, že se nepoužijí žádná časová omezení.

(4)  Bývalá jugoslávská republika Makedonie; dočasný kód, který nemá žádný vliv na konečný název země, jenž bude dohodnut po skončení jednání, která v současnosti probíhají v Organizaci spojených národů.

(5)  Nezahrnuje Kosovo, které je v současnosti pod mezinárodní správou na základě rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1244 ze dne 10. června 1999.

| * | Požadavky v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty (Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 132). |
| --- | --- |

*

Požadavky v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty (Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 132).

| — | Není stanoveno žádné osvědčení a dovoz čerstvého masa je zakázán (kromě druhů, které jsou uvedeny v řádku pro celou zemi). |
| --- | --- |

—

Není stanoveno žádné osvědčení a dovoz čerstvého masa je zakázán (kromě druhů, které jsou uvedeny v řádku pro celou zemi).

„1“ Skupinová omezení:

Není povolen dovoz drobů do Unie, s výjimkou bráničních a žvýkacích svalů skotu.“

---

| 16.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 243/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 243/37

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 811/2010

ze dne 15. září 2010,

kterým se podle čl. 24 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, zavádí celní evidence dovozu bezdrátových širokoplošných síťových (WWAN) modemů pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 16 odst. 4 a čl. 24 odst. 5 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Komise obdržela žádost podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení, aby byla zavedena celní evidence dovozu bezdrátových širokoplošných síťových (WWAN) modemů pocházejících z Čínské lidové republiky. |
| --- | --- |

(1)

Komise obdržela žádost podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení, aby byla zavedena celní evidence dovozu bezdrátových širokoplošných síťových (WWAN) modemů pocházejících z Čínské lidové republiky.

A.   DOTČENÝ VÝROBEK

| (2) | Výrobkem, na nějž se vztahuje tato celní evidence, jsou bezdrátové širokoplošné síťové (WWAN) modemy s rádiovou anténou, které zajišťují datové propojení přes protokol IP pro výpočetní zařízení, včetně Wi-Fi routerů obsahujících WWAN modem (routery WWAN/Wi-Fi), které pocházejí z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8471 80 00 a ex 8517 62 00. |
| --- | --- |

(2)

Výrobkem, na nějž se vztahuje tato celní evidence, jsou bezdrátové širokoplošné síťové (WWAN) modemy s rádiovou anténou, které zajišťují datové propojení přes protokol IP pro výpočetní zařízení, včetně Wi-Fi routerů obsahujících WWAN modem (routery WWAN/Wi-Fi), které pocházejí z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8471 80 00 a ex 8517 62 00.

B.   ŽÁDOST

| (3) | Na základě podnětu, který obdržela od společnosti Option NV (dále jen „žadatel“), Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení řízení, a proto oznámila podle článku 10 základního nařízení v Úředním věstníku Evropské unie zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bezdrátových širokoplošných síťových (WWAN) modemů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „oznámení o zahájení“). |
| --- | --- |

(3)

Na základě podnětu, který obdržela od společnosti Option NV (dále jen „žadatel“), Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení řízení, a proto oznámila podle článku 10 základního nařízení v Úředním věstníku Evropské unie zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bezdrátových širokoplošných síťových (WWAN) modemů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „oznámení o zahájení“).

| (4) | Pokud jde o splnění podmínek pro podání podnětu, žadatel je jediným výrobcem dotčeného výrobku v Evropské unii a představuje 100 % celkové výroby v Unii. |
| --- | --- |

(4)

Pokud jde o splnění podmínek pro podání podnětu, žadatel je jediným výrobcem dotčeného výrobku v Evropské unii a představuje 100 % celkové výroby v Unii.

| (5) | Pokud jde o existenci údajného napadnutelného subvencování, žadatel poskytl Evropské komisi důkazy o programech specifických subvencí týkajících se poskytování úvěrů za zvýhodněných podmínek, preferenčních sazeb daně z příjmu, výhod vyplývajících z usazení v zónách volného obchodu, programů nepřímých daní dovozních cel, grantových programů, preferenčních sazeb pro vládou poskytované zboží a služby a preferenčních politik na úrovni místních správ. |
| --- | --- |

(5)

Pokud jde o existenci údajného napadnutelného subvencování, žadatel poskytl Evropské komisi důkazy o programech specifických subvencí týkajících se poskytování úvěrů za zvýhodněných podmínek, preferenčních sazeb daně z příjmu, výhod vyplývajících z usazení v zónách volného obchodu, programů nepřímých daní dovozních cel, grantových programů, preferenčních sazeb pro vládou poskytované zboží a služby a preferenčních politik na úrovni místních správ.

| (6) | Žadatel rovněž požaduje, aby byla podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení zavedena celní evidence dovozu dotčeného výrobku, aby následně mohla být vůči uvedeným dováženým výrobkům zavedena opatření ode dne celní evidence. |
| --- | --- |

(6)

Žadatel rovněž požaduje, aby byla podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení zavedena celní evidence dovozu dotčeného výrobku, aby následně mohla být vůči uvedeným dováženým výrobkům zavedena opatření ode dne celní evidence.

C.   DŮVODY PRO CELNÍ EVIDENCI

| (7) | Podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení nemohou být prozatímní opatření uložena dříve než 60 dnů po zahájení řízení. Podle čl. 16 odst. 4 základního nařízení však může být konečné vyrovnávací clo uloženo na výrobky, které byly propuštěny do volného oběhu nejvýše 90 dnů před dnem nabytí účinnosti prozatímních opatření, pokud jsou splněny podmínky stanovené v uvedeném odstavci a pokud byl dovoz celně evidován podle čl. 24 odst. 5. Podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení může Komise po konzultaci s poradním výborem vyzvat celní orgány, aby přijaly vhodná opatření k zavedení takové celní evidence dovozu, aby následně mohla být vůči dováženým výrobkům zavedena opatření ode dne celní evidence. Povinnou celní evidenci dovozu lze zavést na řádně odůvodněnou žádost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(7)

Podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení nemohou být prozatímní opatření uložena dříve než 60 dnů po zahájení řízení. Podle čl. 16 odst. 4 základního nařízení však může být konečné vyrovnávací clo uloženo na výrobky, které byly propuštěny do volného oběhu nejvýše 90 dnů před dnem nabytí účinnosti prozatímních opatření, pokud jsou splněny podmínky stanovené v uvedeném odstavci a pokud byl dovoz celně evidován podle čl. 24 odst. 5. Podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení může Komise po konzultaci s poradním výborem vyzvat celní orgány, aby přijaly vhodná opatření k zavedení takové celní evidence dovozu, aby následně mohla být vůči dováženým výrobkům zavedena opatření ode dne celní evidence. Povinnou celní evidenci dovozu lze zavést na řádně odůvodněnou žádost výrobního odvětví Unie.

| (8) | Žádost obsahuje dostatečné důkazy pro zavedení celní evidence. |
| --- | --- |

(8)

Žádost obsahuje dostatečné důkazy pro zavedení celní evidence.

| (9) | Za údajné subvencování mohou být mimo jiné pokládány programy týkající se daně z příjmu (např. osvobození od daně z příjmu nebo její snížení v rámci programu „první dva roky bez daně a pak tři roky poloviční sazba z příjmu“, snížení daně z příjmu pro odvětví špičkových nebo nových technologií, slevy na dani z příjmu pro podniky s domácími vlastníky, které kupují zařízení vyrobené na domácím trhu), programy nepřímých daní a dovozních cel (např. osvobození od daně z přidané hodnoty a osvobození dováženého zařízení od cla), preferenční systémy půjček (např. půjčky z obchodně-politických důvodů včetně financování vývozu komerčními bankami ve vlastnictví státu a bankami zajišťujícími obchodní politiku státu), grantové programy (např. rozvojový fond pro elektronický a informační průmysl, fond pro projekt obnovení technologií klíčových pro stát, udělování cen známým značkám (Famous Brands Awards)), vládou poskytované zboží a služby za menší než přiměřenou odměnu (např. poskytování práv na využití půdy) a preferenční politiky místních správ, včetně výhod pro zvláštní zóny a průmyslové parky (např. preferenční politiky ve městech Šen-čen, Šanghaj, Peking a Si-an). |
| --- | --- |

(9)

Za údajné subvencování mohou být mimo jiné pokládány programy týkající se daně z příjmu (např. osvobození od daně z příjmu nebo její snížení v rámci programu „první dva roky bez daně a pak tři roky poloviční sazba z příjmu“, snížení daně z příjmu pro odvětví špičkových nebo nových technologií, slevy na dani z příjmu pro podniky s domácími vlastníky, které kupují zařízení vyrobené na domácím trhu), programy nepřímých daní a dovozních cel (např. osvobození od daně z přidané hodnoty a osvobození dováženého zařízení od cla), preferenční systémy půjček (např. půjčky z obchodně-politických důvodů včetně financování vývozu komerčními bankami ve vlastnictví státu a bankami zajišťujícími obchodní politiku státu), grantové programy (např. rozvojový fond pro elektronický a informační průmysl, fond pro projekt obnovení technologií klíčových pro stát, udělování cen známým značkám (Famous Brands Awards)), vládou poskytované zboží a služby za menší než přiměřenou odměnu (např. poskytování práv na využití půdy) a preferenční politiky místních správ, včetně výhod pro zvláštní zóny a průmyslové parky (např. preferenční politiky ve městech Šen-čen, Šanghaj, Peking a Si-an).

| (10) | Lze se domnívat, že výše uvedené režimy jsou subvence, neboť zahrnují finanční příspěvek vlády Čínské lidové republiky nebo jiných orgánů regionálních správ (včetně veřejnoprávních subjektů) a příjemcům, tj. vyvážejícím výrobcům výrobku, který je předmětem šetření, přinášejí výhody. Tyto režimy jsou údajně závislé na vývozní výkonnosti a/nebo používání domácího zboží na úkor dováženého zboží a/nebo jsou omezeny na určité podniky nebo skupiny podniků a/nebo výrobky a/nebo regiony, a proto jsou specifické a napadnutelné. |
| --- | --- |

(10)

Lze se domnívat, že výše uvedené režimy jsou subvence, neboť zahrnují finanční příspěvek vlády Čínské lidové republiky nebo jiných orgánů regionálních správ (včetně veřejnoprávních subjektů) a příjemcům, tj. vyvážejícím výrobcům výrobku, který je předmětem šetření, přinášejí výhody. Tyto režimy jsou údajně závislé na vývozní výkonnosti a/nebo používání domácího zboží na úkor dováženého zboží a/nebo jsou omezeny na určité podniky nebo skupiny podniků a/nebo výrobky a/nebo regiony, a proto jsou specifické a napadnutelné.

| (11) | V žádosti byl předložen dostatek důkazů o kritických okolnostech, podle kterých byla dotčenému subvencovanému výrobku v relativně krátkém období způsobena těžce napravitelná újma, jejíž příčinou je velký objem dovozu zvýhodněného napadnutelnými subvencemi. Důkazy o těchto okolnostech mimo jiné poukazují na rychle se zhoršující situaci výrobního odvětví Unie, na skutečnost, že v Unii existuje jediný výrobce dotčeného produktu a na významnou částku z výdajů na výzkum a vývoj, která musí být vynaložena na výrobu dotčeného výrobku. V této souvislosti žadatel doložil, že dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčené země zaznamenal obecně významný nárůst, a to jak v absolutních hodnotách, tak pokud jde o podíl na trhu. Pokud jde o újmu způsobenou velkým objemem dovozu, z důkazů předložených žadatelem vyplývá, že kromě jiných dopadů mají objem a ceny dováženého výrobku, který je předmětem šetření, nepříznivý vliv na prodaná množství, na ceny stanovené výrobním odvětvím Unie a na jeho podíl na trhu, což vede k závažným nepříznivým důsledkům pro zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie a jeho celkový výkon a finanční situaci. Komise má tedy k dispozici dostatečné důkazy, a má-li se zabránit obnovení újmy, může být nezbytné zpětné uložení vyrovnávacích cel. |
| --- | --- |

(11)

V žádosti byl předložen dostatek důkazů o kritických okolnostech, podle kterých byla dotčenému subvencovanému výrobku v relativně krátkém období způsobena těžce napravitelná újma, jejíž příčinou je velký objem dovozu zvýhodněného napadnutelnými subvencemi. Důkazy o těchto okolnostech mimo jiné poukazují na rychle se zhoršující situaci výrobního odvětví Unie, na skutečnost, že v Unii existuje jediný výrobce dotčeného produktu a na významnou částku z výdajů na výzkum a vývoj, která musí být vynaložena na výrobu dotčeného výrobku. V této souvislosti žadatel doložil, že dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčené země zaznamenal obecně významný nárůst, a to jak v absolutních hodnotách, tak pokud jde o podíl na trhu. Pokud jde o újmu způsobenou velkým objemem dovozu, z důkazů předložených žadatelem vyplývá, že kromě jiných dopadů mají objem a ceny dováženého výrobku, který je předmětem šetření, nepříznivý vliv na prodaná množství, na ceny stanovené výrobním odvětvím Unie a na jeho podíl na trhu, což vede k závažným nepříznivým důsledkům pro zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie a jeho celkový výkon a finanční situaci. Komise má tedy k dispozici dostatečné důkazy, a má-li se zabránit obnovení újmy, může být nezbytné zpětné uložení vyrovnávacích cel.

| (12) | Podmínky pro celní evidenci jsou proto v tomto případě splněny. |
| --- | --- |

(12)

Podmínky pro celní evidenci jsou proto v tomto případě splněny.

D.   POSTUP

| (13) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že v žádosti žadatele jsou uvedeny dostatečné důkazy pro zavedení celní evidence dovozu dotčeného výrobku podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(13)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že v žádosti žadatele jsou uvedeny dostatečné důkazy pro zavedení celní evidence dovozu dotčeného výrobku podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení.

| (14) | Všechny dotčené strany se vyzývají, aby písemně sdělily své stanovisko a poskytly k němu příslušné důkazy. Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to písemně požádají a uvedou zvláštní důvody pro takové slyšení. |
| --- | --- |

(14)

Všechny dotčené strany se vyzývají, aby písemně sdělily své stanovisko a poskytly k němu příslušné důkazy. Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to písemně požádají a uvedou zvláštní důvody pro takové slyšení.

E.   CELNÍ EVIDENCE

| (15) | Podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení by měla být pro dovoz dotčeného výrobku (2) zavedena celní evidence, aby vyrovnávací cla, jež mohou být uložena na základě výsledků šetření, mohla být při splnění nezbytných podmínek uložena se zpětnou platností v souladu s platnými právními předpisy. |
| --- | --- |

(15)

Podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení by měla být pro dovoz dotčeného výrobku (2) zavedena celní evidence, aby vyrovnávací cla, jež mohou být uložena na základě výsledků šetření, mohla být při splnění nezbytných podmínek uložena se zpětnou platností v souladu s platnými právními předpisy.

| (16) | Jakýkoli budoucí celní dluh by vycházel ze zjištění antisubvenčního šetření. Jeho výši není možné odhadnout, neboť bude záležet na částce napadnutelných subvencí, které byly zjištěny, a způsobu, jakým by měly být přiřazeny k výrobku, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(16)

Jakýkoli budoucí celní dluh by vycházel ze zjištění antisubvenčního šetření. Jeho výši není možné odhadnout, neboť bude záležet na částce napadnutelných subvencí, které byly zjištěny, a způsobu, jakým by měly být přiřazeny k výrobku, který je předmětem šetření.

F.   ZPRACOVÁNÍ OSOBNÍCH ÚDAJŮ

| (17) | S veškerými osobními údaji shromážděnými v rámci tohoto šetření bude nakládáno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Unie a o volném pohybu těchto údajů (3), |
| --- | --- |

(17)

S veškerými osobními údaji shromážděnými v rámci tohoto šetření bude nakládáno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Unie a o volném pohybu těchto údajů (3),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Celní orgány se tímto vyzývají, aby podle čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 597/2009 přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu bezdrátových širokoplošných síťových (WWAN) modemů s rádiovou anténou, které zajišťují datové propojení přes protokol IP pro výpočetní zařízení, do Unie, a to včetně Wi-Fi routerů obsahujících WWAN modem (routery WWAN/Wi-Fi), které pocházejí z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 8471 80 00 a ex 8517 62 00 (kódů TARIC 8471800010, 8517620011 a 8517620091). Celní evidence končí po uplynutí devíti měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby písemně sdělily svá stanoviska a poskytly k nim příslušné důkazy nebo požádaly Komisi o slyšení do 20 dnů ode dne vyhlášení tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Pouze pro informaci se dodává, že již v nařízení (EU) č. 570/2010 (Úř. věst. L 163, 30.6.2010, s. 34) vyzvala Komise celní orgány, aby přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky. Toto opatření bylo přijato v souvislosti s žádostí o celní evidenci předloženou v rámci podnětu k zahájení antidumpingového řízení (více podrobností lze nalézt v oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bezdrátových širokoplošných síťových (WWAN) modemů pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 171, 30.6.2010, s. 9).

2

(3)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

3

---

| 16.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 243/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 243/40

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 812/2010

ze dne 15. září 2010

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Zahájení

| (1) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) Komise dne 17. prosince 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“). |
| --- | --- |

(1)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) Komise dne 17. prosince 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“).

| (2) | Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 3. listopadu 2009 APFE – Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (European Glass Fiber Producers Association) („žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 3. listopadu 2009 APFE – Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (European Glass Fiber Producers Association) („žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.

2.   Strany dotčené řízením

| (3) | Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(3)

Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (4) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(4)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (5) | Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení, základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období šetření (od 1. října 2008 do 30. září 2009). |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení, základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období šetření (od 1. října 2008 do 30. září 2009).

| (6) | Osm čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců a sedm výrobců nebo skupin výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě těchto výrobců je třeba provést výběr vzorku (viz 12. a 13. bod odůvodnění níže). |
| --- | --- |

(6)

Osm čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců a sedm výrobců nebo skupin výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě těchto výrobců je třeba provést výběr vzorku (viz 12. a 13. bod odůvodnění níže).

| (7) | Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, poskytli ve fázi šetření, která se zabývala výběrem vzorku, ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení požadované informace pouze tři z nich. Bylo proto rozhodnuto od výběru vzorku upustit a zaslat dotazník všem dovozcům, kteří se přihlásili. |
| --- | --- |

(7)

Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, poskytli ve fázi šetření, která se zabývala výběrem vzorku, ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení požadované informace pouze tři z nich. Bylo proto rozhodnuto od výběru vzorku upustit a zaslat dotazník všem dovozcům, kteří se přihlásili.

| (8) | Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádosti. Všechny společnosti (skupiny společností), které byly zařazeny do vzorku, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují. |
| --- | --- |

(8)

Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádosti. Všechny společnosti (skupiny společností), které byly zařazeny do vzorku, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují.

| (9) | Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, jestliže měli ke slyšení zvláštní důvody. |
| --- | --- |

(9)

Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, jestliže měli ke slyšení zvláštní důvody.

| (10) | Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům a všem známým uživatelům a sdružením uživatelů. Kompletní odpovědi na dotazník obdržela od vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a třinácti uživatelů. |
| --- | --- |

(10)

Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům a všem známým uživatelům a sdružením uživatelů. Kompletní odpovědi na dotazník obdržela od vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a třinácti uživatelů.

| (11) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  a) | Vyvážející výrobci v ČLR







  — | Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC), |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)

Vyvážející výrobci v ČLR

—

Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),

| — | Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. a Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) a |
| --- | --- |

—

Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. a Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) a

| — | New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.). |
| --- | --- |

—

New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.).

| b) | Výrobci v Unii







  — | Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovensko, |
| --- | --- | --- |

b)

Výrobci v Unii

—

Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovensko,

| — | European Owens Corning Fiberglas, Brusel, Belgie, |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas, Brusel, Belgie,

| — | Owens Corning France, Chambéry, Francie, |
| --- | --- |

—

Owens Corning France, Chambéry, Francie,

| — | PPG Industries BV, Hoogezand, Nizozemsko. |
| --- | --- |

—

PPG Industries BV, Hoogezand, Nizozemsko.

| c) | Uživatelé v Unii







  — | Sabic Europe BV, Sittard, Nizozemsko a Genk, Belgie, |
| --- | --- | --- |

c)

Uživatelé v Unii

—

Sabic Europe BV, Sittard, Nizozemsko a Genk, Belgie,

| — | Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nizozemsko. |
| --- | --- |

—

Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nizozemsko.

| d) | Výrobce ve srovnatelné zemi







  — | Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turecko. |
| --- | --- | --- |

d)

Výrobce ve srovnatelné zemi

—

Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turecko.

3.   Výběr vzorku

| (12) | Z osmi čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, respektive skupiny společností ve spojení, které představovaly přes 70 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a ty nevznesly žádné námitky. |
| --- | --- |

(12)

Z osmi čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, respektive skupiny společností ve spojení, které představovaly přes 70 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a ty nevznesly žádné námitky.

| (13) | Pokud jde o výrobce v Unii, požadované údaje poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedm výrobců. Na základě informací poskytnutých těmito spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek tří největších výrobců, respektive skupin výrobců v Unii z hlediska objemu prodeje a výroby, kteří představovali 64 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o výrobce v Unii, požadované údaje poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedm výrobců. Na základě informací poskytnutých těmito spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek tří největších výrobců, respektive skupin výrobců v Unii z hlediska objemu prodeje a výroby, kteří představovali 64 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii.

4.   Období šetření

| (14) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 („období šetření“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření („posuzované období“). |
| --- | --- |

(14)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 („období šetření“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření („posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (15) | Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 („dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(15)

Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 („dotčený výrobek“).

| (16) | Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (plasty vyztužené skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: v automobilovém průmyslu, v elektrickém a elektronickém průmyslu, při výrobě lopatek větrných mlýnů, ve stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží, v kosmickém výzkumu, ve vojenství atd. |
| --- | --- |

(16)

Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (plasty vyztužené skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: v automobilovém průmyslu, v elektrickém a elektronickém průmyslu, při výrobě lopatek větrných mlýnů, ve stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží, v kosmickém výzkumu, ve vojenství atd.

| (17) | Toto řízení se týká čtyř základních typů výrobků z nekonečných skleněných vláken – tj. střiže (chopped strands), pramenců (rovings), rohoží (s výjimkou rohoží ze skleněné vlny) a příze. Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití jednotlivých typů mají téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Bylo však zjištěno, že lunta nemá stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti, protože se nejedná o nekonečná skleněná vlákna, nýbrž o přerušované prameny nestejné délky. Šetření také ukázalo, že některé velmi specifické typy pramenců a některé velmi specifické typy příze, které v současnosti spadají do kódů KN 7019 12 00, resp. 7019 19 10, by měly být vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti. |
| --- | --- |

(17)

Toto řízení se týká čtyř základních typů výrobků z nekonečných skleněných vláken – tj. střiže (chopped strands), pramenců (rovings), rohoží (s výjimkou rohoží ze skleněné vlny) a příze. Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití jednotlivých typů mají téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Bylo však zjištěno, že lunta nemá stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti, protože se nejedná o nekonečná skleněná vlákna, nýbrž o přerušované prameny nestejné délky. Šetření také ukázalo, že některé velmi specifické typy pramenců a některé velmi specifické typy příze, které v současnosti spadají do kódů KN 7019 12 00, resp. 7019 19 10, by měly být vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.

| (18) | Někteří uživatelé příze na navazujících trzích žádali, aby příze byla z definice výrobku v rámci tohoto řízení úplně vyloučena vzhledem k téměř neexistující výrobní základně v Unii a k nemožnosti vzájemné nahraditelnosti příze a jiných typů výrobků. |
| --- | --- |

(18)

Někteří uživatelé příze na navazujících trzích žádali, aby příze byla z definice výrobku v rámci tohoto řízení úplně vyloučena vzhledem k téměř neexistující výrobní základně v Unii a k nemožnosti vzájemné nahraditelnosti příze a jiných typů výrobků.

| (19) | Šetření však prokázalo, že existuje alespoň jednostranná nahraditelnost poptávky (tj. přízi lze využít v celé řadě případů místo jiných typů výrobků, i když se nebude vždy jednat o ekonomicky schůdné řešení vzhledem k relativně vyšším cenám příze), a omezená výrobní základna určitého typu výrobku nemůže být sama o sobě důvodem k vyloučení tohoto výrobku z definice výrobku, pokud má stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a využití jako jiné typy. Vzhledem k tomu, že příze z nekonečných skleněných vláken má stejné základní vlastnosti jako jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken a je s nimi do určité míry zaměnitelná, bylo předběžně rozhodnuto, že není důvod přízi z definice dotčeného výrobku vylučovat. Je však třeba poznamenat, že dalšímu posouzení této žádosti bude věnována zvláštní pozornost. |
| --- | --- |

(19)

Šetření však prokázalo, že existuje alespoň jednostranná nahraditelnost poptávky (tj. přízi lze využít v celé řadě případů místo jiných typů výrobků, i když se nebude vždy jednat o ekonomicky schůdné řešení vzhledem k relativně vyšším cenám příze), a omezená výrobní základna určitého typu výrobku nemůže být sama o sobě důvodem k vyloučení tohoto výrobku z definice výrobku, pokud má stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a využití jako jiné typy. Vzhledem k tomu, že příze z nekonečných skleněných vláken má stejné základní vlastnosti jako jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken a je s nimi do určité míry zaměnitelná, bylo předběžně rozhodnuto, že není důvod přízi z definice dotčeného výrobku vylučovat. Je však třeba poznamenat, že dalšímu posouzení této žádosti bude věnována zvláštní pozornost.

2.   Obdobný výrobek

| (20) | Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a na domácím trhu Turecka, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a využití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a na domácím trhu Turecka, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a využití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   DUMPING

1.   Zacházení jako v tržním hospodářství

| (21) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (22) | Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:






  1. | obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; |
| --- | --- | --- |

(22)

Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:

1.

obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů;

| 2. | účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely; |
| --- | --- |

2.

účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;

| 3. | neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3.

neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4. | právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví; |
| --- | --- |

4.

právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví;

| 5. | měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů. |
| --- | --- |

5.

měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů.

| (23) | V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství:






  — | Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC), |
| --- | --- | --- |

(23)

V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství:

—

Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),

| — | Jushi Group a |
| --- | --- |

—

Jushi Group a

| — | New Changhai Group. |
| --- | --- |

—

New Changhai Group.

| (24) | U všech výše uvedených vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné. |
| --- | --- |

(24)

U všech výše uvedených vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné.

| (25) | Šetření prokázalo, že dva z vyvážejících výrobců (skupin) v ČLR zařazených do vzorku nesplňují požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a nelze jim proto přiznat zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(25)

Šetření prokázalo, že dva z vyvážejících výrobců (skupin) v ČLR zařazených do vzorku nesplňují požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a nelze jim proto přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.

| (26) | Konkrétně jeden vyvážející výrobce (skupina) nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Většina členů v jeho správní radě byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. V důsledku toho by stát mohl úspěšně zabránit přijetí jakéhokoli rozhodnutí. Je tedy zřejmé, že stát hraje v procesu rozhodování této společnosti významnou úlohu. Společnost navíc nebyla schopna prokázat, že vede jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, vzhledem k tomu, že v účetní závěrce nebyl řádně uveden zdanitelný příjem společnosti. |
| --- | --- |

(26)

Konkrétně jeden vyvážející výrobce (skupina) nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Většina členů v jeho správní radě byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. V důsledku toho by stát mohl úspěšně zabránit přijetí jakéhokoli rozhodnutí. Je tedy zřejmé, že stát hraje v procesu rozhodování této společnosti významnou úlohu. Společnost navíc nebyla schopna prokázat, že vede jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, vzhledem k tomu, že v účetní závěrce nebyl řádně uveden zdanitelný příjem společnosti.

| (27) | Ani druhý vyvážející výrobce (skupina) zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Dva obchodní subjekty z této skupiny jsou státem vlastněné podniky. Stát může rovněž významně zasahovat do rozhodování jednoho vyvážejícího výrobce z této skupiny vzhledem k implicitnímu právu veta člena správní rady zastupujícího státem vlastněnou mateřskou společnost. Tento výrobce je zase mateřskou společností a hlavním akcionářem dvou dalších vyvážejících výrobců v této skupině, a stát tedy může rovněž významně zasahovat do jejich rozhodování. Tři vyvážející výrobci ze skupiny navíc nebyli schopni prokázat, že splňují kritérium 2, neboť u dvou z nich nebylo preferenční daňové zacházení uvedeno v účetní závěrce, zatímco u třetího se audit nezdál být proveden nezávisle. Pět společností ve skupině navíc nesplňovalo kritérium 3 (především vzhledem k tomu, že ceny za užívací práva k pozemkům nebyly tržně orientované). |
| --- | --- |

(27)

Ani druhý vyvážející výrobce (skupina) zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Dva obchodní subjekty z této skupiny jsou státem vlastněné podniky. Stát může rovněž významně zasahovat do rozhodování jednoho vyvážejícího výrobce z této skupiny vzhledem k implicitnímu právu veta člena správní rady zastupujícího státem vlastněnou mateřskou společnost. Tento výrobce je zase mateřskou společností a hlavním akcionářem dvou dalších vyvážejících výrobců v této skupině, a stát tedy může rovněž významně zasahovat do jejich rozhodování. Tři vyvážející výrobci ze skupiny navíc nebyli schopni prokázat, že splňují kritérium 2, neboť u dvou z nich nebylo preferenční daňové zacházení uvedeno v účetní závěrce, zatímco u třetího se audit nezdál být proveden nezávisle. Pět společností ve skupině navíc nesplňovalo kritérium 3 (především vzhledem k tomu, že ceny za užívací práva k pozemkům nebyly tržně orientované).

| (28) | Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterého tvoří skupina dvou společností ve spojení, prokázal, že splňuje všechna kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c), a lze mu přiznat zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(28)

Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterého tvoří skupina dvou společností ve spojení, prokázal, že splňuje všechna kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c), a lze mu přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.

| (29) | Poté, co byla zpřístupněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, byly obdrženy připomínky výrobního odvětví Unie a dvou vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, u nichž bylo navrženo jim zacházení jako v tržním hospodářství nepřiznat. Žádná z obdržených připomínek však nebyla takové povahy, aby zjištění v tomto ohledu změnila. |
| --- | --- |

(29)

Poté, co byla zpřístupněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, byly obdrženy připomínky výrobního odvětví Unie a dvou vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, u nichž bylo navrženo jim zacházení jako v tržním hospodářství nepřiznat. Žádná z obdržených připomínek však nebyla takové povahy, aby zjištění v tomto ohledu změnila.

2.   Individuální zacházení

| (30) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:






  — | v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky, |
| --- | --- | --- |

(30)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:

—

v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,

| — | vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny, |
| --- | --- |

—

vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,

| — | většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích, |
| --- | --- |

—

většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,

| — | měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů, a |
| --- | --- |

—

měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů, a

| — | státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby. |
| --- | --- |

—

státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.

| (31) | Dvě výše uvedené společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. |
| --- | --- |

(31)

Dvě výše uvedené společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno.

| (32) | Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že obě tyto dotčené společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že v souhrnu splňují všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo jmenovitě zjištěno, že společnosti nesplnily kritérium stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, že většina akcií patří soukromým osobám nebo že jsou dostatečně nezávislé na státu, neboť jak je vysvětleno v 26. a 27. bodě odůvodnění, u všech společností bylo zjištěno, že jejich většinovým vlastníkem nebo ovládající osobou je skutečně stát. Rovněž bylo zjištěno, jak bylo uvedeno výše, že obě tyto společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že splňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. e), totiž že jejich rozhodovací proces není pod zásadním vlivem státu, který by umožňoval obcházení opatření, pokud se jednotlivým společnostem uloží rozdílné celní sazby. V důsledku toho musely být jejich žádosti o individuální zacházení zamítnuty. |
| --- | --- |

(32)

Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že obě tyto dotčené společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že v souhrnu splňují všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo jmenovitě zjištěno, že společnosti nesplnily kritérium stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, že většina akcií patří soukromým osobám nebo že jsou dostatečně nezávislé na státu, neboť jak je vysvětleno v 26. a 27. bodě odůvodnění, u všech společností bylo zjištěno, že jejich většinovým vlastníkem nebo ovládající osobou je skutečně stát. Rovněž bylo zjištěno, jak bylo uvedeno výše, že obě tyto společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že splňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. e), totiž že jejich rozhodovací proces není pod zásadním vlivem státu, který by umožňoval obcházení opatření, pokud se jednotlivým společnostem uloží rozdílné celní sazby. V důsledku toho musely být jejich žádosti o individuální zacházení zamítnuty.

| (33) | Byl proto učiněn závěr, že individuální zacházení nebude uděleno žádnému z vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(33)

Byl proto učiněn závěr, že individuální zacházení nebude uděleno žádnému z vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.

3.   Běžná hodnota

3.1.   Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství

| (34) | Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejdříve zjistila u daného vyvážejícího výrobce, zda je jeho celkový domácí prodej výrobků z nekonečných skleněných vláken reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % objemu jeho celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní. |
| --- | --- |

(34)

Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejdříve zjistila u daného vyvážejícího výrobce, zda je jeho celkový domácí prodej výrobků z nekonečných skleněných vláken reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % objemu jeho celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.

| (35) | Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné. |
| --- | --- |

(35)

Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.

| (36) | U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna srovnatelnost s typem výrobků z nekonečných skleněných vláken prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej byl reprezentativní s výjimkou čtyř typů výrobků. |
| --- | --- |

(36)

U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna srovnatelnost s typem výrobků z nekonečných skleněných vláken prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej byl reprezentativní s výjimkou čtyř typů výrobků.

| (37) | Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku prodaného v průběhu období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům. |
| --- | --- |

(37)

Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku prodaného v průběhu období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.

| (38) | Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku. |
| --- | --- |

(38)

Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.

| (39) | Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku. |
| --- | --- |

(39)

Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.

| (40) | Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(40)

Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.

| (41) | Ze šetření vyplynulo, že ziskový prodej všech srovnatelných typů výrobků až na jeden dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit celý objem domácího prodeje. U jednoho typu výrobku byl použit pouze ziskový prodej. U prodeje čtyř typů výrobků, které se na domácím trhu neprodaly v reprezentativním množství, použila Komise pro výpočet běžné hodnoty řádně upravené reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů. |
| --- | --- |

(41)

Ze šetření vyplynulo, že ziskový prodej všech srovnatelných typů výrobků až na jeden dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit celý objem domácího prodeje. U jednoho typu výrobku byl použit pouze ziskový prodej. U prodeje čtyř typů výrobků, které se na domácím trhu neprodaly v reprezentativním množství, použila Komise pro výpočet běžné hodnoty řádně upravené reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů.

3.2.   Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství

a)   Srovnatelná země

| (42) | Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(42)

Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.

| (43) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. |
| --- | --- |

(43)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.

| (44) | Dvě zúčastněné strany se přihlásily a tvrdily, že Turecko by nebylo vhodnou srovnatelnou zemí, avšak toto tvrzení dále neodůvodnily. Další zúčastněná strana se vyjádřila k výběru srovnatelné země a navrhla, aby byla jako srovnatelná země použita spíše Indie vzhledem k tomu, že je na srovnatelné úrovni rozvoje jako ČLR, jejich trhy jsou srovnatelné vzhledem k tomu, že v obou těchto zemích má velký význam využívání větrných elektráren, a srovnatelné typy výrobků jsou vyráběny obdobným způsobem. Indický trh byl navíc popsán jako otevřený trh s významným dovozem. Dále pak bylo uvedeno, že obě tyto země mají srovnatelný přístup k surovinám. |
| --- | --- |

(44)

Dvě zúčastněné strany se přihlásily a tvrdily, že Turecko by nebylo vhodnou srovnatelnou zemí, avšak toto tvrzení dále neodůvodnily. Další zúčastněná strana se vyjádřila k výběru srovnatelné země a navrhla, aby byla jako srovnatelná země použita spíše Indie vzhledem k tomu, že je na srovnatelné úrovni rozvoje jako ČLR, jejich trhy jsou srovnatelné vzhledem k tomu, že v obou těchto zemích má velký význam využívání větrných elektráren, a srovnatelné typy výrobků jsou vyráběny obdobným způsobem. Indický trh byl navíc popsán jako otevřený trh s významným dovozem. Dále pak bylo uvedeno, že obě tyto země mají srovnatelný přístup k surovinám.

| (45) | Komise požádala o spolupráci výrobce obdobných výrobků v Turecku, Kanadě, USA, Korejské republice a v Indii. Ochotu spolupracovat však vyjádřil pouze jediný turecký výrobce, který zaslal odpovědi na dotazník. |
| --- | --- |

(45)

Komise požádala o spolupráci výrobce obdobných výrobků v Turecku, Kanadě, USA, Korejské republice a v Indii. Ochotu spolupracovat však vyjádřil pouze jediný turecký výrobce, který zaslal odpovědi na dotazník.

| (46) | Je třeba uznat, že Turecko je reprezentativní srovnatelnou zemí z hlediska objemu domácího prodeje. Bude však třeba početně zjistit běžnou hodnotu jednoho typu obdobného výrobku, který se v Turecku nevyrábí. Je rovněž třeba uvést, že probíhající antidumpingové šetření Turecka týkající se dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken poukazuje na možné snížení cen na tureckém domácím trhu. Vzhledem k tomu, že Turecko bylo jedinou zemí ochotnou spolupracovat při tomto šetření, se však vyvozuje předběžný závěr, že by Turecko mělo být použito jako srovnatelná země. |
| --- | --- |

(46)

Je třeba uznat, že Turecko je reprezentativní srovnatelnou zemí z hlediska objemu domácího prodeje. Bude však třeba početně zjistit běžnou hodnotu jednoho typu obdobného výrobku, který se v Turecku nevyrábí. Je rovněž třeba uvést, že probíhající antidumpingové šetření Turecka týkající se dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken poukazuje na možné snížení cen na tureckém domácím trhu. Vzhledem k tomu, že Turecko bylo jedinou zemí ochotnou spolupracovat při tomto šetření, se však vyvozuje předběžný závěr, že by Turecko mělo být použito jako srovnatelná země.

b)   Stanovení běžné hodnoty

| (47) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s obecnou metodikou popsanou výše pro skupinu společností, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V případě, že všechny typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země byly prodány se ztrátou nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(47)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s obecnou metodikou popsanou výše pro skupinu společností, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V případě, že všechny typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země byly prodány se ztrátou nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.

4.   Vývozní cena

| (48) | Dotčený výrobek byl ve většině případů vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit. |
| --- | --- |

(48)

Dotčený výrobek byl ve většině případů vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.

| (49) | V případě několika málo vývozů jednoho vyvážejícího výrobce do jeho společností ve spojení v Unii bylo stanoveno, že se jednalo o vývozy za účelem interního použití, a nebyly proto zahrnuty do předběžného výpočtu dumpingu. |
| --- | --- |

(49)

V případě několika málo vývozů jednoho vyvážejícího výrobce do jeho společností ve spojení v Unii bylo stanoveno, že se jednalo o vývozy za účelem interního použití, a nebyly proto zahrnuty do předběžného výpočtu dumpingu.

5.   Srovnání

| (50) | Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny vhodné úpravy ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, obchodní úroveň (rozdíly v distribučním řetězci), náklady na záruku, úvěrové náklady a bankovní poplatky. |
| --- | --- |

(50)

Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny vhodné úpravy ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, obchodní úroveň (rozdíly v distribučním řetězci), náklady na záruku, úvěrové náklady a bankovní poplatky.

6.   Dumpingová rozpětí

| (51) | Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením. |
| --- | --- |

(51)

Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.

| (52) | Pro spolupracující skupinu vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno individuální dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. |
| --- | --- |

(52)

Pro spolupracující skupinu vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno individuální dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.

| (53) | Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako průměr všech tří společností / skupin společností zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(53)

Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako průměr všech tří společností / skupin společností zařazených do vzorku.

| (54) | Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření a k tomu, že spolupracující společnosti představovaly téměř 100 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření, bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u společností (skupin společností) zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(54)

Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření a k tomu, že spolupracující společnosti představovaly téměř 100 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření, bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u společností (skupin společností) zařazených do vzorku.

| (55) | Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| New Changhai Group | 8,5 % |
| Další spolupracující společnosti | 43,6 % |
| Ostatní | 43,6 % |

(55)

Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

New Changhai Group

8,5 %

Další spolupracující společnosti

43,6 %

Ostatní

43,6 %

D.   ÚJMA

1.   Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie

| (56) | V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek jedenáct výrobců v Unii. Sedm z těchto jedenácti výrobců spolupracovalo při šetření. Všech těchto sedm výrobců bylo členy žádajícího sdružení a bylo zjištěno, že představují podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jeden ze zbývajících čtyř výrobců v Unii byl rovněž žadatelem, dva podnět aktivně podpořili a čtvrtý podnět ani nepodpořil, ani ho nezamítl. Těchto jedenáct výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou tudíž nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(56)

V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek jedenáct výrobců v Unii. Sedm z těchto jedenácti výrobců spolupracovalo při šetření. Všech těchto sedm výrobců bylo členy žádajícího sdružení a bylo zjištěno, že představují podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jeden ze zbývajících čtyř výrobců v Unii byl rovněž žadatelem, dva podnět aktivně podpořili a čtvrtý podnět ani nepodpořil, ani ho nezamítl. Těchto jedenáct výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou tudíž nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.

| (57) | Jak bylo uvedeno v 13. bodě odůvodnění výše, byl vybrán vzorek tří výrobců představujících přibližně 64 % celkové výroby v Unii. Vzhledem k tomu, že dva z těchto výrobců byli skupinami společností ve spojení a měli v Unii několik výrobních subjektů, byl vzorek tvořen celkem devíti jednotlivými společnostmi. |
| --- | --- |

(57)

Jak bylo uvedeno v 13. bodě odůvodnění výše, byl vybrán vzorek tří výrobců představujících přibližně 64 % celkové výroby v Unii. Vzhledem k tomu, že dva z těchto výrobců byli skupinami společností ve spojení a měli v Unii několik výrobních subjektů, byl vzorek tvořen celkem devíti jednotlivými společnostmi.

| (58) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, by neměli být považováni za výrobní odvětví Unie vzhledem k tomu, že všichni tři měli čínské výrobce ve spojení vyrábějící dotčený výrobek. Šetření potvrdilo, že dva ze tří výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, byli skutečně ve spojení s čínskými výrobními společnostmi. Bylo však zjištěno, že navzdory tomuto vztahu se tito dva výrobci v Unii zařazení do vzorku v žádném případě nechovali tak, že by to zpochybňovalo spolehlivost zjištění daného šetření. Objem dovozu těchto výrobců v Unii z jejich společností ve spojení v ČLR je omezený (méně než 4 % dovozu z ČLR). Tento dovoz může být navíc považován za zanedbatelný v porovnání s celkovou produkcí těchto výrobců v Unii, na které by v žádném případě nemělo být nahlíženo jako na dovozce vzhledem k tomu, že jsou evidentně skutečnými výrobci skleněných vláken. A kromě toho ukazatele újmy vztahující se k těmto výrobcům v Unii nebyly tímto omezeným dovozem ovlivněny. S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že není důvod vylučovat kteréhokoli z výrobců v Unii zařazených do vzorku z definice výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(58)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, by neměli být považováni za výrobní odvětví Unie vzhledem k tomu, že všichni tři měli čínské výrobce ve spojení vyrábějící dotčený výrobek. Šetření potvrdilo, že dva ze tří výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, byli skutečně ve spojení s čínskými výrobními společnostmi. Bylo však zjištěno, že navzdory tomuto vztahu se tito dva výrobci v Unii zařazení do vzorku v žádném případě nechovali tak, že by to zpochybňovalo spolehlivost zjištění daného šetření. Objem dovozu těchto výrobců v Unii z jejich společností ve spojení v ČLR je omezený (méně než 4 % dovozu z ČLR). Tento dovoz může být navíc považován za zanedbatelný v porovnání s celkovou produkcí těchto výrobců v Unii, na které by v žádném případě nemělo být nahlíženo jako na dovozce vzhledem k tomu, že jsou evidentně skutečnými výrobci skleněných vláken. A kromě toho ukazatele újmy vztahující se k těmto výrobcům v Unii nebyly tímto omezeným dovozem ovlivněny. S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že není důvod vylučovat kteréhokoli z výrobců v Unii zařazených do vzorku z definice výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

2.   Spotřeba v Unii

| (59) | Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu. |
| --- | --- |

(59)

Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu.

| (60) | Spotřeba v Unii zaznamenala mezi rokem 2006 a obdobím šetření prudký pokles o 24 %. V roce 2007 a v prvním pololetí roku 2008 však došlo k mírnému nárůstu spotřeby.

  Tabulka 1










  Spotřeba v Unii |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Jednotky (v tunách) | 982 831 | 1 043 611 | 1 035 795 | 748 045 |
| Index | 100 | 106 | 105 | 76 |

(60)

Spotřeba v Unii zaznamenala mezi rokem 2006 a obdobím šetření prudký pokles o 24 %. V roce 2007 a v prvním pololetí roku 2008 však došlo k mírnému nárůstu spotřeby.

Tabulka 1

Spotřeba v Unii

2006

2007

2008

Období šetření

Jednotky (v tunách)

982 831

1 043 611

1 035 795

748 045

Index

100

106

105

76

3.   Dovoz z dotčené země

3.1.   Objem dumpingového dovozu

| (61) | Objem dovozu dotčeného výrobku na trh Unie z ČLR se v posuzovaném období výrazně zvyšoval. Celkově se dovoz z ČLR v posuzovaném období zvýšil o více než 50 %. Zejména v období mezi roky 2006 a 2008 se dovoz z ČLR zvýšil více než dvojnásobně. V období šetření došlo v porovnání s rokem 2008 k poklesu, ale procento tohoto poklesu (25 %) bylo nižší než procento poklesu spotřeby (28 %).

  Tabulka 2










  Dovoz z ČLR (objem) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Jednotky (v tunách) | 77 283 | 122 190 | 155 875 | 116 413 |
| Index | 100 | 158 | 202 | 151 |

(61)

Objem dovozu dotčeného výrobku na trh Unie z ČLR se v posuzovaném období výrazně zvyšoval. Celkově se dovoz z ČLR v posuzovaném období zvýšil o více než 50 %. Zejména v období mezi roky 2006 a 2008 se dovoz z ČLR zvýšil více než dvojnásobně. V období šetření došlo v porovnání s rokem 2008 k poklesu, ale procento tohoto poklesu (25 %) bylo nižší než procento poklesu spotřeby (28 %).

Tabulka 2

Dovoz z ČLR (objem)

2006

2007

2008

Období šetření

Jednotky (v tunách)

77 283

122 190

155 875

116 413

Index

100

158

202

151

3.2.   Podíl dumpingového dovozu na trhu

| (62) | Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v průběhu posuzovaného období průběžně zvyšoval. V období šetření činil podíl čínského dovozu na trhu 15,6 %, což znamená téměř dvojnásobek podílu Číny na trhu v roce 2006.

  Tabulka 3










  Dovoz z ČLR (podíl na trhu) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Podíl na trhu (%) | 7,9 % | 11,7 % | 15,0 % | 15,6 % |
| Index | 100 | 149 | 191 | 198 |

(62)

Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v průběhu posuzovaného období průběžně zvyšoval. V období šetření činil podíl čínského dovozu na trhu 15,6 %, což znamená téměř dvojnásobek podílu Číny na trhu v roce 2006.

Tabulka 3

Dovoz z ČLR (podíl na trhu)

2006

2007

2008

Období šetření

Podíl na trhu (%)

7,9 %

11,7 %

15,0 %

15,6 %

Index

100

149

191

198

3.3.   Ceny

a)   Vývoj cen

| (63) | Následující tabulka uvádí průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR s dodáním na evropské hranice před proclením podle zpráv Eurostatu. Průměrná cena dovozu z ČLR zůstala během posuzovaného období značně vyrovnaná. Tento vývoj byl zaznamenán navzdory výraznému celosvětovému nárůstu cen surovin používaných při výrobě nekonečných skleněných vláken v posuzovaném období (jak je také patrné z tabulky 18).

  Tabulka 4










  Dovoz z ČLR (ceny) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Průměrná cena (EUR/t) | 930 | 936 | 970 | 943 |
| Index | 100 | 101 | 104 | 101 |

(63)

Následující tabulka uvádí průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR s dodáním na evropské hranice před proclením podle zpráv Eurostatu. Průměrná cena dovozu z ČLR zůstala během posuzovaného období značně vyrovnaná. Tento vývoj byl zaznamenán navzdory výraznému celosvětovému nárůstu cen surovin používaných při výrobě nekonečných skleněných vláken v posuzovaném období (jak je také patrné z tabulky 18).

Tabulka 4

Dovoz z ČLR (ceny)

2006

2007

2008

Období šetření

Průměrná cena (EUR/t)

930

936

970

943

Index

100

101

104

101

b)   Cenové podbízení

| (64) | Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků v rámci Unie z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu. |
| --- | --- |

(64)

Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků v rámci Unie z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.

| (65) | Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 23 % až 39 %. |
| --- | --- |

(65)

Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 23 % až 39 %.

4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.1.   Předběžné poznámky

| (66) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají celého výrobního odvětví Unie, zbývající ukazatele se týkají výrobců zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(66)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají celého výrobního odvětví Unie, zbývající ukazatele se týkají výrobců zařazených do vzorku.

4.2.   Výroba

| (67) | Objem výroby Unie byl v letech 2006 až 2008 poměrně stabilní, ale v průběhu období šetření zaznamenal prudký pokles:

  Tabulka 5










  Výrobní odvětví Unie – výroba |
| --- | --- |
| Výrobci zařazení do vzorku | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Jednotky (v tunách) | 495 942 | 508 837 | 502 729 | 312 824 |
| Index | 100 | 103 | 101 | 63 |

(67)

Objem výroby Unie byl v letech 2006 až 2008 poměrně stabilní, ale v průběhu období šetření zaznamenal prudký pokles:

Tabulka 5

Výrobní odvětví Unie – výroba

Výrobci zařazení do vzorku

2006

2007

2008

Období šetření

Jednotky (v tunách)

495 942

508 837

502 729

312 824

Index

100

103

101

63

4.3.   Výrobní kapacita a její vytížení

| (68) | Výrobní kapacita ve výrobním odvětví Unie se vyvíjela následujícím způsobem:

  Tabulka 6










  Výrobní odvětví Unie – výrobní kapacita |
| --- | --- |
| Výrobci zařazení do vzorku | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Kapacita (v tunách) | 575 900 | 573 600 | 585 350 | 510 700 |
| Index | 100 | 100 | 102 | 89 |
| Vytížení kapacity (%) | 86 % | 89 % | 86 % | 61 % |
| Index | 100 | 103 | 100 | 71 |

(68)

Výrobní kapacita ve výrobním odvětví Unie se vyvíjela následujícím způsobem:

Tabulka 6

Výrobní odvětví Unie – výrobní kapacita

Výrobci zařazení do vzorku

2006

2007

2008

Období šetření

Kapacita (v tunách)

575 900

573 600

585 350

510 700

Index

100

100

102

89

Vytížení kapacity (%)

86 %

89 %

86 %

61 %

Index

100

103

100

71

| (69) | V průběhu období šetření došlo ke snížení výrobní kapacity. Vzhledem k erozi cen a ztrátě podílu na trhu v důsledku dumpingového dovozu z ČLR totiž došlo k rozebrání, dočasnému uzavření nebo omezení provozu některých výrobních linek. Navzdory tomuto snížení výrobní kapacity se míra vytížení kapacity snížila z 86 % na 61 %, tj. o 29 %. |
| --- | --- |

(69)

V průběhu období šetření došlo ke snížení výrobní kapacity. Vzhledem k erozi cen a ztrátě podílu na trhu v důsledku dumpingového dovozu z ČLR totiž došlo k rozebrání, dočasnému uzavření nebo omezení provozu některých výrobních linek. Navzdory tomuto snížení výrobní kapacity se míra vytížení kapacity snížila z 86 % na 61 %, tj. o 29 %.

4.4.   Zásoby

| (70) | Z následující tabulky je patrné, že k prvnímu poklesu zásob došlo v roce 2007, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, ale pak v roce 2008 stav zásob prudce vzrostl vzhledem k náhlému poklesu poptávky ve čtvrtém čtvrtletí tohoto roku. V průběhu období šetření se objem zásob vrátil na běžnější úroveň.

  Tabulka 7










  Výrobní odvětví Unie – zásoby |
| --- | --- |
| Výrobci zařazení do vzorku | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Jednotky (v tunách) | 88 968 | 73 018 | 123 910 | 82 160 |
| Index | 100 | 82 | 139 | 92 |

(70)

Z následující tabulky je patrné, že k prvnímu poklesu zásob došlo v roce 2007, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, ale pak v roce 2008 stav zásob prudce vzrostl vzhledem k náhlému poklesu poptávky ve čtvrtém čtvrtletí tohoto roku. V průběhu období šetření se objem zásob vrátil na běžnější úroveň.

Tabulka 7

Výrobní odvětví Unie – zásoby

Výrobci zařazení do vzorku

2006

2007

2008

Období šetření

Jednotky (v tunách)

88 968

73 018

123 910

82 160

Index

100

82

139

92

4.5.   Objem prodeje (výrobní odvětví Unie celkem)

| (71) | Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU včetně prodeje za účelem interního použití se vyvíjel následujícím způsobem:

  Tabulka 8










  Výrobní odvětví Unie – prodej v EU (objem) |
| --- | --- |
| Všichni výrobci v EU | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Jednotky (v tunách) | 737 818 | 743 784 | 706 746 | 520 064 |
| Index | 100 | 101 | 96 | 70 |

(71)

Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU včetně prodeje za účelem interního použití se vyvíjel následujícím způsobem:

Tabulka 8

Výrobní odvětví Unie – prodej v EU (objem)

Všichni výrobci v EU

2006

2007

2008

Období šetření

Jednotky (v tunách)

737 818

743 784

706 746

520 064

Index

100

101

96

70

| (72) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie jako celku se snížil o 30 %. V roce 2007, kdy spotřeba v Unii vzrostla o 6 % (viz tabulka 1 výše), vzrostl objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie jen o 1 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Následně v roce 2008 a v období šetření objem prodeje výrobního odvětví Unie silně poklesl. |
| --- | --- |

(72)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie jako celku se snížil o 30 %. V roce 2007, kdy spotřeba v Unii vzrostla o 6 % (viz tabulka 1 výše), vzrostl objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie jen o 1 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Následně v roce 2008 a v období šetření objem prodeje výrobního odvětví Unie silně poklesl.

4.6.   Podíl na trhu (výrobní odvětví Unie celkem)

| (73) | Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v letech 2007 a 2008 silně poklesl a následně v období šetření zaznamenal mírné zvýšení. Celkově však výrobní odvětví Unie ztratilo v průběhu posuzovaného období 5,6 procentních bodů podílu na trhu, v důsledku čehož, jak je uvedeno výše v tabulce 3, se podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.

  Tabulka 9










  Výrobní odvětví Unie – podíl EU na trhu |
| --- | --- |
| Všichni výrobci v EU | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Podíl EU na trhu (%) | 75,1 % | 71,3 % | 68,2 % | 69,5 % |
| Index | 100 | 95 | 91 | 93 |

(73)

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v letech 2007 a 2008 silně poklesl a následně v období šetření zaznamenal mírné zvýšení. Celkově však výrobní odvětví Unie ztratilo v průběhu posuzovaného období 5,6 procentních bodů podílu na trhu, v důsledku čehož, jak je uvedeno výše v tabulce 3, se podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.

Tabulka 9

Výrobní odvětví Unie – podíl EU na trhu

Všichni výrobci v EU

2006

2007

2008

Období šetření

Podíl EU na trhu (%)

75,1 %

71,3 %

68,2 %

69,5 %

Index

100

95

91

93

4.7.   Prodejní ceny

| (74) | Co se týká průměrných prodejních cen, z následující tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie nebylo v průběhu posuzovaného období schopno zvýšit prodejní ceny nezávislým odběratelům. Průměrné prodejní ceny se naopak snížily o 2 %, což si tím spíše zasluhuje povšimnutí vzhledem ke zvyšujícím se cenám surovin. Výrobní odvětví Unie nemělo ve skutečnosti možnost zohlednit nárůst cen surovin v prodejních cenách vzhledem k tlaku na snižování cen na trhu Unie v důsledku dumpingového dovozu z ČLR.

  Tabulka 10










  Výrobní odvětví Unie – prodej v EU (průměrné ceny) |
| --- | --- |
| Výrobci zařazení do vzorku | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| EUR/tuna | 1 179 | 1 166 | 1 192 | 1 159 |
| Index | 100 | 99 | 101 | 98 |

(74)

Co se týká průměrných prodejních cen, z následující tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie nebylo v průběhu posuzovaného období schopno zvýšit prodejní ceny nezávislým odběratelům. Průměrné prodejní ceny se naopak snížily o 2 %, což si tím spíše zasluhuje povšimnutí vzhledem ke zvyšujícím se cenám surovin. Výrobní odvětví Unie nemělo ve skutečnosti možnost zohlednit nárůst cen surovin v prodejních cenách vzhledem k tlaku na snižování cen na trhu Unie v důsledku dumpingového dovozu z ČLR.

Tabulka 10

Výrobní odvětví Unie – prodej v EU (průměrné ceny)

Výrobci zařazení do vzorku

2006

2007

2008

Období šetření

EUR/tuna

1 179

1 166

1 192

1 159

Index

100

99

101

98

4.8.   Zaměstnanost

| (75) | Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii ukazuje, že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zracionalizovalo výrobu s cílem snížit výrobní náklady a kompenzovat zvýšení cen surovin. Počet zaměstnanců se tedy za celé toto období snížil o 20 procentních bodů, přičemž snížení o 15 procentních bodů se soustředilo do období mezi rokem 2007 a obdobím šetření.

  Tabulka 11










  Výrobní odvětví Unie – zaměstnanost |
| --- | --- |
| Výrobci zařazení do vzorku | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Počet zaměstnanců | 4 114 | 3 890 | 3 705 | 3 302 |
| Index | 100 | 95 | 90 | 80 |

(75)

Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii ukazuje, že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zracionalizovalo výrobu s cílem snížit výrobní náklady a kompenzovat zvýšení cen surovin. Počet zaměstnanců se tedy za celé toto období snížil o 20 procentních bodů, přičemž snížení o 15 procentních bodů se soustředilo do období mezi rokem 2007 a obdobím šetření.

Tabulka 11

Výrobní odvětví Unie – zaměstnanost

Výrobci zařazení do vzorku

2006

2007

2008

Období šetření

Počet zaměstnanců

4 114

3 890

3 705

3 302

Index

100

95

90

80

4.9.   Produktivita

| (76) | V důsledku snahy výrobního odvětví Unie popsané v předchozím bodě odůvodnění se produktivita pracovních sil výrobců v Unii v letech 2007 a 2008 významně zvýšila. Tento příznivý vývoj se v průběhu období šetření obrátil a výsledkem byl celkový pokles produktivity o 21 % v posuzovaném období. Tento zvrat produktivity byl zčásti způsoben zhroucením poptávky a zčásti dumpingovým dovozem z ČLR, který se silně podbízel cenám výrobního odvětví Unie; v jeho důsledku došlo k výraznému poklesu výroby a k následnému zvýšení zaměstnanosti na vyrobenou jednotku skleněných vláken.

  Tabulka 12










  Výrobní odvětví Unie – produktivita |
| --- | --- |
| Výrobci zařazení do vzorku | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Tun na zaměstnance | 121 | 131 | 136 | 95 |
| Index | 100 | 108 | 113 | 79 |

(76)

V důsledku snahy výrobního odvětví Unie popsané v předchozím bodě odůvodnění se produktivita pracovních sil výrobců v Unii v letech 2007 a 2008 významně zvýšila. Tento příznivý vývoj se v průběhu období šetření obrátil a výsledkem byl celkový pokles produktivity o 21 % v posuzovaném období. Tento zvrat produktivity byl zčásti způsoben zhroucením poptávky a zčásti dumpingovým dovozem z ČLR, který se silně podbízel cenám výrobního odvětví Unie; v jeho důsledku došlo k výraznému poklesu výroby a k následnému zvýšení zaměstnanosti na vyrobenou jednotku skleněných vláken.

Tabulka 12

Výrobní odvětví Unie – produktivita

Výrobci zařazení do vzorku

2006

2007

2008

Období šetření

Tun na zaměstnance

121

131

136

95

Index

100

108

113

79

4.10.   Mzdy

| (77) | Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo kontrolovat vývoj nákladů na pracovní sílu. Z následující tabulky totiž vyplývá, že průměrná roční mzda se v letech 2007 a 2008 mírně zvýšila, ale v období šetření se snížila. Za celé toto období se jednotkové náklady na pracovní sílu snížily o 3 %. Toto snížení by však bylo ještě výraznější, kdyby nebylo do výše uvedeného vývoje zahrnuto odstupné při odchodu ze zaměstnání.

  Tabulka 13










  Výrobní odvětví Unie – náklady na pracovní sílu |
| --- | --- |
| Výrobci zařazení do vzorku | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Roční mzdy (EUR) | 42 649 | 43 257 | 43 991 | 41 394 |
| Index | 100 | 101 | 103 | 97 |

(77)

Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo kontrolovat vývoj nákladů na pracovní sílu. Z následující tabulky totiž vyplývá, že průměrná roční mzda se v letech 2007 a 2008 mírně zvýšila, ale v období šetření se snížila. Za celé toto období se jednotkové náklady na pracovní sílu snížily o 3 %. Toto snížení by však bylo ještě výraznější, kdyby nebylo do výše uvedeného vývoje zahrnuto odstupné při odchodu ze zaměstnání.

Tabulka 13

Výrobní odvětví Unie – náklady na pracovní sílu

Výrobci zařazení do vzorku

2006

2007

2008

Období šetření

Roční mzdy (EUR)

42 649

43 257

43 991

41 394

Index

100

101

103

97

4.11.   Ziskovost a návratnost investic

| (78) | Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Při zjišťování ziskovosti výrobců v Unii byly ověřené údaje upraveny s cílem zabránit tomu, aby tato analýza byla ovlivněna mimořádnými problémy konkrétních společností, které měly neúměrný dopad na zisk těchto společností v daném období. Po těchto úpravách se ziskovost výrobců zařazených do vzorku a návratnost jejich investic souvisejících s prodejem obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období vyvíjela následujícím způsobem:

  Tabulka 14










  Výrobní odvětví Unie – ziskovost a návratnost investic |
| --- | --- |
| Výrobci zařazení do vzorku | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Čistý zisk (jako % z obratu) | 0,3 % | 4,7 % | 3,5 % | –15,0 % |
| Návratnost investic | 2,5 % | 6,2 % | 3,0 % | –16,8 % |

(78)

Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Při zjišťování ziskovosti výrobců v Unii byly ověřené údaje upraveny s cílem zabránit tomu, aby tato analýza byla ovlivněna mimořádnými problémy konkrétních společností, které měly neúměrný dopad na zisk těchto společností v daném období. Po těchto úpravách se ziskovost výrobců zařazených do vzorku a návratnost jejich investic souvisejících s prodejem obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období vyvíjela následujícím způsobem:

Tabulka 14

Výrobní odvětví Unie – ziskovost a návratnost investic

Výrobci zařazení do vzorku

2006

2007

2008

Období šetření

Čistý zisk (jako % z obratu)

0,3 %

4,7 %

3,5 %

–15,0 %

Návratnost investic

2,5 %

6,2 %

3,0 %

–16,8 %

| (79) | Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, dosahovalo výrobní odvětví Unie po většinu posuzovaného období omezené úrovně zisku s určitou výjimkou v roce 2007, kdy průměrná míra ziskovosti dosáhla 4,7 %. Během období šetření se zisky změnily v obrovské ztráty; průměrná ztrátovost výrobního odvětví Unie dosahovala až 15 %. |
| --- | --- |

(79)

Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, dosahovalo výrobní odvětví Unie po většinu posuzovaného období omezené úrovně zisku s určitou výjimkou v roce 2007, kdy průměrná míra ziskovosti dosáhla 4,7 %. Během období šetření se zisky změnily v obrovské ztráty; průměrná ztrátovost výrobního odvětví Unie dosahovala až 15 %.

| (80) | Pokud jde o návratnost investic vyjádřenou jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, tento ukazatel v zásadě sledoval tendenci ziskovosti. Celkově zůstala návratnost investic během celého posuzovaného období spíše omezená s výjimkou roku 2007. V období šetření pak průměrná návratnost investic výrobního odvětví Unie klesla na -16,8 %. |
| --- | --- |

(80)

Pokud jde o návratnost investic vyjádřenou jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, tento ukazatel v zásadě sledoval tendenci ziskovosti. Celkově zůstala návratnost investic během celého posuzovaného období spíše omezená s výjimkou roku 2007. V období šetření pak průměrná návratnost investic výrobního odvětví Unie klesla na -16,8 %.

| (81) | Výše uvedená citlivá finanční situace nastala navzdory zvýšené spotřebě v období mezi roky 2006 a 2008, jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, a snaze výrobního odvětví Unie o racionalizaci výrobních nákladů, jak je uvedeno výše v 75. a 76. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období ovlivnil výrazně rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR objem prodeje výrobního odvětví Unie a jejich důsledkem byla rovněž závažná eroze cen. Tyto faktory měly vliv na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Nejlépe to ilustrují dramatické ztráty během období šetření, které dosáhly výše 15 %. |
| --- | --- |

(81)

Výše uvedená citlivá finanční situace nastala navzdory zvýšené spotřebě v období mezi roky 2006 a 2008, jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, a snaze výrobního odvětví Unie o racionalizaci výrobních nákladů, jak je uvedeno výše v 75. a 76. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období ovlivnil výrazně rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR objem prodeje výrobního odvětví Unie a jejich důsledkem byla rovněž závažná eroze cen. Tyto faktory měly vliv na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Nejlépe to ilustrují dramatické ztráty během období šetření, které dosáhly výše 15 %.

4.12.   Peněžní tok a schopnost získávat kapitál

| (82) | Čistý peněžní tok z provozních činností se vyvíjel následujícím způsobem:

  Tabulka 15










  Výrobní odvětví Unie – peněžní tok |
| --- | --- |
| Výrobci zařazení do vzorku | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Peněžní tok (EUR) | 34 261 986 | 17 230 139 | 7 452 912 | –22 001 723 |
| Index | 100 | 50 | 22 | –64 |

(82)

Čistý peněžní tok z provozních činností se vyvíjel následujícím způsobem:

Tabulka 15

Výrobní odvětví Unie – peněžní tok

Výrobci zařazení do vzorku

2006

2007

2008

Období šetření

Peněžní tok (EUR)

34 261 986

17 230 139

7 452 912

–22 001 723

Index

100

50

22

–64

| (83) | Výše uvedená tabulka potvrzuje citlivou finanční situaci výrobního odvětví Unie v období 2006 až 2008 a její výsledné dramatické zhoršení v období šetření. |
| --- | --- |

(83)

Výše uvedená tabulka potvrzuje citlivou finanční situaci výrobního odvětví Unie v období 2006 až 2008 a její výsledné dramatické zhoršení v období šetření.

4.13.   Investice

| (84) | Během posuzovaného období se investice výrobců zařazených do vzorku vyvíjely následujícím způsobem:

  Tabulka 16










  Výrobní odvětví Unie – investice |
| --- | --- |
| Výrobci zařazení do vzorku | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Čisté investice (EUR) | 40 089 991 | 20 804 311 | 43 613 463 | 28 387 044 |
| Index | 100 | 52 | 109 | 71 |

(84)

Během posuzovaného období se investice výrobců zařazených do vzorku vyvíjely následujícím způsobem:

Tabulka 16

Výrobní odvětví Unie – investice

Výrobci zařazení do vzorku

2006

2007

2008

Období šetření

Čisté investice (EUR)

40 089 991

20 804 311

43 613 463

28 387 044

Index

100

52

109

71

| (85) | Během vrcholných let 2006 a 2008 byla úroveň investic poměrně vysoká vzhledem k přestavbě pecí. V tomto odvětví, které má vysoké nároky na kapitál, je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí údajů bylo uvedeno z důvodu ochrany informací). Značná část ostatních, strukturálnějších nákladů vyžadujících vysoké investice souvisí se spotřebou slitin v průchodkách a následnou přestavbou průchodek. |
| --- | --- |

(85)

Během vrcholných let 2006 a 2008 byla úroveň investic poměrně vysoká vzhledem k přestavbě pecí. V tomto odvětví, které má vysoké nároky na kapitál, je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí údajů bylo uvedeno z důvodu ochrany informací). Značná část ostatních, strukturálnějších nákladů vyžadujících vysoké investice souvisí se spotřebou slitin v průchodkách a následnou přestavbou průchodek.

4.14.   Rozsah skutečného dumpingového rozpětí

| (86) | Dumpingová rozpětí dovozu z ČLR uvedená výše v 55. bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(86)

Dumpingová rozpětí dovozu z ČLR uvedená výše v 55. bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.

5.   Závěr o újmě

| (87) | Navzdory intenzivním snahám výrobního odvětví Unie o zvýšení konkurenceschopnosti se většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vyvinula záporně. To je patrné zejména při analýze ukazatelů souvisejících s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, zejména návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, které všechny zaznamenaly dramatický vývoj. Zřetelně se zhoršující vývoj navíc potvrdily i ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, vytížení kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu. |
| --- | --- |

(87)

Navzdory intenzivním snahám výrobního odvětví Unie o zvýšení konkurenceschopnosti se většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vyvinula záporně. To je patrné zejména při analýze ukazatelů souvisejících s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, zejména návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, které všechny zaznamenaly dramatický vývoj. Zřetelně se zhoršující vývoj navíc potvrdily i ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, vytížení kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu.

| (88) | Dovoz skleněných vláken z ČLR se během období šetření zároveň podbízel cenám výrobního odvětví Unie až o 39 % a výrobní odvětví Unie ztratilo za necelé čtyři roky 5 procentních bodů podílu na trhu. |
| --- | --- |

(88)

Dovoz skleněných vláken z ČLR se během období šetření zároveň podbízel cenám výrobního odvětví Unie až o 39 % a výrobní odvětví Unie ztratilo za necelé čtyři roky 5 procentních bodů podílu na trhu.

| (89) | Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(89)

Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

E.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

1.   Úvod

| (90) | Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz působí výrobnímu odvětví Unie újmu, jež může být považována za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(90)

Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz působí výrobnímu odvětví Unie újmu, jež může být považována za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.

2.   Účinek dumpingového dovozu

| (91) | Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 51 %, což mělo za následek nárůst jeho podílu na trhu Unie o 98 %, ze 7,9 % na 15,6 %). |
| --- | --- |

(91)

Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 51 %, což mělo za následek nárůst jeho podílu na trhu Unie o 98 %, ze 7,9 % na 15,6 %).

| (92) | Zvýšený dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR se během posuzovaného období shodoval s klesajícím vývojem u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles podílu na trhu o 5,6 procentních bodů a jeho prodejní ceny poklesly o 2 % v důsledku cenového tlaku levného dumpingového dovozu na trh Unie. Toto významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie, aby v přijatelné míře přeneslo růst svých výrobních nákladů do svých prodejních cen, což mělo za důsledek nízkou úroveň ziskovosti, která během období šetření dosáhla dokonce záporných hodnot. |
| --- | --- |

(92)

Zvýšený dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR se během posuzovaného období shodoval s klesajícím vývojem u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles podílu na trhu o 5,6 procentních bodů a jeho prodejní ceny poklesly o 2 % v důsledku cenového tlaku levného dumpingového dovozu na trh Unie. Toto významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie, aby v přijatelné míře přeneslo růst svých výrobních nákladů do svých prodejních cen, což mělo za důsledek nízkou úroveň ziskovosti, která během období šetření dosáhla dokonce záporných hodnot.

| (93) | Bylo rovněž možno pozorovat, že podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu nadále rostl i v průběhu období šetření. Jinými slovy, jak bylo rovněž uvedeno výše v 62. bodě odůvodnění, objem dumpingového dovozu z ČLR klesal pomaleji než spotřeba v Unii. |
| --- | --- |

(93)

Bylo rovněž možno pozorovat, že podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu nadále rostl i v průběhu období šetření. Jinými slovy, jak bylo rovněž uvedeno výše v 62. bodě odůvodnění, objem dumpingového dovozu z ČLR klesal pomaleji než spotřeba v Unii.

| (94) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Jedním z argumentů uplatněných na podporu tohoto tvrzení bylo, že cenový rozdíl mezi prodejními cenami Číny a Unie byl po celé posuzované období poměrně konstantní, zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie v téže době kolísala. V tomto ohledu je nutno mít na paměti, že silný tlak na prodej výrobního odvětví Unie byl nejen důsledkem úrovně cen, ale také objemu stávajícího levného dumpingového dovozu. A dále, přestože se na zhoršení stavu výrobního odvětví Unie mohly podílet i jiné faktory, které by do určité míry ovlivnily i vývoj jeho ziskovosti, nezmírňovalo by to v žádném případě dopad dumpingového dovozu z ČLR, který znamená soustavné cenové podbízení vůči cenám v Unii, zejména vzhledem k tomu, že tempo uvedeného zhoršení bylo poměrně stabilní navzdory změnám na trhu, jako je například nárůst a pokles spotřeby a vývoj cen surovin. |
| --- | --- |

(94)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Jedním z argumentů uplatněných na podporu tohoto tvrzení bylo, že cenový rozdíl mezi prodejními cenami Číny a Unie byl po celé posuzované období poměrně konstantní, zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie v téže době kolísala. V tomto ohledu je nutno mít na paměti, že silný tlak na prodej výrobního odvětví Unie byl nejen důsledkem úrovně cen, ale také objemu stávajícího levného dumpingového dovozu. A dále, přestože se na zhoršení stavu výrobního odvětví Unie mohly podílet i jiné faktory, které by do určité míry ovlivnily i vývoj jeho ziskovosti, nezmírňovalo by to v žádném případě dopad dumpingového dovozu z ČLR, který znamená soustavné cenové podbízení vůči cenám v Unii, zejména vzhledem k tomu, že tempo uvedeného zhoršení bylo poměrně stabilní navzdory změnám na trhu, jako je například nárůst a pokles spotřeby a vývoj cen surovin.

| (95) | Obdobný argument byl použit s ohledem na údajnou neexistenci souvislosti mezi údaji o ziskovosti výrobního odvětví Unie a vývojem jeho podílu na trhu. Úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie se sice například v letech 2006 až 2007 dočasně zlepšila navzdory poklesu jeho podílu na trhu. Tato situace byla zčásti důsledkem zlepšení podmínek na trhu Unie v roce 2007 (viz 6% nárůst spotřeby v Unii uvedený výše v 60. bodě odůvodnění). Významnější je však skutečnost, že se výrobní odvětví Unie v letech 2006 a 2007 zaměřilo na racionalizaci vlastní výroby snížením výrobních nákladů, což se odrazilo také na úrovni jeho ziskovosti. Jako další příklad lze uvést situaci, kdy se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření mírně zvýšil, zatímco jeho míra ziskovosti zaznamenala dramatický pokles o 15 %. V tomto období však dumpingový dovoz z ČLR také zvýšil svůj podíl na trhu a současně stále vykazoval značné podbízení oproti prodejním cenám v Unii. Uvedené okolnosti vyústily ve značnou ztrátu výrobního odvětví Unie. Z obou výše uvedených případů tedy vyplývá, že jeden nebo dva jednotlivé ukazatele nemohou být samy o sobě zohledněny při stanovování dopadu dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(95)

Obdobný argument byl použit s ohledem na údajnou neexistenci souvislosti mezi údaji o ziskovosti výrobního odvětví Unie a vývojem jeho podílu na trhu. Úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie se sice například v letech 2006 až 2007 dočasně zlepšila navzdory poklesu jeho podílu na trhu. Tato situace byla zčásti důsledkem zlepšení podmínek na trhu Unie v roce 2007 (viz 6% nárůst spotřeby v Unii uvedený výše v 60. bodě odůvodnění). Významnější je však skutečnost, že se výrobní odvětví Unie v letech 2006 a 2007 zaměřilo na racionalizaci vlastní výroby snížením výrobních nákladů, což se odrazilo také na úrovni jeho ziskovosti. Jako další příklad lze uvést situaci, kdy se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření mírně zvýšil, zatímco jeho míra ziskovosti zaznamenala dramatický pokles o 15 %. V tomto období však dumpingový dovoz z ČLR také zvýšil svůj podíl na trhu a současně stále vykazoval značné podbízení oproti prodejním cenám v Unii. Uvedené okolnosti vyústily ve značnou ztrátu výrobního odvětví Unie. Z obou výše uvedených případů tedy vyplývá, že jeden nebo dva jednotlivé ukazatele nemohou být samy o sobě zohledněny při stanovování dopadu dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Unie.

| (96) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který se dostával trh Unie ve velkém a stále vzrůstajícím objemu a který během posuzovaného období vykazoval značné cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie, měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(96)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který se dostával trh Unie ve velkém a stále vzrůstajícím objemu a který během posuzovaného období vykazoval značné cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie, měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

3.   Vliv dalších činitelů

3.1.   Dovoz ze třetích zemí

| (97) | V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu z jiných třetích zemí jen omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 2 procentní body, tj. ze 17 % na 15 %. Druhý největší zdroj dovozu, Norsko, mělo během období šetření 3,3% podíl na trhu. Turecko dosahovalo během období šetření podílu na trhu ve výši 2,5 % a čtvrtý největší zdroj dovozu, USA, dosahoval během období šetření podílu na trhu ve výši necelých 2 %.

  Tabulka 17











  Dovoz z jiných zemí |
| --- | --- |
| Země | | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Norsko | Objem (v tunách) | 34 990 | 28 834 | 35 410 | 24 993 |
| Podíl na trhu (%) | 3,6 % | 2,8 % | 3,4 % | 3,3 % |
| Průměrná cena (v EUR) | 1 254 | 1 412 | 1 360 | 1 256 |
| Turecko | Objem (v tunách) | 28 981 | 25 035 | 20 658 | 18 874 |
| Podíl na trhu (%) | 2,9 % | 2,4 % | 2,0 % | 2,5 % |
| Průměrná cena (v EUR) | 1 097 | 1 155 | 1 202 | 1 077 |
| USA | Objem (v tunách) | 22 921 | 24 246 | 20 447 | 13 569 |
| Podíl na trhu (%) | 2,3 % | 2,3 % | 2,0 % | 1,8 % |
| Průměrná cena (v EUR) | 2 309 | 2 101 | 2 506 | 2 615 |
| Malajsie | Objem (v tunách) | 9 541 | 25 569 | 35 200 | 12 601 |
| Podíl na trhu (%) | 1,0 % | 2,5 % | 3,4 % | 1,7 % |
| Průměrná cena (v EUR) | 979 | 1 019 | 1 022 | 1 025 |
| Tchaj-wan | Objem (v tunách) | 19 318 | 18 150 | 14 655 | 11 285 |
| Podíl na trhu (%) | 2,0 % | 1,7 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Průměrná cena (v EUR) | 1 193 | 1 146 | 1 069 | 975 |
| Indie | Objem (v tunách) | 4 365 | 11 231 | 3 757 | 5 361 |
| Podíl na trhu (%) | 0,4 % | 1,1 % | 0,4 % | 0,7 % |
| Průměrná cena (v EUR) | 1 308 | 1 232 | 1 315 | 1 240 |
| Korejská rep. | Objem (v tunách) | 7 959 | 5 974 | 13 934 | 5 116 |
| Podíl na trhu (%) | 0,8 % | 0,6 % | 1,3 % | 0,7 % |
| Průměrná cena (v EUR) | 1 430 | 1 607 | 894 | 1 004 |
| Japonsko | Objem (v tunách) | 21 671 | 10 727 | 11 174 | 4 609 |
| Podíl na trhu (%) | 2,2 % | 1,0 % | 1,1 % | 0,6 % |
| Průměrná cena (v EUR) | 1 197 | 1 315 | 1 401 | 1 804 |
| Mexiko | Objem (v tunách) | 4 894 | 9 713 | 7 226 | 3 689 |
| Podíl na trhu (%) | 0,5 % | 0,9 % | 0,7 % | 0,5 % |
| Průměrná cena (v EUR) | 1 488 | 1 204 | 1 289 | 1 359 |
| Kanada | Objem (v tunách) | 4 136 | 3 309 | 2 196 | 2 244 |
| Podíl na trhu (%) | 0,4 % | 0,3 % | 0,2 % | 0,3 % |
| Průměrná cena (v EUR) | 1 303 | 2 025 | 1 761 | 2 146 |
| Jiné země | Objem (v tunách) | 8 954 | 14 848 | 8 519 | 9 227 |
| Podíl na trhu (%) | 0,9 % | 1,4 % | 0,8 % | 1,2 % |
| Průměrná cena (v EUR) | 1 517 | 1 527 | 1 891 | 1 615 |

(97)

V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu z jiných třetích zemí jen omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 2 procentní body, tj. ze 17 % na 15 %. Druhý největší zdroj dovozu, Norsko, mělo během období šetření 3,3% podíl na trhu. Turecko dosahovalo během období šetření podílu na trhu ve výši 2,5 % a čtvrtý největší zdroj dovozu, USA, dosahoval během období šetření podílu na trhu ve výši necelých 2 %.

Tabulka 17

Dovoz z jiných zemí

Země

2006

2007

2008

Období šetření

Norsko

Objem (v tunách)

34 990

28 834

35 410

24 993

Podíl na trhu (%)

3,6 %

2,8 %

3,4 %

3,3 %

Průměrná cena (v EUR)

1 254

1 412

1 360

1 256

Turecko

Objem (v tunách)

28 981

25 035

20 658

18 874

Podíl na trhu (%)

2,9 %

2,4 %

2,0 %

2,5 %

Průměrná cena (v EUR)

1 097

1 155

1 202

1 077

USA

Objem (v tunách)

22 921

24 246

20 447

13 569

Podíl na trhu (%)

2,3 %

2,3 %

2,0 %

1,8 %

Průměrná cena (v EUR)

2 309

2 101

2 506

2 615

Malajsie

Objem (v tunách)

9 541

25 569

35 200

12 601

Podíl na trhu (%)

1,0 %

2,5 %

3,4 %

1,7 %

Průměrná cena (v EUR)

979

1 019

1 022

1 025

Tchaj-wan

Objem (v tunách)

19 318

18 150

14 655

11 285

Podíl na trhu (%)

2,0 %

1,7 %

1,4 %

1,5 %

Průměrná cena (v EUR)

1 193

1 146

1 069

975

Indie

Objem (v tunách)

4 365

11 231

3 757

5 361

Podíl na trhu (%)

0,4 %

1,1 %

0,4 %

0,7 %

Průměrná cena (v EUR)

1 308

1 232

1 315

1 240

Korejská rep.

Objem (v tunách)

7 959

5 974

13 934

5 116

Podíl na trhu (%)

0,8 %

0,6 %

1,3 %

0,7 %

Průměrná cena (v EUR)

1 430

1 607

894

1 004

Japonsko

Objem (v tunách)

21 671

10 727

11 174

4 609

Podíl na trhu (%)

2,2 %

1,0 %

1,1 %

0,6 %

Průměrná cena (v EUR)

1 197

1 315

1 401

1 804

Mexiko

Objem (v tunách)

4 894

9 713

7 226

3 689

Podíl na trhu (%)

0,5 %

0,9 %

0,7 %

0,5 %

Průměrná cena (v EUR)

1 488

1 204

1 289

1 359

Kanada

Objem (v tunách)

4 136

3 309

2 196

2 244

Podíl na trhu (%)

0,4 %

0,3 %

0,2 %

0,3 %

Průměrná cena (v EUR)

1 303

2 025

1 761

2 146

Jiné země

Objem (v tunách)

8 954

14 848

8 519

9 227

Podíl na trhu (%)

0,9 %

1,4 %

0,8 %

1,2 %

Průměrná cena (v EUR)

1 517

1 527

1 891

1 615

| (98) | Z výše uvedené tabulky, která vychází z údajů Eurostatu, rovněž vyplývá, že průměrná úroveň cen jiných dovozů na hranici Unie je zpravidla mnohem vyšší než cena dovozu z ČLR, jak je shrnuto výše v 63. bodě odůvodnění. Z porovnání těchto cen na základě údajů Eurostatu s prodejními cenami výrobního odvětví Unie uvedenými výše v 74. bodě odůvodnění vyplývalo, že dovoz z Turecka byl během období šetření prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Dovoz z Turecka však v období šetření představoval pouze 2,5% podíl na trhu, který byl nižší než jeho podíl na trhu v roce 2006. Ceny tohoto dovozu navíc trvale značně převyšovaly úroveň cen dovozu z ČLR o 14 % až 23 %. Ceny dovozu z Malajsie, Tchaj-wanu a Korejské republiky byly rovněž nižší než ceny výrobního odvětví Unie, podíly těchto zemí na trhu jsou však omezené a dále klesají. Proto nebyl vliv dovozu z Turecka, Malajsie, Tchaj-wanu, Korejské republiky ani z jakékoli jiné třetí země na situaci ve výrobním odvětví Unie považován za negativní. Na základě výše uvedených skutečností bylo možné důvodně vyvodit předběžný závěr, že dovoz z ostatních zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(98)

Z výše uvedené tabulky, která vychází z údajů Eurostatu, rovněž vyplývá, že průměrná úroveň cen jiných dovozů na hranici Unie je zpravidla mnohem vyšší než cena dovozu z ČLR, jak je shrnuto výše v 63. bodě odůvodnění. Z porovnání těchto cen na základě údajů Eurostatu s prodejními cenami výrobního odvětví Unie uvedenými výše v 74. bodě odůvodnění vyplývalo, že dovoz z Turecka byl během období šetření prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Dovoz z Turecka však v období šetření představoval pouze 2,5% podíl na trhu, který byl nižší než jeho podíl na trhu v roce 2006. Ceny tohoto dovozu navíc trvale značně převyšovaly úroveň cen dovozu z ČLR o 14 % až 23 %. Ceny dovozu z Malajsie, Tchaj-wanu a Korejské republiky byly rovněž nižší než ceny výrobního odvětví Unie, podíly těchto zemí na trhu jsou však omezené a dále klesají. Proto nebyl vliv dovozu z Turecka, Malajsie, Tchaj-wanu, Korejské republiky ani z jakékoli jiné třetí země na situaci ve výrobním odvětví Unie považován za negativní. Na základě výše uvedených skutečností bylo možné důvodně vyvodit předběžný závěr, že dovoz z ostatních zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

3.2.   Dopad hospodářské krize

| (99) | Několik stran prohlásilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena hospodářskou krizí, která vyústila v prudký pokles poptávky. |
| --- | --- |

(99)

Několik stran prohlásilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena hospodářskou krizí, která vyústila v prudký pokles poptávky.

| (100) | Mezi rokem 2008 a obdobím šetření byl skutečně zaznamenán silný pokles spotřeby v Unii, jak bylo uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění. Tento pokles činil 28 % a byl prokazatelně způsoben hospodářskou krizí, která Unii v daném období zasáhla. Většina odvětví používajících produkty obsahující šetřené výrobky (automobilový průmysl, větrná energie, stavebnictví atd.) byla vážně zasažena krizí, což vyústilo v pokles poptávky po skleněných vláknech na začátku výrobního řetězce. |
| --- | --- |

(100)

Mezi rokem 2008 a obdobím šetření byl skutečně zaznamenán silný pokles spotřeby v Unii, jak bylo uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění. Tento pokles činil 28 % a byl prokazatelně způsoben hospodářskou krizí, která Unii v daném období zasáhla. Většina odvětví používajících produkty obsahující šetřené výrobky (automobilový průmysl, větrná energie, stavebnictví atd.) byla vážně zasažena krizí, což vyústilo v pokles poptávky po skleněných vláknech na začátku výrobního řetězce.

| (101) | Negativní dopad hospodářského útlumu a snížení poptávky však byly ještě zhoršeny rostoucím dumpingovým dovozem z ČLR, jehož ceny se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Ačkoliv tedy lze mít za to, že hospodářský útlum přispěl k újmě v období šetření, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie působící újmu během celého posuzovaného období. I v situaci klesajícího prodeje mohlo být výrobní odvětví Unie schopno zachovat přijatelnou úroveň objemu a cen a tudíž omezit negativní dopady poklesu spotřeby. To by však bylo možné pouze tehdy, pokud by neexistovala nekalá soutěž ze strany levného dumpingového dovozu na daný trh. Škodlivost dopadu čínského dumpingového dovozu, který v období šetření vykazoval značné cenové podbízení oproti prodejním cenám Unie, je navíc ještě znásobena vzhledem k období hospodářské krize. |
| --- | --- |

(101)

Negativní dopad hospodářského útlumu a snížení poptávky však byly ještě zhoršeny rostoucím dumpingovým dovozem z ČLR, jehož ceny se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Ačkoliv tedy lze mít za to, že hospodářský útlum přispěl k újmě v období šetření, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie působící újmu během celého posuzovaného období. I v situaci klesajícího prodeje mohlo být výrobní odvětví Unie schopno zachovat přijatelnou úroveň objemu a cen a tudíž omezit negativní dopady poklesu spotřeby. To by však bylo možné pouze tehdy, pokud by neexistovala nekalá soutěž ze strany levného dumpingového dovozu na daný trh. Škodlivost dopadu čínského dumpingového dovozu, který v období šetření vykazoval značné cenové podbízení oproti prodejním cenám Unie, je navíc ještě znásobena vzhledem k období hospodářské krize.

| (102) | Vzhledem k výše uvedeným okolnostem nelze hospodářský útlum považovat za možný důvod narušení příčinné souvislosti mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. |
| --- | --- |

(102)

Vzhledem k výše uvedeným okolnostem nelze hospodářský útlum považovat za možný důvod narušení příčinné souvislosti mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.

3.3.   Vývoj objemu dovozu z Číny a finanční situace výrobního odvětví Unie

| (103) | Některé zúčastněné strany uvedly, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a finanční situací výrobního odvětví Unie vzhledem k tomu, že toto odvětví dosahovalo nejvyšší ziskovosti v letech, kdy byl objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na nejvyšší úrovni, a naopak nejhůře se mu dařilo v době, kdy objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(103)

Některé zúčastněné strany uvedly, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a finanční situací výrobního odvětví Unie vzhledem k tomu, že toto odvětví dosahovalo nejvyšší ziskovosti v letech, kdy byl objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na nejvyšší úrovni, a naopak nejhůře se mu dařilo v době, kdy objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň během posuzovaného období.

| (104) | V tomto ohledu je nutno především podotknout, že vývoj spotřeby, zejména hospodářský útlum v průběhu období šetření, měl zcela jistě vliv jak na objem dovozu z ČLR, tak na finanční situaci výrobního odvětví Unie vzhledem k celosvětovému charakteru krize. |
| --- | --- |

(104)

V tomto ohledu je nutno především podotknout, že vývoj spotřeby, zejména hospodářský útlum v průběhu období šetření, měl zcela jistě vliv jak na objem dovozu z ČLR, tak na finanční situaci výrobního odvětví Unie vzhledem k celosvětovému charakteru krize.

| (105) | Jak však již bylo uvedeno výše, dumpingový dovoz z ČLR vykazoval značné cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v období šetření, tj. v období hospodářského útlumu. Tato situace byla ještě komplikována skutečností, že vyvážejícím výrobcům z ČLR se podařilo dosáhnout dalšího mírného zvýšení podílu na trhu dokonce i v období hospodářského útlumu, zatímco výrobní odvětví Unie utrpělo vážné ztráty v důsledku své neschopnosti prodávat za výhodnější ceny. |
| --- | --- |

(105)

Jak však již bylo uvedeno výše, dumpingový dovoz z ČLR vykazoval značné cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v období šetření, tj. v období hospodářského útlumu. Tato situace byla ještě komplikována skutečností, že vyvážejícím výrobcům z ČLR se podařilo dosáhnout dalšího mírného zvýšení podílu na trhu dokonce i v období hospodářského útlumu, zatímco výrobní odvětví Unie utrpělo vážné ztráty v důsledku své neschopnosti prodávat za výhodnější ceny.

| (106) | Je tedy možné dospět k závěru, že výše uvedené cenové podbízení se současným zvyšováním podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu způsobilo výrobnímu odvětví Unie ještě větší újmu, než by tomu bylo v období, kdy by spotřeba nebyla v důsledku hospodářského útlumu nestálá. |
| --- | --- |

(106)

Je tedy možné dospět k závěru, že výše uvedené cenové podbízení se současným zvyšováním podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu způsobilo výrobnímu odvětví Unie ještě větší újmu, než by tomu bylo v období, kdy by spotřeba nebyla v důsledku hospodářského útlumu nestálá.

| (107) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze v žádném případě dospět k závěru, že by bylo možno porovnání pouze vývoje objemu dumpingového dovozu z ČLR a finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie interpretovat jako faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(107)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze v žádném případě dospět k závěru, že by bylo možno porovnání pouze vývoje objemu dumpingového dovozu z ČLR a finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie interpretovat jako faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

3.4.   Pokles objemu vývozu a/nebo prodeje za účelem interního použití v rámci výrobního odvětví Unie

| (108) | Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie byl pokles objemu vývozu nebo pokles výroby za účelem interního použití a nikoli pokles prodeje v rámci Unie. V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že s výjimkou objemu prodeje byly veškeré ukazatele újmy, včetně ziskovosti, posouzeny na základě prodeje na trhu Unie nezávislým stranám. Jinými slovy, do uvedeného výpočtu nebyl zahrnut ani objem vývozu, ani prodej za účelem interního použití. Dále je sice pravda, že objem vývozu klesal o něco rychlejším tempem než prodej Unie, to však neplatilo v případě výroby za účelem interního použití, která v průběhu posuzovaného období představovala 22,4 % až 24,4 % celkového prodeje Unie. Navíc s ohledem na váhu vývozu v porovnání s prodejem výrobního odvětví Unie v EU (která v průběhu posuzovaného období kolísala mezi 10 % a 14 %), nelze tento prodej považovat za tak významný, aby zpochybnil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a dopadem na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(108)

Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie byl pokles objemu vývozu nebo pokles výroby za účelem interního použití a nikoli pokles prodeje v rámci Unie. V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že s výjimkou objemu prodeje byly veškeré ukazatele újmy, včetně ziskovosti, posouzeny na základě prodeje na trhu Unie nezávislým stranám. Jinými slovy, do uvedeného výpočtu nebyl zahrnut ani objem vývozu, ani prodej za účelem interního použití. Dále je sice pravda, že objem vývozu klesal o něco rychlejším tempem než prodej Unie, to však neplatilo v případě výroby za účelem interního použití, která v průběhu posuzovaného období představovala 22,4 % až 24,4 % celkového prodeje Unie. Navíc s ohledem na váhu vývozu v porovnání s prodejem výrobního odvětví Unie v EU (která v průběhu posuzovaného období kolísala mezi 10 % a 14 %), nelze tento prodej považovat za tak významný, aby zpochybnil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a dopadem na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.

3.5.   Zvýšená kapacita výrobního odvětví Unie a vyšší výrobní náklady

| (109) | Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo důsledkem chybného rozhodnutí o navýšení kapacit. V tomto ohledu je nutno nejprve uvést, že trh skleněných vláken již po několik let roste a rozhodnutí navýšit kapacitu některých závodů nelze v situaci rostoucí spotřeby považovat za neobezřetný podnikatelský záměr. Navíc je nutno poznamenat, že kapacita výrobního odvětví Unie se celkově v posuzovaném období ve skutečnosti snížila (viz 68. bod odůvodnění výše). |
| --- | --- |

(109)

Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo důsledkem chybného rozhodnutí o navýšení kapacit. V tomto ohledu je nutno nejprve uvést, že trh skleněných vláken již po několik let roste a rozhodnutí navýšit kapacitu některých závodů nelze v situaci rostoucí spotřeby považovat za neobezřetný podnikatelský záměr. Navíc je nutno poznamenat, že kapacita výrobního odvětví Unie se celkově v posuzovaném období ve skutečnosti snížila (viz 68. bod odůvodnění výše).

| (110) | V každém případě je třeba poznamenat, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo snížit jednotkové náklady u hlavních surovin navzdory zvýšení ceny surovin během posuzovaného období:

  Tabulka 18










  Cena surovin a jednotkové výrobní náklady skleněných vláken |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |
| Cena za tunu surovin (3) | 100 | 106 | 104 | 102 |
| Cena surovin na tunu skleněných vláken (3) | 100 | 99 | 97 | 94 |

(110)

V každém případě je třeba poznamenat, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo snížit jednotkové náklady u hlavních surovin navzdory zvýšení ceny surovin během posuzovaného období:

Tabulka 18

Cena surovin a jednotkové výrobní náklady skleněných vláken

2006

2007

2008

Období šetření

Cena za tunu surovin (3)

100

106

104

102

Cena surovin na tunu skleněných vláken (3)

100

99

97

94

| (111) | Výše uvedený vývoj cen surovin na vyrobenou jednotku skleněných vláken byl důsledkem investic do zvýšení efektivity a konkurenceschopnosti. Výrobní odvětví Unie totiž zavedlo během posuzovaného období několik opatření pro podporu a racionalizaci výrobních procesů a vstupních nákladů. |
| --- | --- |

(111)

Výše uvedený vývoj cen surovin na vyrobenou jednotku skleněných vláken byl důsledkem investic do zvýšení efektivity a konkurenceschopnosti. Výrobní odvětví Unie totiž zavedlo během posuzovaného období několik opatření pro podporu a racionalizaci výrobních procesů a vstupních nákladů.

| (112) | Co se týká nákladů na pracovní sílu, jak již bylo uvedeno výše v 75. až 77. bodě odůvodnění, snížilo výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců o 20 %, přičemž průměrná mzda se snížila i bez vyloučení vlivu rozsáhlého odstupného při odchodu ze zaměstnání. |
| --- | --- |

(112)

Co se týká nákladů na pracovní sílu, jak již bylo uvedeno výše v 75. až 77. bodě odůvodnění, snížilo výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců o 20 %, přičemž průměrná mzda se snížila i bez vyloučení vlivu rozsáhlého odstupného při odchodu ze zaměstnání.

| (113) | Z výše uvedených důvodů se tvrzení, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo ve skutečnosti způsobeno vyššími výrobními náklady, které byly možným důsledkem neefektivnosti nebo vysokých nákladů na pracovní sílu, zamítá. |
| --- | --- |

(113)

Z výše uvedených důvodů se tvrzení, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo ve skutečnosti způsobeno vyššími výrobními náklady, které byly možným důsledkem neefektivnosti nebo vysokých nákladů na pracovní sílu, zamítá.

3.6.   Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a újma, kterou si způsobili sami čínští výrobci ve spojení

| (114) | Podle některých tvrzení újmu způsobil objem produkce a moderní technologie používaná čínskými vývozci a nikoli dumping výrobku, který je předmětem šetření. Ve skutečnosti lze celkově konstatovat, že i výrobci v Unii mají velký objem produkce a využívají moderní výrobní postupy. |
| --- | --- |

(114)

Podle některých tvrzení újmu způsobil objem produkce a moderní technologie používaná čínskými vývozci a nikoli dumping výrobku, který je předmětem šetření. Ve skutečnosti lze celkově konstatovat, že i výrobci v Unii mají velký objem produkce a využívají moderní výrobní postupy.

| (115) | Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že výrobní odvětví Unie si mohlo újmu fakticky způsobit samo v důsledku dovozu od čínských výrobců ve spojení. V této souvislosti je nutno uvést, že jak je uvedeno výše v 58. bodě odůvodnění, byl objem tohoto dovozu značně omezený jak z hlediska výroby výrobního odvětví Unie, tak dovozu dotčeného výrobku z ČLR. |
| --- | --- |

(115)

Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že výrobní odvětví Unie si mohlo újmu fakticky způsobit samo v důsledku dovozu od čínských výrobců ve spojení. V této souvislosti je nutno uvést, že jak je uvedeno výše v 58. bodě odůvodnění, byl objem tohoto dovozu značně omezený jak z hlediska výroby výrobního odvětví Unie, tak dovozu dotčeného výrobku z ČLR.

| (116) | Proto není možné ani nedostatečnou konkurenceschopnost, ani dovoz od čínských výrobců ve spojení považovat za faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a zjištěnou újmou. |
| --- | --- |

(116)

Proto není možné ani nedostatečnou konkurenceschopnost, ani dovoz od čínských výrobců ve spojení považovat za faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a zjištěnou újmou.

4.   Závěr o příčinné souvislosti

| (117) | Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dovozu skleněných vláken z Číny se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k postupnému snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Navíc toto zvýšené množství, které vstoupilo na trh Unie za dumpingové ceny, se výrazně podbízelo cenám výrobního odvětví Unie, a tak bránilo výrobnímu odvětví Unie přenést zvýšení cen surovin na odběratele. Přestože výrobní odvětví Unie bylo schopno po určitou dobu kompenzovat negativní účinky tohoto tlaku operativním nárůstem efektivity, po výrazném snížení úrovně poptávky v důsledku hospodářské krize už to dále nebylo možné. |
| --- | --- |

(117)

Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dovozu skleněných vláken z Číny se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k postupnému snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Navíc toto zvýšené množství, které vstoupilo na trh Unie za dumpingové ceny, se výrazně podbízelo cenám výrobního odvětví Unie, a tak bránilo výrobnímu odvětví Unie přenést zvýšení cen surovin na odběratele. Přestože výrobní odvětví Unie bylo schopno po určitou dobu kompenzovat negativní účinky tohoto tlaku operativním nárůstem efektivity, po výrazném snížení úrovně poptávky v důsledku hospodářské krize už to dále nebylo možné.

| (118) | Předmětem zkoumání byly i další faktory, které mohly být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz ze třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývoj ostatního prodeje výrobního odvětví Unie ani jiné faktory včetně faktorů uvedených výše v 97. až 116. bodě odůvodnění se nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(118)

Předmětem zkoumání byly i další faktory, které mohly být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz ze třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývoj ostatního prodeje výrobního odvětví Unie ani jiné faktory včetně faktorů uvedených výše v 97. až 116. bodě odůvodnění se nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

| (119) | Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(119)

Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

F.   ZÁJEM UNIE

| (120) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Pro tyto účely a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvážila Komise pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření. |
| --- | --- |

(120)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Pro tyto účely a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvážila Komise pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření.

| (121) | Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Celkově bylo rozesláno 60 dotazníků. Nakonec ve stanovené lhůtě předložili odpovědi na dotazník dva dovozci a třináct uživatelů. Kromě toho se několik dovozců a uživatelů přihlásilo v průběhu řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě. |
| --- | --- |

(121)

Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Celkově bylo rozesláno 60 dotazníků. Nakonec ve stanovené lhůtě předložili odpovědi na dotazník dva dovozci a třináct uživatelů. Kromě toho se několik dovozců a uživatelů přihlásilo v průběhu řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě.

1.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (122) | Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, obdobný výrobek vyrábělo jedenáct výrobců v Unii. Osm žadatelů představovalo více než 90 % výroby v Unii; dva další podnět podpořili, zatímco jedenáctá společnost ho ani nepodpořila, ani proti němu neprotestovala. |
| --- | --- |

(122)

Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, obdobný výrobek vyrábělo jedenáct výrobců v Unii. Osm žadatelů představovalo více než 90 % výroby v Unii; dva další podnět podpořili, zatímco jedenáctá společnost ho ani nepodpořila, ani proti němu neprotestovala.

| (123) | Všechny tři společnosti zařazené do vzorku, které představovaly přibližně 60 % celkové výroby v Unii, zaměstnávaly 3 300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a administrativy v souvislosti s obdobným výrobkem. Je třeba připomenout, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a vážný dopad se projevil zejména u ukazatelů újmy souvisejících s podílem na trhu a s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, jako je například ziskovost, návratnost investic a peněžní toky. V průběhu posuzovaného období poklesla zejména ziskovost výrobního odvětví Unie z již tak velmi nízké úrovně 0,3 % na -15,0 %, zatímco jeho podíl na trhu klesl o 5,6 procentních bodů. |
| --- | --- |

(123)

Všechny tři společnosti zařazené do vzorku, které představovaly přibližně 60 % celkové výroby v Unii, zaměstnávaly 3 300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a administrativy v souvislosti s obdobným výrobkem. Je třeba připomenout, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a vážný dopad se projevil zejména u ukazatelů újmy souvisejících s podílem na trhu a s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, jako je například ziskovost, návratnost investic a peněžní toky. V průběhu posuzovaného období poklesla zejména ziskovost výrobního odvětví Unie z již tak velmi nízké úrovně 0,3 % na -15,0 %, zatímco jeho podíl na trhu klesl o 5,6 procentních bodů.

| (124) | Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen a ztráta podílu na trhu zastaví a že prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou opět stoupat, což povede k výraznému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(124)

Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen a ztráta podílu na trhu zastaví a že prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou opět stoupat, což povede k výraznému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.

| (125) | Na druhou stranu, pokud by antidumpingová opatření zavedena nebyla, je pravděpodobné, že by zhoršování situace výrobního odvětví Unie na trhu a jeho finanční situace pokračovalo. Při takovémto vývoji lze očekávat, že by výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu a nebylo by již schopno držet krok s cenami na trhu nastavenými dovozem z ČLR. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu snížení výroby a investic a uzavření více výrobních kapacit v Unii a k následnému zániku mnoha pracovních míst. |
| --- | --- |

(125)

Na druhou stranu, pokud by antidumpingová opatření zavedena nebyla, je pravděpodobné, že by zhoršování situace výrobního odvětví Unie na trhu a jeho finanční situace pokračovalo. Při takovémto vývoji lze očekávat, že by výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu a nebylo by již schopno držet krok s cenami na trhu nastavenými dovozem z ČLR. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu snížení výroby a investic a uzavření více výrobních kapacit v Unii a k následnému zániku mnoha pracovních míst.

| (126) | Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(126)

Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.

2.   Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení

| (127) | Jak bylo uvedeno výše, nebyl u dovozců, kteří nejsou ve spojení, použit výběr vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. Jen malá část obratu těchto dvou dovozců (7 % u prvního a 25 % u druhého) byla vytvořena na základě jejich činnosti související s dotčeným výrobkem z ČLR. Oba vznesli námitku proti možnému uložení antidumpingových opatření vzhledem k tomu, že by podle jejich názoru mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR. |
| --- | --- |

(127)

Jak bylo uvedeno výše, nebyl u dovozců, kteří nejsou ve spojení, použit výběr vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. Jen malá část obratu těchto dvou dovozců (7 % u prvního a 25 % u druhého) byla vytvořena na základě jejich činnosti související s dotčeným výrobkem z ČLR. Oba vznesli námitku proti možnému uložení antidumpingových opatření vzhledem k tomu, že by podle jejich názoru mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR.

| (128) | Dovoz vykazovaný těmito dvěma dovozci však představoval jen velmi malý podíl na celkovém dovozu z ČLR v období šetření (méně než 1 %). Žádní jiní dovozci nespolupracovali tím, že by poskytli odpovědi na dotazník nebo vznesli opodstatněné připomínky. Na tomto základě se proto vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít ve značném rozsahu nepříznivé účinky na zájem dovozců v EU. |
| --- | --- |

(128)

Dovoz vykazovaný těmito dvěma dovozci však představoval jen velmi malý podíl na celkovém dovozu z ČLR v období šetření (méně než 1 %). Žádní jiní dovozci nespolupracovali tím, že by poskytli odpovědi na dotazník nebo vznesli opodstatněné připomínky. Na tomto základě se proto vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít ve značném rozsahu nepříznivé účinky na zájem dovozců v EU.

3.   Zájem uživatelů

| (129) | Nekonečná skleněná vlákna, jichž se týká toto řízení, mají celou řadu využití. Podařilo se získat spolupráci následujících skupin uživatelů: tkalců (jak vysoce náročných specializovaných tkanin, tak standardnějších tkanin, které se využívají například pro turbíny do větrných elektráren, v námořní přepravě, dopravě, kosmickém výzkumu a infrastruktuře), výrobců vnitřních vystýlek, výrobců směsí používaných mimo jiné v automobilovém průmyslu a výrobců kompozitních polotovarů nebo konečných výrobků. |
| --- | --- |

(129)

Nekonečná skleněná vlákna, jichž se týká toto řízení, mají celou řadu využití. Podařilo se získat spolupráci následujících skupin uživatelů: tkalců (jak vysoce náročných specializovaných tkanin, tak standardnějších tkanin, které se využívají například pro turbíny do větrných elektráren, v námořní přepravě, dopravě, kosmickém výzkumu a infrastruktuře), výrobců vnitřních vystýlek, výrobců směsí používaných mimo jiné v automobilovém průmyslu a výrobců kompozitních polotovarů nebo konečných výrobků.

| (130) | Objem dotčeného výrobku z ČLR nakoupeného spolupracujícími uživateli představoval přibližně 20 % dovozu skleněných vláken z ČLR během období šetření. Z informací získaných z odpovědí na dotazník dále vyplývá, že uživatelské výrobní odvětví Unie zaměstnává velký počet osob. Přestože v této fázi nebyly ohledně této skutečnosti předloženy žádné ucelené a podložené údaje, lze počet osob pracujících v navazujících výrobních odvětvích v EU na základě informací získaných z odpovědí na dotazník předběžně odhadnout na 50 000–75 000. Na obdobném základě lze odhadnout zaměstnanost v průmyslu skleněných vláken podle divizí společností, které v období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, na přibližně 27 000. |
| --- | --- |

(130)

Objem dotčeného výrobku z ČLR nakoupeného spolupracujícími uživateli představoval přibližně 20 % dovozu skleněných vláken z ČLR během období šetření. Z informací získaných z odpovědí na dotazník dále vyplývá, že uživatelské výrobní odvětví Unie zaměstnává velký počet osob. Přestože v této fázi nebyly ohledně této skutečnosti předloženy žádné ucelené a podložené údaje, lze počet osob pracujících v navazujících výrobních odvětvích v EU na základě informací získaných z odpovědí na dotazník předběžně odhadnout na 50 000–75 000. Na obdobném základě lze odhadnout zaměstnanost v průmyslu skleněných vláken podle divizí společností, které v období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, na přibližně 27 000.

| (131) | Většina spolupracujících uživatelů uvedla, že nakupují skleněná vlákna z čínských i jiných zdrojů včetně evropských výrobců. Pouze několik z nich nakupovalo skleněná vlákna výhradně z ČLR. V tomto odvětví existuje nejen široká škála činností v navazujícím průmyslu, ale i velikost těchto společností se může do značné míry lišit – některé z nich jsou součástí větších skupin s mezinárodní působností, zatímco jiné jsou zcela nezávislé. |
| --- | --- |

(131)

Většina spolupracujících uživatelů uvedla, že nakupují skleněná vlákna z čínských i jiných zdrojů včetně evropských výrobců. Pouze několik z nich nakupovalo skleněná vlákna výhradně z ČLR. V tomto odvětví existuje nejen široká škála činností v navazujícím průmyslu, ale i velikost těchto společností se může do značné míry lišit – některé z nich jsou součástí větších skupin s mezinárodní působností, zatímco jiné jsou zcela nezávislé.

3.1.   Potenciální dopad opatření na ziskovost uživatelů

| (132) | Z odpovědí na dotazník vyplývá, že odvětví uživatelů skleněných vláken je v relativně dobrém stavu. Většina spolupracujících uživatelů totiž uvedla, že v posuzovaném období včetně období šetření dosáhla zisku jak v oblasti výroby, tak v oblasti prodeje výrobků, mezi něž patřil i výrobek, který byl předmětem šetření. Několik uživatelů sice uvedlo, že během období šetření utrpělo v souvislosti s touto činností ztrátu, ale někteří jiní dosáhli zisku v rozmezí 5 % až 10 %. |
| --- | --- |

(132)

Z odpovědí na dotazník vyplývá, že odvětví uživatelů skleněných vláken je v relativně dobrém stavu. Většina spolupracujících uživatelů totiž uvedla, že v posuzovaném období včetně období šetření dosáhla zisku jak v oblasti výroby, tak v oblasti prodeje výrobků, mezi něž patřil i výrobek, který byl předmětem šetření. Několik uživatelů sice uvedlo, že během období šetření utrpělo v souvislosti s touto činností ztrátu, ale někteří jiní dosáhli zisku v rozmezí 5 % až 10 %.

| (133) | Nákup skleněných vláken celkově představuje značnou část výrobních nákladů na výrobky odvětví uživatelů. Podle uváděných údajů se může tento podíl v závislosti na výrobku, který se z nich vyrábí, pohybovat od 10 % po více než 50 %. Zvýšení nákladů na nákup skleněných vláken z Číny proto může mít značný vliv na náklady některých uživatelů. |
| --- | --- |

(133)

Nákup skleněných vláken celkově představuje značnou část výrobních nákladů na výrobky odvětví uživatelů. Podle uváděných údajů se může tento podíl v závislosti na výrobku, který se z nich vyrábí, pohybovat od 10 % po více než 50 %. Zvýšení nákladů na nákup skleněných vláken z Číny proto může mít značný vliv na náklady některých uživatelů.

| (134) | Na základě informací poskytnutých v odpovědích spolupracujících uživatelů na dotazník lze průměrný potenciální dopad antidumpingových opatření na zisk odhadnout na přibližně 1 % obratu divizí uživatelských společností, které používají skleněná vlákna, ale na méně než 0,5 % celkového obratu společností, do kterých tyto divize používající skleněná vlákna patří. Jinými slovy lze říci, že ziskovost divize používající skleněná vlákna bude v průměru ovlivněna přibližně jedním procentním bodem a celková ziskovost společnosti méně než polovinou procentního bodu. |
| --- | --- |

(134)

Na základě informací poskytnutých v odpovědích spolupracujících uživatelů na dotazník lze průměrný potenciální dopad antidumpingových opatření na zisk odhadnout na přibližně 1 % obratu divizí uživatelských společností, které používají skleněná vlákna, ale na méně než 0,5 % celkového obratu společností, do kterých tyto divize používající skleněná vlákna patří. Jinými slovy lze říci, že ziskovost divize používající skleněná vlákna bude v průměru ovlivněna přibližně jedním procentním bodem a celková ziskovost společnosti méně než polovinou procentního bodu.

| (135) | Je však třeba poznamenat, že v případě některých uživatelských společností by uvedený dopad mohl být vyšší a činit přibližně až 5 % obratu společnosti. S ohledem na úroveň zisku některých uživatelů a na podíl skleněných vláken na jejich výrobních nákladech nelze vyloučit, že jejich ziskovost by mohl ovlivnit výrazný nárůst cen skleněných vláken s výjimkou případů, kdy by bylo možné tento nárůst zcela nebo alespoň z větší části přenést na odběratele. |
| --- | --- |

(135)

Je však třeba poznamenat, že v případě některých uživatelských společností by uvedený dopad mohl být vyšší a činit přibližně až 5 % obratu společnosti. S ohledem na úroveň zisku některých uživatelů a na podíl skleněných vláken na jejich výrobních nákladech nelze vyloučit, že jejich ziskovost by mohl ovlivnit výrazný nárůst cen skleněných vláken s výjimkou případů, kdy by bylo možné tento nárůst zcela nebo alespoň z větší části přenést na odběratele.

| (136) | Celkově tedy lze učinit předběžný závěr, že některé uživatelské společnosti sice může potenciální dopad antidumpingových opatření zasáhnout citelněji, jiní uživatelé však pravděpodobně pocítí jen spíše umírněný dopad. |
| --- | --- |

(136)

Celkově tedy lze učinit předběžný závěr, že některé uživatelské společnosti sice může potenciální dopad antidumpingových opatření zasáhnout citelněji, jiní uživatelé však pravděpodobně pocítí jen spíše umírněný dopad.

3.2.   Nezaměnitelnost

| (137) | Několik uživatelů uvedlo, že celou řadu skleněných vláken nezbytných pro odvětví uživatelů nelze koupit jako hotové výrobky. Místo toho musí dodavatelé absolvovat zdlouhavý a komplikovaný kvalifikační postup, který může trvat 6 až 12 měsíců, aniž by měli záruku, že budou úspěšní. Změna dodavatele s cílem vyhnout se placení antidumpingových cel by tedy byla nákladná, v krátkodobém horizontu neproveditelná a z technologického hlediska riskantní. |
| --- | --- |

(137)

Několik uživatelů uvedlo, že celou řadu skleněných vláken nezbytných pro odvětví uživatelů nelze koupit jako hotové výrobky. Místo toho musí dodavatelé absolvovat zdlouhavý a komplikovaný kvalifikační postup, který může trvat 6 až 12 měsíců, aniž by měli záruku, že budou úspěšní. Změna dodavatele s cílem vyhnout se placení antidumpingových cel by tedy byla nákladná, v krátkodobém horizontu neproveditelná a z technologického hlediska riskantní.

| (138) | V tomto ohledu je třeba uznat, že při určitém typu použití mohou vlastnosti výrobku, který je předmětem šetření, skutečně vyžadovat dlouhý kvalifikační proces, jehož součástí je i testování. Nicméně i s ohledem na připomínky řady uživatelů v tuto chvíli vše nasvědčuje tomu, že u většiny případů existuje více zdrojů. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Unie – smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu. |
| --- | --- |

(138)

V tomto ohledu je třeba uznat, že při určitém typu použití mohou vlastnosti výrobku, který je předmětem šetření, skutečně vyžadovat dlouhý kvalifikační proces, jehož součástí je i testování. Nicméně i s ohledem na připomínky řady uživatelů v tuto chvíli vše nasvědčuje tomu, že u většiny případů existuje více zdrojů. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Unie – smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu.

| (139) | Vyvozuje se proto předběžný závěr, že zavedení opatření v případě čínských skleněných vláken pravděpodobně nebude mít za následek dočasné zastavení dodávek surovin do odvětví uživatelů. |
| --- | --- |

(139)

Vyvozuje se proto předběžný závěr, že zavedení opatření v případě čínských skleněných vláken pravděpodobně nebude mít za následek dočasné zastavení dodávek surovin do odvětví uživatelů.

3.3.   Neschopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele a vyšší konkurence ze strany dodavatelů mimo země EU na navazujícím trhu

| (140) | Několik uživatelů uvedlo, že by nebyli schopni přenést zvýšení cen skleněných vláken na odběratele svých výrobků. Tito uživatelé uvedli, že na trzích jejich výrobků panuje silná konkurence a pokud by zvýšili ceny, mohli by jejich zákazníci snadno změnit dodavatele. |
| --- | --- |

(140)

Několik uživatelů uvedlo, že by nebyli schopni přenést zvýšení cen skleněných vláken na odběratele svých výrobků. Tito uživatelé uvedli, že na trzích jejich výrobků panuje silná konkurence a pokud by zvýšili ceny, mohli by jejich zákazníci snadno změnit dodavatele.

| (141) | Vzhledem k rozmanitosti uživatelských společností je obtížné celkově posoudit schopnost uživatelů přenést potenciální zvýšení výrobní ceny na odběratele. Nicméně na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník pro uživatele lze předpokládat, že i když by daný uživatel nemohl většinu zvýšení výrobní ceny dále přenést, byl by ve většině případů jeho obrat a ziskovost ovlivněn pouze v omezené míře. |
| --- | --- |

(141)

Vzhledem k rozmanitosti uživatelských společností je obtížné celkově posoudit schopnost uživatelů přenést potenciální zvýšení výrobní ceny na odběratele. Nicméně na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník pro uživatele lze předpokládat, že i když by daný uživatel nemohl většinu zvýšení výrobní ceny dále přenést, byl by ve většině případů jeho obrat a ziskovost ovlivněn pouze v omezené míře.

| (142) | Pokud jde o hospodářskou soutěž, několik uživatelů dále vyjádřilo obavu, že uložení antidumpingových cel by vedlo k nárůstu konkurence dodavatelů ze zemí mimo EU na navazujícím trhu vzhledem k tomu, že následné výrobky by nepodléhaly žádným ochranným opatřením, a ke změně charakteru dovozu z ČLR ze skleněných vláken na následné výrobky, jako jsou například směsi, tkaniny a kompozitní lopatky pro větrné turbíny. Pokud jde o ČLR, bylo totiž uvedeno, že na řadě těchto trhů již existuje konkurence z ČLR a že by bylo jen logické, že po uložení opatření na dovoz skleněných vláken se tato konkurence zvýší. Proto bylo argumentováno tím, že odvětví uživatelů by muselo nejen platit vyšší ceny za skleněná vlákna, ale muselo by rovněž čelit zvýšené konkurenci. Bylo argumentováno tím, že v takovém podnikatelském prostředí by nebylo možné přenést větší část jakéhokoli případného zvýšení ceny na odběratele. |
| --- | --- |

(142)

Pokud jde o hospodářskou soutěž, několik uživatelů dále vyjádřilo obavu, že uložení antidumpingových cel by vedlo k nárůstu konkurence dodavatelů ze zemí mimo EU na navazujícím trhu vzhledem k tomu, že následné výrobky by nepodléhaly žádným ochranným opatřením, a ke změně charakteru dovozu z ČLR ze skleněných vláken na následné výrobky, jako jsou například směsi, tkaniny a kompozitní lopatky pro větrné turbíny. Pokud jde o ČLR, bylo totiž uvedeno, že na řadě těchto trhů již existuje konkurence z ČLR a že by bylo jen logické, že po uložení opatření na dovoz skleněných vláken se tato konkurence zvýší. Proto bylo argumentováno tím, že odvětví uživatelů by muselo nejen platit vyšší ceny za skleněná vlákna, ale muselo by rovněž čelit zvýšené konkurenci. Bylo argumentováno tím, že v takovém podnikatelském prostředí by nebylo možné přenést větší část jakéhokoli případného zvýšení ceny na odběratele.

| (143) | V této souvislosti je třeba poznamenat, že skutečnost, že by zavedení antidumpingových opatření mohlo způsobit silnější konkurenci, nemůže být důvodem k tomu, aby tato opatření nebyla uložena, jsou-li oprávněná. Evropské odvětví uživatelů skleněných vláken má stejná práva jako výrobní odvětví skleněných vláken a mělo by plné právo dovolávat se obchodního práva EU a požádat o antidumpingové šetření pro své výrobky, pokud by pro to existovaly dostatečné důvody a pokud by mohlo předložit zjevné důkazy o dumpingu působícím újmu. |
| --- | --- |

(143)

V této souvislosti je třeba poznamenat, že skutečnost, že by zavedení antidumpingových opatření mohlo způsobit silnější konkurenci, nemůže být důvodem k tomu, aby tato opatření nebyla uložena, jsou-li oprávněná. Evropské odvětví uživatelů skleněných vláken má stejná práva jako výrobní odvětví skleněných vláken a mělo by plné právo dovolávat se obchodního práva EU a požádat o antidumpingové šetření pro své výrobky, pokud by pro to existovaly dostatečné důvody a pokud by mohlo předložit zjevné důkazy o dumpingu působícím újmu.

| (144) | Proto nemůže být výše uvedený argument týkající se případného zvýšení konkurence v oblasti následných výrobků ze zemí mimo EU důvodem proti uložení antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(144)

Proto nemůže být výše uvedený argument týkající se případného zvýšení konkurence v oblasti následných výrobků ze zemí mimo EU důvodem proti uložení antidumpingových opatření.

3.4.   Nedostatečná nabídka

| (145) | Několik uživatelů tvrdilo, že po uplynutí období šetření byla nabídka na trhu Unie již nedostatečná a že uložení antidumpingových opatření by tuto situaci dále zhoršilo, neboť by vedlo k omezení dovozu z ČLR, který je potřebný vzhledem k silné a stále rostoucí poptávce. |
| --- | --- |

(145)

Několik uživatelů tvrdilo, že po uplynutí období šetření byla nabídka na trhu Unie již nedostatečná a že uložení antidumpingových opatření by tuto situaci dále zhoršilo, neboť by vedlo k omezení dovozu z ČLR, který je potřebný vzhledem k silné a stále rostoucí poptávce.

| (146) | Žadatelé uznali, že došlo k omezení dodávek některých skupin výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, ale považovali tuto situaci za dočasný důsledek nedostatku zásob vzniklý na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Uvedli rovněž, že výrobní odvětví Unie bude schopno v případě obnovy zdravé úrovně ziskovosti pokrýt předpokládaný nárůst poptávky ze strany návazných odvětví EU, a to zejména díky nevytížené výrobní kapacitě, kterou je možno snadno obnovit, dalším technickým zlepšením a přestavbě pecí. |
| --- | --- |

(146)

Žadatelé uznali, že došlo k omezení dodávek některých skupin výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, ale považovali tuto situaci za dočasný důsledek nedostatku zásob vzniklý na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Uvedli rovněž, že výrobní odvětví Unie bude schopno v případě obnovy zdravé úrovně ziskovosti pokrýt předpokládaný nárůst poptávky ze strany návazných odvětví EU, a to zejména díky nevytížené výrobní kapacitě, kterou je možno snadno obnovit, dalším technickým zlepšením a přestavbě pecí.

| (147) | V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že účelem antidumpingových opatření je napravit nekalé obchodní praktiky, které působí újmu výrobnímu odvětví Unie, a znovu vytvořit prostředí účinné hospodářské soutěže na trhu EU, nikoli bránit dovozu. Proto, i když se cenové hladiny dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v EU po zavedení antidumpingových opatření s největší pravděpodobností zvýší, nedojde v důsledku navrhovaných opatření k uzavření trhu Unie pro vyvážející výrobce z ČLR, a proto bude možno dotčený výrobek z ČLR i nadále dovážet na trh Unie. |
| --- | --- |

(147)

V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že účelem antidumpingových opatření je napravit nekalé obchodní praktiky, které působí újmu výrobnímu odvětví Unie, a znovu vytvořit prostředí účinné hospodářské soutěže na trhu EU, nikoli bránit dovozu. Proto, i když se cenové hladiny dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v EU po zavedení antidumpingových opatření s největší pravděpodobností zvýší, nedojde v důsledku navrhovaných opatření k uzavření trhu Unie pro vyvážející výrobce z ČLR, a proto bude možno dotčený výrobek z ČLR i nadále dovážet na trh Unie.

| (148) | Pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie doplnit případné chybějící dodávky skleněných vláken z Číny, je třeba poznamenat, že současná úroveň vytížení kapacity výrobního odvětví Unie nasvědčuje tomu, že nabídka by mohla plně pokrýt poptávku na trhu. Teoreticky by bylo možné nahradit i celý objem čínského dovozu skleněných vláken, který během období šetření dosáhl výše 116 413 tun, nevytíženou kapacitou výrobního odvětví Unie, která v období šetření dle odhadu činila téměř 200 000 tun. |
| --- | --- |

(148)

Pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie doplnit případné chybějící dodávky skleněných vláken z Číny, je třeba poznamenat, že současná úroveň vytížení kapacity výrobního odvětví Unie nasvědčuje tomu, že nabídka by mohla plně pokrýt poptávku na trhu. Teoreticky by bylo možné nahradit i celý objem čínského dovozu skleněných vláken, který během období šetření dosáhl výše 116 413 tun, nevytíženou kapacitou výrobního odvětví Unie, která v období šetření dle odhadu činila téměř 200 000 tun.

| (149) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit předběžný závěr, že otázku případného nedostatku dodávek lze řešit rozšířením vytížení kapacity výrobního odvětví Unie, dalším dovozem a dovozem dotčeného výrobku z ČLR nezakládajícím dumping. |
| --- | --- |

(149)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit předběžný závěr, že otázku případného nedostatku dodávek lze řešit rozšířením vytížení kapacity výrobního odvětví Unie, dalším dovozem a dovozem dotčeného výrobku z ČLR nezakládajícím dumping.

4.   Závěr o zájmu Unie

| (150) | Očekává se, že by uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožnilo zlepšit situaci výrobního odvětví Unie na základě zvýšení objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé uživatele, budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele. |
| --- | --- |

(150)

Očekává se, že by uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožnilo zlepšit situaci výrobního odvětví Unie na základě zvýšení objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé uživatele, budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.

| (151) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že po zvážení všech aspektů neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Toto předběžné posouzení však může vyžadovat další pečlivý rozbor na základě připomínek zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(151)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že po zvážení všech aspektů neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Toto předběžné posouzení však může vyžadovat další pečlivý rozbor na základě připomínek zúčastněných stran.

G.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (152) | Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky uložena prozatímní opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(152)

Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky uložena prozatímní opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.

1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (153) | Úroveň prozatímních opatření uložených na dovoz z ČLR by měla být dostatečná na to, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítá s tím, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt výrobní náklady a vytvořit hrubý zisk, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(153)

Úroveň prozatímních opatření uložených na dovoz z ČLR by měla být dostatečná na to, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítá s tím, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt výrobní náklady a vytvořit hrubý zisk, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu.

| (154) | Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by měl být použit cílový zisk ve výši 12 % až 15 %. Z poskytnutých důkazů však dosud přesvědčivě nevyplývá, že tato úroveň zisku je minimální potřebnou úrovní pro zajištění životaschopné aktivity výrobního odvětví Unie v tomto hospodářském odvětví. V důsledku absence spolehlivých důkazů, které by podpořily vyšší úroveň cílového zisku, se předběžně usoudilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by se jako vhodná úroveň zisku jevila výše 5 %. |
| --- | --- |

(154)

Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by měl být použit cílový zisk ve výši 12 % až 15 %. Z poskytnutých důkazů však dosud přesvědčivě nevyplývá, že tato úroveň zisku je minimální potřebnou úrovní pro zajištění životaschopné aktivity výrobního odvětví Unie v tomto hospodářském odvětví. V důsledku absence spolehlivých důkazů, které by podpořily vyšší úroveň cílového zisku, se předběžně usoudilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by se jako vhodná úroveň zisku jevila výše 5 %.

| (155) | Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí. |
| --- | --- |

(155)

Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.

| (156) | Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:






  Společnost | Úroveň pro odstranění újmy |
| --- | --- | --- |
| New Changhai Group | 61,4 % |
| Další spolupracující společnosti | 104,2 % |
| Ostatní | 104,2 % |

(156)

Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:

Společnost

Úroveň pro odstranění újmy

New Changhai Group

61,4 %

Další spolupracující společnosti

104,2 %

Ostatní

104,2 %

2.   Prozatímní opatření

| (157) | S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(157)

S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.

| (158) | S ohledem na velmi vysokou míru spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla stanovena stejná výše prozatímní celní sazby pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení nebo zjišťování, a pro veškeré nespolupracující vyvážející výrobce. Na základě výše uvedených skutečností byly navrženy tyto sazby cla: |
| --- | --- |

(158)

| Společnost | Prozatímní clo |
| --- | --- |
| New Changhai Group | 8,5 % |
| Další spolupracující společnosti | 43,6 % |
| Všechny ostatní společnosti | 43,6 % |

Společnost

Prozatímní clo

New Changhai Group

8,5 %

Další spolupracující společnosti

43,6 %

Všechny ostatní společnosti

43,6 %

| (159) | Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(159)

Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

| (160) | Veškeré žádosti o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu podniku nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména s těmi, které se týkají jakékoli změny činnosti společnosti ve spojení s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(160)

Veškeré žádosti o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu podniku nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména s těmi, které se týkají jakékoli změny činnosti společnosti ve spojení s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (161) | V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(161)

V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

H.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (162) | V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena, |
| --- | --- |

(162)

V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz střiže (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramenců (rovings) skleněných vláken, s výjimkou pramenců (rovings) skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); příze z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 a 7019310099), pocházejících z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Antidumpingové clo (%) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu | 8,5 | A983 |
| Všechny ostatní společnosti | 43,6 | A999 |

Společnost

Antidumpingové clo (%)

Doplňkový kód TARIC

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu

8,5

A983

Všechny ostatní společnosti

43,6

A999

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podrobnostech týkajících se nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. C 307, 17.12.2009, s. 39.

2

(3)  Index

3

Index

(4)

4

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv- 105 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction H

Office Nerv- 105

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

| 16.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 243/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 243/59

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 813/2010

ze dne 15. září 2010

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. září 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 65,0 |
| XS | 64,0 |
| ZZ | 64,5 |
| 0707 00 05 | MK | 57,0 |
| TR | 145,1 |
| ZZ | 101,1 |
| 0709 90 70 | TR | 124,1 |
| ZZ | 124,1 |
| 0805 50 10 | AR | 142,9 |
| CL | 133,5 |
| IL | 141,4 |
| TR | 142,5 |
| UY | 99,8 |
| ZA | 107,5 |
| ZZ | 127,9 |
| 0806 10 10 | EG | 148,1 |
| IL | 122,3 |
| TR | 117,5 |
| ZA | 92,1 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 67,5 |
| BR | 71,9 |
| CL | 125,7 |
| CN | 64,8 |
| NZ | 94,1 |
| US | 87,4 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 86,0 |
| 0808 20 50 | AR | 157,6 |
| CL | 150,5 |
| CN | 86,4 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 118,3 |
| 0809 30 | TR | 148,1 |
| ZZ | 148,1 |
| 0809 40 05 | BA | 56,9 |
| IL | 165,3 |
| ZZ | 111,1 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MK

65,0

XS

64,0

ZZ

64,5

0707 00 05

MK

57,0

TR

145,1

ZZ

101,1

0709 90 70

TR

124,1

ZZ

124,1

0805 50 10

AR

142,9

CL

133,5

IL

141,4

TR

142,5

UY

99,8

ZA

107,5

ZZ

127,9

0806 10 10

EG

148,1

IL

122,3

TR

117,5

ZA

92,1

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

67,5

BR

71,9

CL

125,7

CN

64,8

NZ

94,1

US

87,4

ZA

90,6

ZZ

86,0

0808 20 50

AR

157,6

CL

150,5

CN

86,4

ZA

78,8

ZZ

118,3

0809 30

TR

148,1

ZZ

148,1

0809 40 05

BA

56,9

IL

165,3

ZZ

111,1

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 16.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 243/61

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 814/2010

ze dne 15. září 2010,

kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 16. září 2010

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (EU) č. 642/2010 ze dne 20. července 2010, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku.

| (2) | Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF.

| (3) | Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5 uvedeného nařízení.

| (4) | Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 16. září 2010 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost, |
| --- | --- |

(4)

Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 16. září 2010 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Počínaje dnem 16. září 2010 jsou dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. září 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla za produkty podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 použitelná ode dne 16. září 2010

| Kód KN | Popis zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICE tvrdá vysoké jakosti | 0,00 |
| střední jakosti | 0,00 |
| nízké jakosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICE obecná, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo | 0,00 |
| 1002 00 00 | ŽITO | 7,00 |
| 1005 10 90 | KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKUŘICE, jiná než osivo (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí | 7,00 |

Kód KN

Popis zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICE tvrdá vysoké jakosti

0,00

střední jakosti

0,00

nízké jakosti

0,00

1001 90 91

PŠENICE obecná, k setí

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo

0,00

1002 00 00

ŽITO

7,00

1005 10 90

KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo

0,00

1005 90 00

KUKUŘICE, jiná než osivo (2)

0,00

1007 00 90

zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí

7,00

---

(1)  Pro zboží, které je do Unie dopravováno přes Atlantický oceán nebo Suezským průplavem může podle čl. 2 odst. 4 nařízení (EU) č. 642/2010 dovozce získat snížení cla ve výši:

| — | 3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři nebo v Černém moři, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři nebo v Černém moři,

| — | 2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova.

(2)  Dovozci může být poskytnuto paušální snížení ve výši 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 3 nařízení (EU) č. 642/2010.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel stanovených v příloze I

31.8.2010-14.9.2010

| 1. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pšenice obecná (1) | Kukuřice | Pšenice tvrdá, vysoké jakosti | Pšenice tvrdá, střední jakosti (2) | Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3) | Ječmen |
| Burza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotace | 228,63 | 143,93 | — | — | — | — |
| Cena FOB USA | — | — | 170,33 | 160,33 | 140,33 | 96,18 |
| Prémie – Záliv | — | 15,71 | — | — | — | — |
| Prémie – Velká jezera | 22,06 | — | — | — | — | — |

1.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:

(EUR/t)

Pšenice obecná (1)

Kukuřice

Pšenice tvrdá, vysoké jakosti

Pšenice tvrdá, střední jakosti (2)

Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3)

Ječmen

Burza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotace

228,63

143,93

—

—

—

—

Cena FOB USA

—

—

170,33

160,33

140,33

96,18

Prémie – Záliv

—

15,71

—

—

—

—

Prémie – Velká jezera

22,06

—

—

—

—

—

| 2. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:






  Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam: | 23,62 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam: | 53,85 EUR/t |

2.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:

Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam:

23,62 EUR/t

Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam:

53,85 EUR/t

---

(1)  Kladná prémie 14 EUR/t zahrnuta (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

(2)  Záporná prémie 10 EUR/t (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

(3)  Záporná prémie 30 EUR/t (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

---

| 16.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 243/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 243/64

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 815/2010

ze dne 15. září 2010,

kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2009/10 byly stanoveny nařízením Komise (ES) č. 877/2009 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 809/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2009/10 byly stanoveny nařízením Komise (ES) č. 877/2009 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 809/2010 (4).

| (2) | Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. září 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 242, 15.9.2010, s. 23.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 16. září 2010

| (EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 49,77 | 2,54 |
| 1701 99 10 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

1701 11 10 (1)

56,73

0,00

1701 11 90 (1)

56,73

0,00

1701 12 10 (1)

56,73

0,00

1701 12 90 (1)

56,73

0,00

1701 91 00 (2)

49,77

2,54

1701 99 10 (2)

49,77

0,00

1701 99 90 (2)

49,77

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

(3)  Na 1 % obsahu sacharosy.

---

IV Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu

| 16.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 243/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 243/66

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 27. července 2009

o podpisu Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie jménem Společenství

(2010/491/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2 písm. a) a článek 66 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 21 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (1) se mají země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis účastnit činnosti agentury. Pravidla pro jejich účast mají být stanovena v dalších ujednáních uzavřených mezi nimi a Společenstvím. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 21 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (1) se mají země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis účastnit činnosti agentury. Pravidla pro jejich účast mají být stanovena v dalších ujednáních uzavřených mezi nimi a Společenstvím.

| (2) | Na základě zmocnění uděleného Komisi dne 11. března 2008 bylo se Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím sjednáno ujednání o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie. |
| --- | --- |

(2)

Na základě zmocnění uděleného Komisi dne 11. března 2008 bylo se Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím sjednáno ujednání o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie.

| (3) | Uvedené ujednání, jež bylo parafováno dne 19. ledna 2009, by mělo být podepsáno s výhradou případného pozdějšího uzavření a měla by být schválena připojená společná prohlášení. |
| --- | --- |

(3)

Uvedené ujednání, jež bylo parafováno dne 19. ledna 2009, by mělo být podepsáno s výhradou případného pozdějšího uzavření a měla by být schválena připojená společná prohlášení.

| (4) | V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí navazuje na schengenské acquis podle hlavy IV části třetí Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 5 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí navazuje na schengenské acquis podle hlavy IV části třetí Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 5 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.

| (5) | Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (2). Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné. |
| --- | --- |

(5)

Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (2). Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

| (6) | Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (3). Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné, |
| --- | --- |

(6)

Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
   (3). Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Podpis Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie a připojená společná prohlášení se schvalují jménem Společenství s výhradou uzavření uvedeného ujednání.

Článek 2

Předseda Rady je zmocněn jmenovat osobu nebo osoby oprávněné podepsat ujednání jménem Společenství s výhradou jeho uzavření.

V Bruselu dne 27. července 2009.

Za Radu

předseda

C. BILDT

---

(1)  Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.

2

(3)  Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.

3

---

Opravy

| 16.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 243/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 243/68

---

Oprava směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/45/EU ze dne 7. července 2010 o jakostních a bezpečnostních normách pro lidské orgány určené k transplantaci

(
  Úřední věstník Evropské unie L 207 ze dne 6. srpna 2010
  )

Titulní strana, název směrnice:

místo:

„Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/45/EU ze dne 7. července 2010 ...“,

má být:

„Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/53/EU ze dne 7. července 2010 ...“.

Strana 14, název směrnice:

místo:

„SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2010/45/EU ze dne 7. července 2010 ...“,

má být:

„SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2010/53/EU ze dne 7. července 2010 ...“.

---